# Euroopan unionin C 443/22.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 443 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta22. marraskuuta 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 443

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta22. marraskuuta 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 571. täysistunto – Ainoastaan lähikokouksena pidettävä täysistunto, 13.7.2022–14.7.2022 |
| 2022/C 443/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta Euroopan komission vuoden 2023 työohjelmaa koskeva kannanotto | 1 |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 571. täysistunto – Ainoastaan lähikokouksena pidettävä täysistunto, 13.7.2022–14.7.2022 |
| 2022/C 443/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Rajatylittävien etätyöntekijöiden ja heidän työnantajiensa verotus (oma-aloitteinen lausunto) | 15 |
| 2022/C 443/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Digitaalinen identiteetti, datasuvereniteetti ja tie kohti kansalaisten oikeudenmukaista digitaalista siirtymää tietoyhteiskunnassa (oma-aloitteinen lausunto) | 22 |
| 2022/C 443/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Analyysi järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolista EU:n ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden järjestön (AKT-järjestö) uudessa sopimuksessa, mukaan lukien talouskumppanuussopimusten tilanne (oma-aloitteinen lausunto) | 29 |
| 2022/C 443/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Uusi EU:n ja Yhdysvaltojen kauppa- ja teknologianeuvosto käytännön työssä: painopisteet yrityksiä, työntekijöitä, kuluttajia ja tarvittavia takeita ajatellen (oma-aloitteinen lausunto) | 37 |
| 2022/C 443/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Länsi-Balkanin maiden nuorisopolitiikka osana Länsi-Balkanin innovaatio-ohjelmaa (oma-aloitteinen lausunto) | 44 |
| 2022/C 443/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannukset – sisämarkkinoiden edut (valmisteleva lausunto) | 51 |
| 2022/C 443/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Digiverotus (puheenjohtajavaltio Tšekin pyytämä valmisteleva lausunto) | 58 |
| 2022/C 443/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Sukupuolten tasa-arvo (puheenjohtajavaltio Tšekin pyytämä valmisteleva lausunto) | 63 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 571. täysistunto – Ainoastaan lähikokouksena pidettävä täysistunto, 13.7.2022–14.7.2022

2022/C 443/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta Euroopan komission vuoden 2023 työohjelmaa koskeva kannanotto

1

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 571. täysistunto – Ainoastaan lähikokouksena pidettävä täysistunto, 13.7.2022–14.7.2022

2022/C 443/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Rajatylittävien etätyöntekijöiden ja heidän työnantajiensa verotus (oma-aloitteinen lausunto)

15

2022/C 443/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Digitaalinen identiteetti, datasuvereniteetti ja tie kohti kansalaisten oikeudenmukaista digitaalista siirtymää tietoyhteiskunnassa (oma-aloitteinen lausunto)

22

2022/C 443/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Analyysi järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolista EU:n ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden järjestön (AKT-järjestö) uudessa sopimuksessa, mukaan lukien talouskumppanuussopimusten tilanne (oma-aloitteinen lausunto)

29

2022/C 443/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Uusi EU:n ja Yhdysvaltojen kauppa- ja teknologianeuvosto käytännön työssä: painopisteet yrityksiä, työntekijöitä, kuluttajia ja tarvittavia takeita ajatellen (oma-aloitteinen lausunto)

37

2022/C 443/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Länsi-Balkanin maiden nuorisopolitiikka osana Länsi-Balkanin innovaatio-ohjelmaa (oma-aloitteinen lausunto)

44

2022/C 443/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannukset – sisämarkkinoiden edut (valmisteleva lausunto)

51

2022/C 443/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Digiverotus (puheenjohtajavaltio Tšekin pyytämä valmisteleva lausunto)

58

2022/C 443/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Sukupuolten tasa-arvo (puheenjohtajavaltio Tšekin pyytämä valmisteleva lausunto)

63

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 571. täysistunto – Ainoastaan lähikokouksena pidettävä täysistunto, 13.7.2022–14.7.2022 |
| 2022/C 443/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2005/29/EY ja 2011/83/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä vihreässä siirtymässä parantamalla suojaa sopimattomilta menettelyiltä ja tiedottamista(COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD)) | 75 |
| 2022/C 443/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta(COM(2022) 71 final) | 81 |
| 2022/C 443/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 909/2014 muuttamisesta toimituskurin, rajat ylittävän palvelujen tarjoamisen, valvontayhteistyön, pankkipalvelujen tyyppisten oheispalvelujen tarjoamisen sekä kolmansien maiden arvopaperikeskuksia koskevien vaatimusten osalta(COM(2022) 120 final – 2022/0074 (COD)) | 87 |
| 2022/C 443/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja lähisuhdeväkivallan torjumisesta(COM(2022) 105 final) | 93 |
| 2022/C 443/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Covid-19 – EU:n valmius- ja reagointitoimien ylläpitäminen: katse eteenpäin(COM(2022) 190 final) | 101 |
| 2022/C 443/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Kestäviä ja kiertotalouteen perustuvia tekstiilejä koskeva EU:n strategia(COM(2022) 141 final) | 106 |
| 2022/C 443/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Turvallisuus- ja puolustusteknologioita koskeva etenemissuunnitelma(COM(2022) 61 final) | 112 |
| 2022/C 443/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi viinejä, tislattuja alkoholijuomia ja maataloustuotteita koskevista Euroopan unionin maantieteellisistä merkinnöistä, maataloustuotteiden laatujärjestelmistä, asetusten (EU) N:o 1308/2013, (EU) 2017/1001 ja (EU) 2019/787 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 kumoamisesta(COM(2022) 134 final – 2022/0089 (COD)) | 116 |
| 2022/C 443/18 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävistä tuotteista normi(COM(2022) 140 final) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kestävien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista ja direktiivin 2009/125/EY kumoamisesta(COM(2022) 142 final – 2022/0095(COD)) | 123 |
| 2022/C 443/19 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU ja kaatopaikoista 26 päivänä huhtikuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta(COM(2022) 156 final – 2022/0104 (COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi teollisuuslaitosten ympäristötietojen ilmoittamisesta ja teollisuuspäästöportaalin perustamisesta(COM(2022) 157 final – 2022/0105 (COD)) | 130 |
| 2022/C 443/20 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan sosiaali- ja talouskomitealle ja alueiden komitealle – Toimitusvarmuus ja kohtuulliset energian hinnat: Vaihtoehtoja kiireellisiksi toimenpiteiksi ja valmistautuminen ensi talveen(COM(2022) 138 final) | 140 |
| 2022/C 443/21 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Ukrainan lainsäädäntönsä mukaisesti myöntämiä kuljettajan asiakirjoja koskevista erityisistä ja väliaikaisista toimenpiteistä Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen johdosta(COM(2022) 313 final – 2022/0204 (COD)) | 144 |
| 2022/C 443/22 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin (EU) 2018/2001, rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU ja energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta(COM(2022) 222 final) | 145 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 571. täysistunto – Ainoastaan lähikokouksena pidettävä täysistunto, 13.7.2022–14.7.2022

2022/C 443/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2005/29/EY ja 2011/83/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä vihreässä siirtymässä parantamalla suojaa sopimattomilta menettelyiltä ja tiedottamista(COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD))

(COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD))

75

2022/C 443/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta(COM(2022) 71 final)

(COM(2022) 71 final)

81

2022/C 443/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 909/2014 muuttamisesta toimituskurin, rajat ylittävän palvelujen tarjoamisen, valvontayhteistyön, pankkipalvelujen tyyppisten oheispalvelujen tarjoamisen sekä kolmansien maiden arvopaperikeskuksia koskevien vaatimusten osalta(COM(2022) 120 final – 2022/0074 (COD))

(COM(2022) 120 final – 2022/0074 (COD))

87

2022/C 443/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja lähisuhdeväkivallan torjumisesta(COM(2022) 105 final)

(COM(2022) 105 final)

93

2022/C 443/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Covid-19 – EU:n valmius- ja reagointitoimien ylläpitäminen: katse eteenpäin(COM(2022) 190 final)

(COM(2022) 190 final)

101

2022/C 443/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Kestäviä ja kiertotalouteen perustuvia tekstiilejä koskeva EU:n strategia(COM(2022) 141 final)

(COM(2022) 141 final)

106

2022/C 443/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Turvallisuus- ja puolustusteknologioita koskeva etenemissuunnitelma(COM(2022) 61 final)

(COM(2022) 61 final)

112

2022/C 443/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi viinejä, tislattuja alkoholijuomia ja maataloustuotteita koskevista Euroopan unionin maantieteellisistä merkinnöistä, maataloustuotteiden laatujärjestelmistä, asetusten (EU) N:o 1308/2013, (EU) 2017/1001 ja (EU) 2019/787 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 kumoamisesta(COM(2022) 134 final – 2022/0089 (COD))

(COM(2022) 134 final – 2022/0089 (COD))

116

2022/C 443/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävistä tuotteista normi(COM(2022) 140 final) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kestävien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista ja direktiivin 2009/125/EY kumoamisesta(COM(2022) 142 final – 2022/0095(COD))

(COM(2022) 140 final)

(COM(2022) 142 final – 2022/0095(COD))

123

2022/C 443/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU ja kaatopaikoista 26 päivänä huhtikuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta(COM(2022) 156 final – 2022/0104 (COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi teollisuuslaitosten ympäristötietojen ilmoittamisesta ja teollisuuspäästöportaalin perustamisesta(COM(2022) 157 final – 2022/0105 (COD))

(COM(2022) 156 final – 2022/0104 (COD))

(COM(2022) 157 final – 2022/0105 (COD))

130

2022/C 443/20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan sosiaali- ja talouskomitealle ja alueiden komitealle – Toimitusvarmuus ja kohtuulliset energian hinnat: Vaihtoehtoja kiireellisiksi toimenpiteiksi ja valmistautuminen ensi talveen(COM(2022) 138 final)

(COM(2022) 138 final)

140

2022/C 443/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Ukrainan lainsäädäntönsä mukaisesti myöntämiä kuljettajan asiakirjoja koskevista erityisistä ja väliaikaisista toimenpiteistä Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen johdosta(COM(2022) 313 final – 2022/0204 (COD))

(COM(2022) 313 final – 2022/0204 (COD))

144

2022/C 443/22

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin (EU) 2018/2001, rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU ja energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta(COM(2022) 222 final)

(COM(2022) 222 final)

145

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 571. täysistunto – Ainoastaan lähikokouksena pidettävä täysistunto, 13.7.2022–14.7.2022

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta ”Euroopan komission vuoden 2023 työohjelmaa koskeva kannanotto”

(2022/C 443/01)

| Esittelijät: | Mariya MINCHEVA


  Stefano PALMIERI


  Kinga JOÓ |
| --- | --- |

Esittelijät:

Mariya MINCHEVA

Stefano PALMIERI

Kinga JOÓ

| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 4 kohta |
| --- | --- |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.7.2022 |
| Täysistunnon numero | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 196/0/0 |

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 4 kohta

Hyväksyminen täysistunnossa

14.7.2022

Täysistunnon numero

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

196/0/0

1.   Johdanto

| 1.1 | Sekä pandemia että Ukrainan sota ovat osoittaneet, miten tärkeää on, että EU:n on valmistautunut odottamattomiin tapahtumiin. Siksi tarvitaan ennakointia, jonka avulla havaitaan heikotkin signaalit ja voidaan kaavailla erilaisia skenaarioita, joiden pohjalta EU:n poliittiset päättäjät, työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan toimijat voivat parantaa selviytymiskykyä, varautua riskeihin ja tarttua mahdollisuuksiin. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) vaatii, että strategisessa ennakoinnissa otetaan paljon nykyistä paremmin huomioon geopoliittiset kehityssuunnat niin Euroopassa kuin sen ulkopuolella (1) sekä niiden vaikutukset turvallisuuteen, kauppaan, pakolaistilanteeseen ja pakolaisten kotouttamiseen vastaanottaviin yhteiskuntiin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Pandemia ja sota ovat jälleen myös nostaneet esille kansalaisyhteiskunnan ja sen instituutioiden vahvuuden ja tärkeyden kriisien seurausten torjunnassa ja ihmisten auttamisessa. ETSK kehottaakin komissiota tunnustamaan paremmin kansalaisyhteiskunnan ja sen instituutioiden merkityksen antamalla niille näkyvän paikan EU:n päätöksenteossa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EU:n vahvuus maailmanlaajuisesti pohjautuu sen yhteisiin arvoihin, jotka perustuvat demokratiaan, oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen ja Euroopan taloudelliseen ja sosiaaliseen malliin. Kuten toisiaan seuranneet kriisit ovat osoittaneet, on tärkeää rakentaa Euroopan taloudesta häiriöitä paremmin kestävä ja lieventää erilaisten kriisien toissijaisia vaikutuksia (inflaatio, energian ja raaka-aineiden hintojen nousu, toimitusvaikeudet ja toimitusketjun häiriöt). Euroopasta on tehtävä vähemmän riippuvainen epäluotettavista toimittajista ja siten vähemmän haavoittuva, mutta samaan aikaan on luotava liittoumia samanmielisten kumppanien kanssa ja monipuolistettava hankintalähteitä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Energian lisäksi Venäjältä ja Ukrainasta tuodaan EU:hun merkittäviä määriä metalleja, jotka ovat välttämättömiä useilla strategisilla teollisuudenaloilla. (2) Molemmat maat ovat tärkeitä maataloustuotteiden, kuten viljojen ja öljysiementen, viejämaita. Viennin keskeytyminen näistä maista on jo johtanut maatalousalan perushyödykkeiden hintojen huimaan nousuun maailmanlaajuisesti. Seuraukset tuntuvat erityisesti maailman köyhimmissä maissa: köyhimmät ihmiset joutuvat kärsimään eniten. ETSK toistaakin kehotuksensa vauhdittaa Euroopan strategisen ja teknologisen omavaraisuuden kehittämistä ja muistuttaa jälleen tarpeesta rajoittaa riippuvuuttamme energian, kriittisten raaka-aineiden ja elintarvikkeiden alalla. (3) |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Dramaattisten taloudellisten ja sosiaalisten seurauksien välttämiseksi EU:n energiapolitiikan on oltava realistista ja autettava rakentamaan energiaunioni ja saavuttamaan ilmastotavoitteet asettamatta lisärasitteita työntekijöille ja heikossa asemassa oleville kuluttajille ja heikentämättä eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä. EU:n on pyrittävä kohti kunnianhimoisia ilmastotavoitteitaan siten, että samanaikaisesti taataan energiatoimitusten vakaus ja kohtuuhintaisen energian saanti yrityksille ja kansalaisille. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Eurooppalaiset yhteiskunnat ovat jo kärsineet suuresti pandemiasta, ja tämä kriisi on jälleen uusi valtava isku, joka kohdistuu ennen kaikkea yhteiskunnan heikko-osaisimpiin. Myös solidaarisuuden ja sosiaalisen lähentymisen on oltava ohjenuorana EU:n tuleville poliittisille linjauksille: Ukrainan sodan vastatoimet vaativat uhrauksia kaikilta, ja on varmistettava, että taakka jakautuu oikeudenmukaisesti. Komissio voisi jatkaa keskusteluja jäsenvaltioiden kanssa mahdollisuudesta ottaa käyttöön työttömyysvakuutusjärjestelmien kaltaisia pitkän aikavälin välineitä, joilla puututtaisiin systeemisiin, tämänhetkisten kriisien entisestään pahentamiin ongelmiin. SURE-mekanismin vaikutuksia ja mahdollista jatkokäyttöä olisi pohdittava, ja siitä olisi keskusteltava myös työmarkkinaosapuolten kanssa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa komissiota pitämään sääntelyn parantamista edelleen painopisteenä ja pyytää komissiota ja EU:n lainsäätäjiä syventämään ja edistämään johdonmukaisesti EU:n paremman sääntelyn järjestelmää kaikilta osin ja soveltamaan työssään järjestelmällisesti paremman sääntelyn välineitä ja suuntaviivoja. Sitä varten ETSK kannustaa komissiota jatkamaan paremman sääntelyn periaatteiden ja välineiden edistämistä kaikissa hallintoyksiköissään. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kestävä kehitys olisi otettava kaikkien toimintapolitiikkojen, ohjelmien ja toimenpiteiden yleiseksi ja kokonaisvaltaiseksi tavoitteeksi. Kriiseistä toipumisen vauhdittamiseksi komission ja jäsenvaltioiden olisi laadittava ja pidettävä tavoitteena toimintapolitiikkoja ja aloitteita, jotka tuovat yhtä aikaa taloudellisia, sosiaalisia ja ekologisia hyötyjä eli vahvistavat liiketoimintaympäristöä, parantavat työ- ja elinoloja ja helpottavat siirtymistä ilmastoneutraaliin kiertotalouteen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EU:n elpyminen ja kyky palautua kriiseistä on kiinteästi sidoksissa kestävään kasvuun, sosiaaliseen lähentymiseen, suotuisaan liiketoimintaympäristöön ja työllisyyden ja työolojen ja -ehtojen myönteiseen kehitykseen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sen toimintasuunnitelman sekä kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. Kaikilla toteutettavilla poliittisilla toimenpiteillä on pyrittävä edistämään kestävää liiketoimintaa, yrittäjyyttä ja työpaikkojen luomista sekä parantamaan työ- ja elinoloja. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kiireellisistä ongelmista huolimatta on tärkeää, ettei unohdeta EU:n perusasioita, kuten sisämarkkinoiden tehokasta täytäntöönpanoa, eikä pitkän aikavälin tarpeita, joihin kuuluvat esimerkiksi ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen, jotta kansalaisille ja yrityksille voidaan turvata menestyksekäs tulevaisuus. Komission olisikin jatkettava tutkimukseen ja innovointiin suuntautuvien investointien helpottamista ja edistämistä ottaen asianmukaisesti huomioon yhä kiireellisemmän tarpeen löytää ratkaisuja ja parantaa geotaloudellisten, yhteiskunnallisten, terveys- ja ympäristöriskien sietokykyä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Vahvemman maailmanmarkkina-aseman saavuttaminen edellyttää sisämarkkinoiden lujittamisen ja kriittisten riippuvuuksien vähentämisen lisäksi myös menestyksekästä vientitoimintaa. Komission olisi tutkittava, miten voidaan parantaa eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä yleensä ja erityisesti auttaa EU:n yrityksiä pääsemään vahvempaan asemaan globaaleihin megatrendeihin ja ilmastonmuutoksen kaltaisiin haasteisiin vastaavien teknologioiden, tuotteiden ja ratkaisujen maailmanmarkkinoilla. Myös EU:n terveydenhuoltoalan valmiuksia on vahvistettava lisäämällä tutkimusta ja parantamalla menetelmiä lisääntyvän hoidontarpeen ja mahdollisten tulevien pandemioiden hallitsemiseksi. Tässä yhteydessä on myös tuettava eurooppalaisten yritysten ja innovoijien luomien standardien kehittämistä ja kansainvälistä käyttöönottoa, sillä standardit luovat markkinoita. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EU:n vahvempi asema maailmassa edellyttää jäsenvaltioilta vankkumatonta yhteishenkeä ja yhteisiä ponnisteluja. Komission tulisi hyödyntää kriisien aikana kehittynyttä yhteishenkeä ja etsiä keinoja edistää EU:n elpymistä ja pitkän aikavälin kilpailukykyä sekä kansalaisten hyvinvointia tavalla, joka tukeutuu yhä enemmän innovointiin ja osaamiseen ja yhä vähemmän valtiontukeen tai kaupan ja yhteistyön rajoituksiin. Suhteissaan ulkomaailmaan unionin olisi jatkossakin edistettävä köyhyyden kitkemistä ja ihmisoikeuksien suojelua. |
| --- | --- |

1.12

2.   Euroopan vihreän kehityksen ohjelma

| 2.1 | ETSK on tukenut Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanoa ja korostanut, että sen on tapahduttava sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla ja niin, että taataan Euroopan elintarviketurva ja energian saaminen kohtuulliseen hintaan. Tämä koskee muun muassa 55-valmiuspakettia, joka vaikuttaa epätasaisesti eri toimialoihin, yrityksiin, alueisiin, yhteisöihin ja yksittäisiin ihmisiin eri puolilla Eurooppaa. ETSK tähdentää, että työmarkkinaosapuolilla ja asiaankuuluvilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on oltava aktiivinen rooli sekä suunnittelu- että täytäntöönpanovaiheessa. On erittäin tärkeää kannustaa kansalaisia ja sidosryhmiä osallistumaan aktiivisesti siirtymään kohti vähähiilistä yhteiskuntaa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK toteaa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvien aloitteiden on oltava toisiaan täydentäviä ja vahvistavia ilmaston, energian, liikenteen, rakennusten, teollisuuden, metsätalouden ja elintarvikejärjestelmien alalla, niin että EU:hun saadaan luotua kilpailukykyinen, oikeudenmukainen ja ilmastoneutraali kiertotalous. ETSK kehottaa myös parantamaan täydentävyyttä vihreän ja digitaalisen siirtymän välillä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Jotta voidaan seurata siirtymistä taloudellisesti, sosiaalisesti ja ekologisesti kestävään kasvuun Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti, ETSK kehottaa laatimaan joukon BKT:tä pidemmälle meneviä asianmukaisia indikaattoreita. BKT:tä laajemmista indikaattoreista olisi laadittava tiivistetty tulostaulu, joka sisällytetään osaksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tulostaulua ja EU:n talouden ohjausprosessia. Sen avulla on myös saatava tietoa toimintapolitiikkojen kehittämiseksi, parannettava viestintää ja kannustettava asettamaan tavoitteita. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK kannattaa kestävää toimintaa koskevan eurooppalaisen luokitusjärjestelmän (EU:n kestävyysluokitusjärjestelmä) tavoitetta ohjata investointeja kestäviin hankkeisiin ja toimintoihin. Komissio on laatinut sitä varten säännöt, joiden avulla määritetään, mitä voidaan kutsua ympäristölle suotuisiksi (vihreiksi) investoinneiksi. ETSK kehottaa kehittämään luokitusjärjestelmää niin, että siinä otetaan huomioon yhteiskunnalliset tarpeet, joihin kuuluu esimerkiksi energian ja välttämättömien raaka-aineiden ja hyödykkeiden toimitusvarmuus, ja kiinnitetään enemmän huomiota sosiaaliseen kestävyyteen, kuten työelämän oikeuksiin ja ihmisoikeuksiin, kunnioittaen samalla jäsenvaltioiden toimivaltaa ja erilaisia työmarkkinasuhdejärjestelmiä ja ottaen huomioon objektiivisen arvioinnin toteutettavuus rahoituksen saannin yhteydessä. ETSK on alusta alkaen painottanut, että vihreän kehityksen ohjelma voi onnistua vain, jos siihen sisältyy myös sosiaalinen puoli. ETSK laatii parhaillaan luokitusjärjestelmän sosiaalisista näkökohdista oma-aloitteista lausuntoa ”Sosiaalinen luokitusjärjestelmä – haasteet ja mahdollisuudet”. Luokitusjärjestelmää olisi käytettävä myös eurooppalaisia vihreitä joukkolainoja koskevan standardin yhteydessä. ETSK pitää tärkeänä, että luokitusjärjestelmät yhdenmukaistetaan kansainvälisesti kestävän rahoituksen kansainvälisen foorumin puitteissa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Euroopan vihreän kehityksen ohjelman sosiaalisten ja työhön liittyvien näkökohtien käsittelemiseksi ETSK kehottaa komissiota ehdottamaan täydentäviä poliittisia toimenpiteitä, joilla vahvistetaan vihreän kehityksen ohjelman sosiaalista ja työhön liittyvää ulottuvuutta ja saatetaan ohjelma vastaamaan Porton julistuksen, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja ILO:n antamien oikeudenmukaista siirtymää koskevien suuntaviivojen mukaisia kunnianhimoisia sosiaalisia tavoitteita. ETSK kehottaa EU:n toimielimiä erityisesti kartoittamaan ja analysoimaan vihreän siirtymän vaikutuksia työllisyyteen ja osaamiseen eri maissa, alueilla ja toimialoilla, alihankkijat ja arvoketjun loppupään toimijat mukaan luettuina. ETSK kehottaa myös varmistamaan, että kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin sisältyy oikeudenmukaista siirtymää koskevia strategioita. Lisäksi on tärkeää ennakoida ja hallita työelämän muutoksia myös kohdennetun tuen avulla esimerkiksi kehittämällä tarvittavia taitoja, huolehtimalla sosiaalisesta suojelusta ja antamalla kaikille asianomaisille yhteiskuntaryhmille mahdollisuus päästä vaikuttamaan siirtymään. Olisi myös laadittava lisäehdotuksia mittavien julkisten ja yksityisten investointien liikkeelle saamiseksi siirtymien tueksi ja sekä oikeudenmukaisen siirtymän rahaston ja sen soveltamisalan laajentamiseksi huomattavasti, jotta se olisi haasteiden tasalla. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK kehottaa varmistamaan, että EU:n sääntelykehys mahdollistaa EU:n yritysten ja myös pk-yritysten pääsyn edelläkävijäasemaan vihreässä liiketoiminnassa. Samalla on vältettävä tuotannon muualle siirtymisen riskiä ja suojauduttava ympäristöön haitallisemmin vaikuttavalta tuonnilta. Tämä koskee erityisesti energiaintensiivisiä aloja. ETSK toivoo myös, että pk-yrityksiä autettaisiin ymmärtämään paremmin ja hallitsemaan ilmasto- ja ympäristövaatimuksia, joita niihin kohdistuu yhä enemmän sekä suoraan että välillisesti. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK peräänkuuluttaa vahvaa innovointitukitoimintaa, jolla autetaan teollisuutta kehittämään ja ottamaan käyttöön vihreää teknologiaa, materiaaleja, tuotteita, tuotantoprosesseja ja liiketoimintamalleja. Sitä varten olisi helpotettava esimerkiksi vetyä, akkuja, puolijohteita sekä hiilidioksidin talteenottoa ja käyttöä koskevien ohjelmien toteuttamista sekä kiertotalouskäytäntöjen käyttöön ottamista eri aloilla, kuten pakkausalalla. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Jotta EU voisi vaikuttaa tehokkaammin ilmastonmuutoksen hillitsemiseen maailmanlaajuisesti, EU:n olisi luotava teollisuudenaloilleen kilpailukykyiset toimintaedellytykset, jotta nämä voivat tarttua ilmasto- ja ympäristöteknologioiden ja -ratkaisujen maailmanlaajuisen kysynnän tarjoamiin vientimahdollisuuksiin ja siten suurentaa EU:n ”hiilikädenjälkeä”. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Teolliset allianssit ovat osoittautuneet onnistuneeksi menetelmäksi kehitettäessä laajamittaisia ja rajatylittäviä teollisuushankkeita strategisilla aloilla. Niillä ja Euroopan yhteistä etua koskevilla tärkeillä hankkeilla (IPCEI) on ratkaiseva merkitys elpymisen sekä eurooppalaisten standardien ja keskeisten teknologioiden edistämisen kannalta erityisesti aloilla, joilla markkinat eivät yksinään pysty tähän tai ovat vääristyneet. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Edistymistä kohti todellista energiaunionia olisi vauhditettava, jotta energiakäänne ja siten siirtymä kohtuuhintaiseen, turvalliseen, kilpailukykyiseen, varmaan ja kestävään energiajärjestelmään saadaan toteutettua. Kun otetaan huomioon Venäjän ja Ukrainan välisen sodan aiheuttamat tämänhetkiset haasteet, komission olisi keskityttävä toimenpiteisiin, jotka tuottavat suurimmat hyödyt kaikkien energiaunionin tavoitteiden kannalta sekä samanaikaisesti tarjoavat ratkaisuja ajankohtaisiin haasteisiin ja edistävät pitkän aikavälin tavoitteita. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Ukrainan tilanteen seurauksena julkaistiin REPowerEU-tiedonanto (4) ja sen jälkeen neuvoston pyynnöstä REPowerEU-suunnitelma ehdotuksineen (5). Asianmukaisesti toteutettuna se voi tukea merkittävästi Euroopan unionin energiaomavaraisuutta ja kestävää kehitystä. Tavoite saavuttaa riippumattomuus Venäjän kaasusta ja muista fossiilisista polttoaineista edellyttää energiantoimittajien ja energialähteiden kiireellistä monipuolistamista, solidaarisempaa ajattelua ja pidemmän aikavälin toimenpiteitä, joilla edistetään siirtymistä hiilineutraaliuteen, ottaen huomioon eri jäsenvaltioiden ja alueiden erityispiirteet ja käytettävissä olevat vaihtoehtoiset lähteet. Prosessin onnistumiseksi on kuitenkin saatava liikkeelle riittävästi yksityisiä ja julkisia investointeja hyödyntämällä kaikin tavoin muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan varoja. Kuten aiemmin on jo todettu (6), Venäjältä peräisin olevan kaasun kysynnän vähentäminen kahdella kolmanneksella vuoden 2022 loppuun mennessä on haastava tehtävä, johon tuovat ratkaisuja toisaalta monipuolistaminen nesteytetyn maakaasun (LNG) ja biometaanin avulla – lähinnä lyhyellä aikavälillä – ja toisaalta energiatehokkuus ja uusiutuvien energialähteiden käytön lisääminen. Lukkiutumista tiettyyn infrastruktuuriin olisi vältettävä, sillä se rajoittaa realistisia vaihtoehtoja tulevaisuudessa, ja investoinnit olisi keskitettävä mahdollisimman pitkälti uusiutuviin energialähteisiin ja tuki-infrastruktuuriin. Työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta on otettava tiiviisti mukaan toteuttamaan näitä toimintapoliittisia ehdotuksia niiden yhteiskunnallisen hyväksyttävyyden, kestävyyden ja onnistumisen varmistamiseksi. Lisäksi tarvitaan Euroopan unionin neuvostoon pysyvä koordinointirakenne, jotta ulkoisiin kriiseihin voidaan vastata paremmin. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | EU:n energiamarkkinoiden pidemmälle menevällä yhdentymisellä on tärkeä rooli energian kohtuuhintaisuuden ja toimitusvarmuuden parantamisessa. Tätä varten tarvitaan riittävästi yhteenliittämiskapasiteettia (7) ja on otettava käyttöön soveltuva infrastruktuuri (erityisesti Iberian niemimaan kaltaisilla energiasaarekkeilla (8)). Jotta EU:lla olisi parempi kilpailuasema uusiutuvan energian alalla ja jotta voidaan varmistaa, että uusiutuvien energialähteiden käyttöönotto ei heikennä toimitusvarmuutta, olisi laadittava realistinen etenemissuunnitelma toimivan infrastruktuurin kehittämiseksi ja ottamiseksi käyttöön uusiutuvaa energiaa varten. Tähän kuuluvat myös varastointikapasiteetti ja riittävät siirtoverkkojen yhteenliitännät, joiden kautta tuotannon ylijäämä voidaan viedä muihin jäsenvaltioihin. Jotta infrastruktuuri puhtaalle energialle voidaan ottaa nopeasti käyttöön, jäsenvaltioiden on nopeutettava lupien myöntämistä. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | EU:n olisi ajettava hiilen maailmanlaajuista hinnoittelua tasapuolisten toimintaedellytysten edistämiseksi. Hiiliverotusta olisi kehitettävä ja tehostettava niin, että ilmastovaikutukset otetaan huomioon symmetrisesti ja toimenpiteet hiilen sitomiseksi ilmakehästä otetaan lukuun. ETSK:n olisi myös edistettävä tavoitetta luopua asteittain ilmaston ja ympäristön kannalta haitallisille energialähteille maksettavista tuista ja varmistaa samalla, että siirtymä ilmastoneutraaliin talouteen tapahtuu oikeudenmukaisesti. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Tämänhetkinen energian hintojen nousu on suuri uhka sekä energiaköyhyyden lisääntymisen että energiaa kuluttavien yritysten kilpailukyvyn heikkenemisen kannalta. ETSK vaatii toteuttamaan toimia, joilla onnistutaan loiventamaan energian hinnannousun vaikutuksia ja ehkäisemään energiaköyhyyttä muun muassa EU:n kotitalouksissa. Energian hintapiikin vaikutusten lieventämiseksi tarvitaan niin ikään väliaikaisia ja hyvin kohdennettuja toimenpiteitä, joilla autetaan pk-yrityksiä ja energiaintensiivisiä teollisuudenaloja selviytymään kriisistä. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Tarkasteltaessa pitkällä aikavälillä energiamarkkinoiden reagoimista häiriöihin on tärkeää puuttua energian (tällä hetkellä kaasun) hinnannousujen juurisyihin, kuten Euroopan energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER) ehdottaa tuoreessa arviossaan (9) sähkömarkkinoiden nykyisestä markkinarakenteesta ja hinnoittelujärjestelmästä. Olisi myös harkittava niiden markkinoiden uudelleentarkastelua, joilla energiantoimitus on varsin keskittynyttä ja joiden tavanomainen toiminta voi siksi häiriintyä. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Kansalaisten ja kuluttajien tulisi olla energiakäänteen ytimessä. Sitä varten on tuettava yhteisöenergiaa, paikallista omistusta ja muuntumista energian kuluttajista tuottajakuluttajiksi. ETSK vaatii avointa tiedotusta, kuulemisia ja valistuskampanjoita, joilla kannustetaan kansalaisia sitoutumaan energiasiirtymään. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | ETSK kehottaa myös kiinnittämään enemmän huomiota ongelmiin, joita siirtyminen kohti hiilineutraalia yhteiskuntaa aiheuttaa erityisesti niillä aloilla, jotka tarvitsevat erilaisista teknisistä tai taloudellisista syistä sopeutumisaikaa kyetäkseen säilyttämään kilpailukykynsä markkinoilla. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | ETSK on ilmaissut suhtautuvansa myönteisesti TEN-T-asetuksen päivittämiseen, jotta se vastaisi paremmin ajankohtaisia tavoitteita ja tarpeita. Erityistä huomiota on kiinnitettävä painopisteiden määrittämiseen ja kaikki jäsenvaltioiden pääkaupungit, suurimmat kaupungit, satamat, lentoasemat ja terminaalit yhdistävän verkon luomiseen eurooppalaisten liikennekäytävien pohjalta. Liikennekäytäviin olisi tarvittaessa kuuluttava ”merisiltoja” tai tiheitä ja säännöllisiä ro-ro-meriyhteyksiä käytäviin kuuluvien satamien välillä. Alueellisen yhteenkuuluvuuden osalta ETSK katsoo, että alue-, kaupunki- ja paikallisulottuvuus on otettava ydinverkkokäytävien yhteydessä entistä paremmin huomioon. TEN-T-verkon teknisten vaatimusten ja sotilaallista liikkuvuutta koskevien vaatimusten väliset erot on myös kartoitettava, jotta voidaan mahdollistaa liikenneinfrastruktuurin kaksoiskäyttö. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Koska TEN-T-hankkeiden toteuttamisaika on verrattain pitkä, ETSK kannattaa eurooppalaista sääntely- ja rahoituskehystä, jonka avulla varmistetaan liikennekäytävien ja hankkeiden vakaus keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä siihen asti, kun eurooppalainen verkko saadaan valmiiksi. ETSK kehottaa myös laatimaan kiireesti kansallisia suunnitelmia niin säännöllisen kuin täydentävän rahoituksen myöntämiseksi TEN-T-infrastruktuurin ylläpitoa varten ja peräänkuuluttaa ydinverkon seurantasuunnitelmaa Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | Ilmailulla on tärkeä merkitys EU:lle, joten ETSK peräänkuuluttaa kattavaa ja tehokasta lähestymistapaa kestäväpohjaisen ilmailun elpymisen ja kasvun edistämiseksi. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | Tieliikenteen päästöjen vähentämiseksi ETSK kehottaa luomaan suotuisan sääntely-ympäristön leveämpien ja raskaampien tavarankuljetusajoneuvojen ja ajoneuvoyhdistelmien käytölle asianomaisten jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä. Euroopan komission olisi kiinnitettävä huomiota rahtiliikenteen tuleviin erityishaasteisiin ja siihen, että tuleviksi vuosiksi ennakoidaan kuorma-autonkuljettajapulaa nuorten kuljettajien vähyyden ja hankalien työolojen vuoksi. Tähän olisi vastattava kehittämällä multimodaalista tavaraliikennettä, jotta rautateiden tavaraliikenne olisi houkuttelevampi vaihtoehto logistiikkaketjussa, ja parantamalla kuljetusalan työntekijöiden työoloja ja -ehtoja. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n kaupunkiliikenteen kehyksen laatimiseen ja kehottaa tekemään kaupunkiliikenteestä ja erityisesti julkisesta liikenteestä osallistavampaa kansalaisten yhtäläisten mahdollisuuksien parantamiseksi. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | Kestävän ja älykkään liikkuvuuden edistämiseksi ETSK peräänkuuluttaa Euroopan komissiolta vahvaa aloitetta laajamittaisten digitaalisten liikennehankkeiden käynnistämiseksi, sillä ne ovat keskeisen tärkeitä toimivan multimodaalisuuden sekä kapasiteetin käytön optimoinnin kannalta. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | Energia-, liikenne- ja digitaalijärjestelmät ovat yhä yhteenliitetympiä, mikä edellyttää yhdennettyjä liikenne-, digitaali- ja energiaverkkoja. Synergian lisäämiseksi ja infrastruktuurin häiriönsietokyvyn parantamiseksi kauttaaltaan ETSK kehottaa tarkastelemaan järjestelmien yhteenliitäntöjen suurimpia pullonkauloja ja haavoittuvuuksia sekä tällä hetkellä että pidemmällä aikavälillä. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | ETSK kehottaa myös parantamaan energia-, liikenne- ja digitaaliverkon kykyä sietää ilmastonmuutosta, luonnonuhkia ja ihmisen aiheuttamia katastrofeja, jotta infrastruktuurista olisi pitkäaikaista hyötyä. ETSK vaatii yleisesti toimenpiteitä, joilla edistetään ilmastonmuutokseen ja sen vaikutuksiin sopeutumista. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | Elintarvikejärjestelmien kestävyyden ja eurooppalaisten tuottajien kilpailukyvyn säilyttämiseksi ETSK vaatii avoimen strategisen riippumattomuuden edistämistä, mukaan luettuna proteiiniomavaraisuuden vahvistaminen, kaupan (taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien) normien vastavuoroisuuden varmistamista, tutkimuksen edistämistä, digitalisaation vahvistamista, innovatiivisten teknologioiden ja siementen kehittämistä ja sellaisten oikeudenmukaisten hintojen edistämistä, joihin on sisällytetty korkeammat tuotantopanoskustannukset ja kestävyyden parantamisesta aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

2.26

| 2.27 | Yhteisellä maatalouspolitiikalla (YMP) ja yhteisellä kalastuspolitiikalla (YKP) olisi voitava edistää merkittävästi kestävämpiä ja häiriönsietokykyisempiä elintarvikejärjestelmiä. Kansalaisyhteiskunnan järjestelmällinen ja laaja osallistuminen Pellolta pöytään -strategian täytäntöönpanoon on varmistettava. Kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskevasta lainsäädäntökehyksestä annettavaan ehdotukseen olisi sisällyttävä selkeät tavoitteet, indikaattorit ja vankka seurantamekanismi ja tulostaulu. |
| --- | --- |

2.27

3.   Euroopan digitaalinen valmius

| 3.1 | Pandemia ja Ukrainan sota ovat korostaneet digitaaliteknologian ratkaisevaa merkitystä ja EU:n tarvetta lisätä digitaalista suvereniteettiaan. ETSK kannattaa digitaalista kompassia ja polkua digitaaliselle vuosikymmenelle ja kehottaa ottamaan käyttöön tehokkaan hallintomekanismin ja edistämään tavoitteiden nopeaa saavuttamista. Pandemia on nostanut esiin myös digitaalisen siirtymän mahdolliset haasteet, ja ETSK kehottaakin vahvistamaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua Euroopan tasolla, kansallisesti ja toimialakohtaisesti, jotta siirtymän oikeudenmukaisuus pystytään varmistamaan. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK pitää komission ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ratkaisevan tärkeänä arvioitaessa edistystä ja tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia toimenpiteitä, myös monikansallisten hankkeiden avulla. ETSK toivoo myös, että digitaalisen vuosikymmenen tilaa koskeva kertomus auttaisi osaltaan jakamaan osaamista ja hyviä käytäntöjä jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK on korostanut tarvetta toteuttaa digitaalinen siirtymä kestäväpohjaisesti, ihmiskeskeisesti ja osallistavasti tavalla, joka hyödyttää kaikkia, syventämättä entisestään digitaalista kuilua tai luomatta uutta eriarvoisuutta. Lisäksi on turvattava työolot, työn ja yksityiselämän tasapaino sekä työntekijöiden terveys ja turvallisuus. Sitä varten on myös tärkeää ennakoida ja hallita työelämän muutoksia, hyödyntää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua eri tasoilla, parantaa tarvittavia taitoja ja edistää asianmukaisia työoloja ja -ehtoja myös etätyössä ja alustatyössä sekä toteuttaa EU-tason arviointi niin sanotusta oikeudesta olla tavoittamattomissa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Digitaaliseen infrastruktuuriin tehtävät investoinnit, joilla parannetaan saavutettavuutta, ja datan sisämarkkinoiden kehittäminen ovat olennaisia ja välttämättömiä asianmukaisen digitaalisen kehityksen mahdollistajia kaikilla EU:n alueilla. ETSK kehottaa toteuttamaan datan vapaata liikkuvuutta edistäviä tehokkaita toimenpiteitä ja varmistamaan samalla asianmukaisen tietosuojan, yksityisyyden suojan ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EU:n olisi jatkettava turvallisen ja itsenäisen avaruusratkaisuihin perustuvan yhteysjärjestelmän luomista taattujen ja häiriönsietokykyisten satelliittiviestintäpalvelujen tarjoamiseksi. Näin varmistetaan nopeiden laajakaistayhteyksien ja saumattomien yhteyksien saatavuus ympäri Eurooppaa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK pitää tärkeänä, että jatketaan älykkäiden liikennejärjestelmien kehittämistä kohti yhteistä eurooppalaista liikkumisdata-avaruutta. Tämä lisää tehokkuutta ja luo edellytyksiä työolojen ja -ehtojen parantamiselle sekä saumattomalle multimodaalisuudelle. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK:n mielestä on järkevää luottaa vahvoihin eurooppalaisiin markkinatoimijoihin digitaalisten rahoituspalvelujen toteuttamisessa. ETSK katsoo, että tarvitaan kiireellisiä toimia kryptopalvelusektorin avoimuuden varmistamiseksi, digitaalisen rahoituksen loppukäyttäjien suojelemiseksi, rahoitusvakauden turvaamiseksi, EU:n rahoitusalan eheyden säilyttämiseksi, tasapuolisten toimintaedellytysten takaamiseksi talous- ja rahoitusjärjestelmän eri toimijoille sekä kryptopalvelusektorin ohjaamiseksi kohti kestävämpiä ja vähemmän energiaintensiivisiä toimintamekanismeja. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Taidot ja osaaminen ovat olennaisen tärkeitä digitaalisen siirtymän mahdollistamisessa, joten ETSK kehottaa kehittämään jatkuvasti tapoja toisaalta lisätä huippuosaamista ja toisaalta parantaa kansalaisten ja työntekijöiden taitoja ja osaamista, jotta voidaan paremmin hyödyntää digitalisaation mahdollisuudet ja hallita siihen liittyviä riskejä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Eurooppalaiset yritykset tarvitsevat suotuisat olosuhteet innovoinnille, investoinneille ja toiminnalle ulkomaisiin kilpailijoihin verrattuna, jotta voidaan tukea EU:n huippuosaamista digitalisaation alalla. Kun otetaan huomioon, että erityisesti osuuskunnat voivat edistää laaja-alaista osallistumista digitaalisten alustojen hallinnointiin, ETSK kehottaa esittämään aloitteita, joilla voidaan edistää alustaosuuskuntien kehitystä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Samalla kun tuetaan innovatiivisia yrityksiä, on varmistettava, että kaikki yritykset, myös mikroyritykset, pienet ja keskisuuret yritykset sekä yhteisötalouden yritykset pystyvät pääsemään osallisiksi edistyksestä ja hyötymään siitä. ETSK pitää tärkeänä vauhdittaa tekoälyn ja muiden kehittyneiden teknologioiden käyttöönottoa, mutta on myös tunnustettava, että hyvin monilla pk-yrityksillä on haasteita jopa perustason digitaaliteknologioiden käyttöönotossa. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Kaikkien on kiinnitettävä yhä enemmän huomiota kyberturvallisuuteen arvoketjujen kaikissa vaiheissa. Kriisit ovat tuoneet lisäksi entistäkin selvemmin esiin sen, että on tärkeää varmistaa talouden ja yhteiskunnan toimivuus ja ylläpitää kansainvälisiä yhteyksiä. Tämä edellyttää jäsenvaltioilta tehokkaampia toimia ja komissiolta yhteistyön helpottamista. Myös disinformaation torjunta on tärkeämpää kuin koskaan, mutta samalla on varmistettava, ettei disinformaation torjuntaa käytetä tekosyynä kansalaisten vapauksien – ennen kaikkea sananvapauden – rajoittamiseen. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK kehottaa helpottamaan tutkimukseen ja innovointiin, koulutukseen ja tekniseen infrastruktuuriin tehtäviä investointeja sekä julkisen että yksityisen rahoituksen avulla. Sääntelykehys on toinen yleinen tekijä, joka muokkaa digitaalista kehitystä. ETSK pitää tärkeänä varmistaa, että muuttuva sääntely-ympäristö kannustaa innovointiin ja investointeihin ja edistää tasapuolisia toimintaedellytyksiä ihmisoikeuksia ja ympäristö- ja ilmastotavoitteita kunnioittaen. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Koska digitalisaatio on jatkossakin merkittävä maailman talouskasvun vauhdittaja, ETSK katsoo, että digitaalitalouden verotukseen liittyvillä politiikoilla olisi pyrittävä edistämään – eikä estämään – talouskasvua, rajatylittävää kauppaa ja investointeja. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Digitaalisen toiminnan tasapuoliset ja sääntöihin perustuvat toimintaedellytykset ovat tärkeitä myös kansainvälisellä tasolla, ja sisämarkkinat ovat ponnahduslauta, jonka avulla EU voi toimia vaikutusvaltaisena ja vahvana globaalina toimijana. ETSK kehottaa hyödyntämään monenlaisia välineitä diplomaattisista toimista innovointiin, yhteistyöhön ja kauppasopimuksiin ihmiskeskeisen lähestymistavan ja digitaaliteknologian luotettavuuden edistämiseksi. Maailmanlaajuisen normien asettajan asema edellyttää myös maailmanlaajuista kilpailukykyä, joka pohjaa jäsenvaltioiden väliseen vankkaan yhteistyöhön. |
| --- | --- |

3.14

4.   Ihmisten hyväksi toimiva talous

| 4.1 | Tämänhetkiseen sosioekonomiseen kehitykseen liittyy suurta epävarmuutta, joka on yhteydessä edelleen jatkuvaan covid-19-pandemiaan ja jota pahentavat vielä Ukrainan sota ja kasvavat geopoliittiset jännitteet Venäjän kanssa. On erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot vahvistavat ja koordinoivat talous-, terveys- ja sosiaalipolitiikkaansa tehokkaasti, puuttuvat tosiasiallisesti makrotalouden epätasapainoon ja varmistavat julkisen talouden terveyden. Samalla niiden on parannettava julkisten investointiensa laatua ja rakennetta, jotta talouden sosioekologisen siirtymän tueksi saataisiin riittävästi rahoitusta myös kannustamalla yksityisiin investointeihin. Siirtymän tavoitteina pitäisi olla korkea työllisyys, laadukkaat työpaikat, hyvinvointi ja riittävien tulojen turvaaminen, ja samalla olisi varmistettava, että se ei vähennä ihmisten motivaatiota osallistua aktiivisesti työmarkkinoille. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EU:n olisi keskityttävä turvaamaan EU:n teollisuuden kilpailuetu ja työpaikat, sillä kyse on vaurauden avaintekijöistä, ja torjumaan eriarvoisuutta ja köyhyyttä elpymisprosessissa. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari on EU:n sosiaalipolitiikkaa ohjaava väline, ja myös sen tulisi olla keskeisessä asemassa elpymisstrategiassa, jotta voidaan varmistaa, että elpyminen on sekä taloudellista että sosiaalista. EU:n olisi kiinnitettävä erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien tukemiseen aktiivisella ja osallistavalla toimintapolitiikalla, jonka yhteydessä tarjotaan perusluonteisia mahdollistavia sosiaalipalveluja. |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Next Generation EU -aloitetta ja elpymis- ja palautumistukivälinettä on pidettävä niiden suhdannekohtaisen onnistumisen perusteella tehokkaina välineinä, joilla voidaan vastata sodasta johtuvaan tämänhetkiseen kriisiin, josta todennäköisesti aiheutuu dramaattisia seurauksia Euroopan taloudelle. Nämä välineet täydentävät olemassa olevia rakenteellisia mekanismeja, jolla edistetään talouskasvua ja ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä, suojellaan elinoloja ja varmistetaan rauha ja vakaus EU:n yhteiskunnissa. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.3 | EU:n ja kansallisten hallitusten olisi toteutettava toimenpiteitä Ukrainan sodan vaikutusten lievittämiseksi. Niiden olisi pyrittävä pitämään hintojen ja energiakustannusten nousu mahdollisimman pienenä kotitalouksien ja yritysten kannalta ja tuettava taloutta ja työllisyyttä mukauttamalla tämänhetkisiä hätätoimenpiteitä. Jotta yrityksiä voidaan auttaa selviytymään kriiseistä ja luomaan ja säilyttämään työpaikkoja, komission olisi jatkuvasti seurattava pandemian ja sodan vaikutusta kaikenkokoisiin EU:n yrityksiin ja varauduttava ottamaan käyttöön tarvittavia väliaikaisia tukitoimenpiteitä, jotka eivät kuitenkaan horjuta tasapuolisia kilpailuedellytyksiä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK kannattaa voimakkaasti tavoitetta ohjata investointeja tukemaan EU:n siirtymistä kestävään talouteen. Tässä on osattava varoa harhaanjohtavaa ”viher- tai kestävyyspesua”. Komitea odottaa, että komissio ottaa työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan aktiivisesti mukaan kestävän rahoituksen suunnitteluun ja toteutukseen. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EU:n jäsenvaltioilla on oltava riittävästi finanssipoliittista liikkumavaraa Ukrainan sodan kielteisten taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi. Tämä korostaa entisestään tarvetta tarkistaa EU:n talouden ohjausjärjestelmää. Jäsenvaltioiden tulee kuitenkin vakauttaa julkista talouttaan hyvinä kasvukausina, jotta ne pystyvät reagoimaan taantumiin. Tässä tilanteessa ETSK varoittaa yleisen poikkeuslausekkeen ennenaikaisesta käytöstä poistamisesta. |
| --- | --- |

4.5

| 4.5.1 | ETSK peräänkuuluttaa vaurauteen keskittyvää tarkistettua ja uudelleen tasapainotettua talouden ohjausjärjestelmää, jossa annetaan yhtäläinen painoarvo useille keskeisille talouspoliittisille tavoitteille, kuten kestävä ja osallistava kasvu, täystyöllisyys ja ihmisarvoinen työ, kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous ja vakaa julkinen talous. Jotta kaikkien eurooppalaisten vaurautta voidaan edistää, tarvitaan kilpailukykyinen Euroopan talous, joka on kestävä myös sosiaalisesti ja ympäristön kannalta. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Lisäksi kun kansallisessa finanssipolitiikassa tunnustetaan tarve luoda vararahastoja kasvun aikana huolehtien samalla kuitenkin myös tulevan hyvinvoinnin kannalta tarpeellisista investoinneista, talouden kyky kestää ja torjua laskusuhdanteen kielteisiä vaikutuksia paranee. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Vakaus- ja kasvusopimusta tarkistetaan meneillään olevan uudelleenarvioinnin tuloksena toivottavasti yksinkertaistamalla sääntöjä, vähentämällä myötäsyklisyyttä ja ottamalla huomioon pandemian jälkeinen tilanne, ja sen asianmukainen täytäntöönpano on välttämätöntä, jotta voidaan auttaa jäsenvaltioita saattamaan julkinen taloutensa kestävälle pohjalle ja vahvistaa näin investoijien luottamusta. Kaikissa tulevissa finanssipoliittisissa kehyksissä on a) edistettävä kestävää julkista taloutta, joka mahdollistaa julkisten investointien lisäämisen, b) mahdollistettava suhdanteita tasoittavan politiikan lisääminen ja c) sallittava suurempi joustavuus ja maakohtainen eriyttäminen velkojen sopeuttamisurien osalta taaten samalla julkisen talouden kestävyys. Tarkemmin sanottuna yksi ETSK:n tärkeimmistä ehdotuksista finanssipoliittisen kehyksen tarkistamiseksi on ottaa käyttöön julkisia investointeja koskeva kultainen sääntö yhdessä menosäännön kanssa keskipitkän aikavälin rahoitus- ja finanssipoliittista vakautta ja euron arvoa vaarantamatta. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Sekä jäsenvaltioiden parlamenttien että Euroopan parlamentin tärkeä rooli tulevassa EU:n talouden ohjausjärjestelmässä on säilytettävä unionin demokraattisen vastuuvelvollisuuden vahvistamiseksi. ETSK on pannut merkille työttömyysvakuutusjärjestelmän perustamisehdotuksen, joka sisältyi alun perin Euroopan komission poliittisiin painopisteisiin. Komissio voisi covid-kriisin ja tämänhetkisen Ukrainan sodan seurausten valossa jatkaa keskusteluja jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa mahdollisuudesta ottaa käyttöön työttömyysvakuutusjärjestelmien kaltaisia pitkän aikavälin välineitä, joilla puututtaisiin systeemisiin ongelmiin. |
| --- | --- |

4.5.4

| 4.6 | SURE-välineellä (10) on ollut keskeinen rooli pandemian aiheuttaman iskun vaimentamisessa, ja se on osoittautunut tehokkaaksi välineeksi. Tämän perusteella ETSK kehottaa arvioimaan mahdollisuutta hyödyntää mekanismia laajemmin. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Talous- ja rahaliiton syventäminen merkitsee samalla myös talouden ohjauksen ja hallinnan vahvistamista eli pankkiunionin ja pääomamarkkinaunionin valmiiksi saattamista ja EU-ohjausjakson roolin lujittamista kasvun, yhteenkuuluvuuden, osallistavuuden, kilpailukyvyn ja lähentymisen lisäämisessä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK katsoo, että kun otetaan huomioon sodan asettamat haasteet ja erityisesti sekä puolustus- että energiamenojen kasvava tarve, Euroopan unioni voisi perustaa uuden omien varojen mekanismin. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Jäsenvaltioiden pääomamarkkinoiden hajanaisuuden takia yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusvaroja pääoman sisämarkkinoilta ei voida vielä riittävästi helpottaa. Pääomamarkkinaunionin toteuttamisessa onkin edettävä nykyistä pidemmälle. Pääomamarkkinaunionia ja pankkiunionia syvennettäessä olisi keskityttävä rahoituskanavien vahvistamiseen ja yksityisen sektorin osuuden kasvattamiseen investoinneista. ETSK kehottaa pyrkimään tässä yhteydessä asianmukaiseen tasapainoon riskien jakamisen ja vähentämisen välillä ja on erityisen tyytyväinen aikeisiin tehostaa ilmastokriisistä johtuvien järjestelmäriskien seurantaa. On myös tärkeää ottaa huomioon sosiaaliseen kestävyyteen kohdistuvat riskit, jotka kasvavien tulonjakoerojen vuoksi uhkaavat sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Lisäksi tehokkuuden olisi mentävä rahoitusmarkkinoiden sääntelyssä monimutkaisuuden edelle ja sääntelyllä olisi varmistettava kuluttajansuojan korkea taso. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Kaikki sidosryhmät olisi otettava mukaan kehittämään ja toteuttamaan toimenpiteitä, joilla parannetaan talouslukutaitoa ja suojasääntöjen tehokkuutta sekä vähennetään tiedon epäsymmetriaa rahoituspalvelujen tarjoajien ja kansalaisten välillä. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Euroopan sisämarkkinoiden koko potentiaali olisi saatava käyttöön. Nykyisen lainsäädännön parempi ja tehokkaampi soveltaminen ja noudattamisen valvonta ja sisämarkkinoiden syventäminen toisivat taloudellisia hyötyjä. Tavaroiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden esteiden poistaminen hyödyttää kaikkia – asiakkaita, työntekijöitä ja yrityksiä. Sisämarkkinoiden moitteeton toiminta riippuu myös tavaroiden ja palvelujen turvallisuudesta ja laadusta. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK on huolissaan EU:n sisäisestä epäoikeudenmukaisesta verokilpailusta, joka edesauttaa veronkiertoa. Komitea katsoo, että tehokas rahaliitto edellyttää yhtenäistä veropolitiikkaa ja rahaliiton jäsenten soveltamien verosääntöjen johdonmukaisuutta. ETSK on myös ehdottanut eurooppalaisen sopimuksen solmimista veropetosten, verovilpin, veronkierron ja rahanpesun tehokkaan torjunnan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Liiallinen byrokratia aiheuttaa tarpeettomia kustannuksia taloudelle ja yhteiskunnalle. Tulevaisuuden EU:n ei pitäisi keskittyä mikrotason hallinnointiin, vaan sen olisi noudatettava paremman sääntelyn periaatetta. Tämä ei kuitenkaan saisi tapahtua sosiaaliseen markkinatalouteen olennaisesti kuuluvan kuluttajansuojan, sosiaalisen suojelun, työsuojelun ja ympäristönsuojelun korkean tason kustannuksella. Euroopan tasolla olisi parannettava työmarkkinaosapuolten valmiuksia ratkaista ongelmia eli esimerkiksi sovittaa erilaisia intressejä yhteen. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Yrittäjyys on keskeinen taito kilpailukyvyn, innovoinnin ja hyvinvoinnin parantamisen sekä sosiaalisen ja vihreän talouden rakentamisen kannalta varsinkin pandemian jälkeisen elpymisen tilanteessa. Yrittäjyyskasvatuksen edistäminen yrittäjätaitojen kehittämiseksi voisi olla keino vähentää työttömyyttä erityisesti nuorten keskuudessa. Yrittäjyys kaikissa muodoissaan ja kaikilla toimialoilla (mukaan lukien matkailu, teollisuus, alustatalous, yhteisötalous ja vapaat ammatit) on olennaisen tärkeää talouskasvun, innovoinnin, työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden kannalta. On tärkeää tunnistaa ja ratkaista pk-yritysten (etenkin hyvin pienten yritysten, jotka ovat usein perheyrityksiä) ongelmat sisämarkkinoille pääsyssä, erityisesti vihreän ja digitaalisen siirtymän yhteydessä. ETSK kehottaa komissiota toteuttamaan työohjelmaansa sisältyvät konkreettiset toimet, joilla puututaan jo tiedossa oleviin sisämarkkinoiden esteisiin (11). |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | ETSK kannattaa sellaisten talouspolitiikkojen yhdistelmän käyttöönottoa, joissa saatavilla olevia julkisia ja yksityisiä kotimaisia resursseja, myös Next Generation EU -elpymisvälineen sekä elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa käyttöön asetettuja rahoitusvaroja, hyödynnetään tehokkaasti. Todettu kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vähäinen osallistuminen on ollut ja on edelleen ETSK:n huolenaihe. Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta kaipaa virallisempia menettelyjä, joilla helpotetaan todellista näkemystenvaihtoa kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanossa ja arvioinnissa. Kumppanuusperiaatteen olisi toimittava kansalaisyhteiskunnan osallistumisen mahdollistavan tehokkaan mekanismin mallina. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | ETSK kannattaa komission lainsäädäntöehdotuksia yritysverotuksen alalla ja on tyytyväinen niiden koordinointiin OECD:n osallistavan kehyksen tasolla käytävien maailmanlaajuisten keskustelujen kanssa, joiden tavoitteena on koko maailman kattavan konsensuksen saavuttaminen. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Komitea kannattaa kaikkia uuden verojärjestelmän suunnitteluun liittyviä toimia, jotka tähtäävät eurooppalaisille yrityksille ja veroviranomaisille sääntöjen noudattamisesta aiheutuvien kustannusten pienentämiseen. Eurooppalaisia yrityksiä ei saa asettaa epäedulliseen kilpailuasemaan. Maailmanlaajuisen verosopimuksen pilarin 2 paneminen täytäntöön kaikilta osin on monimutkainen tehtävä, joka vaatii paljon aikaa ja huomattavia ponnistuksia sekä yrityksiltä että veroviranomaisilta. Kansainvälisesti sovittujen sääntöjen yhdenmukainen hyväksyminen ja täytäntöönpano samanaikaisesti EU:ssa ja muilla kauppa-alueilla on keskeisen tärkeää EU:lle ja sen jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Yhteiskunnallinen yrittäjyys ansaitsee erityistä huomiota, kun otetaan huomioon tämän yrittäjyyden muodon merkitys kriisistä selviytymisessä. Yhteisötaloutta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanolla on keskeinen rooli tämän alan vahvistamisessa. Uuteen teollisuusstrategiaan sisältyvän erityisen yhteisötalousekosysteemin määritelmän on johdettava konkreettisiin toimiin, jotta yhteisötaloudesta voidaan tehdä ympäristöystävällistä, digitaalista ja selviytymiskykyistä. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | Pandemian jälkeen on entistä suurempi tarve edistää laadukasta oppimiseen liittyvää liikkuvuutta, joka on kaikkien ulottuvilla, ja sen oppimistulosten tunnustamista. ETSK kannattaakin todellisen eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista vuoteen 2025 mennessä oppimiseen kannustavan Euroopan luomiseksi. Tähän tarvitaan rahoitusta ja ennen kaikkea monialaista koulutusalan yhteistyötä. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Nykyaikaisella kuluttajapolitiikalla on varmistettava, että kuluttajilla on tarvitsemansa oikeudet ja suoja. Sisämarkkinoiden ansiosta EU:n kuluttajien ja yritysten on helpompi ostaa ja myydä tavaroita ja palveluja yli rajojen sekä verkossa että sen ulkopuolella. Tämä edellyttää luottamusta markkinoihin, kohdennettua lainsäädäntöä ja tehokasta täytäntöönpanoa. Kuluttajavalistuksen ja kuluttajille tarkoitetun koulutuksen on myös autettava heitä tekemään vastuullisempia valintoja. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | Mahdollisuuksia osallistua vapaaehtoistoimintaan on lisättävä ja niiden alaa ja laatua parannettava. Olisi tutkittava ja tarjottava mahdollisuuksia osallistaa vapaaehtoistoimintaan kaikenikäisiä ja taustaltaan erilaisia ihmisiä innovatiivisissa ja joustavissa toimintapuitteissa, jotka avaavat uusia tilaisuuksia. EU:n olisi julistettava vuosi 2025 Euroopan vapaaehtoistoiminnan teemavuodeksi. Se olisi sopiva tunnustus kaikkien vapaaehtoistyöntekijöiden ponnisteluille ja vaikutukselle covid-kriisin ja Ukrainan sodan aikana. Se korostaisi heidän suurta merkitystään ihmisten terveydelle ja hyvinvoinnille Euroopassa sekä heidän rooliaan elpymisessä ja Euroopan tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | Vapaat ammatit ovat keskeisen tärkeä sosiaalinen ja taloudellinen osa-alue kaikissa jäsenvaltioissa, ja niiden vastuulla on tärkeitä julkisia palveluja muun muassa terveyden, oikeuden, turvallisuuden, kielten ja taiteiden aloilla. Olisikin tehtävä erillinen vaikutustenarviointi lainsäädäntöehdotusten seurauksista vapaiden ammattien kannalta aina ennen EU-lainsäädännön hyväksymistä ja sen jälkeen. Tässä yhteydessä EU:n lainsäätäjien on otettava erityisesti huomioon byrokratian kielteiset vaikutukset vapaisiin ammatteihin. |
| --- | --- |

4.22

5.   Vahvempi EU maailmannäyttämöllä

| 5.1 | ETSK peräänkuuluttaa avoimia, oikeudenmukaisia, osallistavia ja ennakoitavia kansainvälisen kaupan olosuhteita, joissa vaakakupissa painavat eniten demokratia ja oikeusvaltioperiaate, rauha ja vakaus, sosiaalinen ja ekologinen kestävyys sekä avoin, oikeudenmukainen ja sääntöihin perustuva maailmankaupan järjestys. Euroopan on suojeltava maailmankaupan sääntöjä, varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset ja pyrittävä sovittamaan yhteen strateginen riippumattomuus ja avoimuus kansainvälisen kaupan suhteen vahvan teollisuuspohjan ja häiriönsietokykyisten kansainvälisten toimitusketjujen avulla. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Sekä Kiinan tapahtumat viime vuosina että tämänhetkinen Venäjän hyökkäyssota ovat kuitenkin tehneet selväksi, ettei kansainvälisen kaupan lisääminen välttämättä lujita demokraattisia prosesseja. EU:n onkin puolustettava perusarvojaan, kuten ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen ja tiedotusvälineiden vapauden kunnioittamista kauppapolitiikassaan. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK pitää tärkeänä, että EU:n kriittisiä riippuvuuksia kolmansista maista pyritään edelleen vähentämään. Tämä koskee erityisesti energiaa, raaka-aineita, elintarvikkeita, terveystuotteita, infrastruktuuria ja teknologiaa mutta myös turvallisuus-, puolustus- ja avaruuspolitiikan teollista ulottuvuutta. EU:n on eritoten tarkasteltava uudelleen teollisuuskapasiteetin vähyyttä ja riippuvuutta epäluotettavista kumppaneista. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Samaan aikaan EU:n avoimen strategisen riippumattomuuden ja maailmanlaajuisen roolin vahvistaminen edellyttää yhteistyötä kumppaneiden kanssa eri aloilla, myös kaupan alalla. ETSK kehottaa saattamaan päätökseen neuvottelut kahdenvälisistä kauppasopimuksista ja kehittämään monenvälistä yhteistyötä WTO:n puitteissa. Suhteiden lujittaminen Latinalaisen Amerikan kumppaneihin uudistettujen sopimusten kautta tarjoaisi myös ajankohtaisen tilaisuuden vahvistaa EU:n asemaa. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | ETSK korostaa kansalaisyhteiskunnan keskeistä roolia kaupan alalla ja painottaa tarvetta tiivistää yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa kaupan välineiden ja sopimusten (vapaakauppasopimukset, talouskumppanuussopimukset ja investointisopimukset) suunnittelusta aina niiden seurantaan. Tämä auttaisi saavuttamaan EU:n uuden kauppastrategian tavoitteet ja varmistaisi, että tehtävät kauppasopimukset edistävät taloudellisesti, sosiaalisesti ja ekologisesti kestävää kehitystä niin EU:ssa kuin neuvotteluihin osallistuvissa kumppanimaissa. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Lisäksi on tärkeää tehdä yhteistyötä liikenteen, digitaalitalouden ja energian aloilla, missä on avautunut uusia mahdollisuuksia esimerkiksi EU:n ja Yhdysvaltain yhteistyölle. Ydinverkkokäytävät on yhdistettävä paremmin muuhun maailmaan tavaroiden ja matkustajien kuljettamiseksi. ETSK kehottaa perustamaan foorumin, jonka avulla helpotetaan Euroopan laajuisen liikenneverkon integroimista muuhun maailmaan, myös naapurimaihin. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | ETSK katsoo, että EU tarvitsee ennakoivamman ja tehokkaamman Euroopan teollisuuden etuja ajavan lähestymistavan, jolla turvataan tasapuoliset kilpailuedellytykset ja torjutaan epäterveitä kaupan käytäntöjä voimassa olevan kauppalainsäädännön – erityisesti polkumyynnin vastaisen lainsäädännön – ja tukien vastaisen lainsäädännön avulla. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Komitea katsoo, että euron kansainvälistä asemaa on vahvistettava, sillä se on keskeinen väline, jolla voidaan parantaa Euroopan maailmanlaajuista asemaa, ja kehottaa keskittymään vahvemmin euron kansainvälisen aseman heikkenemisen syihin ja talous- ja rahaliiton viimeistelyyn. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | ETSK kehottaa komissiota tehostamaan toimia työvoima- ja ympäristösitoumuksiin liittyvän kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan EU:n lähestymistavan omaksumiseksi WTO:n tasolla. Tämä edellyttäisi myös tarkempaa pohdintaa kaikkien kansalaisyhteiskunnan osa-alueiden järjestelmällisestä osallistamisesta WTO:n prosesseihin, sillä todellista kestävää kehitystä ei voida saavuttaa ilman kansalaisyhteiskunnan sitoutumista. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Unionin pelastuspalvelumekanismi ei ole enää riittävän tehokas eikä riittävän laaja, jotta sillä voitaisiin reagoida ilmastonmuutokseen liittyviin katastrofeihin ja unionin alueella ja sen ulkopuolella esiintyviin moninaisiin riskeihin. Luonnonkatastrofeihin liittyvän vakiintuneen toiminnan lisäksi mekanismilla on tarkoitus reagoida sellaisiin riskeihin kuin pandemioihin, suuriin teollisiin riskeihin, laajamittaiseen merten saastumiseen, sähkö- tai juomavesiverkkoihin ja kaikkiin muihin keskeisiin infrastruktuureihin kohdistuvien kyberhyökkäysten seurauksiin tai maahanmuuttoon liittyviin humanitaarisiin kriiseihin. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Lyhytkestoisen pelastuspalvelun ja humanitaarisen avun pitkän aikavälin hallinnoinnin välistä yhteyttä on käsiteltävä ja koordinoitava paremmin. ETSK katsookin, että olisi tarkasteltava tarvetta perustaa pelastuspalvelusta ja humanitaarisesta avusta vastaava unionin virasto vahvistettujen ulkopoliittisten toimien käytännön mekanismina. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | ETSK toteaa, että monissa kumppanimaissa ei edelleenkään harjoiteta osallistavaa vuoropuhelua tai päätöksentekoa ja kansalaiskeskustelun ja sosiaalisen vuoropuhelun tilaa kavennetaan huolimatta komission antamasta tuesta. ETSK ehdottaa, että komissio perustaa yhteistyössä ETSK:n kanssa muutamia kumppanimaita koskevan ”kansalaistoiminnan tulostaulun”, jonka avulla voidaan mitata vuosittain kansalaiskeskustelun ja sosiaalisen vuoropuhelun tilaa. Tämä pilottihanke olisi aloitettava Länsi-Balkanin maista tai Euro–Välimeri-alueen maista. |
| --- | --- |

5.12

6.   Eurooppalaisen elämäntavan edistäminen

| 6.1 | Terveydenhuoltojärjestelmiä on vahvistettava lähes kaikissa Euroopan maissa keskittyen ennaltaehkäisyyn ja sen takaamiseen, että kaikilla on mahdollisuus hyödyntää laadukkaita kansanterveysrakenteita sekä saada perusterveydenhuoltopalveluja, myös rokotteita, ja pitkäaikaishoitoa. Mielenterveysongelmat kaipaavat kiireellistä strategista ratkaisua. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ETSK muistuttaa, että on erittäin tärkeää tukea vahvaa ja koordinoitua eurooppalaista terveydenhuoltoekosysteemiä, jotta voidaan edistää EU:n teollista strategista autonomiaa, teknologista riippumattomuutta ja EU:n kansalaisten parempaa elämänlaatua. Olisi toteutettava alhaalta ylöspäin suuntautuva kartoitus ja analyysi, jotta voidaan määrittää havaittujen riippuvuuksien tarkka luonne ja puuttua haavoittuvuuksiin ja strategisten materiaalien pulaan. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Muuttoliike on edelleen ensisijaisen tärkeä kysymys, sillä se vaikuttaa EU:n väestörakenteeseen, talouteen ja politiikkaan (työllisyys, sosiaaliset asiat, työmarkkinat, kotouttamispolitiikka, rajavalvonta ja rasismin, muukalaisvihan, populismin ja syrjinnän torjunta). EU:n muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen ja Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän viimeistelyssä on löydettävä todellinen tasapaino toisaalta solidaarisuuden ja vastuullisuuden ja toisaalta EU:lle ja jäsenvaltioille kansainvälisen oikeuden nojalla kuuluvien velvoitteiden välillä. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Ukrainan sodasta seurannut pakolaiskriisi korostaa tämän alan ratkaisevaa merkitystä ja edustaa EU:n oikeaa tapaa reagoida: Pakolaisten välittömän suojelun ja väliaikaisten oleskelu- ja työlupien käyttöönottamisen lisäksi on ryhdyttävä kiireellisiin toimenpiteisiin, jotka mahdollistavat integroitumisen jäsenvaltioiden yhteiskuntiin ja työmarkkinoille. Lisäksi sekä hallituksille että kentällä toimiville kansalaisyhteiskunnan organisaatioille on tarjottava riittävästi rahoitusta. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Vuosi 2022 on Euroopan nuorison teemavuosi ja tunnustus nuorten uhrauksille ja haasteille covid-19-pandemian aikana ja edelleen sen jälkeen. Teemavuoden aikana nuorille tarjotaan kaikentasoisia osallistumismahdollisuuksia, joissa keskitytään erityisesti ympäristöasioihin, osallisuuteen, digitalisaatioon ja nuorisonäkökulman ottamiseen huomioon kaikissa EU:n politiikoissa. On erittäin tärkeää, että vuodesta jää jäljelle konkreettisia tuloksia ja että EU-tason aloitteissa keskitytäänkin nuoriin joka vuosi. Komission tulisikin toteuttaa nuorison teemavuoden jatkotoimia vuonna 2023 ja sen jälkeen. |
| --- | --- |

6.5

7.   Uutta vauhtia eurooppalaiselle demokratialle

| 7.1 | Kansalaisvuoropuhelua sidosryhmien ja yhteiskuntaryhmien kanssa ja niiden kesken on parannettava, jotta voidaan vahvistaa niiden sitoutumista ja todellista osallistumista niitä koskevien päätösten tekoon ja vahvistaa kansalaisten roolia tulevaisuuden Euroopan rakentamisessa. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | On olemassa muutamia tärkeitä kanavia, joiden kautta kansalaiset voivat osallistua EU-tason toimintaan. Tällainen on esimerkiksi eurooppalainen kansalaisaloite. Nämä kanavat eivät kuitenkaan riitä tarjoamaan EU:n kansalaisille todellisia vaikutusmahdollisuuksia. Osallistumisvälineitä (myös verkkovälineitä) olisikin käytettävä järjestelmällisesti, ja niiden olisi oltava osallistavampia, kaikkien saatavilla ja erityisesti vaikuttavampia. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Tämän ajatuksen mukaisesti ETSK:n institutionaalista roolia olisi vahvistettava ja sen vaikutusmahdollisuuksia parannettava paitsi järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan vakiintuneena edustajana EU:n päätöksentekoa tukevassa neuvonannossa myös osallistavan demokratian, esimerkiksi kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa käytävän jäsennellyn vuoropuhelun ja kansalaispaneelien, edistäjänä ja takaajana. Elinvoimainen kansalaisyhteiskunta on ratkaisevan tärkeä Euroopan unionin demokraattiselle toiminnalle. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | ETSK katsoo, että EU:n poliittisten päättäjien olisi laadittava johdonmukaisia (sisäisiä ja ulkoisia) Euroopan unionin kansalaisyhteiskuntastrategioita muun muassa seuraavien toimintalinjausten pohjalta: tämän sektorin ja kansalaisvuoropuhelun tunnustaminen paremmin muun muassa Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan sisällytettävän erityisen pilarin, vuotuisen oikeusvaltioarvioinnin ja eurooppalaisen kansalaisyhteiskuntastrategian avulla; mahdollistavan oikeudellisen kehyksen ja tasapuolisten toimintaedellytysten luominen Eurooppaan; julkisen rahoituksen saatavuus; seuranta- ja suojelumekanismit EU:n tasolla. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | On erittäin tärkeää panostaa tulevaisuuskonferenssin ehdotusten jatkotoimiin, jotta kansalaisten vaatimuksiin vastattaisiin. ETSK odottaa, että kaikki EU:n toimielimet suhtautuvat jatkotoimien jokaiseen vaiheeseen rakentavasti ja kunnianhimoisesti roolinsa ja toimivaltuuksiensa mukaisesti, myös antamalla säädösehdotuksia. ETSK on valmis kantamaan kortensa kekoon ja varmistamaan konferenssin tulosten asianmukaisen seurannan, ja jos perussopimusten muuttamista käsittelevä valmistelukunta perustetaan, vaatii itselleen merkittävää roolia siinä. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | ETSK on vakuuttunut siitä, että EU:n pitäisi ottaa Länsi-Balkanin maat yksiselitteisesti mukaan tulevaisuuskonferenssin tulosten täytäntöönpanemiseksi tarkoitettuihin toimiin, jotta saataisiin palautettua luottamus laajentumisprosessiin ja tiivistettyä EU:n yhteyksiä luonnollisiin liittolaisiinsa alueella. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | Ukrainan sota on vauhdittanut EU:n yhteisiä toimia ja yhdentymistä keskeisillä aloilla, kuten puolustus- ja ulkopolitiikassa, enemmän kuin kukaan olisi voinut kuvitella muutama kuukausi sitten. ETSK pitää myönteisenä Versailles’n julistuksessa vahvistettua sitoumusta lisätä Euroopan rauhanrahaston käyttöä ja painottaa, että EU:n tulisi edetä kohti vahvempaa poliittista integraatiota, jolla voitaisiin tukea yhteistä ulkopolitiikkaa. Komitea kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään välittömästi toimet sellaisen aidosti yhteisen ja tehokkaan puolustusjärjestelmän toteuttamiseksi, jolla vahvistettaisiin merkittävästi Euroopan kykyä puolustaa itseään (12). Tähän liittyvään EU-tason päätöksentekoon olisi otettava mukaan Euroopan parlamentti, joka on perussopimusten mukaisesti kansan suora edustaja. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Euroopan parlamentti, kuten myös ETSK, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, on osallistettava varautumissuunnitelmiin, joilla ehkäistään sodan taloudellisia seurauksia, ja erityisesti RePowerEU-strategian eri osien suunnitteluun. |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | ETSK korostaa tarvetta ratkaista haasteet, jotka liittyvät nuorten aktiiviseen roolin yhteiskunnassa, politiikassa ja päätöksentekoprosesseissa, sillä lapset ja nuoret ovat se sukupolvi, joka joutuu maksamaan valtavan julkisen velan, jota maat nyt ottavat selviytyäkseen pandemian seurauksista, ja elämään niiden päätösten seurausten kanssa, joita nyt tehdään ilmastonmuutoksen ja Euroopan uuden turvallisuustilanteen käsittelemiseksi. Sukupolvelta toiselle jatkuvan huono-osaisuuden kierteen katkaisemiseksi tarvitaan koordinoitu Euroopan laajuinen lähestymistapa, joka perustuu vahvaan poliittiseen ja oikeudelliseen kehykseen. Kunnianhimoista tavoitetta nostaa mahdollisimman moni lapsi ja nuori köyhyydestä olisi seurattava tarkkaan. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | ETSK painottaa, että sukupuolten tasa-arvoa ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista olisi käsiteltävä kaikkien EU:n lainsäädäntöön ja täytäntöönpanoon liittyvien näkökohtien kannalta, etenkin siksi, että pandemia ja sen aiheuttama laskusuhdanne ovat heikentäneet sukupuolten tasa-arvoa. |
| --- | --- |

7.10

| 7.11 | Erityistilanteessa toteutettavat ratkaisut eivät saa olla oikeusvaltioperiaatteen vastaisia eivätkä vaarantaa demokratiaa, vallanjaon periaatetta tai EU:n kansalaisten perusoikeuksia. On otettava käyttöön uudet EU:n välineet perusoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen suojelemiseksi ja edistämiseksi, esimerkiksi oikeusvaltioperiaatetta koskeva tarkastelukierros ja mekanismi, jossa perusoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen asetetaan EU:n rahoituksen ehdoksi. Tämä on otettava huomioon erityisesti arkaluonteisissa väliaikaisissa päätöksissä, jotka koskevat esimerkiksi tiettyjen lähetystoiminnan harjoittajien toiminnan kieltämistä, ihmisten vapaan liikkuvuuden rajoittamista tai muita pandemian ja sodan aikana tehtäviä päätöksiä. |
| --- | --- |

7.11

| 7.12 | ETSK on kehottanut hyväksymään Euroopan laajuisen maaseudun ja kaupunkien oikeuksien ja vastuiden peruskirjan ja pyytää luomaan maaseutusopimuksen hallintomallin, jossa paikalliset hallintotahot ja paikalliset – niin yksityiset kuin voittoa tavoittelemattomat – yritykset tekevät yhteistyötä paikallisten demokraattisten ja työmarkkinarakenteiden kanssa sen varmistamiseksi, että paikalliset näkökannat tulevat kuulluiksi ja että pitkän aikavälin visio voidaan toteuttaa onnistuneesti. |
| --- | --- |

7.12

| 7.13 | ETSK kehottaa ottamaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä käyttöön vahvat hallintorakenteet, jotta kaikki sidosryhmät saadaan osallistettua toimenpiteiden suunnitteluun. Sitä varten olisi






  — | perustettava eurooppalainen ilmastosopimuksen sidosryhmäfoorumi, johon kuuluu ilmastotoimijoita kaikilta tasoilta |
| --- | --- | --- |

7.13

—

perustettava eurooppalainen ilmastosopimuksen sidosryhmäfoorumi, johon kuuluu ilmastotoimijoita kaikilta tasoilta

| — | perustettava EU:n ilmastorahoitusfoorumi edistämään rahoituksen saantia ja poistamaan esteitä |
| --- | --- |

—

perustettava EU:n ilmastorahoitusfoorumi edistämään rahoituksen saantia ja poistamaan esteitä

| — | taattava Euroopan tason työmarkkinavuoropuhelun nykyisten rakenteiden asianmukainen osallistuminen |
| --- | --- |

—

taattava Euroopan tason työmarkkinavuoropuhelun nykyisten rakenteiden asianmukainen osallistuminen

| — | kannustettava jäsenvaltioita ottamaan alueviranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan laatimaan kansallisia ja alueellisia oikeudenmukaisen siirtymän suunnitelmia |
| --- | --- |

—

kannustettava jäsenvaltioita ottamaan alueviranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan laatimaan kansallisia ja alueellisia oikeudenmukaisen siirtymän suunnitelmia

| — | osallistettava nuoret järjestelmällisemmin kestävää kehitystä koskevaan päätöksentekoon ja asetettava nuorison edustaja EU:n viralliseen valtuuskuntaan, joka osallistuu COP-kokouksiin |
| --- | --- |

—

osallistettava nuoret järjestelmällisemmin kestävää kehitystä koskevaan päätöksentekoon ja asetettava nuorison edustaja EU:n viralliseen valtuuskuntaan, joka osallistuu COP-kokouksiin

| — | nivottava 55-valmiuspaketti rakenteellisesti YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin |
| --- | --- |

—

nivottava 55-valmiuspaketti rakenteellisesti YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin

| — | jatkettava komission ja ETSK:n menestyksekästä yhteistyötä Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumissa. |
| --- | --- |

—

jatkettava komission ja ETSK:n menestyksekästä yhteistyötä Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumissa.

| 7.14 | EU:n toimielinten olisi myös tunnustettava kansalaisyhteiskunnan perustava asema perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta vaalivan kulttuurin levittämisessä ja annettava näille tahoille suurempi rooli pyrittäessä viestimään tarkoituksenmukaisesti EU:n arvoista ja periaatteista. Kansalaisyhteiskunnan roolia oikeusvaltioperiaatetta koskevalla tarkastelukierroksella onkin vahvistettava muun muassa sidosryhmäfoorumin kautta. |
| --- | --- |

7.14

| 7.15 | ETSK pitää niin ikään ratkaisevan tärkeänä, että varmistetaan kansalaisyhteiskunnan edustajien, muun muassa työmarkkinaosapuolten, kuluttajajärjestöjen ja muiden asianomaisten sidosryhmien, osallistuminen ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -politiikkaohjelman ja siihen liittyvien kansallisten etenemissuunnitelmien laatimiseen, täytäntöönpanoon ja seurantaan. |
| --- | --- |

7.15

| 7.16 | ETSK kehottaa komissiota pitämään sääntelyn parantamista edelleen painopisteenä ja pyytää komissiota ja sen kaikkia hallintoyksiköitä sekä EU:n lainsäätäjiä syventämään ja edistämään johdonmukaisesti EU:n paremman sääntelyn järjestelmää kaikilta osin ja soveltamaan työssään järjestelmällisesti paremman sääntelyn välineitä ja suuntaviivoja. |
| --- | --- |

7.16

| 7.17 | ETSK korostaa, että komission olisi järjestään pohjustettava jokainen lainsäädäntöehdotuksensa kaikilta osin asianmukaisella vaikutustenarvioinnilla. Komission olisi tehtävä asianmukainen vaikutustenarviointi myös kaikista tulevista strategioista, jotta voidaan havaita vaikutukset varhaisessa vaiheessa ja ennakoida yksittäisten aloitteiden yhteisvaikutuksia. |
| --- | --- |

7.17

| 7.18 | ETSK korostaa, että paremman sääntelyn välineiden on pysyttävä toimintapoliittisesti neutraaleina ja selkeästi erillään poliittisesta päätöksenteosta, joka on jätettävä tehtävään nimetyille ja legitiimeille poliittisille elimille.
  Komission ehdotuksiin liittyvissä julkisissa kuulemismenettelyissä on huolehdittava siitä, että palautetta saadaan tasapainoisesti erilaisilta sidosryhmiltä. Tämä edellyttää menetelmien tarkistamista, jotta EU-tason ja kansallisen tason kansalaisyhteiskunnan organisaatiot tavoitetaan paremmin. ETSK korostaa, että verkkopohjaisia menettelyjä on täydennettävä järjestelmällisellä vuoropuhelulla kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa kaikissa poliittisen päätöksenteon vaiheissa, myös täytäntöönpano- ja arviointivaiheessa. |
| --- | --- |

7.18

Komission ehdotuksiin liittyvissä julkisissa kuulemismenettelyissä on huolehdittava siitä, että palautetta saadaan tasapainoisesti erilaisilta sidosryhmiltä. Tämä edellyttää menetelmien tarkistamista, jotta EU-tason ja kansallisen tason kansalaisyhteiskunnan organisaatiot tavoitetaan paremmin. ETSK korostaa, että verkkopohjaisia menettelyjä on täydennettävä järjestelmällisellä vuoropuhelulla kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa kaikissa poliittisen päätöksenteon vaiheissa, myös täytäntöönpano- ja arviointivaiheessa.

| 7.19 | ETSK kehottaa komissiota ja erityisesti Yhteistä tutkimuskeskusta ottamaan ETSK:n kaikilta osin mukaan ennakointisykliinsä ja tukemaan sitä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, ammattiliittojen ja liike-elämän järjestöjen nykyisin toteuttamien ennakointitoimien seurannassa. |
| --- | --- |

7.19

| 7.20 | Komitea kehottaa myös tiivistämään jatkuvasti yhteistyötä eri aloitteiden jälkiarviointityössä. |
| --- | --- |

7.20

| 7.21 | Sekä pandemia että tämänhetkinen Ukrainan sota ovat nostaneet esille kiireellisen tarpeen toteuttaa kansallisesti ja Euroopan tasolla enemmän toimia vapaiden ja moniarvoisten tiedotusvälineiden ja laadukkaan riippumattoman journalismin suojelemiseksi. |
| --- | --- |

7.21

Bryssel 14. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 290, 29.7.2022, s. 35.

1

(2)  ETSK:n päätöslauselma ”Ukrainan sota ja sen taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset” (EUVL C 290, 29.7.2022, s. 1).

2

(3)  ETSK:n päätöslauselma ”Ukrainan sota ja sen taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset” (EUVL C 290, 29.7.2022, s. 1).

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/ip_22_1511

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/publications/key-documents-repowereu_fi

5

(6)  ETSK:n lausunto ”REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet” (EUVL C 323, 26.8.2022, s. 123).

6

(7)  EU:lla on jo nyt yhteenliitäntätavoite (vähintään 15 % vuoteen 2030 mennessä, mutta eräät maat ovat selvästi jäljessä): https://energy.ec.europa.eu/topics/infrastructure/electricity-interconnection-targets_fi

7

(8)  Komission asiakirja nk. energiasaarekkeista: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/MEMO_18_4622

8

(9)  ACERin lopullinen arvio EU:n sähkön tukkumarkkinoiden rakenteesta.

9

(10)  Eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE).

10

(11)  Ks. esimerkiksi Business Journey on the Single Market: Practical Obstacles and Barriers, SWD(2020) 54 final, Bryssel, 10.3.2020.

11

Business Journey on the Single Market: Practical Obstacles and Barriers,

(12)  EUVL C 290, 29.7.2022, s. 1.

12

---

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 571. täysistunto – Ainoastaan lähikokouksena pidettävä täysistunto, 13.7.2022–14.7.2022

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/15

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Rajatylittävien etätyöntekijöiden ja heidän työnantajiensa verotus”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 443/02)

| Esittelijä: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Esittelijä:

Krister ANDERSSON

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 1.7.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 13.7.2022 |
| Täysistunnon numero | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 195/0/2 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

1.7.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

13.7.2022

Täysistunnon numero

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

195/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tietoinen erityisistä haasteista, joita rajatylittävän etätyön lisääntyminen asettaa nykyisille kansainvälisille verotusjärjestelmille. Tämä koskee erityisesti palkkojen ja yritysten voittojen verotusta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on Euroopan komission kanssa samaa mieltä siitä, että rajatylittäviä etätyöntekijöitä saattaa uhata kaksinkertainen tuloverotus, mikä voi johtaa pitkiin ja kalliisiin kiistoihin työntekijän ja jäsenvaltioiden veroviranomaisten välillä. Ulkomaisten tulojen verokohtelusta riippuen työntekijä saattaa lisäksi joutua täyttämään kaksi erillistä veroilmoitusta, mahdollisesti jopa eri ajankohtina jäsenvaltioiden veroilmoitusten määräaikojen välisten erojen vuoksi. Sääntöjen noudattamisesta aiheutuvat rasitteet estävät sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan. Jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota tällaisiin esteisiin allekirjoittaessaan kahdenvälisiä verosopimuksia. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Yritysten voittojen verotuksen kohdalla kansainväliset etätyöntekijät saattavat aiheuttaa tahattomasti tilanteen, jossa yritykselle syntyy kiinteä toimipaikka johonkin muuhun maahan kuin siihen, minne yritys on sijoittunut. Jos toiseen maahan perustettaisiin kiinteä toimipaikka, yrityksen olisi jaettava tulonsa tarkasti näiden kahden toimipaikan kesken, ja näihin sovellettaisiin erilaisia ilmoitus- ja verovelvoitteita. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti väliaikaisiin verotoimenpiteisiin, joita jäsenvaltiot ovat toteuttaneet pandemian aikana, ja OECD:n pandemian aikana antamiin ohjeisiin. Nämä toimenpiteet ovat mahdollistaneet rajatylittävien työntekijöiden ja heidän työnantajiensa toiminnan jatkuvuuden, ja niiden avulla on varmistettu, ettei kumpaankaan kohdistu kaksinkertaista verotusta. Näin yritykset ovat kyenneet jatkamaan EU:n talouden ja työntekijöiden tukemista merkittävällä hetkellä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK korostaa, että on tärkeää päivittää verotusjärjestelmät vastaamaan nykypäivän työympäristön tarpeisiin. Kansainvälisiä yhtiöveropuitteita on hiljattain uudistettu sopimalla OECD:n ja G20-ryhmän osallistavan kehyksen veropaketista, joka koostuu kahdesta pilarista. Jos työntekijät suorittavat työtehtäviään yhä enemmän etätyönä, voi olla tarpeen tarkastella myös yksityishenkilöiden kansainvälisiä verotussääntöjä. Sääntöjä on ensisijaisesti oltava helppo noudattaa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että rajatylittävää etätyötä koskevilla verotussäännöillä on olennaisen tärkeää varmistaa, ettei työntekijöiden tai työnantajien kohdalla ole kaksinkertaista verotusta tai tahatonta verottamatta jättämistä. Sen varmistamiseksi, että kaikenkokoiset yritykset voivat tarjota etätyömahdollisuuksia, on tärkeää poistaa rajatylittävien etätyöntekijöiden verotukseen liittyvät hallinnolliset velvoitteet tai ainakin minimoida ne. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK toteaa, että valtioilla on oikeus päättää, kantavatko ne alueellaan veroja ja millä verokannalla, mutta rajatylittävän etätyön verotusperiaatteista olisi mieluiten sovittava maailmanlaajuisesti. Kun otetaan huomioon EU:lle ominainen sisäinen liikkuvuus sisämarkkinoiden liikkumisvapauden pohjalta, on asiaan kuitenkin syytä puuttua EU:n tasolla ennen maailmanlaajuiseen ratkaisuun pyrkimistä. Vaikka erilaiset toimintamallit ovatkin mahdollisia, on tärkeää, että EU:ssa saavutetaan korkea koordinointitaso. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK korostaa, että sääntöjen olisi oltava yksinkertaiset sekä työntekijöille että työnantajille. Jäsenvaltiot voisivat esimerkiksi sopia verottavansa työntekijää vain, jos työpäivien määrä maassa ylittää 96 päivää kalenterivuodessa. ETSK panee merkille, että OECD:n osallistavan kehyksen verotyössä on hyödynnetty monenvälistä välinettä uusien verosääntöjen ripeän täytäntöönpanon edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisuutta perustaa keskitetty asiointipiste, jollainen on jo käytössä arvonlisäveron alalla. Työnantajan olisi tällöin ilmoitettava rajatylittävien etätyöntekijöiden osalta, kuinka monta päivää etätyöntekijät ovat työskennelleet asuinmaassaan ja kuinka monta maassa, minne työnantaja on sijoittunut. Näiden tietojen perusteella veroviranomaiset voisivat arvioida, missä maassa tuloja verotettaisiin tai mikä osa tuloista verotettaisiin kussakin maassa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Rajatylittäviä etätyöntekijöitä varten laadittu keskitetyn asiointipisteen järjestelmä voisi olla ensimmäinen askel kohti sellaisen infrastruktuurin perustamista, jonka avulla työntekijät ja työnantajat voisivat vähentää jäsenvaltioiden välisiä veroriitoja ja samalla varmistaa, että verot kannetaan asianmukaisesti ilman, että henkilön täytyy tehdä veroilmoitus useissa valtioissa. |
| --- | --- |

1.10

2.   Taustaa

| 2.1 | Covid-19-pandemia on muuttanut työntekijöiden ja yritysten arkea ennennäkemättömällä tavalla. Yksi covid-19-pandemian aikana selvimmin havaittavista suuntauksista on ollut etätyön lisääntyminen, kun covid-19-viruksen leviämisen hillitsemiseksi asetettiin matkustusrajoituksia ja hallitukset rajoittivat toimitiloissa läsnä olevien työntekijöiden määrää (1). Yritykset ja työntekijät ovat tehneet paljon työtä päivittäisten toimintojensa digitalisoimiseksi (esim. etäkokousvälineet), jotta etätyöskentely helpottuisi. Näin yritykset ovat voineet edelleen tuottaa (välttämättömiä) tavaroita ja palveluja asiakkaille ja näin tukea EU:n taloutta, työpaikkoja, kauppaa ja talouskasvua. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Koska työmatkoihin kuluu vähemmän aikaa, etätyö on joustavampaa. Tämä voi vähentää työntekijän stressiä ja parantaa työ- ja yksityiselämän välistä tasapainoa (2). Etätyön lisääntymisestä voi olla myös hyötyä EU:n hiilineutraaliustavoitteelle. Koska suuri osa EU:n päästöistä aiheutuu liikenteestä, voi etätyön lisääntyminen vähentää sekä hiilidioksidipäästöjä että liikenteen ruuhkautumista (3). Etätyöhön siirtyminen vähentää todennäköisesti myös toimistotilojen tarvetta, mikä puolestaan alentaa toimistorakennusten päästökustannuksia (esim. lämmitys ja jäähdytys). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Olemme siirtymässä kohti covid-19-pandemian jälkeistä aikaa, ja rokotusaste on korkea kaikkialla EU:ssa. Vaikka osa työntekijöistä oletettavasti palaa toimistoihinsa, on kuitenkin epätodennäköistä, että etätyön nouseva suuntaus kääntyy täysin päinvastaiseksi. Maaliskuussa 2021 tehdyssä Eurofoundin tutkimuksessa 46 prosenttia EU:n työntekijöistä ilmoitti haluavansa jatkaa etätyötä kotoa käsin ”päivittäin” tai ”useita kertoja viikossa” pandemian päätyttyä (4). Etätyön odotetaankin tulevan osaksi työkulttuuriamme. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Rajatylittävän etätyön yleistyminen asettaa haasteita nykyisille verotusjärjestelmille. Rajatylittävä työskentely ei ole uusi ilmiö, mutta työntekijän mahdollisuus tehdä etätyötä kotoa käsin nostaa esiin kysymyksiä kansainvälisistä verosäännöistä erityisesti silloin, kun työntekijä työskentelee huomattavan osan työpäivistä asuinmaassaan tai kolmannessa maassa perinteisen toimipaikan sijaan. Tämä koskee erityisesti palkkojen ja yritysten voittojen verotusta. Tällaisia tapauksia voi esiintyä erityisesti tietyillä keskeisillä alueilla, jotka sijaitsevat maantieteellisesti lähellä muita jäsenvaltioita, mutta etäkokousvälineiden lisääntyminen ja kehittyminen todennäköisesti lisää tapauksia laajemmin. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Palkkojen verotuksessa työntekijät, jotka asuvat yhdessä jäsenvaltiossa (verotuksellisen kotipaikan lainkäyttöalue) mutta työskentelevät toiseen jäsenvaltioon sijoittuneessa yrityksessä (tulolähteen lainkäyttöalue), voivat joutua kaksinkertaisen verotuksen kohteeksi molempien valtioiden verottaessa tuloja. Tällaisen tilanteen välttämiseksi valtiot ovat tehneet kahdenvälisiä kaksinkertaista verotusta koskevia sopimuksia, joissa noudatetaan usein tuloa ja varallisuutta koskevaa OECD:n malliverosopimusta. OECD:n malliverosopimuksen yleisenä periaatteena on, että työtuloja verotetaan ainoastaan verotuksellisen kotipaikan lainkäyttöalueella. Jos työtä kuitenkin tehdään toisessa maassa (eli lähdevaltiossa), lähdevaltio voi verottaa tässä valtiossa tehdyistä työpäivistä ansaittuja tuloja edellyttäen, että työntekijä oleskelee lähdevaltiossa vähintään 183 päivää vuodessa tai että palkan maksaa lähdevaltioon sijoittunut työnantaja, tai jos siitä vastaa työnantajan lähdevaltioon sijoittunut kiinteä toimipaikka. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | OECD:n malliverosopimuksen mukaan muussa kuin tavanomaisessa työskentelymaassaan asuvan työntekijän on heti alusta alkaen päätettävä työtulojen verotusoikeuden suhteellisesta jakautumisesta verotuksellisen kotipaikan ja tulolähteen lainkäyttöalueen välillä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Rajatylittävästä työstä saatujen tulojen välittömän jaon välttämiseksi ja koska jäsenvaltioilla ei ole velvollisuutta noudattaa OECD:n malliverosopimusta, eräissä maissa on otettu käyttöön muita sääntöjä, kuten de minimis -rakenteita. Tällöin työntekijän tuloja verotetaan yksinomaan asuinmaassa, mikäli työntekijä ei ylitä tiettyä määrää päiviä, joina hän on poissa tavanomaisesta työskentelypaikastaan (5). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Pandemian aikana toteutettujen toimenpiteiden, kuten tiukkojen karanteenivaatimusten käyttöönoton ja rajatylittävän matkustamisen rajoittamisen, vuoksi monet työntekijät, erityisesti rajatyöntekijät, joutuivat tekemään etätyötä asuinmaassaan tavanomaisen työskentelymaansa sijaan. Covid-19-pandemian vuoksi useat jäsenvaltiot toteuttivat väliaikaisia toimenpiteitä välttääkseen tilanteen, jossa tulolähteen lainkäyttöalueet olisivat menettäneet kaikki verotusoikeutensa. Jäsenvaltiot sopivat yhteisymmärryspöytäkirjoista, joiden mukaan kaikki kotona työskennellyt päivät katsottaisiin toiminnaksi siinä jäsenvaltiossa, jossa työ tavallisesti tehdään. Tämän koski vain työntekijöitä, jotka olivat covid-19-pandemian vuoksi poikkeuksellisessa tilanteessa, mutta ei rajatylittäviä työntekijöitä, jotka tekivät etätyötä jo ennen pandemiaa. Näitä väliaikaisia toimenpiteitä ei todennäköisesti ole jatkettu 30. kesäkuuta 2022 jälkeen, ja maat palaavat OECD:n malliverosopimukseen tai de minimis -rakenteisiin. OECD on antanut ohjeita myös ”jumiin jääneiden työntekijöiden” (työntekijät ovat juuttuneet pitkäksi aikaa tulolähteen lainkäyttöalueelle covid-19-pandemiaan liittyvien matkustusrajoitusten, karanteenisääntöjen jne. vuoksi) tuloverotuksesta (6). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Euroopan komission mukaan (7) rajatylittäviä etätyöntyöntekijöitä saattaa uhata kaksinkertainen tuloverotus, mikä voi johtaa (pitkiin ja kalliisiin) kiistoihin työntekijän ja jäsenvaltioiden välillä. Ulkomaisten tulojen verokohtelusta riippuen työntekijä saattaa lisäksi joutua täyttämään kaksi erillistä veroilmoitusta, mahdollisesti jopa eri ajankohtina jäsenvaltioiden veroilmoitusten määräaikojen välisten erojen vuoksi. Lisäksi voi syntyä vaikeuksia, kun tietyt tulonmuodostuksen kannalta välttämättömät verokulut on jaettava tarkasti kahden jäsenvaltion kesken. Rajatylittävä etätyöntekijä saattaa myös menettää veroetuuksia tai -hyvityksiä. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Ulkomailla asuvien verovelvollisten, joilla on tuloja kahdesta tai useammasta jäsenvaltiosta, esimerkiksi liikkuvat työntekijät, kausityöntekijät, urheilijat, taiteilijat ja eläkeläiset, henkilökohtaista ja perhetilannetta ei yleensä oteta huomioon samalla tavoin kuin jäsenvaltiossa asuvien verovelvollisten kohdalla. Schumacker-tuomion (8) mukaan jäsenvaltion on myönnettävä veroetuuksia ulkomailla asuville verovelvollisille, jos nämä ansaitsevat ”kaikki tai lähes kaikki” tulonsa kyseisessä jäsenvaltiossa. Eräät jäsenvaltiot edellyttävät veroetuuksien myöntämiseksi, että vähintään 90 prosenttia kokonaistuloista on ansaittava kyseisessä jäsenvaltiossa. Tämä voi muodostaa esteen vapaalle liikkuvuudelle, sillä jos muista jäsenvaltioista saadut tulot ylittävät 10 prosenttia kokonaistuloista, veroetuudet menetetään ainakin osittain, kun prosenttiosuutta veroetuuksien täysimääräiseksi myöntämiseksi ei enää saavuteta. Jäsenvaltioiden olisi mahdollistettava ulkomailla asuvien verovelvollisten henkilökohtaisen ja perhetilanteen huomioon ottaminen, jos nämä ansaitsevat 75 prosenttia tuloistaan lähdevaltiossa. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Sääntöjen noudattamisesta aiheutuvat rasitteet estävät sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan. Jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota tällaisiin esteisiin allekirjoittaessaan kahdenvälisiä verosopimuksia. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Yritysten voittojen verotuksen kohdalla kansainväliset etätyöntekijät saattavat aiheuttaa tahattomasti tilanteen, jossa yritykselle syntyy kiinteä toimipaikka johonkin muuhun maahan kuin siihen, minne yritys on sijoittunut. Jos toiseen maahan perustettaisiin kiinteä toimipaikka, yrityksen olisi jaettava tulonsa tarkasti näiden kahden toimipaikan kesken, ja näihin sovellettaisiin erilaisia ilmoitus- ja verovelvoitteita. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Monet yritykset, etenkään pk-yritykset, joilla ei ole kansainvälistä rakennetta, eivät välttämättä ole selvillä siitä, että työntekijöiden työskentely toisesta maasta käsin saattaa aiheuttaa niille tehtäviä ja tietyn aseman ja velvoittaa ne näin ollen jakamaan voittoaan ja noudattamaan sekä siirtohinnoittelusääntöjä että tiedonantovelvoitteita. Pk-yrityksillä ei välttämättä ole omaa vero-osastoa tai käytettävissään neuvonantajia, ja sääntöjen noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ovat niiden kohdalla muutenkin jo hyvin korkeat. Euroopan komission tutkimuksen mukaan EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan yritysten arvioidaan käyttävän vuosittain noin 204 miljardia euroa yhteisöveroihin, arvonlisäveroihin, palkkoihin liittyviin veroihin ja maksuihin, varallisuus- ja kiinteistöveroihin sekä paikallisiin veroihin liittyvien velvollisuuksien noudattamiseen. Keskivertoyritykselle aiheutuu verosäännösten noudattamisesta vuosittain kustannuksia, joiden osuus yrityksen liikevaihdosta on 1,9 prosenttia (9). Mahdolliset lisäkorotukset voivat vaarantaa yhtiön kannattavuuden. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Vastatakseen huoliin, jotka liittyvät kiinteiden toimipaikkojen mahdolliseen syntymiseen rajatylittävän etätyön johdosta, OECD antoi aiheeseen liittyviä ohjeita (10) huhtikuussa 2020 ja maaliskuussa 2021. OECD:n mukaan työntekijöiden työskentelypaikan poikkeuksellisen ja väliaikaisen muutoksen ei tulisi katsoa tarkoittavan työnantajan uusien kiinteiden toimipaikkojen perustamista (11). Yleisesti ottaen OECD katsoi, että vaikka osa yrityksen liiketoiminnasta voidaankin toteuttaa esimerkiksi henkilön kotitoimistossa, tämän ei pitäisi johtaa päätelmään, että kyseinen paikka olisi yrityksen käytettävissä vain siksi, että yrityksen palveluksessa oleva henkilö (esim. työntekijä) käyttää sitä, ja totesi, että mikäli työntekijä joutuu työskentelemään kotoaan käsin covid-19-pandemian ja kansanterveystoimenpiteiden vuoksi, ei tätä voida katsoa riittävän pysyväksi tai jatkuvaksi toiminnaksi, jotta työntekijän kotia voitaisiin pitää työnantajan kiinteänä toimipaikkana. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | OECD korosti covid-19-pandemian poikkeuksellista luonnetta mutta totesi kuitenkin, että mikäli työntekijät jatkavat työskentelyä kotoa käsin covid-19-pandemian jälkeen ja antavat näin kotitoimistolleen tietynasteisen pysyvän tai jatkuvan luonteen, sitä ei välttämättä voida pitää yrityksen kiinteänä toimipaikkana. Tällaiset tilanteet edellyttäisivät OECD:n mukaan erityisten tosiseikkojen ja olosuhteiden tarkempaa tutkimista. Johtoasemassa olevien henkilöiden kohdalla veroviranomaiset ovat usein kyseenalaistaneet sen, onko kiinteä toimipaikka mahdollisesti perustettu. |
| --- | --- |

2.15

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti yritysten ja työntekijöiden covid-19-pandemian aikaisiin toimiin liiketoiminnan jatkamiseksi digitaalisten välineiden avulla. Covid-19-pandemiasta johtuneet ennennäkemättömät olosuhteet ja niistä seuranneet kansanterveystoimenpiteet ovat pakottaneet yritykset ja työntekijät mukauttamaan työympäristöään jatkaakseen toimintaa sekä tavaroiden ja palvelujen tarjoamista. Näin ne ovat tukeneet EU:n taloutta, työpaikkoja ja kasvua. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Koska etätyövälineiden (esimerkiksi etäkokousohjelmistojen) kehittyminen antaa joillekin työntekijöille mahdollisuuden tehdä yhä enemmän töitä kotoa käsin joko tehokkaammin tai yhtä tehokkaasti kuin aiemmin, (rajatylittävien) etätyöntekijöiden määrän EU:ssa odotetaan kasvavan. Lainsäätäjien on mukautettava nykyisiä sääntöjä uuteen todellisuuteen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Mahdollisuus etätyöhön voi vaihdella alan ja työnkuvan mukaan, mutta ETSK katsoo, että etätyön lisääntymistä olisi pidettävä myönteisenä ja siihen olisi kannustettava mahdollisuuksien mukaan. Sen lisäksi, että se antaa työntekijöille enemmän joustavuutta, siitä voi olla laajasti hyötyä myös EU:n vihreän kehityksen ohjelmalle, kun työntekijät matkustavat vähemmän töihin, mikä alentaa liikenteen päästöjä ja ilman pilaantumista. ETSK panee merkille aiheen erityisen merkityksen EU:lle ja työntekijöiden vapaalle liikkuvuudelle sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK on tietoinen erityisistä haasteista, joita rajatylittävän etätyön lisääntyminen asettaa kansainvälisille verotusjärjestelmille. ETSK panee merkille työntekijöiden jo ennen pandemiaa raportoimat esteet rajatylittävissä työtilanteissa (12). ETSK suhtautuu myönteisesti väliaikaisiin verotoimenpiteisiin, joita jäsenvaltiot ovat toteuttaneet pandemian aikana, ja OECD:n pandemian aikana antamiin ohjeisiin. Nämä toimenpiteet ovat mahdollistaneet rajatylittävien työntekijöiden ja heidän työnantajiensa toiminnan jatkuvuuden, ja niiden avulla on varmistettu, ettei kumpaankaan kohdistu kaksinkertaista verotusta. Näin yritykset ovat kyenneet jatkamaan EU:n talouden ja työntekijöiden tukemista merkittävällä hetkellä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK korostaa kuitenkin, että on tärkeää päivittää verotusjärjestelmät vastaamaan nykypäivän työympäristön tarpeisiin. Erityisen tärkeää on, ettei työnantajia etätyöjärjestelyjä käyttöön otettaessa kannusteta veroesteiden vuoksi olemaan palkkaamatta työntekijöitä, joiden asuinpaikka on toisessa maassa. Verosäännöt eivät myöskään saisi estää työntekijöitä hakemasta työtä rajatylittävästi. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK katsoo, että rajatylittävää etätyötä koskevilla verotussäännöillä on olennaisen tärkeää varmistaa, ettei työntekijöiden tai työnantajien kohdalla ole kaksinkertaista verotusta tai tahatonta verottamatta jättämistä. Sen varmistamiseksi, että kaikenkokoiset yritykset voivat tarjota etätyömahdollisuuksia, on tärkeää poistaa rajatylittävien etätyöntekijöiden verotukseen liittyvät hallinnolliset velvoitteet tai ainakin minimoida ne (13). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kansainvälisiä yhtiöveropuitteita on hiljattain uudistettu sopimalla OECD:n osallistavan kehyksen veropaketista, joka koostuu kahdesta pilarista. Jos työntekijät suorittavat työtehtäviään yhä enemmän etätyönä, voi olla tarpeen tarkastella myös yksityishenkilöiden kansainvälisiä verotussääntöjä. Sääntöjä on ensisijaisesti oltava helppo noudattaa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission aiheesta käynnistämiin keskusteluihin jäsenvaltioiden ja veroalan hyvän hallintotavan foorumin sidosryhmien kanssa. Niiden tarkoituksena on päivittää verojärjestelmiä vastaamaan nykyistä etätyön lisääntymiseen perustuvaa työympäristöä. ETSK viittaa aiheesta aiemmin käytyihin keskusteluihin, jotka liittyivät komission tiedonantoon veroesteiden poistamisesta unionin kansalaisten rajatylittävältä toiminnalta sekä komission asiantuntijaryhmän laatimaan kertomukseen Ways to Tackle Cross-Border Tax Obstacles Facing Individuals in the EU (14). |
| --- | --- |

3.8

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK toteaa, että valtioilla on oikeus päättää, kantavatko ne alueellaan veroja ja millä verokannalla, mutta rajatylittävän etätyön verotusperiaatteista olisi mieluiten sovittava maailmanlaajuisesti. Kun otetaan huomioon EU:lle ominainen sisäinen liikkuvuus sisämarkkinoiden liikkumisvapauden pohjalta, on asiaan kuitenkin syytä puuttua EU:n tasolla ennen maailmanlaajuiseen ratkaisuun pyrkimistä. Vaikka erilaiset toimintamallit ovatkin mahdollisia, on tärkeää, että EU:ssa saavutetaan korkea koordinointitaso EU:n jäsenvaltioiden ja mahdollisuuksien mukaan kolmansien maiden (esim. Yhdistynyt kuningaskunta ja Sveitsi) kesken. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Sääntöjen olisi oltava yksinkertaiset sekä työntekijöille että työnantajille. Jäsenvaltiot voisivat esimerkiksi sopia verottavansa työntekijää vain, jos työpäivien määrä maassa ylittää 96 päivää kalenterivuodessa. ETSK panee merkille, että OECD:n osallistavan kehyksen verotyössä on hyödynnetty monenvälistä välinettä uusien verosääntöjen ripeän täytäntöönpanon edistämiseksi. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Vaikuttaa perustellulta laatia kunnianhimoisia sääntöjä, jotka mahdollistavat rajatylittävän etätyön. Soveltamalla 183 päivän sääntöä työntekijät saisivat enemmän joustavuutta ja ympäristötavoitteiden saavuttaminen olisi todennäköisempää. Työpäivien määrän lisääntyessä kasvaa myös jonkinlaisen standardoidun raportointijärjestelmän tarve sekä tarve luoda jonkinlainen korvausmekanismi verotulojen siirtämiseksi valtioiden välillä (15). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisuutta perustaa keskitetty asiointipiste, jollainen on jo käytössä arvonlisäveron alalla (16). Työnantajan olisi tällöin ilmoitettava rajatylittävien etätyöntekijöiden osalta, kuinka monta päivää etätyöntekijät ovat työskennelleet asuinmaassaan ja kuinka monta maassa, minne työnantaja on sijoittunut. Näiden tietojen perusteella veroviranomaiset voisivat arvioida, missä maassa tuloja verotettaisiin tai mikä osa tuloista verotettaisiin kussakin maassa. Komission asiantuntijaryhmä kannatti tätä suositusta kertomuksessaan Ways to tackle cross border tax obstacles facing individuals in the EU (17). Keskitetyssä asiointipisteessä ilmoitettuihin tietoihin voitaisiin nivoa valtioiden välinen verotulojen tasausjärjestelmä. Veronmaksajan pitäisi olla tekemisissä vain yhden verohallinnon kanssa. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Työnantajan on yleensä pidätettävä työntekijän palkasta ja palkkioista veroa. Lisäksi julkisten eläkejärjestelmien sosiaaliturvamaksut ja muut työntekijän sosiaalietuudet maksetaan usein erikseen, mutta ne perustuvat työntekijän tuloihin (18). Hallinnollinen taakka keventyisi huomattavasti, jos työnantaja voisi maksaa tällaiset maksut työntekijän puolesta siten, että keskitetty asiointipiste osoittaisi varat kulloisellekin edunsaajamaalle. Tällainen järjestelmä edellyttäisi tiivistä yhteistyötä veroviranomaisten välillä ja tietojen sähköistä toimittamista. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK on toistuvasti vaatinut jäsenvaltioiden veroviranomaisten tiiviimpää yhteistyötä. Tällainen yhteistyö helpottaisi tavallisten kansalaisten ja yritysten arkea ja lisäisi mahdollisuuksia torjua tehokkaammin petoksia ja veronkiertoa. Veronkierron torjumiseksi on ensiarvoisen tärkeää, että sääntöjen noudattaminen on helppoa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Rajatylittäviä etätyöntekijöitä varten laadittu keskitetyn asiointipisteen järjestelmä voisi olla ensimmäinen askel kohti sellaisen infrastruktuurin perustamista, jonka avulla työntekijät ja työnantajat voisivat vähentää jäsenvaltioiden välisiä veroriitoja ja samalla varmistaa, että verot kannetaan asianmukaisesti ilman, että henkilön täytyy tehdä veroilmoitus useissa valtioissa. |
| --- | --- |

4.7

Bryssel 13. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Vaikka muun muassa työsopimusten, sosiaaliturvamaksujen, eläkeoikeuksien, (fyysiseen ja henkiseen) terveyteen ja turvallisuuteen liittyvien huolien, työmarkkinajärjestöihin kohdistuvien vaikutusten ja kilpailukyvyn merkitys on tunnustetusti tärkeä, lausunnon painopisteenä on työntekijöiden ja työnantajien välitön verotus tilanteessa, jossa työntekijä työskentelee tiettyyn maahan sijoittuneessa yrityksessä ja käyttää tietyn osan työajastaan toisesta maasta käsin tehtävään etätyöhön. Lausunnossa ei tarkastella lähetettyjä työntekijöitä, kahdenvälisissä sopimuksissa määriteltyjä rajatyöntekijöitä tai rajatylittävää myyntiä harjoittavia itsenäisiä ammatinharjoittajia.

1

(2)  The impact of teleworking and digital work on workers and society.

2

(3)  The impact of teleworking and digital work on workers and society.

3

(4)  Eurofound: Labour market change: Teleworkability and the COVID-19 crisis: a new digital divide?. Valmisteluasiakirja WPEF20020.

4

(5)  Tällaiset rakenteet kattavat etätyön lisäksi myös koulutukset ja komennukset.

5

(6)  Updated guidance on tax treaties and the impact of the COVID-19 pandemic, OECD.

6

(7)  Tax in an Increasingly Mobile Working Environment: Challenges and Opportunities, Euroopan komission asiantuntijaryhmä: veroalan hyvän hallintotavan foorumi.

7

(8)  Ks. unionin tuomioistuimen 14. helmikuuta 1995 antama tuomio asiassa C-279/93 Schumacker.

8

(9)  Tax compliance costs for SMEs: an update and a complement: final report, 2022.

9

(10)  Updated guidance on tax treaties and the impact of the COVID-19 pandemic, OECD Secretariat analysis of tax treaties and the impact of the COVID-19 crisis.

10

(11)  OECD Secretariat analysis of tax treaties and the impact of the COVID-19 crisis.

11

(12)  Ks. komission tiedonanto veroesteiden poistamisesta unionin kansalaisten rajatylittävältä toiminnalta (COM(2010) 769 final) sivu 3: ”EU:n kansalaiset, jotka muuttavat ulkomaille tilapäisen tai pysyvän työn vuoksi tai jotka ylittävät valtioiden rajan päivittäin työmatkallaan, valittavat erityisesti vaikeuksista, jotka liittyvät erilaisten verohelpotusten, -huojennusten ja -vähennysten saamiseen toisen maan veroviranomaisilta. He valittavat usein myös siitä, että ulkomailla asuvaan sovelletaan korkeampaa progressiivista verokantaa ja että ulkomailta saatua tuloa verotetaan ankarammin. Lisäksi valituksissa ovat keskeisesti esillä kaksinkertaista verotusta koskevat ongelmat, jotka johtuvat verotukselliseen kotipaikkaan liittyvistä epäselvyyksistä, kaksinkertaista verotusta koskevissa kahdenvälisissä sopimuksissa sallitun hyvitysmäärän rajoituksista ja tietyissä tapauksissa jopa tällaisten sopimusten puuttumisesta.”

12

(13)  Pandemian jälkeen vakituisesti muussa EU-maassa kuin yrityksen sijaintimaassa asuvilla etätyöntekijöillä on edessään monia kysymyksiä: Mitä sosiaaliturvajärjestelmää sovelletaan? Mille veroviranomaiselle työnantajan on maksettava verot työntekijän tuloista? Voiko työnantaja tehdä edelleen ennakonpidätyksen? Onko työsuhde ilmoitettava työntekijän uuden asuinmaan toimivaltaiselle työvoimahallinnolle? Mitä työlainsäädäntöä sovelletaan työsuhteeseen? jne.

13

(14)  Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU.

14

(15)  Kansainvälistä yhtiöverotusta varten luodussa korvausjärjestelmässä osa erittäin kannattavien yritysten voitosta kohdennetaan myyntimaahan (summa A pilarissa 1). On tärkeää, että rajatylittävää etätyötä varten laadittu valtioiden välinen korvausjärjestelmä on mahdollisimman yksinkertainen. Päivien lukumäärän ja ansiotulojen on oltava keskeisiä huomioitavia parametrejä.

15

(16)  EU on ottanut käyttöön arvonlisäveron erityisjärjestelmän helpottaakseen muissa EU:n jäsenvaltioissa kuluttajille tuotteita tai palveluita myyvien yritysten taakkaa. Erityisjärjestelmän ansiosta yritykset voivat toimittaa yhden arvonlisäveroilmoituksen, jossa ilmoitetaan myynti useissa EU:n jäsenvaltioissa, sen sijaan, että niiden olisi rekisteröidyttävä arvonlisäverovelvolliseksi kussakin maassa.

16

(17)  Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU.

17

(18)  ETSK toteaa, että jos sosiaaliturvamaksut jaetaan eri maihin, on myös tarkasteltava esimerkiksi eläkkeiden kaltaisiin etuuksiin kohdistuvia vaikutuksia. ETSK voisi käsitellä aihetta tulevassa työssään.

18

---

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/22

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Digitaalinen identiteetti, datasuvereniteetti ja tie kohti kansalaisten oikeudenmukaista digitaalista siirtymää tietoyhteiskunnassa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 443/03)

| Esittelijä: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |

Esittelijä:

Dumitru FORNEA

| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta
  oma-aloitteinen lausunto |
| --- | --- |
| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 21.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.7.2022 |
| Täysistunnon nro | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 179/1/3 |

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

21.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

14.7.2022

Täysistunnon nro

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

179/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Teknologian edistyminen ja digitaaliteknologioiden, bioteknologioiden ja sähköisten viestintäjärjestelmien kehittyminen ovat luoneet merkittäviä mahdollisuuksia vauraiden, osallistavampien ja oikeudenmukaisten yhteiskuntien vahvistamiseen. Samaan aikaan on kuitenkin kehittynyt monenlaisia ihmiskuntaan kohdistuvia uhkia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Jotta voidaan ylläpitää ihmiskunnan turvallisuutta ja yhteiskunnallista rakennetta, jonka puitteissa kaikki ihmiset voivat elää täysipainoisen elämän maapallolla, meidän on varmistettava, että digitaalisen ja teollisen vallankumouksen mukanaan tuomat uudet hallintovälineet eivät ole autoritaarisia eivätkä aseta pakollista digitaalisten teknologisten järjestelmien käyttöä epädemokraattisesti ihmisten arkielämän sujumisen ehdoksi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Valtiosta riippumattomilla toimijoilla, joilla on suora pääsy tietoon, patentteihin, teknologiaan ja investointirahastoihin, on valtaa vaikuttaa julkisiin elimiin. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) katsoo, että eurooppalainen teknologinen suvereniteetti on sisällytettävä kaikkeen tulevaan poliittiseen kehitystyöhön ja lainsäädäntöä on täydennettävä täsmällisillä ja kaikilta osin sovellettavilla asetuksilla ja kaikille jäsenvaltioille yhteisillä normeilla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Teknologinen kehitys vaikuttaa moniin kansalaisten oikeuksiin ja vapauksiin. Komitea vaatii, että kaikkia henkilötietoja ja biometristä dataa käyttäviä aloja säännellään selkeästi ja perusihmisoikeuksia täysimääräisesti kunnioittaen, ja kehottaa päivittämään yleistä tietosuoja-asetusta tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK on vakuuttunut siitä, että digitaalinen identiteetti, digitaaliset maksuvälineet ja integrointi virtuaalisen ja laajennetun todellisuuden alustoihin olisi säilytettävä välineinä, jotka vain täydentävät fyysistä olemassaoloa sellaisena kuin se on tunnettu ennen näiden teknologioiden käyttöönottoa, eikä niillä pitäisi korvata kokonaan ja kohtuuttomasti muita olemassaolon malleja, joita ihmiset ovat kehittäneet ja jalostaneet tuhansien vuosien olemassaolon aikana. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK vaatii kaikkiin tuleviin digitaalista identiteettiä koskeviin lainsäädäntöehdotuksiin selviä syrjinnän vastaisia säännöksiä ja vastustaa täysin sellaisen järjestelmän käyttöönottoa, joka tarkkailee tiiviisti Euroopan kansalaisia, jäljittää heitä ja/tai seuraa heidän toimiaan ja käyttäytymistään. Lisäksi komitea pitää välttämättömänä, että järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta otetaan laajasti mukaan täytäntöönpanoprosessiin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK on tullut siihen tulokseen, että kaikkien aloitteiden, joilla integroidaan kansalaiset eurooppalaisen digitaalisen identiteetin järjestelmään, olisi perustuttava vaikutustenarviointeihin ja kattaviin sosiologisiin tutkimuksiin. Lopulliseen päätökseen olisi aina tarvittava kansalaisen valveutunut ja vapaasti ilmaistu suostumus. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo, että Euroopan komission on tehtävä vaikutustenarviointeja seuraavista aiheista, jotta voidaan siirtyä demokraattisesti kohti oikeudenmukaista digitaalista yhteiskuntaa, jonka EU:n kansalaiset hyväksyvät:






  — | valtava energiamäärä, jota maailmanlaajuisen teknologiainfrastruktuurin ylläpitämiseen ympäri vuorokauden tarvitaan keskeytymättömän ja turvallisen pääsyn takaamiseksi digitaaliseen järjestelmään, johon ihmisyhteiskunnan kriittiset ja strategiset toiminnot halutaan siirtää |
| --- | --- | --- |

1.8

—

valtava energiamäärä, jota maailmanlaajuisen teknologiainfrastruktuurin ylläpitämiseen ympäri vuorokauden tarvitaan keskeytymättömän ja turvallisen pääsyn takaamiseksi digitaaliseen järjestelmään, johon ihmisyhteiskunnan kriittiset ja strategiset toiminnot halutaan siirtää

| — | ihmisten välisen vuorovaikutuksen digitalisoinnin ja automatisoinnin vaikutus elämänlaatuun ja työoloihin, erityisesti ihmissuhteisiin, kun yksinäisyys ja mielenterveysongelmat lisääntyvät, kognitiivinen ja emotionaalinen älykkyys heikkenee ja sosiaalisen vieraantumisen riski kasvaa |
| --- | --- |

—

ihmisten välisen vuorovaikutuksen digitalisoinnin ja automatisoinnin vaikutus elämänlaatuun ja työoloihin, erityisesti ihmissuhteisiin, kun yksinäisyys ja mielenterveysongelmat lisääntyvät, kognitiivinen ja emotionaalinen älykkyys heikkenee ja sosiaalisen vieraantumisen riski kasvaa

| — | poliittiset, taloudelliset ja sosiaaliset toimenpiteet, joita tarvitaan yhteiskunnan mukauttamiseksi työmarkkinoiden valtaviin määrällisiin muutoksiin |
| --- | --- |

—

poliittiset, taloudelliset ja sosiaaliset toimenpiteet, joita tarvitaan yhteiskunnan mukauttamiseksi työmarkkinoiden valtaviin määrällisiin muutoksiin

| — | kyberturvallisuus, johon liittyviä asioita ovat yhä monimuotoisempi ja monimutkaisempi hakkerointitoiminta sekä esineiden internetin nopeutetun kehityksen edellytykset, koska tämä kehitys tekee käyttöoikeusprotokollista haavoittuvia ja läpäiseviä. |
| --- | --- |

—

kyberturvallisuus, johon liittyviä asioita ovat yhä monimuotoisempi ja monimutkaisempi hakkerointitoiminta sekä esineiden internetin nopeutetun kehityksen edellytykset, koska tämä kehitys tekee käyttöoikeusprotokollista haavoittuvia ja läpäiseviä.

| 1.9 | ETSK katsoo, että tietoturvan ei pitäisi olla neuvottelukysymys, ja on pettynyt siihen, ettei yhtenä komission lainsäädäntöehdotuksen tärkeimmistä tavoitteista ole tulevan eurooppalaisen digitaalisen lompakon turvallisuus. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK katsoo, että kaikissa tekoälyä koskevissa EU:n lainsäädäntöehdotuksissa on selvästi säädettävä täydestä vastuuvelvollisuudesta mahdollisten toimintahäiriöiden tapauksessa. Liikesalaisuuksien suojelemisen sekä avoimen ja jäljitettävän kehityksen varmistamisen välille on löydettävä sopiva tasapaino. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Komitea oli ensimmäinen EU:n toimielin, joka vaati ”ihminen määrää” -lähestymistavan soveltamista, ja toistaa, että sen varmistamiseksi tarvitaan useita valvonnan tasoja. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK vastustaa ehdottomasti yksityisiä kasvojentunnistustietokantoja, lukuun ottamatta rikostutkintatarkoitusta, ja kaikenlaisia sosiaalisia pisteytysjärjestelmiä, koska ne loukkaavat EU:n perusarvoja ja -oikeuksia. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Komitea katsoo, että EU:ssa tuotetut tiedot olisi tallennettava EU:n alueelle ja suojattava kaikilta ulkopuolisilta. Lisäksi ETSK katsoo, että datan käyttöä koskeva tietoinen suostumus on otettava sekä henkilötietojen että muiden kuin henkilötietojen käytön ehdoksi, ja kehottaa jälleen kerran päivittämään yleistä tietosuoja-asetusta tältä osin. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK on huolissaan jäsenvaltioiden välisistä kasvavista eroista ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien suojelun puutteesta ja vaatii jälleen, että EU ajaa sellaista digitaalista osallisuutta, jossa ketään ei jätetä jälkeen. Erityistä huomiota on kiinnitettävä iäkkäämpien sukupolviin. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Komitea vaatii, että luodaan vahva eurooppalainen digitaalinen koulutusjärjestelmä, joka pystyy kouluttamaan työvoimaa teknologisiin haasteisiin ja auttaa ihmisiä hankkimaan laadukkaita työpaikkoja. Kaikissa jäsenvaltioissa on toteutettava digitaalista lukutaitoa koskevia ohjelmia yhdessä elinikäisen digitaalisen oppimisen ohjelmien, sanastotutoriaalien ja käytännön harjoittelun kanssa. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Komitea pitää työntekijöiden osallistamista digitaaliseen siirtymään tärkeänä, jotta he ymmärtävät tulevat riskit ja mahdollisuudet ja voivat siirtää tietämystä ja hankkia uusia taitoja. |
| --- | --- |

1.16

2.   Taustaa

| 2.1 | Euroopan kansalaiset ovat kiinnostuneita siitä, miten viranomaisasiointiin tarvittavien hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamista tai arkielämän sujuvoittamista palvelevien digitaaliteknologisten ratkaisujen toteuttamisessa edistytään. Tällä lausunnolla pyritään tuomaan kansallisten ja EU-tason päättäjien tietoon järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan huoli digitaaliteknologian nopeutetun käyttöönoton mahdollisista yhteiskunnallisista haittavaikutuksista. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Covid-19-pandemia on nopeuttanut yhteiskuntien digitalisaatiota ja pakottanut kansalaiset omaksumaan uusia teknologioita työssä, opiskelussa ja muussa päivittäisessä toiminnassa. Sen seurauksena yrityksillä ja kansalaisilla on ollut mahdollisuus tehdä digiloikka ja edistyä tässä asiassa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Digitaalisen identiteetin laajamittaisen toteuttamisen etuja kuvataan laajasti EU:n toimielinten ja kansainvälisten järjestöjen eri asiakirjoissa. Viimeisin tähän liittyvä asiakirja on 3. kesäkuuta 2021 julkaistu ehdotus asetukseksi eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehyksen vahvistamisesta (1). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Euroopan komission tavoitteena on laatia nykyisen kehyksen tarkistukseen perustuva eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehys, jotta vähintään 80 prosentilla kansalaisista olisi vuoteen 2030 mennessä mahdollisuus käyttää sähköistä tunnistautumista keskeisten julkisten palvelujen saamiseksi (2). Viranomaisilla on oltava tarvittavat henkilöresurssit ja taloudelliset resurssit, jotta ne voivat osallistua digitaalisen teknologian kehitykseen ja valvoa sitä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tästä tarpeesta kertoo se, että Euroopan komission vuonna 2021 julkaiseman digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksin (DESI) (3) mukaan vähintään digitaaliset perustaidot omaavien ihmisten osuus oli 56 prosenttia vuonna 2020. Suurella osalla EU:n väestöstä ei kuitenkaan vielä ole digitaalisia perustaitoja, vaikka niitä edellytetään useimmilla työpaikoilla. Monet kansalaiset väittävät hallitsevansa digitaalisia taitoja, mutta lähemmin tarkasteltuna kyse on vain siitä, että he osaavat käyttää internetin tarjoamia mahdollisuuksia (selaus ja sosiaaliset verkot) ja Microsoft Officen tai Mac OS:n tarjoamia ohjelmistopaketteja. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Euroopan investointipankin hiljattain julkaisema tutkimus (4) osoittaa, että Eurooppa on tekoälyn osalta edelleen jäljessä maailman muista talousmahdeista. Siinä mainitaan, että Yhdysvaltojen ja Kiinan yhteenlaskettu osuus tekoäly- ja lohkoketjuteknologiaan vuosittain tehtävistä 25 miljardin euron pääomasijoituksista on yli 80 prosenttia. EU:n osuus on vain seitsemän prosenttia, ja sen kokonaisinvestointivaje on 5–10 miljardia euroa vuodessa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komissio on ehdottanut, että tämä vaje kurotaan umpeen ja tekoälyyn tehdään vuosittain miljardin euron investoinnit, joita täydennetään yksityisillä investoinneilla ja jäsenvaltioiden omilla varoilla. Tavoitteena on saavuttaa 20 miljardin euron vuotuiset investoinnit tulevan vuosikymmenen aikana (5). |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleishuomiot

| 3.1 | Teknologian edistyminen yleisesti ja digitaaliteknologioiden, bioteknologioiden ja sähköisten viestintäjärjestelmien kehittyminen kahdenkymmenen viime vuoden aikana ovat luoneet valtavia mahdollisuuksia vauraiden, osallistavampien ja oikeudenmukaisten yhteiskuntien vahvistamiseen maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Koska kuitenkaan uutta yhteiskuntasopimusta tai näihin uusiin, murroksellisia vaikutuksia aiheuttaviin teknologioihin mukautettua sääntelykehystä ei ole tehty, on samaan aikaan syntynyt monia ihmiskuntaan kohdistuvia uhkia (kuten automatisoinnin edistymisestä ja käyttöönotosta johtuvat työpaikkojen menetykset, yksityisyyden loukkaukset, huonolaatuisesta datasta johtuvat algoritmien vääristymät ja markkinoiden epävakaus). Erityisesti on otettava huomioon maailmanlaajuisten teknologiajättien jatkuvat pyrkimykset pakottaa omien tuotteidensa ja palveluidensa käyttöön ja kiertää näin voimassa olevaa kansainvälistä ja kansallisen tason lainsäädäntöä, jolla turvataan perusihmisoikeudet. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Valtiosta riippumattomilla toimijoilla, joilla on suora pääsy tietoon, patentteihin, teknologiaan ja investointirahastoihin, on valtaa vaikuttaa kansainvälisiin ja kansallisiin hallintoelimiin, koska näiden elinten henkilöstö ei useinkaan käsitä täysin yhteiskunnallista vaikutusta, joka uusilla teknologioilla on kansalaisten ja kuluttajien oikeuksiin. Komitea on vakuuttunut siitä, että EU:n teknologiseen suvereniteettiin liittyvät näkökohdat on otettava huomioon kaikessa tulevassa poliittisessa kehitystyössä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK katsoo, että lainsäädäntöä on selkeytettävä ja täydennettävä täsmällisillä ja kaikilta osin sovellettavilla asetuksilla ja kaikille jäsenvaltioille yhteisillä normeilla, myös asiaan liittyvillä velvollisuuksilla, sillä digitaaliseen identiteettiin liittyviä teknologioita hallinnoivat suurelta osin tietokonealgoritmit ja tekoäly, joita ei voida asettaa vastuuseen niiden tekemistä virheistä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | On jo monia yksityiskohtaisesti tutkittuja dokumentoituja tilanteita, joissa ihmiset ovat joutuneet kärsimään ja jossa heidät on tuomittu epäoikeudenmukaisesti tietokonealgoritmien ja tekoälyn tekemistä vääristä päätöksistä. Tietokonealgoritmien, kuten tekoälyn, kasvojentunnistuksen, koneoppimisen, data-analyysin ja -ennusteiden, ajankäyttölomakkeiden ja pisteytysten, virheelliset tulokset ovat johtaneet harhaan esimerkiksi turvallisuus- ja poliisivoimien päätöksentekijöitä. Tämä vaikuttaa moniin kansalaisten oikeuksiin ja vapauksiin. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Digitaalisesta identiteetistä ja siihen liittyvistä teknologioista annettavien oikeudellisten sääntöjen onkin perustuttava ensisijaisesti täydelliseen avoimuuteen, oikeisiin ja aukottomiin käyttäjätietoihin ja vapaasti annettuun tietoiseen suostumukseen, ja niillä on varmistettava täysi suoja, joka kattaa muun muassa kaikki matkaviestintäverkkojen ja niiden laitteiden kyberhaavoittuvuudet. Siksi ETSK edellyttää, että kaikkia aloja, joilla käytetään henkilötietoja ja biometristä dataa (esim. digitaalinen identiteetti, 5G-matkaviestintäverkot tai tekoäly), on säänneltävä erityisellä ja selkeällä tavalla perusihmisoikeuksia kunnioittaen. |
| --- | --- |

3.6

4.   Erityishuomiot

Digitaalinen identiteetti

| 4.1 | Tiedonhallinta on elintärkeä näkökohta kansalaisten suojelun ja yksityisyyden turvaamiseksi otettaessa digitaalista identiteettiä käyttöön Euroopassa. On varmistettava, että yleistä tietosuoja-asetusta noudatetaan kaikilta osin. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Euroopan kansalaiset ovat tärkeimmällä sijalla kaikissa EU:ssa toteutettavissa ohjelmissa ja toimintapolitiikoissa. ETSK arvostaa ja tukee digitaalista identiteettiä eurooppalaisille koskevan komission ehdotuksen (6) julkaisemista. Siinä todetaan, että jokaisen on saatava itse valita, käyttääkö digitaalista identiteettiä vai ei. Komitea katsoo kuitenkin, että siinä vähätellään niiden kansalaisten ulkopuolelle jäämisen vaikutusta, jotka eivät halua käyttää digitaalista identiteettiä, ja korostaa, että oikeus tulla unohdetuksi ja oikeus olla tavoittamattomissa on sisällytettävä selkeästi EU:n lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK vaatii kaikkiin tuleviin asiaa koskeviin lainsäädäntöehdotuksiin selviä syrjinnän vastaisia säännöksiä. Riippumatta siitä, miksi joku kansalainen päättää olla käyttämättä tällaista toimintoa, oli kyse sitten tietosuojasta, nimettömyydestä tai muusta syystä, häntä ei saa asettaa epäedulliseen asemaan tai syrjiä aktiivisiin käyttäjiin verrattuna. Henkilökohtaisten tietojen olisi aina säilyttävä asianomaisen henkilön omaisuutena, ja digitaalisen identiteetin käyttöönoton on nojauduttava ihmisoikeuksien suojeluun. Tietosuojan ja tietoturvan sekä yksityisyyden suojan varmistamiseksi komitea ehdottaa, että EU:n kansalaisten digitaalista identiteettiä hallinnoi kussakin jäsenvaltiossa julkisesta palvelusta huolehtiva elin valtion alaisuudessa ja kansallisen parlamentin demokraattisen valvonnan alaisena. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Digitaalisen identiteetin käyttöönoton olisi mahdollistettava turvalliset ja helpot yhteydet kuluttajille Euroopassa. Sen on muun muassa parannettava dataa ja julkisen palvelun tarjontaa, tehostettava kohdennettuja julkisia ohjelmia ja parannettava lainamarkkinoiden tehokkuutta. ETSK kannattaa tällaista skenaariota. ETSK panee kuitenkin merkille, että digitaalisen identiteetin käyttöönottoon liittyy useita yksityisyyteen ja tietosuojaan liittyviä riskejä, ja vastustaa täysin sellaisen järjestelmän käyttöönottoa, joka tarkkailee tiiviisti Euroopan kansalaisia, jäljittää heitä ja/tai seuraa heidän toimiaan ja käyttäytymistään. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kyberturvallisuus on käyttöönoton tärkeä osa, sillä tärkeiden henkilökohtaisten ja taloudellisten tietojen hakkeroinnin riski on suuri. ETSK odottaa mielenkiinnolla ehdotetun lainsäädännön lopullista versiota ja jäsenvaltioiden välistä sopimusta standardeista, teknisistä eritelmistä ja yhteentoimivuuteen liittyvistä näkökohdista. Sen on määrä olla valmis lokakuuhun 2022 mennessä. ETSK katsoo, että järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta, mukaan lukien työmarkkinaosapuolet, kansalaisjärjestöt ja tiedeyhteisö, on otettava laajasti mukaan täytäntöönpanoprosessiin. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Petokset ovat edelleen yksi suurimmista digitaalisen identiteetin käyttöönottoon liittyvistä riskeistä. Verkkourkintaviestit, joita kaikki nykypäivänä saavat, moninkertaistuvat jatkossa, ja niitä kohdistetaan haavoittuvimmille ryhmille Euroopassa. ETSK katsoo, että asiaan liittyviä turvallisuuskysymyksiä ei ole arvioitu perusteellisesti, ja on pettynyt siihen, että tulevan digitaalisen lompakon turvallisuus ei ole eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehystä koskevassa komission ehdotuksessa tärkein kysymys. Synteettisiä identiteettipetoksia on tehty muualla maailmassa, missä sovelletaan vastaavia järjestelmiä, ja EU:n olisi perehdyttävä näihin ongelmiin ja ratkaistava ne ennen käyttöönottoa. Komitea katsookin, että tietoturva ei saa olla neuvottelukysymys. |
| --- | --- |

4.6

Tekoäly

| 4.7 | Digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämiseen ja edistämiseen tarvitaan tekoälyä. Tekoäly perustuu algoritmeihin, jotka edellyttävät valtavia määriä yksityistä dataa ja metadataa. Yhteiskunnan on saatava hyötyä teknologisesta kehityksestä ja algoritmeihin perustuvasta soveltavasta tieteestä. Kun tekoälyteknologioita otetaan käyttöön, on kuitenkin varmistettava, että perinteisesti syrjäytyneet yhteisöt pystyvät käyttämään ohjelmia eivätkä nykyiset sosiaaliset erot pahene. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK oli ensimmäinen EU:n toimielin, joka vaati soveltamaan tekoälyjärjestelmien käsittelyyn ”ihminen määrää” -lähestymistapaa (7). ETSK vahvistaa, että on ensiarvoisen tärkeää, että lopullinen päätäntävalta on ihmisillä ja että ihmiset hallitsevat konekehitykseen liittyviä päätöksentekoprosesseja kaikilta osin. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa voidaan käyttää perusteena, kun tekoälyä ei kehitetä avoimesti. ETSK katsoo, että liikesalaisuuksien suojelemisen ja avoimen ja jäljitettävän kehityksen varmistamisen välille on löydettävä sopiva tasapaino. Lisäksi mahdollisia toimintahäiriöitä koskevasta vastuuvelvollisuudesta on säädettävä selvästi kaikissa tekoälyä koskevissa EU:n lainsäädäntöehdotuksissa ja vastuu olisi oltava kehittäjillä, koodaajilla, tekoälyn suunnittelijoilla ja laillisilla omistajilla. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Komitea katsoo, että tekoälyteknologiat on otettava käyttöön sosiaalisesti kestävällä tavalla ottaen huomioon ihmisoikeudet, eurooppalaiset arvot, sukupuolten tasa-arvo, kulttuurinen monimuotoisuus, heikommassa asemassa olevien ryhmien edut ja teollis- ja tekijänoikeudet. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Yleisen tietosuoja-asetuksen soveltamisessa on edelleen edettävä sen varmistamiseksi, että algoritmit ovat täysin EU:n lainsäädännön mukaisia ja noudattavat sitä. Komitea pyytää laatimaan yhteiset eettiset säännöt, joilla varmistetaan algoritmien lähdekoodien vapaa saatavuus. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Tekoäly voi edistää ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamista, mutta on otettava huomioon se valtava määrä energiaa, joka tarvitaan näiden digitaalisten järjestelmien käyttämiseen, sekä muut haasteet, jotka liittyvät ulkoisten kustannusten sisällyttämiseen hintoihin. ETSK ehdottaa, että asiaa seurataan tarkemmin, ja kehottaa digitaalialan yrityksiä edistymään hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Keskeisillä aloilla (kuten puolustuksen tai kyberturvallisuuden alalla) on taattava, että ihmiset hallitsevat robotteja, ja ETSK kehottaa sen varmistamiseksi laatimaan erityisen EU:n tason kehyksen. Lisäksi on taattava, että ihminen pystyy aina korjaamaan automatisoitujen päätöksentekojärjestelmien tekemät virheet. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | ETSK vastustaa ehdottomasti yksityisiä kasvojentunnistustietokantoja, lukuun ottamatta rikostutkintatarkoitusta, ja kaikenlaisia sosiaalisia pisteytysjärjestelmiä, koska ne loukkaavat EU:n perusarvoja ja -oikeuksia. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Sosiaalisten näkökohtien suhteen ETSK on huolissaan siitä, että tekoälyn kehityksellä on valtava vaikutus työmarkkinoihin ja se voi aiheuttaa työttömyyskriisin. Se voi myös vaikuttaa ihmisten käyttäytymiseen ja johtaa laiskuuteen ja pinnallisuuteen. |
| --- | --- |

4.15

Iso data

| 4.16 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission helmikuussa 2022 antamaan datasäädökseen (8) ja katsoo sen muodostavan eettisen kehyksen henkilötietojen avoimelle käsittelylle siten, että niitä tuottavia kansalaisia ja yrityksiä valvotaan kattavasti. Se mahdollistaa myös sen, että entistä useammat sidosryhmät ja kansalaiset voivat käyttää tietoja, mikä hyödyttää laajalti kuluttajia, yrityksiä ja viranomaisia ja johtaa näin oikeudenmukaiseen datavetoiseen talouteen. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Viranomaisilla sekä muutamalla teknologiajätillä (Google, Facebook (Meta), TikTok, Amazon jne.) on nyt käytettävissään suuria määriä dataa. Valitettavasti tästä hyötyvät tällä hetkellä vain harvat sidosryhmät, ja ETSK on huolissaan siitä, että EU:ssa tuotettuja tietoja säilytetään ja käsitellään ja niillä tuotetaan lisäarvoa Euroopan ulkopuolella (9). Komitea katsoo, että EU:n on vaikea saavuttaa digitaalista suvereeniutta, ellei sillä ole omia digitaalisia teknologiajättejä, ellei eurooppalaista dataa tallenneta sen alueelle ja ellei tätä dataa suojata ulkopuolisilta. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Ison datan hallinnoinnissa on aina kunnioitettava Euroopan unionin perusoikeuskirjan (10) 21 artiklassa vahvistettuja ihmisoikeuksia, erityisesti silloin, kun päätöksentekoprosessissa käytetään algoritmeja. EU:n pilvipalvelujen tarjoajilla on vain pieni osuus kansainvälisistä markkinoista, joita hallitsevat pääasiassa yhdysvaltalaiset yritykset. Se asettaa EU:n epäedulliseen asemaan ja rajoittaa investointimahdollisuuksia tietojenkäsittelymarkkinoilla. Lisäksi se haittaa suurten yritysten kilpailukykyä ja niiden mahdollisuuksia kasvaa ja saada markkinoita, ja se estää pk-yrityksiä laajentumasta. Komitea on tyytyväinen komission tiedonantoon ”Kilpailupolitiikka valmiina uusiin haasteisiin” (11) ja siihen, miten tärkeänä digitaalista muutosta pidetään, kun EU:n tulevaa kilpailukehystä muokataan uudelleen. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | Komitea katsoo, että datan käyttöä koskeva tietoinen suostumus on otettava käyttöön sekä henkilötietojen että muiden kuin henkilötietojen osalta. ETSK vaatii jälleen parantamaan yleistä tietosuoja-asetusta tältä osin. |
| --- | --- |

4.19

Oikeudenmukainen digitaalinen siirtymä ja digitaalinen lukutaito EU:ssa

| 4.20 | Komitea panee merkille, että työmarkkinat ovat muuttuneet: yhä useammat talouden alat valittavat ammattitaitoisen ja pätevän työvoiman puutteesta. Komitea toteaa myös, että tutkintoja suoritetaan vähemmän ja erikoisalojen taitotiedosta ja asiantuntemuksesta on pulaa. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | ETSK on aiemmissa lausunnoissaan kehottanut luomaan unionin, joka kattaa digitaalisen osallisuuden ja jossa ketään ei jätetä jälkeen. Tästä on kulunut jo vuosia, mutta jäsenvaltioiden väliset erot kasvavat edelleen eikä vieläkään suojella haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä, joihin kuuluvat erityisesti vaikeimmassa tilanteessa olevat iäkkäämmät ikäluokat. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | Komitea on huolissaan digitaalisesta kahtiajaosta nykypäivän EU:ssa ja kehottaa ottamaan digitaalista lukutaitoa koskevia ohjelmia käyttöön koordinoidusti kaikissa jäsenvaltioissa ja toteuttamaan EU:ssa elinikäistä digitaalista oppimista, jossa käytetään myös avoimen lähdekoodin ratkaisuja ilmaisina vaihtoehtoina kaupalliselle tarjonnalle. Digitaalisten taitojen hankkiminen alkaa sanastotutoriaaleista ja johtaa käytännön harjoitteluun. |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | Työntekijöiden osallistaminen digitaaliseen siirtymään on tärkeää, jotta he ymmärtävät samanaikaisesti sekä tulevat riskit että mahdollisuudet. Muuttuvat työympäristöt edellyttävät tiedon siirtämisen ja uusien taitojen hankkimisen lisäksi myös digitaalisten työalustojen kautta työskentelevien työntekijöiden työolojen parantamista. |
| --- | --- |

4.23

| 4.24 | ETSK vaatii, että luodaan vahva eurooppalainen digitaalinen koulutusjärjestelmä, joka pystyy kouluttamaan työvoimaa teknologisiin haasteisiin ja auttamaan ihmisiä hankkimaan laadukkaita työpaikkoja, ja muistuttaa tässä yhteydessä digitalisaatiota koskevasta Euroopan tason työmarkkinaosapuolten puitesopimuksesta. |
| --- | --- |

4.24

| 4.25 | Komitea on jo aiemmin korostanut tarvetta kehittää edelleen vahvaa STEM-alojen osaamista luonnontieteissä, teknologiassa, insinööritieteissä ja matematiikassa (12). |
| --- | --- |

4.25

Bryssel 14. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 910/2014 muuttamisesta eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehyksen vahvistamisen osalta (COM(2021) 281 final).

1

(2)  Digitaalinen identiteetti eurooppalaisille.

2

(3)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi

3

(4)  EIB study: Artificial intelligence, blockchain and the future of Europe: How disruptive technologies create opportunities for a green and digital economy.

4

(5)  Euroopan komissio – A European approach to artificial intelligence.

5

(6)  Digitaalinen identiteetti eurooppalaisille (COM(2021) 281 final).

6

(7)  EUVL C 288, 31.8.2017, s. 1.

7

(8)  Euroopan komissio – Datasäädös.

8

(9)  Eurostatin mukaan vuonna 2020 vain 36 prosenttia EU:n yrityksistä käytti pilvipalveluja ja suurin osa niistä sähköpostiin ja tallennukseen, ja vain 19:ää prosenttia pilvipalveluyrityksistä käytettiin.

9

(10)  EUVL C 326, 26.10.2012, s. 391.

10

(11)  Euroopan komission tiedonanto – Kilpailupolitiikka valmiina uusiin haasteisiin (COM(2021) 713 final).

11

(12)  EUVL C 14, 15.1.2020, s. 46, EUVL C 10, 11.1.2021, s. 40, EUVL C 228, 5.7.2019, s. 16, EUVL C 75, 10.3.2017, s. 6, EUVL C 374, 16.9.2021, s. 11.

12

---

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/29

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Analyysi järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolista EU:n ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden järjestön (AKT-järjestö) uudessa sopimuksessa, mukaan lukien talouskumppanuussopimusten tilanne”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 443/04)

| Esittelijä: | Carlos TRINDADE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Carlos TRINDADE

| Komitean täysistunnon päätös | 21.10.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ulkosuhteet |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 13.7.2022 |
| Täysistunnon numero | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 170/0/1 |

Komitean täysistunnon päätös

21.10.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

ulkosuhteet

Hyväksyminen jaostossa

9.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

13.7.2022

Täysistunnon numero

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

170/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) toteaa, että Euroopan unionilla (EU) on jo pitkään ollut arvojen ja tavoitteiden kehys, joka ohjaa sen suhteita Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioihin (AKT-maihin). Se muodostuu seuraavista tekijöistä: demokratia, hyvä hallinto ja ihmisoikeudet, osallistava ja kestävä kasvu ja ihmisarvoinen työ, liikkuvuus ja muuttoliike mahdollisuuksina, inhimillinen kehitys, ympäristö ja voimien yhdistäminen ”kansainvälissä yhteyksissä molemmille osapuolille tärkeissä asioissa”. Kun otetaan huomioon suhteet naapureina oleviin kolmansiin maihin, tavoitteisiin tulee lisätä vielä turvallisuus. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa tätä useissa AKT-maiden kanssa vuodesta 1960 tehdyissä kansainvälisissä sopimuksissa vahvistettujen arvojen ja tavoitteiden kehystä, jonka puitteissa EU on hoitanut kauppa- ja kehitysyhteistyösuhteitaan. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK tukee yleisesti uutta sopimusta ja toivoo, että osapuolet voivat allekirjoittaa sen pikaisesti. ETSK on tyytyväinen osapuolten mittaviin ponnisteluihin ja merkittäviin sitoumuksiin, joita on tehty YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden viitekehyksessä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suosittaa komissiolle vahvasti, että uuden sopimuksen ja talouskumppanuussopimusten perustana olevaa kehitysyhteistyörakennetta pohditaan perusteellisesti ja siitä tehdään uusia päätöksiä ottaen huomioon covid-19-pandemiasta saadut kokemukset (jotka nostavat esiin kysymyksen kriittisestä terveydenhuoltoinfrastruktuurista) ja Ukrainan sodan geopoliittiset seuraukset (muun muassa elintarviketurva, energian hinta ja demokratiaan kohdistuvat uhat). ETSK korostaa, että nämä kaksi merkittävää maailmanlaajuista tapahtumaa, jotka ovat muuttaneet syvästi globaalia toimintaympäristöä, ovat johtaneet siihen, että AKT-maissa tarvitaan monitahoisempia ja kiireellisempiä toimia, jotka edellyttävät nykyisestä poikkeavaa kansainvälistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK on tyytyväinen siihen, että uudessa sopimuksessa tunnustetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten merkittävä rooli ja että allekirjoittajaosapuolet ovat hyväksyneet tämän tunnustuksen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK pitää erittäin myönteisenä, että uudessa sopimuksessa viitataan sekä yhteisessä perustassa että alueellisissa pöytäkirjoissa toistuvasti (vaikkakin eri sanamuodoin) institutionaalisten mekanismien merkitykseen kansalaisyhteiskunnan osallistumista, sille tiedottamista ja sen yleistä ja jäsenneltyä kuulemista silmällä pitäen (institutionaaliset mekanismit). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK korostaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja työmarkkinaosapuolilla on omat institutionaaliset mekanisminsa, joiden puitteissa ne esittävät virallisesti näkemyksensä, ehdotuksensa ja kritiikkinsä. On perustavan tärkeää, että on olemassa säännellyt ja virallisesti toimivat institutionaaliset mekanismit, kutsutaan niitä sitten millä nimellä tahansa (talous-, sosiaali- ja kulttuurikomiteat, neuvoa-antavat neuvostot, foorumit, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden verkostot, pysyvät konferenssit tai muut kokoonpanot), joiden puitteissa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot (jotka käyvät kansalaisvuoropuhelua) ja työmarkkinaosapuolet (jotka käyvät työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua) osallistuvat julkiseen ja demokraattiseen keskusteluun. Näiden institutionaalisten mekanismien vakiinnuttaminen parantaa yhteiskunnan selviytymiskykyä, sillä se vahvistaa kansalaisuutta ja edistää demokraattista elämää. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK toteaa, että EU:n ja AKT-maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten todellisuus ja institutionaaliset mekanismit ovat hyvin erilaisia johtuen alueiden, niiden osien ja maiden välisistä taloudellisista, sosiaalisista, kulttuurisista ja poliittisista eroista. AKT-maissa epävirallinen toiminta on vääjäämättä todellisuutta, ja se on otettava huomioon kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten toiminnassa sekä institutionaalisten mekanismien täytäntöönpanossa ja toiminnassa, sillä muutoin väestö ei hyödy uuden sopimuksen tuloksista. ETSK katsoo, että on ehdottomasti luotava ratkaisuja, jotta voidaan ylittää nykyiset ongelmat erityisesti teknisissä valmiuksissa ja taloudellisessa tuessa kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja työmarkkinaosapuolille. ETSK katsoo, että EU:n ja AKT-järjestön piirissä on hyviä käytäntöjä, joita on kartoitettava, jotta niitä voidaan soveltaa myös muissa maissa. EU:n ja AKT-maiden seurantakomitea on yksi näistä esimerkeistä, ja sillä on valmiudet tähän tehtävään. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK asettaa prosessiin osallistumisessaan tavoitteeksi institutionaalisten mekanismien täytäntöönpanon ja AKT-maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten edistämisen ja tukemisen ja tunnustaa niiden roolin kestävän kehityksen edistäjinä erityisesti YK:n kestävän kehityksen tavoitteen 17 valossa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK ehdottaa, että komissio asettaisi uuden sopimuksen rakennetta noudattaen tavoitteeksi neljän institutionaalisen mekanismin perustamisen: ensimmäinen EU:n ja AKT-järjestön välille yhteiseen perustaan nojautuen, toinen EU:n ja Afrikan välille Afrikan alueelliseen pöytäkirjaan nojautuen, kolmas EU:n ja Karibian välille Karibian alueelliseen pöytäkirjaan nojautuen ja neljäs EU:n ja Tyynenmeren alueen välille Tyynenmeren alueelliseen pöytäkirjaan nojautuen. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK ehdottaa komissiolle myös, että talouskumppanuussopimuksien yhteyteen perustetaan neuvoa-antavia komiteoita. ETSK toteaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten rooli on talouskumppanuussopimuksissa korvaamaton ja sitä olisi vahvistettava. ETSK muistuttaa tässä yhteydessä asiakokonaisuuteen REX/536 kuuluvan lausunnon suosituksista, jotka olisi pantava täytäntöön nykyisissä ja tulevissa talouskumppanuussopimuksissa, ja katsoo, että Cariforumin neuvoa-antava komitea on erinomainen esimerkki hyvistä käytännöistä, joita olisi levitettävä ja toistettava. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK ehdottaa painokkaasti komissiolle, että tulevaisuudessa EU:n ja AKT-järjestön puitteissa (yhteinen perusta, alueelliset pöytäkirjat ja talouskumppanuussopimukset) toimivia erilaisia institutionaalisia mekanismeja koordinoitaisiin asianmukaisesti, jotta voitaisiin luoda synergioita ja optimoida resursseja, erityisesti taloudellisia resursseja. Institutionaaliset mekanismit, jotka keskittyvät tehtäväänsä tiukkaan ja tarkasti ja toimivat verkottuneena muodostaen keskenään yhtenäisen ja jäsennellyn järjestelmän, osoittavat siten merkityksensä yhteiskuntien selviytymiskyvyn, talouskasvun ja kansalaisten hyvinvoinnin kannalta. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK esittää painokkaasti, että komissio ottaisi käyttöön rahoitusvälineitä AKT-maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten tutkimus- ja ennakointiohjelmien ja -hankkeiden tukemiseksi kiinnittäen huomiota niiden tarpeisiin johtajien valmiuksien kehittämisen, organisaatioiden teknisen vahvistamisen ja suunniteltujen institutionaalisten mekanismien täytäntöönpanon suhteen. ETSK korostaa, että tavoitteena on pyrkiä osaltaan vahvistamaan näin uuden sopimuksen puitteissa demokraattisia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja työmarkkinaosapuolia niiden jäsenten merkityksellisen ja aktiivisen osallistumisen kautta. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK kehottaa vakaasti komissiota tukemaan ETSK:ssa toimivan EU:n ja AKT-maiden seurantakomitean työtä. Se on ainoa EU:n ja AKT-järjestön uuden sopimuksen puitteissa tällä hetkellä käytössä oleva institutionaalinen mekanismi, ja sillä on entistä vahvempi rooli tässä prosessissa erityisesti jäsennellyn vuoropuhelun kautta. Se voi (i) esittää instituutioille asiaan liittyviä raportteja, hankkeita ja lausuntoja, (ii) kannustaa AKT-maiden sidosryhmiä osallistumaan ja (iii) edistää osaltaan suunniteltujen institutionaalisten mekanismien perustamista. |
| --- | --- |

1.14

2.   Yleisiä huomioita historiallisesta kontekstista ja strategisista tavoitteista

| 2.1 | EU hyväksyi vuonna 2016 yhteisen edun mukaiset painopisteet uudistetulle kumppanuudelle Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden järjestöön (AKT-järjestö) kuuluvien maiden kanssa, ja ne vahvistettiin myöhemmin eri asiakirjoissa: demokratia, hyvä hallinto ja ihmisoikeudet, osallistava ja kestävä kasvu ja ihmisarvoinen työ, liikkuvuus ja muuttoliike mahdollisuuksina, inhimillinen kehitys, ympäristö ja voimien yhdistäminen ”kansainvälissä yhteyksissä molemmille osapuolille tärkeissä asioissa” (1). Kun otetaan huomioon suhteet naapureina oleviin kolmansiin maihin, tavoitteisiin tulee lisätä vielä turvallisuus. Tämä järjestely vahvistaa EU:n aiemmat tavoitteet alalla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU on sisällyttänyt nämä tavoitteet kansainvälisiin sopimuksiin, ensin Yaoundén sopimukseen, sitten Lomén sopimuksiin ja Cotonoun sopimukseen ja nyt neuvotteluihin Cotonoun sopimuksen jälkeisestä sopimuksesta. Samaan aikaan EU on tehnyt talouskumppanuussopimuksia joidenkin AKT-valtioiden tai niiden ryhmien kanssa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Talouskumppanuussopimukset ovat yleisin taloudellinen väline strategian toteuttamista varten. Niissä asetetaan tavoitteeksi edistää AKT-maiden ”sopusointuista ja asteittaista yhdentymistä maailmantalouteen” ja köyhyyden torjuntaa ja korostetaan, että neuvotteluissa on otettava huomioon osapuolten kehityserot ja taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät erityispiirteet sekä etenkin epävirallisuuden aste kussakin valtiossa tai alueen osassa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK katsoo, että pandemiasta saadut kokemukset, kuten terveydenhuoltojärjestelmien vaikeudet, haitalliset seuraukset taloudelle, sosiaalisen eriarvoisuuden ja köyhyyden lisääntyminen, lääkkeiden ja rokotteiden saatavuuteen tai tuotantoon liittyvät rakenteelliset ongelmat, digitaalisten välineiden pätevyys, ihmisoikeuksiin ja demokratiaan kohdistuvat uhat ja suuri taloudellinen riippuvuus, ovat tuoneet esille tarpeen miettiä uudelleen kehitysyhteistyön rakennetta. Tämä olisi otettava huomioon EU:n ja AKT-järjestön välisten strategioiden täytäntöönpanossa ja uudelleenmuotoilussa. |
| --- | --- |

2.4

3.   Erityisiä huomioita Cotonoun sopimuksen jälkeisestä sopimuksesta

| 3.1 | Vuonna 2015, kun Cotonoun sopimus oli ollut voimassa 15 vuotta, siitä tehtiin arvio, jossa käsiteltiin sopimuksen vahvuuksia ja heikkouksia. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Cotonoun sopimuksen voimassaolon oli määrä päättyä helmikuussa 2020. Arkaluonteisten aiheiden käsittelyn ja pandemian vuoksi sitä ei kuitenkaan pystytty uusimaan suunnitellusti, ja EU:n ja AKT-järjestön välisen uudistetun kumppanuussopimuksen, nk. Cotonoun sopimuksen jälkeisen sopimuksen (uuden sopimuksen), teksti vahvistettiin alustavasti vasta huhtikuussa 2021. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Jotta voidaan ottaa huomioon allekirjoittajamaiden moninaisuus ja keskittyä täytäntöönpanoon erikseen kullakin alueella, uuteen sopimukseen sisältyy yhteinen perusta, jota täydennetään kolmella alueellisella pöytäkirjalla (Afrikka, Karibia ja Tyynenmeren alue). Ne kaikki ovat sitovia. Tämän mutkikkaan rakenteen vuoksi EU:n ja AKT-maiden seurantakomitean olisi tulevaisuudessa toimittava proaktiivisemmin. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Uuden sopimuksen painopisteet ovat osoitus osapuolten sitoutumisesta YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamiseen, ja ne kattavat kuusi alaa: (i) ihmisoikeudet, demokratia ja hyvä hallinto; (ii) rauha ja turvallisuus; (iii) inhimillinen kehitys (johon sisältyvät terveys, koulutus, sanitaatio, elintarviketurva, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, kulttuuri ja sukupuolten tasa-arvo sekä kehitysyhteistyötä koskevat sitoumukset); (iv) kestävä ja osallistava talouskasvu ja kehitys (mukaan lukien talouskumppanuussopimukset); (v) ympäristön kestävyys ja ilmastonmuutos; (vi) muuttoliike ja liikkuvuus. Nämä painopisteet ovat erittäin tärkeitä kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja työmarkkinaosapuolille. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Niihin on vielä lisättävä covid-19-pandemian vaikutusten torjuminen EU:ssa ja AKT-maissa sekä demokratian kaventumisen että taloudellisen ja sosiaalisen elpymisen osalta, kun otetaan huomioon AKT-maiden heikot elpymisnäkymät ja niistä johtuva köyhyyden ja eriarvoisuuden lisääntyminen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK korostaa erityisesti sitä, että kriittinen infrastruktuuri on edelleen keskeisen tärkeä kysymys AKT-maissa, kuten pandemia on osoittanut. Kestävä kehitys on tiiviissä yhteydessä häiriönsietokykyiseen infrastruktuuriin, joka edistää ja tukee taloudellista toimintaa ja sosiaalista edistystä ja jolla on ratkaiseva merkitys kestävän kehityksen tavoitteiden – Agenda 2030:n ja Afrikan unionin Agenda 2063:n – saavuttamisessa. ETSK toteaa, että kehitysyhteistyö on edelleen välttämätön mutta ei riittävä edellytys kestävän kehityksen onnistumiselle, ja korostaa, että sen vahvistaminen AKT-maissa on tärkeää. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK korostaa tässä yhteydessä erityisesti terveydenhuollon kriittisen infrastruktuurin merkitystä. Se, että AKT-maissa on helposti saatavilla olevat ja pääasiassa maksuttomat yleiset terveyspalvelut, on olennaisen tärkeää väestön hyvinvoinnin ja kestävän kehityksen kannalta. Erityisesti rokotteiden nopea saatavuus (patentit ja paikallinen tekninen tuotantokapasiteetti) antaa AKT-maiden yhteiskunnille häiriönsietokykyä, jota tarvitaan (mahdollisten) tulevien pandemioiden varalta. ETSK toteaa, että tätä tärkeää asiaa ei ole sisällytetty uuteen sopimukseen, ja kehottaa EU:ta ja AKT-järjestöä ottamaan sen huomioon sopimuksen täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK katsoo, että nykyinen eurooppalainen ja maailmanlaajuinen geopoliittinen tilanne, erityisesti Ukrainan sodan seuraukset (muun muassa elintarviketurva, energian hinta ja demokratiaan kohdistuvat uhat), edellyttää, että uudessa sopimuksessa otetaan huomioon sen vaikutus kehitysyhteistyöhön yleensä ja erityisesti talouskumppanuussopimuksiin. ETSK kiinnittää huomiota siihen, että nykyinen tilanne on johtanut lisääntyneeseen kilpailuun vaikutusvallasta AKT-maissa, ja kehottaa EU:ta lisäämään valmiuksiaan tehdä niiden kanssa yhteistyötä, erityisesti taloudellista, sosiaalista ja kulttuuriyhteistyötä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kansalaisyhteiskunnan osallistumista, sille tiedottamista, ja sen yleistä ja jäsenneltyä kuulemista koskevien institutionaalisten mekanismien (institutionaaliset mekanismit) osalta ETSK on tyytyväinen seuraaviin mainintoihin uudessa sopimuksessa: ”perustetaan – – avoimia ja läpinäkyviä mekanismeja sidosryhmien jäsenneltyä kuulemista varten” (2), ”[o]sapuolet ottavat käyttöön – – mekanismeja – –sidosryhmien kuulemiseksi” (3), ”[o]sapuolet ottavat käyttöön ja kehittävät kuulemis- ja vuoropuhelumekanismeja” (4) ja ”[o]sapuolet ottavat käyttöön kuulemis- ja vuoropuhelumekanismeja” (5). |
| --- | --- |

3.9

4.   Erityisiä huomioita EU:n sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden välisistä talouskumppanuussopimuksista

| 4.1 | Yhdeksästä talouskumppanuussopimuksesta käydyt neuvottelut ovat johtaneet seitsemän alueellisen sopimuksen voimaantuloon. Talouskumppanuussopimukset on tehty 79 AKT-maasta 32:n kanssa (14 Karibian, 14 Afrikan ja 4 Tyynenmeren maata). Viittä näistä seitsemästä sovelletaan väliaikaisesti, sillä kaikki EU:n jäsenvaltiot eivät ole vielä ratifioineet niitä. Länsi- ja Itä-Afrikan kanssa tehtyjä sopimuksia ei vielä sovelleta väliaikaisesti allekirjoittamisen ja ratifioinnin viivästymisen vuoksi Afrikan maissa. Lisäksi 21 valtiota on saattanut päätökseen neuvottelut talouskumppanuussopimuksista, mutta niitä ei ole vielä pantu täytäntöön. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK toteaa, että talouskumppanuussopimuksiin liittyy sekä mahdollisuuksia että riskejä. On ratkaisevan tärkeää varmistaa tasa-arvoinen kumppanuus, joka tuottaa talouskasvua mutta varmistaa myös hyvinvoinnin ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten toiminta on keskeisen tärkeää näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EU:n ja kumppanimaiden kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja työmarkkinaosapuolet ovat kuitenkin esittäneet kritiikkiä talouskumppanuussopimuksista. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kritiikkiä on annettu talouskumppanuussopimusten suunnittelusta ja AKT-maiden tuottavaan kasvuun mahdollisesti kohdistuvasta rajoittavasta vaikutuksesta, vaikka kansallisia teollisuudenaloja, kuten maatalousteollisuutta, on mahdollista suojella. Talouskumppanuussopimusten etuna on EU:n ja AKT-järjestön välisen kaupan vapaus, mutta monissa tapauksissa se on vähentänyt tullituloja, erityisesti ulkomaankaupan verotuloja, ja se voi olla haitaksi kotitalouksien perustana oleville mikro- ja pk-yrityksille tai osuuskunnille ottaen huomioon EU:n ja AKT-maiden taloudelliset erot, niin kuin useat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja työmarkkinaosapuolet ovat painokkaasti todenneet. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kansalaisyhteiskunnan rooli on sisällytetty talouskumppanuussopimuksiin eri tavoin ja eri muodoissa, ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille annetaan erilainen painoarvo näistä sopimuksista käytävissä keskusteluissa ja niiden seurannassa. Esimerkiksi Norsunluurannikon kanssa tehty talouskumppanuussopimus johti Norsunluurannikon kansalaisyhteiskuntakonventin CSCI:n (Convention de la société civile ivoirienne) perustamiseen. Se on käynnistänyt hankkeen (6), jossa seurataan talouskumppanuussopimuksen vaikutuksia kotitalouksiin. Lisäksi kun sisäisissä kokouksissa keskitytään kestävään kehitykseen, kansalaisyhteiskunnan vaikutus muihin aiheisiin on rajallinen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Joissakin talouskumppanuussopimuksissa määrätään muista elimistä, muun muassa parlamentaarisesta sekavaliokunnasta, kuten Cariforumin tapauksessa ja Länsi-Afrikan kanssa tehdyssä talouskumppanuussopimuksessa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Koska talouskumppanuussopimuksissa mainitaan erikseen niiden sisällyttäminen Cotonoun sopimuksen painopisteisiin, uusi sopimus antaa allekirjoittajaosapuolille mahdollisuuden edistää kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten laajempaa, yhdenmukaisempaa ja institutionalisoitua osallistumista. Tätä tilaisuutta olisi hyödynnettävä kaikilta osin, varsinkin kun prosessi on ollut tässä suhteessa hidas, kuten käy ilmi täytäntöönpanon tilanteesta tehdystä arviosta, jonka EU toteutti syyskuussa 2021. Tehokkain tapa panna talouskumppanuussopimuksiin sisältyvät institutionaaliset mekanismit täytäntöön on se, että julkiset instituutiot tiedottavat prosessista oikea-aikaisesti ja yksityiskohtaisesti kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja työmarkkinaosapuolille ja kutsuvat ne järjestelmällisesti mukaan osallistumaan, ja että ne tekevät tutkimuksia ja perusteltuja ehdotuksia. |
| --- | --- |

4.7

5.   Erityisiä huomioita kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten käsitteestä, edustuksesta, toiminnasta ja institutionalisoinnista

| 5.1 | ETSK on Euroopan kansalaisyhteiskunnan edustaja. Se on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan nojalla perustettu Euroopan unionin neuvoa-antava elin, johon kuuluu 329 jäsentä, jotka edustavat työnantajia (ryhmä I), työntekijöitä (ryhmä II) ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita (ryhmä III). ETSK muodostaa EU:n institutionaalisen mekanismin, jossa nämä eturyhmät ilmaisevat näkemyksensä asiaankuuluvista EU-kysymyksistä jäsennellyn vuoropuhelun avulla. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK toteaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin kuuluu tavoitteiltaan erilaisia järjestöjä, jotka edustavat rekisteröityneitä jäseniään. Niillä on muun muassa seuraavia yhteiskunnallisia tehtäviä: toimet, joilla edistetään väestön hyvinvointia, sosiaalista osallisuutta ja syrjäytymisen torjuntaa, yhteisöjen ja/tai kansalaisryhmien sosiaalisten, taloudellisten, kulttuuristen ja ammatillisten oikeuksien ja etujen suojelu, ympäristönsuojelu ja ilmastonmuutoksen torjunta, ihmisoikeuksien puolustaminen, väärinkäytösten paljastaminen (valvonta), valtion elinten varoittaminen ja painostaminen (puolustus). Ne pyrkivät puolustamaan jäsentensä etuja ja vakiinnuttamaan yhteiskunnalliset arvonsa. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Yhteiskunnan taloudellinen, sosiaalinen ja poliittinen todellisuus, jossa näin laaja valikoima erilaisia organisaatioita toimii, on ratkaiseva tekijä sen kannalta, millaisiksi nämä organisaatiot muovautuvat. Olisikin vältettävä pitämästä niitä – sinänsä merkityksellisestä ja ansiokkaasta roolistaan huolimatta – kestävää kehitystä edistävinä keskeisinä yhteiskunnallisina toimijoina. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK korostaa, että tässä monitahoisessa todellisuudessa on otettava asianmukaisesti huomioon AKT-maiden yleinen taloudellisen ja sosiaalisen epävirallisuuden taso, joka määrittää ja muokkaa vahvasti kaikkia sosiaalisia, organisatorisia ja institutionaalisia suhteita. Tällaisessa ympäristössä kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja työmarkkinaosapuolilla on yleensä suuria vaikeuksia elinten perustamisessa, organisoinnissa ja institutionaalisessa toiminnassa sekä taloudellisen tuen saamisessa ja virallisissa toimissa. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten olisi saatava merkittävää taloudellista tukea, sillä muutoin niiden on hyvin vaikeaa edistää osallistumisellaan ja toimillaan kestävää kehitystä, kansalaisuuden harjoittamista ja demokratian selviytymiskykyä maissaan. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden toiminta riippuu siitä, minkälaisessa yhteiskunnallisessa roolissa ne haluavat olla (kansalaistoimintaa tai poliittista toimintaa painottava), minkä kokoisia ne ovat, minkä yhteiskunnallisen merkityksen niiden jäsenet ja yhteiskunta niille antavat, miten johtavaan asemaan ne pääsevät, miten paljon ne tarvitsevat varoja tavoitteidensa saavuttamiseen ja mitä ehtoja rahoittajat asettavat. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden heikkoudet johtavat yleensä siihen, että ne kilpailevat toisinaan rahoituksesta paitsi keskenään myös julkisten elinten kanssa. Näiden heikkouksien vuoksi niiden toiminta ja osallistuminen kansallisiin ja/tai kansainvälisiin institutionaalisiin mekanismeihin on ongelmallista, ja ne voivat myös johtaa riippuvuussuhteeseen rahoittajiin ja/tai valtion viranomaisiin nähden. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Työmarkkinaosapuolina olevia ammattijärjestöjä ja elinkeinoelämän järjestöjä pidetään kansalaisyhteiskunnan organisaatioina, mutta niiden erityislaadun vuoksi niillä on oma erillinen identiteettinsä. Työmarkkinaosapuolet edustavat ja ajavat jäsentensä etuja, erityisesti taloudellisia etuja, joko valtion elinten suuntaan erityisten kuulemis- ja neuvottelumekanismien puitteissa tai toimimalla vuorovaikutuksessa keskenään etenkin työehtosopimusneuvotteluissa ja keskitetyssä sopimisessa. Työmarkkinaosapuolilla on yhtenäinen rakenne, ne edustavat selkeästi tiettyjä etuja ja ovat pysyviä, niillä on tunnustettu historiallinen tausta ja vakiintuneet ja tarkasti määritellyt toiminnan ja vuorovaikutuksen alat ja niillä on yleensä valmiudet rahoittaa oma toimintansa. |
| --- | --- |

5.7

6.   Erityisiä huomioita Cotonoun sopimuksen jälkeisestä sopimuksesta sekä kansalaisyhteiskunnasta ja työmarkkinaosapuolista

6.1   Kansalaisyhteiskunta ja työmarkkinaosapuolet Cotonoun sopimuksen jälkeisessä sopimuksessa

| 6.1.1 | Uudessa sopimuksessa varataan sekä yhteisessä perustassa että kaikissa kolmessa alueellisessa pöytäkirjassa kansalaisyhteiskunnalle aktiivinen rooli. Roolia ei kuitenkaan konkretisoida, sillä allekirjoittajaosapuolten (AKT-järjestö ja EU) vastuulle jätetään osallistumisen institutionaalisen kehyksen määrittely, myös institutionaalisten mekanismien perustaminen, mikä nostaa esiin keskeisen kysymyksen siitä, miten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten osallistuminen voidaan varmistaa kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Keskeiset organisatoriset järjestelyt, kuten lainsäädännöllinen perusta, edustavuus ja edustajien valinta, ja kokousten tiheyttä koskevat vähimmäisvaatimukset luovat dynamiikan, joka vahvistaa prosessin osapuolina olevien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten roolia. |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | Näillä sidosryhmillä on omien intressiensä vuoksi erityinen rooli, jota ei pidä sekoittaa poliittisten puolueiden rooliin yhteiskunnassa. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten osallistumista olisi tuettava konkreettisin toimin, ja sen olisi ulotuttava yleisiä keskusteluja pidemmälle. Tutkimustensa, lausuntojensa ja instituutioille osoittamiensa ehdotusten avulla ne antavat panoksen keskusteluihin ja päätöksentekoon. Institutionaaliset mekanismit, joissa sidosryhmät ovat aktiivisesti mukana, joita ne hallinnoivat itse vakiintuneiden menettelysääntöjen pohjalta ja joissa levitetään tietoa ja ollaan vuorovaikutuksessa kuulemisten ja jäsennellyn vuoropuhelun kautta, ovat paras tapa, jolla kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja työmarkkinaosapuolet voivat edistää avointa hallintoa (7). |
| --- | --- |

6.1.3

| 6.1.4 | Rahoitus on erityisen tärkeä kysymys. Ilman riittävää, harkittua ja avointa rahoitusta ei voida varmistaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten osallistumista kokouksiin eikä ennen kaikkea alustavaan tutkimustyöhön, jossa kerätään tietoja, tehdään selvityksiä ja annetaan lausuntoja. |
| --- | --- |

6.1.4

6.2   Kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten nykytodellisuus EU:ssa ja AKT-maissa

6.2.1   Eurooppa

Euroopassa on kansallisella ja Euroopan tasolla tuhansia järjestöjä, organisaatioita, liittoja, keskusjärjestöjä ja foorumeita, jotka kuuluvat kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin, elinkeinoelämän järjestöihin (yksityissektori, mikro- ja pienyritykset, julkinen sektori tai yhteiskunnalliset yritykset) tai ammattijärjestöihin, ja niiden organisoinnissa on jonkin verran yhdenmukaisuutta.

6.2.2   Afrikka, Karibia ja Tyynenmeren alue

| 6.2.2.1 | AKT-maissa kunkin alueen, alueen osan ja valtion taloudellinen, sosiaalinen, poliittinen ja historiallinen tilanne on johtanut kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten moninaisuuteen ja usein keskinäisen vuorovaikutuksen puutteeseen. Hyvistä käytännöistä on lukuisia esimerkkejä, mutta samaan aikaan on monia vaikeuksia ja puutteita. |
| --- | --- |

6.2.2.1

| 6.2.2.2 | Lisäksi yleisen tai erityisen tiedon antamisessa kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja työmarkkinaosapuolille uudesta sopimuksesta tai (mahdollisista) talouskumppanuussopimuksista on ongelmia tai tietoa ei anneta lainkaan. Yleensä ei ole myöskään mahdollisuuksia osallistumiseen ja jäsenneltyyn keskusteluun julkisten instituutioiden kanssa. |
| --- | --- |

6.2.2.2

| 6.2.2.3 | Tämä monitahoinen todellisuus osoittaa, että molempia seikkoja olisi tutkittava itse paikalla, jotta voitaisiin levittää esimerkkejä hyvistä käytännöistä ja ratkaista ongelmat ja puutteet sekä lisätä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten arvostusta ja vahvistaa niiden roolia. Näin voitaisiin tukea jo olemassa olevia institutionaalisia mekanismeja ja edistää uusien mekanismien perustamista. |
| --- | --- |

6.2.2.3

6.2.3   EU:n ja AKT-maiden seurantakomitea

Tällä hetkellä EU:n ja AKT-maiden suhteiden puitteissa kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja työmarkkinaosapuolilla on tukenaan ETSK:hon kuuluva EU:n ja AKT-maiden seurantakomitea, joka koostuu 12:sta EU:ta edustavasta ETSK:n jäsenestä ja 12:sta AKT-maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten edustajasta (tällä hetkellä 8 Afrikasta, 2 Karibian ja 2 Tyynenmeren alueelta), jotka kunkin alueen järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta nimeää etujen tasapainoa noudattaen.

7.   Erityisiä huomioita siitä, miten kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja työmarkkinaosapuolia voidaan auttaa ja tukea kestävän kehityksen edistäjinä

| 7.1 | ETSK pitää ensisijaisen tärkeänä, että suunnitellut institutionaaliset mekanismit virallistetaan, ja pitää tätä päätavoitteenaan tällä alalla. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | ETSK suosittaa painokkaasti, että uuden sopimuksen lopullisen allekirjoittamisen jälkeen komissio tekee AKT-järjestölle ja asianomaisille valtioille aloitteen, jossa ehdotetaan poliittisten, organisatoristen ja taloudellisten edellytysten luomista näiden institutionaalisten mekanismien täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | ETSK kehottaa AKT-järjestöä sitoutumaan samalla tavalla tähän prosessiin. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | ETSK panee merkille, että uuden sopimuksen rakenne mahdollistaa sellaisen yhteistä perustaa vastaavan institutionaalisen mekanismin perustamisen, johon kuuluu EU:n ja AKT-järjestön edustajia. Samaan aikaan kunkin alueellisen pöytäkirjan nojalla kullekin alueelle (Afrikka, Karibia ja Tyynenmeren alue) voidaan perustaa institutionaalinen mekanismi, johon kuuluu kyseisen alueen ja EU:n edustajia. Näin ollen järjestelmä muodostuu 1 + 3 institutionaalisesta mekanismista, ja se kattaa uuden sopimuksen kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | ETSK toteaa, että myös talouskumppanuussopimusten puitteissa on tarkoitus perustaa institutionaalisia mekanismeja eli neuvoa-antavia komiteoita samaan tapaan kuin Cariforumin ja Länsi- ja Itä-Afrikan kanssa tehdyissä sopimuksissa. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | ETSK kiinnittää erityisesti huomiota siihen, että koko institutionaalisten mekanismien rakenne edellyttää merkittäviä järjestely- ja verkostoitumistoimia yhtenäisenä ja jäsenneltynä järjestelmänä, jotta voidaan luoda synergioita, välttää toimien päällekkäisyyttä ja resurssien hajauttamista ja optimoida resurssien, erityisesti rahoituksen, käyttöä. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | ETSK ehdottaa, että komissio ohjaa AKT-maissa sijaitsevia EU:n edustustoja tukemaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten hankkeita, erityisesti niitä, joiden tarkoituksena on lisätä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten jäsenten ja johtajien tietoisuutta ja parantaa heidän koulutustaan ja valmiuksiaan sekä vahvistaa organisaatioita teknisesti ja edistää institutionaalisten mekanismien luomista. ETSK suosittaa, että komissio asettaa ansioita arvioidessaan AKT-maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten hakemukset etusijalle muihin hakemuksiin nähden. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | ETSK ehdottaa, että komissio perustaa ohjelmia, jotta institutionaalisten mekanismien toteuttamisen yhteydessä voidaan tutkia itse paikalla kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, työmarkkinaosapuolten ja muiden olemassa olevien rakenteiden (esim. foorumit) todellisuutta, mahdollisuuksia ja vaikeuksia. Tavoitteena on kerätä esimerkkejä hyvistä käytännöistä (joita on jo olemassa EU:n ja AKT-järjestön puitteissa) ja levittää niitä. ETSK suosittaa, että AKT-maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja työmarkkinaosapuolet osallistuvat tutkimukseen määrällisesti ja laadullisesti. |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | ETSK korostaa, että EU:n ja AKT-maiden seurantakomitea aikoo vahvistaa organisaatiotaan lisäämällä resursseja, jäseniä ja edustajia, jotta se voi osallistua tähän prosessiin paremmin ja täyttää tehtävänsä. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | ETSK suosittaa painokkaasti, että komissio sisällyttää tämän prosessin rahoituksen nykyisiin rahoitusvälineisiin. ETSK kiinnittää erityistä huomiota siihen, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten toiminta vaatii rahoitusta, sillä niiden oma rahoitus ei riitä. ETSK muistuttaa, että uuden sopimuksen maantieteellisen ulottuvuuden vuoksi institutionaalisten mekanismien toiminta ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten osallistuminen vaativat rahoitusta, jota niillä ei ole. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja työmarkkinaosapuolille annettava taloudellinen tuki on äärimmäisen tärkeää vaikka käytettäisiin hallinnon tiukkoja valvontatekniikoita ja nykyaikaista digitaaliteknologiaa. ETSK kehottaa painokkaasti EU:ta, AKT-järjestöä ja jäsenvaltioita hyväksymään erityisiä tukiohjelmia kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten sekä institutionaalisten mekanismien toimintaa varten. |
| --- | --- |

7.10

Bryssel 13. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Uudistettu kumppanuus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden kanssa, 2016, s. 7.

1

(2)  Yhteinen perusta, 95 artikla.

2

(3)  Afrikan alueellinen pöytäkirja, 5 artikla.

3

(4)  Karibian alueellinen pöytäkirja, 7 artikla.

4

(5)  Tyynenmeren alueellinen pöytäkirja, 7 artikla.

5

(6)  Tuki Norsunluurannikon kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden operatiivisten valmiuksien vahvistamiseksi, jotta ne voivat seurata kansalaisyhteiskunnan roolia Norsunluurannikon kanssa tehdyssä väliaikaisessa talouskumppanuussopimuksessa.

6

(7)  OECD:n määrittelemä periaate.

7

---

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/37

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Uusi EU:n ja Yhdysvaltojen kauppa- ja teknologianeuvosto käytännön työssä: painopisteet yrityksiä, työntekijöitä, kuluttajia ja tarvittavia takeita ajatellen”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 443/05)

| Esittelijä: | Timo VUORI |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Tanja BUZEK |

Esittelijä:

Timo VUORI

Yhteisesittelijä:

Tanja BUZEK

| Komitean täysistunnon päätös | 21.10.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ulkosuhteet |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.7.2022 |
| Täysistunnon numero | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 173/0/4 |

Komitean täysistunnon päätös

21.10.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

ulkosuhteet

Hyväksyminen jaostossa

9.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

14.7.2022

Täysistunnon numero

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

173/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Positiivisen transatlanttisen agendan muokkaaminen – EU:n ja Yhdysvaltojen kauppa- ja teknologianeuvosto (EU–US Trade and Technology Council, TTC) voi toimia ydinelementtinä ohjelmassa, jolla kumppanuuttamme pystytään saattamaan uuteen uskoon luotettujen yhteistyökanavien myötä. Vaikka transatlanttisten talouksiemme osuus maailman bkt:sta on noin puolet ja vaikka ne muodostavat suuren osa maailman kauppa- ja investointivirroista, suhteillamme on edelleen kaupan, investointien, työskentelyn, matkustamisen ja opiskelun aloilla esteitä Atlantin molemmin puolin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Johtoasemaan arvojemme ja sääntöihin perustuvan kaupankäynnin suojelemisessa – Geopoliittisesti levottomina aikoina maailman johtavilla talouksilla, EU:lla ja Yhdysvalloilla, on yhdessä muiden samanmielisten kumppaneiden kanssa suuri vastuu edistää kaupan ja teknologian nykyaikaista yhteistyökehystä, jolla tuetaan avointa ja kestäväpohjaista taloutta sekä vapaata ja oikeudenmukaista kauppaa ja jossa kunnioitetaan demokraattisia arvoja, säällistä työtä ja ihmisoikeuksia. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tarve reagoida markkinahäiriöihin – Monien meneillään olevien kriisien vuoksi transatlanttisten kumppaneiden on nopeasti löydettävä keinoja vahvistaa avoimien demokraattisten yhteiskuntiemme kriisinkestävyyttä muun muassa varmistamalla globaalit arvo- ja toimitusketjut ja energiaturvallisuus erityisesti, jotta voidaan kiireellisesti korvata Venäjän energia- ja raaka-ainetoimitukset. Lisäksi EU:n ja Yhdysvaltojen on panostettava enemmän monenvälisyyden vahvistamiseen sekä haasteisiin, jotka liittyvät ilmastonmuutokseen, sen varmistamiseen, että vapaata ja oikeudenmukaista kauppaa ei heikennetä, sekä autoritaaristen valtioiden aiheuttamiin markkinahäiriöihin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Luottamuksen rakentaminen keskinäisen ja vakaan yhteistyön pohjalta – Molempien osapuolten on sitouduttava rakentamaan pysyvä vuoropuhelun rakenne TTC:tä varten, jotta lyhyellä ja pitkällä aikavälillä saadaan aikaan konkreettisia tuloksia, jotka ulottuvat yli poliittisten vaalikausien ja hallitusvallan vaihtumisen. Lisäksi EU:n ja Yhdysvaltojen on TTC:n puitteissa pyrittävä soveltamaan strategisempaa ja horisontaalisempaa toimintatapaa kauppa- ja teknologiakysymyksissä. TTC:n kymmenessä työryhmässä olisi pyrittävä soveltamaan yhteistyöhön kokonaisvaltaista ja tehokkaasti koordinoitua toimintatapaa, jossa ei luoda tarpeettomia siiloja. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Sidosryhmien osallistumisen vahvistaminen – Jotta vältettäisiin aiemmissa kunnianhimoisissa kauppaneuvotteluissa koetut epäonnistumiset, ovat avoimuus ja vahva sidosryhmien osallistuminen Atlantin molemmin puolin ainoa tapa, jolla TTC kykenee saavuttamaan tavoitteensa. Siksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) toimii aktiivisesti TTC:n rakenteiden puitteissa ja pyrkii olemaan ainutlaatuisena kansalaisyhteiskunnan sidosryhmänä osallisena TTC:n ministerikokouksissa. Tässä yhteydessä ETSK pahoittelee uudelleen sitä, että kauppasopimuksia käsittelevää asiantuntijaryhmää ei ole muodostettu uudelleen eikä sidosryhmien kuulemista varten ole perustettu vastaavaa pysyvää rakennetta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Erityinen työelämää koskeva transatlanttinen vuoropuhelu – ETSK on jo aiemmin ilmaissut tukensa yrityksille ja kuluttajille suunnatuille transatlanttisille vuoropuheluille ja on sen vuoksi tyytyväinen Pariisin ministerikokouksen äskettäin antamaan ilmoitukseen kolmikantaisesta kaupan ja työelämän vuoropuhelusta, jonka myötä luodaan virallinen kanava työmarkkinaosapuolille Atlantin molemmin puolin, jotta näillä on mahdollisuus antaa panoksensa TTC-prosessiin ja muokata transatlanttisia kauppa- ja investointisuhteita. ETSK kehottaa tässä yhteydessä Euroopan komissiota puuttumaan työelämän demokratian epätasapainoon, joka johtuu siitä, että kuutta ILO:n keskeistä yleissopimusta ei ole ratifioitu, ja tämän vaikutuksesta tasapuolisiin toimintaedellytyksiin kaupan alalla. |
| --- | --- |

1.6

2.   Yleishuomiot – kasvava tarve entistä tiiviimmälle EU:n ja Yhdysvaltojen väliselle kumppanuudelle

| 2.1 | ETSK transatlanttisessa vuoropuhelussa: ETSK on jo vuosien ajan seurannut politiikkaan ja kauppaan liittyviä transatlanttisia kysymyksiä ja määrittänyt EU:n järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kantoja. Lisäksi ETSK pitää yllä säännöllistä vuoropuhelua sekä EU:n toimielinten että Yhdysvaltojen hallituksen kanssa ja erityisesti kansalaisyhteiskunnan kanssa Atlantin molemmin puolin. Kymmenen työryhmää sisältävän ja säännöllisiä kuulemisia järjestävän uuden EU:n ja Yhdysvaltojen kauppa- ja teknologianeuvoston (TTC) perustaminen edellyttää, että ETSK päivittää kantaansa EU:n ja Yhdysvaltojen kauppa- ja teknologianeuvoston painopisteisiin nähden. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Maailman johtavien talouksien vastuu: ETSK korostaa, että EU:lla ja Yhdysvalloilla on edelleen maailman laajimmat kahdenväliset kauppa- ja investointisuhteet ja että niiden taloussuhteet ovat integroiduimmat maailmassa. Vaikka Kiina ohitti Yhdysvallat EU:n suurimpana tavaratuonnin lähteenä vuonna 2021, Yhdysvallat on edelleen selkeästi EU:n suurin kauppa- ja investointikumppani. Transatlanttinen suhde määrittelee maailmantaloutta haastavassa monenvälisessä kauppajärjestelmässä, johon kriiseistä kärsinyt WTO, kaksi vuotta käynnissä ollut covid-19-pandemia ja nyt myös Ukrainan sota ovat vaikuttaneet. Joko EU tai Yhdysvallat on lähes jokaisen muun maailmantalouden maan suurin kauppa- ja investointikumppani. Transatlanttinen kumppanuus ei ole tavoite itsessään, vaan sen on perustuttava yhteisiin arvoihin ja etuihin sekä yhteiseen vastuuseen. EU:n ja Yhdysvaltojen olisi oltava demokratian, rauhan ja turvallisuuden tae kautta maailman, ja niiden olisi tuettava oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien toteutumista kaikille (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU:n ja Yhdysvaltojen välisen tiiviimmän, strategisen kumppanuuden vauhdittaminen: ETSK toteaa, että koska monet odottamattomat kriisit ravistelevat nyt maailmaa, on ratkaisevan tärkeää, että maailman johtavat taloudet – EU ja Yhdysvallat sekä muut samanmieliset demokraattiset valtiot, jotka toteuttavat avointa ja sääntöihin perustuvaa markkinataloutta – syventävät poliittista ja taloudellista yhteistyötään yleismaailmallisten arvojemme suojelemiseksi ja vaurauden, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen sekä turvallisuuden ja ihmisoikeuksien vahvistamiseksi. Näistä kaikista rauha on noussut hallitsevaksi painopisteeksi, joka ohjaa kansainvälistä politiikkaa. Samalla emme saisi enää sallia minkään valtion toimivan kansainvälistä järjestystä vastaan emmekä sietää kansainvälisen kaupan vapaamatkustajia. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kaupan ja teknologian keskeinen rooli geopolitiikassa: ETSK toistaa, että kaupassa ja teknologiassa ei ole kyse vain sääntelykysymyksistä, vaan ne ovat keskeisiä välineitä, joilla suojellaan ja edistetään näitä universaaleja arvoja maailmanlaajuisesti. EU:n ja Yhdysvaltojen on syvennettävä yhteistyötään ja saatava aikaan konkreettisia tuloksia monenvälisesti ja kahdenvälisesti. TTC tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden tällaiseen kauppaa ja teknologiaa koskevaan korkean tason strategiseen yhteistyöhön, joka ylittää nykyiset tilannekohtaiset yhteistyöjärjestelyt ja jatkuu yli EU:n ja Yhdysvaltojen vaalien ja hallitusvallan instituutioissa tapahtuvien vaihdosten. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vuoropuhelun ja yhteistyön foorumi: TTC ei ole transatlanttisen kauppa- ja investointikumppanuuden (TTIP) uusinta, eikä sitä pitäisi nähdä sellaisena, vaikka tiettyjä kyseisistä epäonnistuneista neuvotteluista kertyneitä kokemuksia onkin mahdollista hyödyntää. TTC:n tavoitteet ja menettelyt eivät saa asettaa EU:n toimielimiä ja päätöksentekoprosesseja kyseenalaiseksi. Samalla sidosryhmien osallistumista on lisättävä. Arvojamme ilmentäviä EU:n normeja ei tule kyseenalaistaa. Erityisesti ennalta varautumisen periaate on keskeistä EU:n normien asettamisessa. ETSK jakaa näkemyksen, että normeihin liittyvä yhteistyö nivoutuu myös erilaisiin oikeudellisiin kehyksiin ja että se edellyttää teknisten kysymysten perusteellista analysointia sekä taloudellisten, yhteiskunnallisten ja ympäristöön liittyvien vaikutusten arviointia, mikä kaikki olisi tehtävä tapauskohtaisesti. Esimerkiksi tietovirtoja koskeva uusi periaatteellinen puitesopimus osoittaa, että EU ja Yhdysvallat kykenevät pyrkimään yhteisymmärrykseen arkaluonteisista kysymyksistä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Vahva sidosryhmien tuki: ETSK toteaa, että yritykset ja muut kansalaisyhteiskunnan sidosryhmät sekä EU:ssa että Yhdysvalloissa ovat jo ilmaisseet laajan tukensa kauppa- ja teknologianeuvostolle ja erikseen yksilöidyille aiheille, joita sen kymmenen työryhmää käsittelevät. Transatlanttiset kumppanit näkyvät käsittävän strategisen transatlanttisen kumppanuuden ja tiiviimmän sääntely-yhteistyön tuoman lisäarvon. On olemassa edelleen tarpeettomia kaupan, investointien ja työnteon esteitä. Lisäksi transatlanttiset kumppanit voisivat yhdessä vahvistaa maailmanlaajuista kilpailukykyään globaaleilla markkinoilla. Tämä käy käsi kädessä kestävää kehitystä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta, ihmisoikeuksien kunnioittamista, vaativia työelämän normeja ja tiukkoja ympäristönormeja koskevien tavoitteiden kanssa. Tulosten saavuttamiseksi molempien osapuolten on kuitenkin oltava tietoisia toistensa tavoitteista, lähestymistavoista ja keinoista uuden kauppaa koskevan yhteisen kehyksen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Sidosryhmien parempi osallistuminen EU:n ja Yhdysvaltojen kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelujen epäonnistumisen jälkeen: ETSK korostaa, että kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelun vahvistaminen on olennainen osatekijä transatlanttisessa kontekstissa ja näin ollen myös kauppa- ja teknologianeuvostossa. Kansalaisoikeuksia, disinformaationsietokykyä, tiedotusvälineiden vapautta, ilmastotoimia, sosiaalisia oikeuksia, kuluttajansuojaa ja demokratian tukemista koskevan yhteisen vuoropuhelun tarve on tässä yhteydessä erityisen merkittävä (2). Transatlanttinen kumppanuus voi tehdä tietä talouksiemme entistä tiiviimmälle transatlanttiselle yhdentymiselle, johon voi sisältyä myös kauppaa, teknologiaa ja investointeja koskeva yhteinen kehys. |
| --- | --- |

2.7

3.   Erityishuomiot – keskeiset painopisteet yrityksiä, työntekijöitä ja kuluttajia ajatellen

| 3.1 | ETSK katsoo, että TTC on osoitus maailman kahden suurimman talouden kytkeytymisestä toisiinsa ja toimii ainutlaatuisena foorumina laajemman yhteistyön rakentamiseksi kauppapolitiikkaan ja markkinoiden sääntelyyn liittyvissä kysymyksissä Atlantin molemmin puolin. Sen vuoksi ETSK katsoo, että TTC:n olisi keskityttävä tiettyihin yritysten, työntekijöiden ja kuluttajien näkökulmasta keskeisiin painopisteisiin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Nykyaikainen sääntöihin perustuva monenvälinen kauppa: EU:n ja Yhdysvaltojen on osoitettava yhteistä vastuuta ja johtajuutta Maailman kauppajärjestössä (WTO) ja edistettävä tehokasta monenvälistä mallia, jonka edistyksellisessä kauppapolitiikassa otetaan huomioon ympäristönäkökohdat ja yhteiskunnalliset näkökohdat (3). Sekä EU että Yhdysvallat kohtaavat haasteita, jotka johtuvat muiden kuin markkinataloutta toteuttavien talouksien harjoittamista markkinoita vääristävistä käytännöistä, mukaan lukien valtio-omisteisiin yrityksiin liittyvät epäoikeudenmukaiset ja syrjivät toimet, valtiontuet, maksut ja verot. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | WTO:n uudistamisen johtaminen: EU:n ja Yhdysvaltojen kauppa- ja teknologianeuvoston olisi keskityttävä keinoihin parantaa WTO:n monenvälistä kauppajärjestelmää ja sen riitojenratkaisumekanismia, koska se on keskeisessä asemassa tarvittaessa tehokasta monenvälistä mallia edistykselliselle kauppaa koskevalle toimintaohjelmalle, johon sisältyvät myös ympäristö- ja sosiaaliasiat. EU:n ja Yhdysvaltojen on johdettava kunnianhimoista WTO:n uudistamista ja ajettava nykyaikaista WTO:n toimintaohjelmaa, jolla murretaan tabuja (toisin sanoen kaupan sosiaaliset näkökohdat) ja käsitellään nykyisiä ja tulevia kestävyyshaasteita. Tätä varten ETSK kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja muodostamaan keskeisten kauppakumppaneiden kanssa strategisia yhteistyöjärjestelyjä ensisijaisissa monenvälisissä kysymyksissä (4). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Säällinen työ kansainvälisessä kaupassa (5): ETSK kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja edistämään tiiviimpää yhteistyötä WTO:n ja Kansainvälisen työjärjestön (ILO) välillä ihmisarvoisen työn ja työelämän normien edistämiseksi kauppapoliittisten välineiden avulla. Molempien järjestöjen saamien uusien pääjohtajien äskettäisen valinnan pitäisi auttaa antamaan uutta pontta tällä alalla. ILO:n asettamien ja valvomien kansainvälisten työelämän normien noudattamisen varmistamisen olisi oltava osa EU:n ja Yhdysvaltojen johtamaa WTO:n uudistuskeskustelua. ETSK suhtautuu myönteisesti Yhdysvaltojen ehdotukseen puuttua kalastusaluksissa teetettävän pakkotyön maailmanlaajuiseen ongelmaan meneillään olevissa WTO:n kalastusalan tukia koskevissa neuvotteluissa (6) ja pitää sitä positiivisena esimerkkinä ja mahdollisuutena vahvistaa tätä kunnianhimoista uudelleenajattelua. Transatlanttisten kumppaneiden olisi hyödynnettävä yhteistyötään myös pyrittäessä luomaan vahvempi oikeudellinen perusta ILO:n vahvistamien työelämän perusoikeuksien sisällyttämiseksi WTO-yhteyksiin (7). Yhteistä etua koskeviin työelämään liittyviin kahdenvälisiin kysymyksiin olisi sisällytettävä vertailevat lähestymistavat kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin nähden ja niiden noudattamisen tehokas valvonta vapaakauppasopimusten yhteydessä (8). ETSK on jo pitkään perännyt sitä, että kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin sovelletaan uudistettua seuraamukset mahdollistavaa noudattamisen valvonnan mallia, ja suhtautunut myönteisesti Yhdysvaltojen, Meksikon ja Kanadan väliseen sopimukseen (USMCA) sisältyviin innovatiivisiin noudattamisen valvontavälineisiin (9). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Yhteistyö kansainvälisillä foorumeilla: Kauppa- ja teknologianeuvosto voisi toimia areenana, jossa valmistellaan työ- ja työllisyysasioita koskevan yhteistyön vahvistamista kansainvälisillä foorumeilla, erityisesti ILO:ssa ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestössä (OECD). Tähän entistä vahvempaan yhteistyöhön olisi sisällyttävä asianmukaisen huolellisuuden edistäminen ja valvonta. Kauppa- ja teknologianeuvoston olisi edistettävä yhteisten valmiuksien vahvistamista erityisesti työterveyden ja -turvallisuuden edistämiseksi maailmanlaajuisesti ja kehitettävä yhteisiä hankkeita, jotka koskevat esimerkiksi työsuojelutarkastusten resursointia kolmansissa maissa. Työterveyttä ja -turvallisuutta koskevien yleissopimusten odotettavissa oleva sisällyttäminen ILO:n työelämän perusnormeihin tarjoaisi hedelmällisen yhteistyökentän. Pakkotyö on syvää yhteistä huolta herättävä aihe, ja EU:n ja Yhdysvaltojen toimintatapoja erityisesti tällaisten käytäntöjen avulla Kiinassa tuotettujen tavaroiden tuontiin nähden olisi koordinoitava. Uusien työn muotojen, erityisesti alustatyön, leviämisestä maailmanlaajuisesti Yhdysvaltojen ja EU:n yritysten johdolla olisi keskusteltava kauppa- ja teknologianeuvoston asiaankuuluvissa työryhmissä ottaen huomioon myös työntekijäpuolen panos. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Maailmanlaajuisten toimitusketjujen häiriönsietokyky ja kestävyysajattelun mukaisuus: Kauppa- ja teknologianeuvoston olisi kehitettävä strategioita häiriönsietokyvyn parantamiseksi turvaamalla maailmanlaajuisten toimitusketjujen kestävyysperiaatteiden mukaisuus ja varmistamalla, että ne pystyvät toimimaan asianmukaisesti. EU:n ja Yhdysvaltojen olisi kartoitettava yhteiset haavoittuvuustekijät ja toimittava yksissä tuumin esimerkiksi kriittisten raaka-aineiden ja tuotteiden, kuten puolijohteiden, saatavuuden alalla. Transatlanttisten kumppaneiden olisi myös kiinnitettävä välitöntä huomiota energian toimitusvarmuutta koskevaan standardoituun lähestymistapaan, joka on täysin yhdenmukainen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kaltaisen kunnianhimoisen kestävän kehityksen toimintaohjelman kanssa. Lisäksi niiden olisi harkittava yhteisiä toimia asiaankuuluvan tuotantokapasiteetin, investointien ja logistiikan parantamiseksi. Kauppa- ja teknologianeuvoston olisi pyrittävä edistämään toimitusketjuissa yhteistä pakollista asianmukaista huolellisuutta, joka perustuu hyviin käytäntöihin, jotta arvoketjuja varten voidaan laatia maailmanlaajuisten kestävyysvaatimusten malli. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Vihreän talouden tukeminen: Kauppa- ja teknologianeuvoston olisi keskityttävä yhteistyöhön ilmastoteknologian ja vihreän teknologian sekä oikeudenmukaista siirtymää koskevien toimintapolitiikkojen alalla. EU:n ja Yhdysvaltojen olisi edistettävä kansainvälisiä puitteita ja standardeja, jotka koskevat ilmastonmuutoksen hillitsemistä, kiertotaloutta, kestävää rahoitusta, energiansäästöteknologiaa, vihreitä standardeja ja sosiaalinormeja julkisissa hankinnoissa, ympäristömerkintää ja kestävyysraportointia. Lisäksi transatlanttisten kumppaneiden olisi pyrittävä luomaan monenväliset puitteet ympäristöhyödykkeiden kaupan vapauttamiselle nykyisten aloitteiden kehyksessä. Näitä ovat ympäristöhyödykesopimus (EGA), kauppaa ja ympäristökestävyyttä koskevat järjestelmälliset keskustelut (TESSD) ja muovisaastetta koskeva epävirallinen vuoropuhelu (IDP). TTC:n olisi keskityttävä tehokkaisiin ja koordinoituihin hiilirajamekanismeihin (Carbon Border Adjustment Mechanisms, CBAM), jotta kyetään luomaan malli maailmanlaajuista kehystä varten ja välttämään EU:n ja Yhdysvaltojen väliset kauppakonfliktit. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Digitalisaatio ja uudet taloudet: Kauppa- ja teknologianeuvoston olisi keskityttävä yhteistyöhön, joka koskee teknologiastandardeja, tutkimusta ja politiikkaa tekoälyn, esineiden internetin, 6G:n sekä akku-, kvantti- ja lohkoketjuteknologioiden alalla. Kehyksellä olisi edistettävä innovointia ja standardointia, mutta siinä olisi otettava huomioon myös taustalla olevat olennaiset poliittiset näkökohdat. Tekoälyn kaltaisilla uusilla teknologia-aloilla on useissa tapauksissa myös työelämäulottuvuus, joka edellyttää vahvoja tekoäly- ja datastrategioita, joissa huolehditaan ensi kädessä ihmisoikeuksiin perustuvasta eurooppalaisesta oikeudellisesta ja osallistumismahdollisuuksia parantavasta kehyksestä ja joihin sisältyvät siten myös eettiset säännöt sekä työelämän oikeudet ja ammattiyhdistysoikeudet. Vaikka ei ole mahdollista, että molemmilla osapuolilla olisi täsmälleen samat säännöt, tavoitteena olisi oltava kehysten yhteentoimivuus. Lisäksi ilmastoneutraaleja teknologioita, bioteknologiaa ja terveysteknologiaa koskevia yhteisiä sääntelyvaatimuksia on selkeytettävä. EU:n ja Yhdysvaltojen olisi edistettävä arvoihin perustuvia periaatteita kansainvälisiä standardeja ajatellen, jotta ne kykenevät säilyttämään globaalin johtoaseman näissä uusissa talouden lohkoissa. Kauppa- ja teknologianeuvoston olisi myös vahvistettava demokraattisten yhteiskuntiemme häiriönsietokykyä, jotta voidaan estää kohdennetut tekoälyyn perustuvat disinformaatiokampanjat, ja parannettava tieto- ja viestintätekniikan turvallisuutta valtioiden tukemien kyberhyökkäysten torjumiseksi. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Data ja yksityisyys: Kauppa- ja teknologianeuvoston olisi keskityttävä yhteistyöhön sen varmistamiseksi, että tulevaisuudessa digitaaliteknologian ja datan jakaminen Yhdysvaltojen ja EU:n välillä mahdollistaa kehittyneimmän teknologian mukaisen avoimen ja kansainvälisen tutkimus-, kehitys- ja innovointiekosysteemin, joka palvelee asiakkaita ja kansalaisia maailmanlaajuisesti turvaten samalla heidän perusoikeutensa tietosuojaan ja säilyttäen datan julkista saatavuutta ja hallintaa koskevan poliittisen liikkumavaran sekä kyvyn säännellä digitaalisia monikansallisia yrityksiä. Lisäksi EU:n ja Yhdysvaltojen olisi pikaisesti saatava valmiiksi uusi tiedonsiirtoa koskeva kehys, jonka avulla puututaan Privacy Shield -järjestelyn mitätöimiseen johtaneisiin ongelmiin ja vaalitaan yhteisiä yksityisyyden ja turvallisuuden arvoja. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Vientivalvonta: Kauppa- ja teknologianeuvoston olisi käsiteltävä kehkeytyviä ja perusteknologioita ja varmistettava monenvälisten vientivalvontajärjestelmien keskeinen rooli, koska ne ovat erittäin merkityksellisiä sekä EU:lle että Yhdysvalloille demokratian, ihmisoikeuksien ja markkinataloutta toteuttavan avoimen yhteiskunnan edistämiseksi. Esimerkiksi tehokkaat kauppapakotteet edellyttävät tehokasta vientivalvontaa sellaisia valtioita vastaan, jotka käyttävät kauppaa ja teknologiaa väärin ja heikentävät rauhaa, turvallisuutta ja ihmisoikeuksia. EU:n ja Yhdysvaltojen olisi yhdessä pyrittävä muodostamaan liittoutumia samanmielisten kumppaneiden kanssa, jotta kyetään vastaamaan haasteisiin ja varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Standardointi: Kauppa- ja teknologianeuvoston olisi keskityttävä standardointielinten väliseen yhteistyöhön sekä rajoitetun vastavuoroisen hyväksynnän periaatteisiin. Yhdysvaltojen ja EU:n standardointijärjestelmät poikkeavat toisistaan. Erityisesti EU:n sisämarkkinoille olennainen periaate ”yksi tuote, yksi standardi, pätevä kaikkialla” puuttuu Yhdysvalloista. Kun EU:ssa hyväksytään uusi standardi, sen kanssa ristiriidassa olevat jäsenvaltiokohtaiset standardit kumotaan. Yhdysvalloissa puolestaan markkinoilla vaikuttaa rinnakkain erilaisia standardeja, mikä tekee pk-yrityksille vaikeaksi ymmärtää, mitä standardia olisi paras soveltaa niiden tuotevalikoimaan. Kyse on useissa tapauksissa pienistä yrityksistä, joiden resurssit ovat rajalliset mutta jotka ovat erikoistuneet hyvin pitkälle ja suuntautuneet pienille erikoismarkkinoille, mihin niiden kilpailukyky perustuu. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Pk-yritykset: Kauppa- ja teknologianeuvoston puitteissa tehdyllä sääntely-yhteistyöllä voisi olla tärkeä rooli kaupan ja investointien helpottamisessa sekä erityisesti pienten yritysten kilpailukyvyn parantamisessa. Varsinkin pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) odottavat uusien mahdollisuuksien avautumista, sillä niillä ei ole samanlaisia voimavaroja toimia erilaisissa sääntely-ympäristöissä Atlantin molemmin puolin kuin suurilla yrityksillä. Sääntelyjärjestelmien tekeminen yhteensopivammiksi loisi samalla suurille yrityksille mahdollisuuksia hyödyntää mittakaavaetuja EU:n ja Yhdysvaltojen välillä (10). |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Elintarvikkeet ja maatalous: ETSK:n mielestä on tärkeää, että kauppa- ja teknologianeuvoston työn lisäksi EU ja Yhdysvallat ovat perustaneet uuden maataloutta käsittelevän transatlanttisen yhteistyöfoorumin, jonka tarkoituksena on vastata kestävään kehitykseen, ilmastonmuutokseen ja elintarviketurvaan liittyviin maailmanlaajuisiin haasteisiin. Kansainvälinen yhteistyö ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja kestävän kehityksen edistämiseksi on ensiarvoisen tärkeää, jotta pystymme lieventämään ankaraa ja vaikeaa tulevaisuutta, joka odottaa meitä globaalina yhteiskuntana. Ukrainan sota ja sen välitön vaikutus globaaliin elintarvikehuoltoon ovat tehneet tästä entistä haastavampaa. Ilmastonmuutos vaikuttaa jo nyt maanviljelijöiden toimeentuloon syvällisesti monella tavalla sään äärimmäisestä epävakaudesta aina vakavaan kuivuuteen, tulvista maastopaloihin ja muihin katastrofaalisiin tapahtumiin, jotka uhkaavat kaupunkejamme ja yhteisöjämme. EU:n ja Yhdysvaltojen on vastattava haasteeseen. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Kuluttajat: On tärkeää, että osana kauppa- ja teknologianeuvoston työtä sovelletaan suojatoimia sen varmistamiseksi, että sääntely-yhteistyöprosessia ei käytetä heikentämään sosiaali-, työelämään kuuluvia, kuluttaja- ja ympäristönormeja. Niitä olisi pikemminkin pyrittävä yhdenmukaistamaan ja parantamaan. Mikäli nämä ehdot täyttyvät, hyödyt eivät ole ainoastaan taloudellisia, vaan ne voivat myös helpottaa sääntelijöiden tehtävää toteuttaessaan julkisen politiikan tavoitteita. Transatlanttista yhteistyötä on lisäksi mahdollista kehittää jakamalla analyyseja, ennakkovaroitusjärjestelmiä kolmansista maista peräisin olevien vaarallisten tuotteiden ja palvelujen varalta ja käymällä vuoropuhelua lainsäädännön noudattamisen valvonnan parantamisesta. Kun siirrytään etäämmäs pakollisesta lähentymisestä, johon TTIP-sopimuksella virallisesti pyrittiin, EU:n ja Yhdysvaltojen on onnistuttava tämän uuden vapaaehtoisen yhteistyöohjelman perustamisessa auttaakseen kansalaisiaan kohtaamaan käsillä olevan kriittisen ajan uudet haasteet. |
| --- | --- |

3.14

4.   Puuttuminen huolta herättäviin seikkoihin ja välttämättömät suojatoimet

| 4.1 | Kauppa- ja teknologianeuvosto TTC tarjoaa otollisimman tilaisuuden osoittaa, että EU ja Yhdysvallat pystyvät etenemään konkreettisin toimin kohti aitoa yhteistyötä kaupan ja teknologian alalla, ja todistaa, että niiden suhde perustuu merkitykselliseen kumppanuuteen. On kuitenkin tiettyjä kriittisiä kysymyksiä, jotka TTC:n on ratkaistava saavuttaakseen menestystä:






  — | sekä EU:n että Yhdysvaltojen johdon vahva strateginen sitoutuminen |
| --- | --- | --- |

4.1

—

sekä EU:n että Yhdysvaltojen johdon vahva strateginen sitoutuminen

| — | selkeä yhteinen visio TTC:n tavoitteista ja prosesseista |
| --- | --- |

—

selkeä yhteinen visio TTC:n tavoitteista ja prosesseista

| — | tarve luoda lisäarvoa saavuttamalla yhteistyön avulla myönteisiä ja konkreettisia tuloksia |
| --- | --- |

—

tarve luoda lisäarvoa saavuttamalla yhteistyön avulla myönteisiä ja konkreettisia tuloksia

| — | tarve ryhtyä tiettyihin toimiin, joilla on määrä kehittää yhteisiä toimintatapoja pyrittäessä yhteisiin standardeihin |
| --- | --- |

—

tarve ryhtyä tiettyihin toimiin, joilla on määrä kehittää yhteisiä toimintatapoja pyrittäessä yhteisiin standardeihin

| — | tarve luoda selkeä prosessi yksityiskohtaisten teknisten kysymysten ratkaisemiseksi |
| --- | --- |

—

tarve luoda selkeä prosessi yksityiskohtaisten teknisten kysymysten ratkaisemiseksi

| — | poliittisen päätöksenteon tunnettuutta lisäävien tehokkaiden mekanismien luominen sekä EU:ssa että Yhdysvalloissa |
| --- | --- |

—

poliittisen päätöksenteon tunnettuutta lisäävien tehokkaiden mekanismien luominen sekä EU:ssa että Yhdysvalloissa

| — | aktiivisen ja suunnitelmallisen sidosryhmien osallistamisprosessin luominen yritysten, ammattiliittojen ja muiden kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien kanssa |
| --- | --- |

—

aktiivisen ja suunnitelmallisen sidosryhmien osallistamisprosessin luominen yritysten, ammattiliittojen ja muiden kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien kanssa

| — | sujuvan koordinoinnin, johdonmukaisuuden ja kokonaisvaltaisen tarkastelutavan kehittäminen koko työskentelyprosessiin; TTIP-neuvotteluista sekä aiemmista kahdenvälisistä toimista prosessien, avoimuuden ja julkisen tiedottamisen suhteen saatujen kokemusten hyödyntäminen |
| --- | --- |

—

sujuvan koordinoinnin, johdonmukaisuuden ja kokonaisvaltaisen tarkastelutavan kehittäminen koko työskentelyprosessiin; TTIP-neuvotteluista sekä aiemmista kahdenvälisistä toimista prosessien, avoimuuden ja julkisen tiedottamisen suhteen saatujen kokemusten hyödyntäminen

| — | vastuu siitä, että kansalaisyhteiskunta Atlantin molemmin puolin tukee tätä prosessia tietoon perustuvalla harkinnalla. |
| --- | --- |

—

vastuu siitä, että kansalaisyhteiskunta Atlantin molemmin puolin tukee tätä prosessia tietoon perustuvalla harkinnalla.

| 4.2 | EU:n yleisen edun turvaaminen korkealla tasolla transatlanttisessa sääntely-yhteistyössä on aina ollut olennaisen tärkeää ETSK:lle. ETSK toistaa painokkaasti, että nykyisten korkeatasoisten normien turvaaminen on perusvaatimus. Kaupankäynnin mahdollisuuksien lisäämistä koskevan tavoitteen lisäksi sääntely-yhteistyön olisi parannettava myös kansalaisten turvallisuutta ja terveyttä sekä taloudellista ja sosiaalista hyvinvointia Atlantin kummallakin puolella. ETSK peräänkuuluttaa lisää vakuuksia esimerkiksi siitä, että EU:n elintarvikelainsäädäntöä ei muuteta ja että EU säilyttää hormoneille, kasvun edistäjille ja muuntogeenisille organismeille asettamansa rajoitukset (11). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota puuttumaan kauppa- ja teknologianeuvoston puitteissa työelämän demokratian epätasapainoon ja sen vaikutukseen tasapuolisiin toimintaedellytyksiin kaupan alalla. ETSK toistaa, että Yhdysvallat on ratifioinut vain kaksi ILO:n kahdeksasta työelämän perusyleissopimuksesta ja jättänyt ratifioimatta erityisesti yhdistymisvapautta ja kollektiivisia neuvottelumenettelyjä koskevat keskeiset mahdollistavat yleissopimukset 87 ja 98 (12). |
| --- | --- |

4.3

5.   Sidosryhmien merkityksellinen osallistuminen TTIP-prosessista saatujen kokemusten perusteella

| 5.1 | ETSK korostaa, että TTC-prosessin olisi oltava läpinäkyvä ja vastuullinen ja että siihen olisi otettava mielekkäällä tavalla mukaan yleistä etua ajavia ryhmiä. Sen olisi nivouduttava parannetun ja aktiivisen, kauppa- ja teknologianeuvoston luonnetta valaisevan viestintäpolitiikan yhteyteen. Mikä tärkeintä, yhteistyöohjelman on pysyttävä tiedottamisen ja hyvien käytäntöjen vaihtamisen foorumina, eikä siitä saa tulla automaattista välinettä, jolla osapuolet vaikuttavat toistensa lainsäädäntö- ja päätöksentekoprosesseihin tai estävät toisiaan parantamasta suojelun tasoa. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Siiloutumisen välttämiseksi asianomaisten sidosryhmien on voitava antaa panoksensa kauppa- ja teknologianeuvoston kaikille kymmenelle työryhmälle. Vaikka kaupan maailmanlaajuisia haasteita käsittelevä työryhmä on luonteeltaan monialaisempi ja toimii tärkeimpänä foorumina työelämää koskeville keskusteluille, aiheeseen liittyviä huolenaiheita nousee esiin myös useissa muissa työryhmissä erityisesti toimitusketjuun, tekoälyyn ja muihin kehkeytyviin teknologioihin sekä tietosuojaan liittyvissä kysymyksissä. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK katsoo, että kuluttajansuoja ja hyvinvointi ovat tämän yhteistyön yleisiä tavoitteita. Kauppa ja teknologianeuvostossa käytävien eri vuoropuhelujen on oltava läpinäkyviä sidosryhmille. Asiaankuuluvien sääntelyviranomaisten ja alan asiantuntijoiden on oltava johtavassa asemassa sääntely-yhteistyön kehittämisessä. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Kohdennettujen kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelukokousten lisäksi olisi pidettävä valmistelevia sidosryhmäkokouksia ja jälkiselvitystapahtumia ennen kutakin kauppa- ja teknologianeuvoston kokousta ja niiden jälkeen. Tuolloinen komission kauppapolitiikan pääosaston perustama TTIP:tä käsittelevä neuvoa-antava ryhmä oli tärkeä esimerkki sidosryhmien kuulemisesta, johon myös ETSK olisi ollut kutsuttava mukaan. Se oli myös foorumi, jossa siihen kuuluvat organisaatiot pystyivät muodostamaan asianmukaisemman käsityksen kaupan haasteista ja mahdollisuuksista muiden ryhmien edustamien eri intressien kannalta. Se auttoi rakentamaan siltoja eri organisaatioiden välille. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Tässä yhteydessä ETSK pahoittelee edelleen sitä, että kauppasopimuksia käsittelevää asiantuntijaryhmää ei ole muodostettu uudelleen. Kyseessä oli erittäin myönteinen toimi komission strategiassa tarkoituksena parantaa kansalaisyhteiskunnan osallistumista kauppapolitiikkaan ja lisätä avoimuutta. Se oli myös loogista jatkoa TTIP:tä käsittelevälle neuvoa-antavalle ryhmälle. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ETSK on aiemmin ilmaissut tukensa yrityksiä ja kuluttajia koskevalle transatlanttiselle vuoropuhelulle ja kehottanut tunnustamaan myös työelämää koskevan vastaavan transatlanttisen vuoropuhelun merkityksen. |
| --- | --- |

5.6

Bryssel 14. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 56.

1

(2)  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 56.

2

(3)  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 56.

3

(4)  EUVL C 374, 16.9.2021, s. 73.

4

(5)  Lähde ETSK:n konkreettisille suosituksille on EUVL C 429, 11.12.2020, s. 197; valmisteilla on asiakokonaisuuteen SOC/727 kuuluva lausunto aiheesta ”Ihmisarvoinen työ kaikkialla maailmassa”, esittelijä: Maria del Carmen Barrera Chamorro. Lausunto on annettu syyskuussa 2022.

5

(6)  EUVL C 374, 16.9.2021, s. 73.

6

(7)  Yksi mahdollinen etenemistapa voisi olla WTO:n perustamissopimuksen IX artiklan 2 kohdan mukainen tulkintalausuma, jossa esitetyn tulkinnan mukaan ”julkista moraalia” koskevan poikkeuksen (GATT 1994 -sopimuksen XX artikla ja GATS-sopimuksen XIV artikla) tulisi käsittää ILO:n vahvistamat työelämän perusoikeudet ja jossa hahmotellaan ILO:n määritysten mahdollista roolia asiaa koskevissa oikeudenkäynneissä.

7

(8)  Hyvä esimerkki, jonka varaan voitaisiin rakentaa, on EU:n teettämä tutkimus Comparative Analysis of Trade and Sustainable Development Provisions in Free Trade Agreements, LSE, helmikuu 2022, erityisesti Yhdysvaltojen, Meksikon ja Kanadan välisen sopimuksen (USMCA) nopean toiminnan mekanismin osalta, https://lse.ac.uk/business/consulting/assets/documents/TSD-Final-Report-Feb-2022.pdf

8

Comparative Analysis of Trade and Sustainable Development Provisions in Free Trade Agreements

(9)  EUVL C 105, 4.3.2022, s. 40.

9

(10)  EUVL C 487, 28.12.2016, s. 30.

10

(11)  EUVL C 487, 28.12.2016, s. 30.

11

(12)  Pakkotyötä koskeva yleissopimus C29, samapalkkaisuutta koskeva yleissopimus C100, työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä tapahtuvaa syrjintää koskeva yleissopimus C111 ja vähimmäisikää koskeva yleissopimus C138 kuuluvat nekin Yhdysvaltojen ratifioimatta jättämien yleissopimusten luetteloon.

12

---

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/44

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Länsi-Balkanin maiden nuorisopolitiikka osana Länsi-Balkanin innovaatio-ohjelmaa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 443/06)

| Esittelijä: | Ionuţ SIBIAN |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Andrej ZORKO |

Esittelijä:

Ionuţ SIBIAN

Yhteisesittelijä:

Andrej ZORKO

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ulkosuhteet |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 13.7.2022 |
| Täysistunnon nro | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta/vastaan/pidättyi äänestämästä) | 165/2/1 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

ulkosuhteet

Hyväksyminen jaostossa

9.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

13.7.2022

Täysistunnon nro

571

Äänestystulos

(puolesta/vastaan/pidättyi äänestämästä)

165/2/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Ottaen huomioon edistymisen hyvien nuorisopolitiikan kehysten kehittämisessä Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kehottaa Länsi-Balkanin kumppanimaiden hallituksia investoimaan edelleen näyttöön perustuvaan nuorisopolitiikkaan, jossa käsitellään nuorison kehitykseen liittyviä haasteita. Jotta voidaan varmistaa onnistunut kestävä kehitys paikallisyhteisöissä, ETSK pitää ratkaisevan tärkeänä, että institutionaalinen sekä ohjelmia ja politiikkaa koskeva kehitys perustuu nuorten näkemyksiin inhimillisestä kehityksestä. Lisäksi ETSK on vakuuttunut siitä, että riittävät ja läpinäkyvät määrärahat nuorisopolitiikan kehittämiseen ovat myönteisten muutosten edistämisen sekä nuorten tilanteen parantamisen edellytys. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kehottaa Länsi-Balkanin maiden hallituksia seuraamaan Euroopan unionin (EU) keskeisiä nuorisopolitiikkaa koskevia asiakirjoja, kehittämään edelleen kansallista nuorisopolitiikkaansa ja antamaan nuorille mahdollisuuden osallistua politiikan suunnitteluun. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että järjestelmällisesti kerätyt, korkealaatuiset, nuoret huomioon ottavat tiedot ovat edellytys tietoon perustuvalle politiikalle ja nuoria, erityisesti haavoittuvassa asemassa olevia nuorisoryhmiä, koskeville tukitoimenpiteille. Erityisesti nuorten osallistumisen sosiaaliseen ulottuvuuteen liittyvien tietojen keruu- ja käsittelyjärjestelmää on parannettava merkittävästi (1). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Köyhyyden torjunnan ja koulutuksen laadun parantamisen osalta ETSK katsoo, että on keskeistä ottaa mukaan työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan järjestöt, jotta voidaan toteuttaa laaja uudistus sosiaalisten oikeuksien ja nuorten tulevaisuudennäkymien parantamiseksi. Työmarkkinaosapuolilla ja muilla kansalaisyhteiskunnan järjestöillä olisi oltava suurempi rooli sosiaalisia ja taloudellisia uudistuksia koskevassa vuoropuhelussa. EU:n suoralla tuella tulisi varmistaa työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden näkemysten huomioonottaminen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa vahvistamaan EU:n ohjelmia ja alueellisia rakenteita niin, että tavoitetaan entistä enemmän nuoria Länsi-Balkanin alueella, tarjoamalla heille mahdollisuuksia koulutukseen, liikkuvuuteen, vapaaehtoistyöhön ja työllistymiseen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kehottaa keskittymään erityisesti ammatilliseen koulutukseen yhdistämällä oppisopimusjärjestelmät keski- ja korkea-asteen akateemiseen oppimiseen. Komitea katsoo, että koulutuspolitiikan ja yritysmaailman välistä tiivistä yhteistyötä on tehostettava ja että siinä on keskityttävä enemmän osaamiseen kuin tutkintoihin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK on tyytyväinen Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelmaan, jossa kehotetaan parantamaan erityisesti nuorten ja naisten, heikossa asemassa olevien ryhmien ja vähemmistöjen, erityisesti romanien, osallistumista työmarkkinoille. Talous- ja investointisuunnitelman täytäntöönpanon tulisi hyödyttää mahdollisimman paljon nuoria. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa panemaan täytäntöön nuorisotakuun Länsi-Balkanilla vahvistettua nuorisotakuuta koskevien neuvoston suositusten (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kehottaa lisäämään julkisten työvoimapalvelujen valmiuksia ja henkilöstöä Länsi-Balkanin maissa, jotta nuorisotakuu voidaan panna siellä täytäntöön. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kiinnittää huomiota eri kumppaneiden välisen yhteistyön tärkeyteen nuorisotyöttömyysongelman ratkaisemisessa. Olisi luotava kumppanuuksia kaikilla hallinnon tasoilla, nuorisotakuun tarjoajien ja asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten työmarkkinaosapuolten, oppilaitosten, nuorisojärjestöjen ja muiden kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, välillä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK katsoo, että olisi kiinnitettävä huomiota ja annettava tukea työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämiseen sekä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen kehittämiseen epävarmojen työolojen ja työpaikkojen laadun parantamiseksi. ETSK kehottaa myös Länsi-Balkanin työmarkkinaosapuolia kansallisella ja alakohtaisella tasolla ottamaan nuoret aktiivisesti mukaan kaikkeen toimintaan, mukaan lukien työehtosopimusneuvotteluihin. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Kun otetaan huomioon vuodeksi 2022 julistetun Euroopan nuorison teemavuoden mahdollisuudet, ETSK on vakuuttunut siitä, että nuorten kohtaamiin haasteisiin vastaaminen ja EU:n tuominen lähemmäs nuoria ei saisi rajoittua vain EU:ssa asuviin nuoriin. Näin olisi tehtävä myös kaikkien Länsi-Balkanin kumppanimaiden nuorten osalta. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK kannustaa EU:ta ja Länsi-Balkanin maiden kumppaneitaan ottamaan käyttöön nuoriin kohdistuvien vaikutusten arviointivälineen eli ns. nuorisotestin EU:n nuorisostrategian mukaisesti. Nuorisotestillä varmistettaisiin nuorten huomioon ottaminen päätöksentekoprosesseissa. Sen avulla olisi myös mahdollista luoda paremmin kohdennettuja politiikkatoimia ja määrittää mahdollisia lieventäviä toimenpiteitä, joita tarvitaan nuoriin kohdistuvien kielteisten vaikutusten välttämiseksi. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK katsoo, että Länsi-Balkanin kumppanimaiden hallituksilta vaaditaan toimia alueellisen yhteistyön asettamiseksi poliittiseksi painopisteeksi. Tukiessaan tätä muutosta ja edistäessään alueellista yhteistyötä poliittisena painopisteenä EU:n olisi autettava Länsi-Balkanin maita määrittämään keskeisiä aloja ja tapoja, joilla voitaisiin edistää muutoksia kaikkien Länsi-Balkanin alueen kansalaisten, erityisesti nuorten, kannalta. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Berliinissä vuonna 2021 järjestetyn Berliinin prosessin Länsi-Balkania koskevan huippukokouksen päätelmissä (3) korostetaan tarvetta vahvistaa nuorisojärjestöjä ja -verkostoja. ETSK kehottaa Euroopan komissiota tutkimaan edelleen tapoja tukea asiaankuuluvia nuorisorakenteita, kuten kansallisia nuorisovaltuustoja ja nuorisoalan kattojärjestöjä, Länsi-Balkanilla alueellisella tasolla, mikä mahdollistaa alueellisen nuorisopoliittisen vuoropuhelun. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK katsoo, että tarvitaan lisätoimia nuorten poliittisen kasvatuksen ja edustuksen vahvistamiseksi sekä valtavirtapolitiikan että nuorisorakenteiden, kuten kansallisten nuorisovaltuustojen tai paikallisten tai kunnallisten valtuustojen kautta. ETSK kehottaa siksi EU:n toimielimiä tukemaan edelleen Länsi-Balkanin maita nuorten osallistumisen parantamisessa. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | ETSK on tyytyväinen siihen, että Länsi-Balkanin innovaatio-ohjelmassa esitetään lisätoimia, joilla tuetaan nuorten osallistumista kaikkiin EU:n ohjelmiin, jotka koskevat tutkimusta, innovointia, koulutusta, kulttuuria, nuorisoa ja urheilua. Kun otetaan huomioon koulutuksellisen liikkuvuuden positiivinen korrelaatio nuorten yhteiskunnallisen ja poliittisen osallistumisen kanssa, tällaiset lisätoimet voivat johtaa nuorten osallistumisen ja sitoutumisen lisääntymiseen. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ETSK muistuttaa jälleen nuorten merkityksestä Länsi-Balkanin tulevaisuudelle ja samalla siitä, että on tärkeää toteuttaa konkreettisia toimenpiteitä alueen muuttamiseksi paikaksi, jossa nuorilla on tulevaisuudennäkymiä ja mahdollisuuksia, jotta he voivat jäädä sinne ja menestyä (4). Nuorten oikea-aikainen osallistuminen sosiaalisten ja poliittisten muutosten suunnitteluun sekä toteuttamiseen on erittäin tärkeää. |
| --- | --- |

1.18

2.   Taustaa

| 2.1 | Eurostatin mukaan (5) Länsi-Balkanin nuorten kokonaismäärä on noin 3,6 miljoonaa, mikä on noin 21 % koko väestöstä. Kosovossa (*1) nuorten osuus koko väestöstä on suurin (26,29 %), ja sitä seuraavat Albania (23,4 %), Bosnia ja Hertsegovina (20,37 %), Pohjois-Makedonia (20,32 %), Montenegro (19,49 %) ja Serbia (16,8 %). Miesten ja naisten suhde nuorisoväestössä on samanlainen kaikissa Länsi-Balkanin kumppanimaissa: nuorten miesten osuus on hieman suurempi – 51,16 % nuorista on miehiä ja 48,84 % naisia Länsi-Balkanin maissa (6). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Länsi-Balkanin kumppanimaat ovat edistyneet huomattavasti nuorisopolitiikan kehystensä laatimisessa ja lujittamisessa hyväksymällä asiaankuuluvia lakeja, strategioita ja toimintasuunnitelmia. Vielä ei kuitenkaan ole kehitetty täysin toimivaa nuorisojärjestelmää, jolla varmistetaan nuorten tehokas vaikutusmahdollisuuksien lisääminen sekä sitoutuminen ja osallistuminen päätöksentekoon. Puutteita ovat muun muassa laajemmat poliittiset kysymykset ja haluttomuus priorisoida nuorisoa instituutioiden välisenä ja monialaisena politiikkana sekä erityiset vaikeudet nuorisopolitiikan kehittämisen ja täytäntöönpanon järjestelmällisessä seurannassa ja arvioinnissa, tiedonkeruussa ja julkaisemisessa (7). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Nuorten hyvinvoinnin edistämiseksi tulee kiinnittää huomiota myös lasten oikeuksien vaalimiseen. Tähän liittyvät kestävät poliittiset toimet lisäävät lasten hyvinvointia ja tukevat edelleen laadukasta kasvamista nuoreksi ja nuoreksi aikuiseksi. |
| --- | --- |

2.3

3.   Inhimillisen pääoman kehittyminen

| 3.1 | Koulutuksen taso ja relevanssi ovat alueella avainasemassa nuorten työllistymisnäkymien, urakehityksen ja sosiaalisen osallisuuden kannalta. Koulutusjärjestelmissä on kuitenkin edelleen puutteita kaikkien opiskelijoiden huomioon ottamisessa ja asiaankuuluvien taitojen opettamisessa nuorille tutkinnon suorittajille. Riittämättömät tai tehottomat yhteydet muihin politiikanaloihin, kuten työllisyyteen, talouteen, sosiaalipalveluihin ja sosiaaliseen suojeluun, aiheuttavat monille lapsille ja nuorille koulunkäynnin keskeyttämisen, sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden riskin (8). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Rakentaakseen dynaamisen talouden Länsi-Balkanin maiden on investoitava osaamiseen ja nuorten taitojen kehittämiseen. Koulutusjärjestelmän uudistaminen on olennaisen tärkeää kehitysponnistelujen edistämiseksi (9). Länsi-Balkanin maiden on edelleen parannettava suorituksiaan ja varmistettava, että nuoret oppivat perustaidot, ja niiden on kavennettava suorituseroja EU:hun verrattuna. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Maastamuutto Länsi-Balkanin maista on ollut jo kauan ongelma, jonka syitä ovat taloudelliset, sosiaaliset ja institutionaaliset ongelmat ja joka uhkaa alueen kehitysnäkymiä. Maastamuutto jatkuu todennäköisesti suurimmalla osalla aluetta lähitulevaisuudessa, mutta tämä ei saisi olla este tarkoituksenmukaisten toimintapolitiikkojen hyväksymiselle nuorten pitämiseksi alueella. Ihmiset päättävät muuttaa maasta eri syistä, mutta usein syynä ovat vaikeudet saavuttaa itselle ja perheelle hyvä elämänlaatu, jos he jäisivät alueelle. Aivovienti vähentää alueen inhimillistä pääomaa, joka on välttämätöntä talouskasvun kannalta, eikä olemassa oleva sosiaalinen infrastruktuuri pysty parantamaan alueelle jääneiden elinoloja. Kansallisella tasolla on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä myös ”aivoviennin” muuttamiseksi ”aivokierroksi”. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ihmisten poismuutto on edelleen keskeinen huolenaihe useimmille Länsi-Balkanin maille, sillä se vaikuttaa EU:sta taloudellisesti jälkeen jääneen alueen taloudellisiin, sosiaalisiin ja poliittisiin näkymiin. Alueelta lähteneiden ihmisten kokonaismäärää on vaikea määrittää tarkasti. Tiedot osoittavat (10), että ihmisiä lähtee alueelta edelleen. Vuosina 2012–2018 alueelta lähti vuosittain keskimäärin 155 000 ihmistä johonkin Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) jäsenmaahan; määrä oli 175 000 henkilöä pelkästään vuonna 2018 (11). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ulkomaiden parempien taloudellisten näkymien lisäksi tutkimuksissa on korostettu myös laadukkaiden ja luotettavien julkisten instituutioiden merkittävää roolia maastamuuttoa motivoivana tekijänä. IMF:n analyysi (12) (2016) osoitti, että vaikka kaikentyyppiset muuttajat etsivät parempia taloudellisia mahdollisuuksia ulkomailta, korkeasti koulutetut henkilöt olivat motivoituneita muuttamaan myös kotimaan institutionaalisen laadun (työpaikan saamiseen liittyvän korruption ja nepotismin) vuoksi, ja heikommin koulutettuja henkilöitä houkuttelivat myös ulkomaiden laajemmat ja luotettavammat sosiaaliturvajärjestelmät (13). Alueella laajalle levinnyt korruptio on keskeinen tekijä muuttajien maastamuutossa, mitä pahentaa se, että 63 % alueen asukkaista ei luota oikeuslaitokseen tai lainsäädäntöelimiin (14). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Alueen nuorilla on vahva halu muuttaa ulkomaille parempien mahdollisuuksien perässä, mikä johtaa siihen, että nuorten osuus maastamuuttajien kokonaismäärästä on suhteettoman suuri. Esimerkiksi Bosnia ja Hertsegovinassa, Pohjois-Makedoniassa ja Albaniassa yli 50 % nuorista haluaa asua ja työskennellä ulkomailla yli 20 vuoden ajan, mikä merkitsee mahdollisesti merkittävää pitkän aikavälin menetystä alueen väestökehitykselle ja taloudelliselle tulevaisuudelle (15). Länsi-Balkanilta muuttavien nuorten suuri määrä johtuu erityisesti siitä, että nuorten on mahdotonta saada laadukasta koulutusta (ja rajallisista taloudellisista mahdollisuuksista tutkinnon suorittamisen jälkeen), mikä pakottaa monet etsimään koulutusmahdollisuuksia ulkomailta. Vuonna 2018 6 % alueen yliopistoikäisistä opiskelijoista opiskeli ulkomailla (EU:n keskiarvo oli 3 %). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Länsi-Balkanin sosiaalinen infrastruktuuri ei tue riittävästi alueen kykyä kehittää ja ylläpitää vankkaa inhimillistä pääomapohjaa etenkään silloin, kun inhimillistä pääomaa poistuu alueelta aivovientinä. Useimpien maiden koulutusala kärsii rahoitus- ja resurssipulasta, joka johtaa epätyydyttäviin koulutuksen saatavuuteen ja koulutustuloksiin. Riittämättömät koulutustulokset eivät puolestaan tuota tarvittavia taitoja, joita tulevat sukupolvet tarvitsevat täyttääkseen olemassa olevien yritysten vaatimukset ja auttaakseen kehittämään uusia yrityksiä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Inhimillisen pääoman arvon maksimointi on ratkaisevan tärkeää kilpailukyvyn lisäämiseksi ja työttömyyden torjumiseksi. Nykypäivän työvoimalle on opetettava erilaisia monialaisia taitoja, sopeutumiskykyä ja yrittäjämäistä asennetta samalla, kun taataan asianmukainen sosiaaliturva. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Nykyisissä koulutusjärjestelmissä ja opetussuunnitelmissa on uudistettava ja vahvistettava nuorten sukupolvien työllistyvyyttä edistämällä ammatillista koulutusta, digitaalista koulutusta ja yrittäjyysaineita. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Nuorten yrittäjyysvalmiuksia olisi tuettava ja edistettävä. Poliittisten päättäjien on varmistettava, että nuorilla on suotuisa ympäristö perustaa omia yrityksiä ja ryhtyä yrittäjiksi, ja tuettava ja helpotettava startup-yritysten rahoituksen saantia. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Nykypäivän nopeasti kehittyvässä maailmassa ilmastonmuutoksen torjunta, uudet liiketoimintamallit, tutkimus- ja innovointivalmiudet sekä uusien teknisten ratkaisujen kehittäminen vihreää siirtymää varten ovat olennaisen tärkeitä. Tätä varten on tärkeää lisätä STEM-taidot (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) ja digitaaliset taidot omaavien nuorten, erityisesti nuorten naisten, määrää. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Vihreä siirtymä muuttaa nykyisiä työpaikkoja, hävittää joitakin niistä ja luo uusia työpaikkoja, jotka edellyttävät uusia vihreitä ja digitaalisia taitoja. Koulutusjärjestelmän on mukauduttava kasvavaan uusien taitojen kysyntään. Koulutusohjelmissa olisi otettava huomioon yritysten kehittyvät tarpeet ja yhtäaikainen vihreä ja digitaalinen siirtymä. |
| --- | --- |

3.12

4.   Nuorisotyöllisyyden haasteet Länsi-Balkanilla

| 4.1 | Alueen nuorisotyöllisyyspolitiikan suurimmat haasteet ovat seuraavat: sidosryhmien koordinointi eri hallinnon tasoilla ja eri politiikanaloilla (työllisyys, koulutus, asuminen ja terveyspalvelut); puutteet koulutusjärjestelmien laadussa ja työmarkkinoiden vaatimien taitojen opettamisessa; tehottomuus työnhakuprosessissa, mikä johtaa osaamisen kohtaanto-ongelmaan ja pitkiin siirtymiin koulusta ja yliopistosta työelämään; epävarmojen työsuhteiden yleisyys joissakin talouksissa; nuorten haettavissa olevien työpaikkojen vähäisyys; puute lastenhoitopalveluista, jotka tukevat naisten paluuta työelämään, ja epävirallisten työmarkkinoiden suuri osuus. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Länsi-Balkanin nuorilla on epäsuotuisa asema alueen työmarkkinoilla. Vuonna 2020 15–24-vuotiaiden nuorten työllisyysaste oli alle 27 % koko Länsi-Balkanin alueella, kun taas 15–24-vuotiaiden nuorten työttömyysaste oli yli 26 % (EU-27:ssä 15–24-vuotiaiden työttömyysaste oli vain 16,8 %) ja Kosovossa lähes 50 % (16). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus 15–24-vuotiaiden ikäryhmässä on Länsi-Balkanilla keskimäärin 23,7 % vaihdellen Serbian 15,9 prosentista Kosovon 37,4 prosenttiin, kun prosenttiosuus EU:n 15–24-vuotiaiden ikäryhmässä on vain 11,1 % (17). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Lähes kaksi kolmasosaa nuorista työttömistä Pohjois-Makedoniassa, Bosnia ja Hertsegovinassa ja Kosovossa on pitkäaikaistyöttömiä samoin kuin kaksi kolmasosaa työttömistä nuorista naisista Montenegrossa. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Myös nuorten työvoimaosuus (osallistumisaste) oli alhaisempi kuin EU:ssa, ja työmarkkinoille osallistumisessa on suuri sukupuolten välinen ero, mikä johtuu osittain siitä, että nuorille äideille, jotka haluavat tulla työmarkkinoille, ei ole riittävästi lastenhoitopalveluja. Sukupuolten välinen ero näkyy myös nuorten naisten työllisyysasteessa, joka on alhaisempi kuin nuorten miesten työllisyysaste kaikkialla alueella. Siellä, missä nuorisotyöttömyysaste on korkein (Bosnia ja Hertsegovina, Kosovo, Pohjois-Makedonia ja Serbia), nuorten naisten työttömyysaste on korkeampi kuin nuorten miesten. Sitä vastoin Albaniassa ja Montenegrossa nuorten naisten työttömyysaste on alhaisempi kuin nuorten miesten työttömyysaste samoin kuin EU:ssa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Nuorilla on työmarkkinoilla epävarma asema. Alueen kaikissa talouksissa nuorilla on enemmän tilapäisiä työsopimuksia kuin EU:ssa. Erityisesti tämä koskee Kosovoa ja Montenegroa, joissa yli kolmella neljäsosalla työllistyneistä nuorista on tällainen työsopimus ja Serbiassakin yli puolella. Tällainen epävarma työ voi vaikuttaa haitallisesti yksilön hyvinvointiin ja talouksien tuottavuuteen. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Nuorten tarpeisiin vastaaminen olisi asetettava prioriteetiksi etenkin työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien suuren määrän vuoksi. EU:n nuorisotakuun esimerkkiin perustuvien toimenpiteiden tarvetta on korostettava, erityisesti kriisiaikoina. Se auttaa tarjoamaan nuorille työtä, jatkokoulutusta, oppisopimuskoulutusta tai harjoittelua ja tarjoaa siten nuorille ratkaisuja ja mahdollisuuksia sekä auttaa torjumaan aivovientiä. |
| --- | --- |

4.7

5.   Länsi-Balkanin maiden nuoret tärkeänä voimana alueellisessa yhteistyössä ja Euroopan yhdentymisen edistämisessä

| 5.1 | Vaurauden ja yhdentymisen EU:n kanssa tulisi perustua osallistavuuden, luottamuksen ja yhteistyön periaatteisiin. ETSK huomauttaa, että toteuttaessaan EU-vetoisia uudistuksia ja pannessaan täytäntöön investointisuunnitelmia Länsi-Balkanin hallitukset ovat sitoutuneet demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien kaltaisiin eurooppalaisiin perusarvoihin sekä sovitteluun (18). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK katsoo, että Länsi-Balkanin alueellinen yhteistyö on olennaisen tärkeää laajentumisprosessin kannalta, ja sitä olisi edelleen vahvistettava muutoksen edistämiseksi. Uskottavat liittymisnäkymät ovat alueen muutoksen keskeinen kannustin ja liikkeellepaneva voima. Liittymisnäkymät ovat keino edistää demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksien kunnioittamista, jotka ovat samalla taloudellisen yhdentymisen perusedellytyksiä sekä alueellisen sovinnon ja vakauden tukipilareita (19). |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK ottaa huomioon, että viime vuosina on käynnistetty useita keskeisiä eurooppalaisia ja alueellisia aloitteita, erityisesti Länsi-Balkanin aluetta varten, sen lähentämiseksi EU:hun mutta myös nuorten välisen yhteistyön vahvistamiseksi. EU on edelleen alueen tärkein strateginen kumppani, joka tarjoaa rahoitusta ja tukea eri ohjelmien (esimerkiksi IPA:n ja Erasmus+:n) kautta. Lisäksi vuonna 2016 perustettiin Ranskan ja Saksan nuorisotoimiston onnistuneen esimerkin pohjalta alueellinen nuorisoalan yhteistyöjärjestö edistämään sovinnon ja yhteistyön henkeä alueen nuorten välillä nuorisovaihto-ohjelmien avulla. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Alueellisella nuorisoalan yhteistyöjärjestöllä on tärkeä rooli nuorten välisen yhteistyön ja sovittelun edistämisessä Länsi-Balkanilla. EU:n tuki alueellisen nuorisoyhteistyön virtaviivaistamiseksi on ollut ratkaisevan tärkeää rauhan ja vakauden saavuttamiseksi alueella. Nuorten roolia alueen tulevaisuudennäkymien edistämisessä ei pitäisi vahvistaa pelkästään alueellisen nuorisoalan yhteistyöjärjestön ponnisteluilla. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Euroopan nuorisopääkaupunki on Euroopan nuorisofoorumin myöntämä nimitys. Sen tarkoituksena on lisätä nuorten vaikutusmahdollisuuksia ja osallistumista sekä vahvistaa eurooppalaista identiteettiä kaupungeissa. Vuonna 2022 Euroopan nuorisopääkaupunki on Tirana. Iskulauseen ”Aktivoi nuoriso” mukaisesti nimityksen päätavoitteena on kannustaa aktiiviseen osallistumiseen, jossa keskitytään nuorten tarpeisiin tänään ja huomenna. Ohjelmaan sisältyy toimia, joilla pyritään edistämään vapaaehtoistoimintaa, lisäämään nuorisojärjestöjen vaikutusmahdollisuuksia sekä luomaan verkostoja ja synergioita eri puolilta Eurooppaa tulevien nuorten keskuudessa. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EU:n toimielinten ja Länsi-Balkanin nuorisopolitiikan sidosryhmien yhdessä järjestämien tiiviimpää yhteistyötä ja vastavuoroista oppimista koskevien toimien pitäisi tukea edelleen Länsi-Balkanin innovaatio-ohjelman onnistunutta täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Toimia Länsi-Balkanin maiden ottamiseksi mukaan EU:n nuoriso-ohjelmiin olisi koordinoitava alueellisen nuorisoalan yhteistyöjärjestön nykyään tarjoamien ohjelmien kanssa. ETSK kehottaa Euroopan komissiota auttamaan Länsi-Balkanin maita näiden luodessa uusia alueen sisäisiä liikkuvuusjärjestelmiä. |
| --- | --- |

5.7

6.   Länsi-Balkanin maiden nuorten äänen vahvistaminen

| 6.1 | Länsi-Balkanin innovaatio-ohjelmaa koskevana EU:n poliittisena päämääränä on helpottaa näyttöön perustuvaa päätöksentekoa (20). Luotettavat ja läpinäkyvät tilastot ovat EU:n merkittävä vaatimus kaikille liittymistä edeltävässä vaiheessa oleville maille (21). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EU:n nuorisostrategialla 2019–2027 pyritään kannustamaan ja edistämään kaikkien nuorten osallistavaa demokraattista osallistumista demokraattisiin prosesseihin ja yhteiskuntaan, ottamaan heidät aktiivisesti mukaan, tukemaan nuorten edustusta paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla sekä tutkimaan ja edistämään innovatiivisten ja vaihtoehtoisten demokraattisen osallistumisen muotojen, kuten digitaalisen demokratian välineiden, käyttöä (22). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EU:n nuorisodialogi on vakiintunut nuorten ja päättäjien välinen vuoropuhelumekanismi. ETSK on tyytyväinen komission ehdotuksiin hyödyntää tätä mekanismia ja ottaa se käyttöön Länsi-Balkanin alueellisen yhteistyön kehyksessä. Näin varmistetaan, että nuorten ja nuorisojärjestöjen näkemykset ja tarpeet otetaan huomioon määritettäessä nuorisopolitiikan painopisteitä. Lisäksi Länsi-Balkanin jo olemassaolevia osallistavia prosesseja ja mekanismeja, joihin nuoret osallistuvat, olisi tuettava ja edistettävä. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Nuorten osallistumisindeksin (23) mukaan Länsi-Balkanin nuoret ovat edelleen suurelta osin aliedustettuja poliittisessa elämässä. Tuoreet tiedot osoittavat, että suuri enemmistö (78 %) katsoo, että nuorilla pitäisi olla enemmän vaikutusvaltaa politiikassa (24). |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | ETSK tukee voimakkaasti nuorten osallistumista päätöksentekoprosesseihin heitä koskevissa kysymyksissä. Yksilöllisen osallistumisen lisäksi nuorisojärjestöjen rooli on erittäin tärkeä nuorten aseman edistämisessä poliittisilla, taloudellisilla ja yhteiskunnallisilla areenoilla. Näin ollen, kuten IPA III -välineestä annetussa asetuksessa ja laajentumismenetelmässä korostetaan, kansalaisyhteiskunnan organisaatioille annettavan rahoituksen ja tuen merkitys on otettava huomioon, jotta nuorten tarpeisiin voidaan vastata. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Sosioekonomista asemaa ja koulutustasoa pidetään tärkeinä ennustimina yksilöiden taipumukselle äänestää tai osallistua muunlaiseen poliittiseen toimintaan. Aluetason tilastollinen analyysi antaa johdonmukaisen kuvan sosioekonomisesta eriarvoisuudesta, joka vaikuttaa nuorten osallistumiseen Länsi-Balkanin alueella (25). |
| --- | --- |

6.6

Bryssel 13. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Youth Participation Index for 2020, Ana and Vlade Divac Foundation, sivu 31.

1

(2)  Neuvoston suositus, annettu 30 päivänä lokakuuta 2020, ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen korvaaminen (EUVL C 372, 4.11.2020, s. 1).

2

(3)  Berliinin prosessin Länsi-Balkania koskeva huippukokous, Berliinin huippukokous 2021, puheenjohtajan päätelmät.

3

(4)  Länsi-Balkanin kahdeksannen kansalaisyhteiskuntafoorumin loppujulistus.

4

(5)  Perustiedot Länsi-Balkanin alueesta ja Turkista, tietokooste, vuoden 2022 painos.

5

(*1)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

*1

(6)  Alueellinen yhteistyöneuvosto, Mapping of Youth Policies and Identification of Existing Support and Gaps in the Financing of Youth Actions in the Western Balkans
  – Comparative report, tammikuu 2021, sivu 4.

6

Mapping of Youth Policies and Identification of Existing Support and Gaps in the Financing of Youth Actions in the Western Balkans

– Comparative report,

(7)  Alueellinen yhteistyöneuvosto, Mapping of Youth Policies and Identification of Existing Support and Gaps in the Financing of Youth Actions in the Western Balkans – Comparative report, tammikuu 2021, sivu 4.

7

Mapping of Youth Policies and Identification of Existing Support and Gaps in the Financing of Youth Actions in the Western Balkans

(8)  Euroopan koulutussäätiö (ETF), Unlocking Youth Potential in South Eastern Europe and Turkey: Skills development for labour market and social inclusion, 2020

8

Unlocking Youth Potential in South Eastern Europe and Turkey: Skills development for labour market and social inclusion

(9)  OECD:n vuoden 2018 kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelman (PISA) tulokset osoittavat, että monet oppilaat alisuoriutuvat avaintaidoissa (eivät saavuta PISA-asteikon tasoa 2 lukemisessa, matematiikassa ja luonnontieteissä) lähes kaikissa Länsi-Balkanin maissa.

9

(10)  Euroopan neuvoston kehityspankki: Sosiaalinen infrastruktuuri Länsi-Balkanilla – Alueen taloudellisen selviytymiskyvyn parantaminen, inhimillisen pääoman lisääminen ja aivovuodon vaikutusten torjuminen, marraskuu 2021.

10

(11)  Länsi-Balkanin alueen muuttolukujen tarkkuutta heikentävät monet ongelmat, jotka rajoittavat mahdollisuuksia tehdä kattavia maiden välisiä vertailuja.

11

(12)  Maastamuutto ja sen taloudelliset vaikutukset Itä-Eurooppaan, 2016.

12

(13)  Sosiaalietuuksien kattavuus Länsi-Balkanilla voi olla epätasaista, ja etuuksien maksut voivat viivästyä.

13

(14)  Alueellinen yhteistyöneuvosto, The Balkan Barometer 2020: Public Opinion Survey.

14

(15)  Lavric, Tomanovic ja Jusic, FES Youth Study Southeast Europe 2018/19.

15

FES Youth Study Southeast Europe

(16)  Alueellinen yhteistyöneuvosto, Study on Youth Employment in the Western Balkans 2021.

16

Study on Youth Employment in the Western Balkans

(17)  Alueellinen yhteistyöneuvosto, Study on Youth Employment in the Western Balkans 2021.

17

Study on Youth Employment in the Western Balkans

(18)  REX/184 – Länsi-Balkanin kahdeksannen kansalaisyhteiskuntafoorumin loppujulistus, s. 3.

18

(19)  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 88

19

(20)  Western Balkans Agenda on Innovation, Research, Education, Culture, Youth and Sport.

20

(21)  Euroopan komissio – Chapters of the acquis/negotiating chapters.

21

(22)  EU:n uusi nuorisostrategia: nuorten osallistaminen, yhdistäminen ja vaikutusmahdollisuudet (COM(2018) 269 final).

22

(23)  Youth Participation Index for 2020, Ana and Vlade Divac Foundation.

23

(24)  FES (2019), Jusic, Political alienation of a precarious generation, s. 5.

24

Political alienation of a precarious generation,

(25)  FES (2019), Jusic, Political alienation of a precarious generation, s. 5.

25

Political alienation of a precarious generation,

---

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/51

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannukset – sisämarkkinoiden edut”

(valmisteleva lausunto)

(2022/C 443/07)

| Esittelijä: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Emilie PROUZET |

Esittelijä:

Philip VON BROCKDORFF

Yhteisesittelijä:

Emilie PROUZET

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltio, 26.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 27.6.2022 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 63/1/1 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 13.7.2022 |
| Täysistunnon numero | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 194/0/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltio, 26.1.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

27.6.2022

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

63/1/1

Hyväksyminen täysistunnossa

13.7.2022

Täysistunnon numero

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

194/0/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) katsoo, että sisämarkkinoissa on kyse hyvinvoinnin parantamisesta sellaisen sosiaalisen ja taloudellisen lähentymisen avulla, jonka tavoitteena on vähentää eriarvoisuutta ja varmistaa, ettei lisääntyvästä sosiaalisesta epätasapainosta muodostu vakavia esteitä Euroopan yhdentymiselle. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että sisämarkkinoita mahdollisesti haittaavista kansallisista säädöksistä on ilmoitettava komissiolle ja että niitä on kommentoitava ja arvioitava. Muussa tapauksessa nämä menettelyt ovat jatkossakin tehottomia ja luovat tarpeettomia esteitä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kansallisen sertifioinnin osalta ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot sitoutuvat vähemmän rajoittaviin kansallisiin toimenpiteisiin ”tiiviimmän yhteistyön” kautta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaa myös varmistamaan, että direktiivit, joista on jo neuvoteltu ja äänestetty, pannaan tehokkaasti täytäntöön ja niiden noudattamista valvotaan. Tämä koskee muun muassa sääntelyn parantamista koskevaa pakettia. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että digipalvelusäädös (1) ja digimarkkinasäädös (2) ovat ratkaiseva askel pyrittäessä luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille toimijoille digitaalisilla markkinoilla. Myös digimarkkinasäädöksen soveltamisalan mahdollisimman pitkälle menevän yhdenmukaistamisen olisi oltava prioriteettina. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Datan vapaa liikkuvuus on yhtä lailla elintärkeää eurooppalaiselle innovoinnille ja yritysten kasvulle, ja se tukee digitaalisia sisämarkkinoita. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK korostaa, että alueelliset toimitusrajoitukset haittaavat sisämarkkinoiden kehitystä, ja kehottaa komissiota puuttumaan niiden kilpailua rajoittaviin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot omaksuvat koordinoidun lähestymistavan sellaisten tuotteiden kaupan pitämiseen, joihin Ukrainan kriisillä on vaikutuksia. Venäjän hyökkäyksen aiheuttama kriisi on johtanut tuntuviin toimitusrajoituksiin. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suosittaa, että tehostetaan kansallisia politiikkatoimia ja tarjotaan liikkuvuutta koskevia kannustimia samalla kun painotetaan aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, kuten työssäoloaikaisia etuuksia työntekijöille EU:ssa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK on tietoinen siitä, että pääomamarkkinaunioni on monimutkainen hanke, mutta toteaa, että EU:lla on edelleen 27 pääoma- ja rahoitusmarkkinaa, jotka eivät toimi yhtenäisinä, mikä rajoittaa sisämarkkinoiden potentiaalia. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Nykyisinä hyvin epävarmoina aikoina on varmistettava, että kilpailupolitiikka on suunnattu erityisesti niiden siirtymien toteuttamiseen, joihin EU on sitoutunut. Lisäksi minkäänlaista kilpailua vääristävää kaupallista, sosiaalista, sääntelyyn liittyvää, verotuksellista tai ympäristöön liittyvää polkumyyntiä ei saa sallia. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK katsoo myös, että tarvittaisiin ”avointa strategista riippumattomuutta” erityisesti keskeisillä aloilla, jotta voitaisiin edistää häiriönsietokyvyn kehittämistä, monipuolistamista ja kunnianhimoista kauppaohjelmaa. |
| --- | --- |

1.12

2.   Johdanto

2.1   Sisämarkkinoiden tavoite

| 2.1.1 | EU:n sisämarkkinoiden tavoitteena on ollut poistaa tavaroiden, palvelujen, pääoman ja ihmisten liikkuvuuden esteet tuottavuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi koko EU:ssa. |
| --- | --- |

2.1.1

2.2   Sisämarkkinoiden jaettu vastuu

| 2.2.1 | EU ja jäsenvaltiot ovat yhteisesti vastuussa sisämarkkinoiden toiminnasta. Tällä hetkellä EU:n lainsäädännön tulkinnassa ja soveltamisessa on kuitenkin edelleen monia eroja. Monissa tapauksissa tällaisia eroja voidaan pitää perusteettomina tai suhteettomina, ja joka tapauksessa ne muodostavat esteen ihmisten, tavaroiden ja palvelujen vapaalle liikkuvuudelle. |
| --- | --- |

2.2.1

2.3   Jäsenvaltioiden vastuu

| 2.3.1 | Objektiivisesti tarkasteltuna jäsenvaltioiden välisiin eroihin saattaa olla olemassa päteviä syitä, mutta tällaisia perusteita ei aina esitetä, ja toisinaan jäsenvaltiot eivät yritä löytää tasapainoa kansallisella tasolla olemassa olevien perusteiden ja sisämarkkinoihin mahdollisesti kohdistuvien kielteisten vaikutusten välillä. Tämän seurauksena EU:ssa on edelleen monia sääntelyyn liittyviä ja muita esteitä, joiden johdosta sisämarkkinat ovat ”keskeneräiset” ja hajanaiset. Näitä ovat muun muassa seuraavat:






  — | Kansallista lainsäädäntöä perustellaan toissijaisuusperiaatteen soveltamisella. |
| --- | --- | --- |

2.3.1

—

Kansallista lainsäädäntöä perustellaan toissijaisuusperiaatteen soveltamisella.

| — | Vastavuoroiseksi tarkoitetun tunnustamisen periaatetta ei noudateta. |
| --- | --- |

—

Vastavuoroiseksi tarkoitetun tunnustamisen periaatetta ei noudateta.

| — | Yhä yleisempää on liiallinen sääntely eli ylisääntely ja vaatimustenvastainen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä niin, että jäsenvaltioiden hallitukset ja parlamentit ylittävät EU:n tasolla hyväksytyt EU:n säädöstekstit saattaessaan niitä osaksi kansallista lainsäädäntöään. Monet sisämarkkinoihin vaikuttavat esteet johtuvatkin EU:n lainsäädännön virheellisestä tai puutteellisesta soveltamisesta ja siitä, että jäsenvaltiot soveltavat kansallisia sääntöjä, jotka ovat ristiriidassa sisämarkkinoiden tavoitteiden kanssa. Sillä, että täytäntöönpano on jäsenvaltioissa epätäsmällistä tai virheellistä ja että komissio ei valvo lainsäädännön noudattamista, on näin ollen haitallisia seurauksia sekä EU- että jäsenvaltiotasolla niin kansalaisten kuin yritystenkin kannalta. |
| --- | --- |

—

Yhä yleisempää on liiallinen sääntely eli ylisääntely ja vaatimustenvastainen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä niin, että jäsenvaltioiden hallitukset ja parlamentit ylittävät EU:n tasolla hyväksytyt EU:n säädöstekstit saattaessaan niitä osaksi kansallista lainsäädäntöään. Monet sisämarkkinoihin vaikuttavat esteet johtuvatkin EU:n lainsäädännön virheellisestä tai puutteellisesta soveltamisesta ja siitä, että jäsenvaltiot soveltavat kansallisia sääntöjä, jotka ovat ristiriidassa sisämarkkinoiden tavoitteiden kanssa. Sillä, että täytäntöönpano on jäsenvaltioissa epätäsmällistä tai virheellistä ja että komissio ei valvo lainsäädännön noudattamista, on näin ollen haitallisia seurauksia sekä EU- että jäsenvaltiotasolla niin kansalaisten kuin yritystenkin kannalta.

| — | EU:n tulevia toimenpiteitä sovelletaan kansallisella tasolla niin, että hallitukset ja parlamentit pyrkivät ennakoimaan EU:n politiikkojen soveltamista asettaen kansalliset intressit etusijalle, vaikka komissio jatkaa edelleen näiden politiikkojen kehittämistä. Esimerkkinä tästä on kiertotaloutta koskeva EU:n politiikka. |
| --- | --- |

—

EU:n tulevia toimenpiteitä sovelletaan kansallisella tasolla niin, että hallitukset ja parlamentit pyrkivät ennakoimaan EU:n politiikkojen soveltamista asettaen kansalliset intressit etusijalle, vaikka komissio jatkaa edelleen näiden politiikkojen kehittämistä. Esimerkkinä tästä on kiertotaloutta koskeva EU:n politiikka.

| — | Kansalliset intressit asetetaan etusijalle unionin strategisia ekosysteemejä koskevissa kysymyksissä. |
| --- | --- |

—

Kansalliset intressit asetetaan etusijalle unionin strategisia ekosysteemejä koskevissa kysymyksissä.

2.4   Sisämarkkinoiden rajoituksista aiheutuvat taloudelliset kustannukset

| 2.4.1 | Edellä mainitut esimerkit kuvaavat Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden suurimpia kustannuksia. Useissa tutkimuksissa on itse asiassa painotettu ”täydellisten” sisämarkkinoiden valtavia taloudellisia hyötyjä. Euroopan parlamentin yleiskatsauksen mukaan ne vaihtelevat 650 miljardista eurosta 1,1 biljoonaan euroon vuodessa, mikä vastaa 5–8,6:ta prosenttia EU:n BKT:stä (3). |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Samaisessa Euroopan parlamentille tehdyssä RAND Europe -tutkimuksessa tarkastellaan vähäisempien kaupan esteiden taloudellisia vaikutuksia sisämarkkinoihin. Tutkimuksen mukaan kauppavirtojen paranemisesta, talouskasvusta ja työpaikkojen luomisesta kaupan esteiden vähenemisen myötä koituvat taloudelliset hyödyt olisivat 183–269 miljardia euroa vuodessa (4). |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Komission arvio täysin yhdentyneistä EU:n digitaalisista sisämarkkinoista on myös merkityksellinen menetettyjä mahdollisia hyötyjä ajatellen. Komission mukaan digitaaliset sisämarkkinat edistäisivät innovointia, tuottaisivat vuosittain 415 miljardia euroa EU:n talouteen ja loisivat satojatuhansia uusia työpaikkoja (5). |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | Kaikki tämä viittaa merkittäviin potentiaalisiin taloudellisiin hyötyihin (ja niihin liittyviin hyvinvointietuihin), joita täydellisemmät sisämarkkinat olisivat tuottaneet. Toisin sanoen tämä vastaa Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden taloudellisia kokonaiskustannuksia tai menetettyä lisäarvoa ja yhteistä hyvää. |
| --- | --- |

2.4.4

| 2.4.5 | Rajoituksista huolimatta sisämarkkinat ovat tähän mennessä auttaneet säilyttämään EU:n taloudellisen vaurauden ja edistämään sitä. EU:n talouden kilpailukykyä ja häiriönsietokykyä on kuitenkin vahvistettava jatkamalla sisämarkkinauudistuksia ja puuttumalla strategisiin riippuvuuksiin. On myös edistettävä yrittäjyyskulttuuria EU:ssa, jolloin kaikenkokoiset innovatiiviset yritykset ja erityisesti mikroyritykset sekä pienet ja keskisuuret yritykset ja startup-yritykset saavat entistä tehokkaampaa tukea ja voivat kukoistaa, jotta voidaan edistää yhteiskuntien häiriönsietokykyä ja yhteenkuuluvuutta. Aivan yhtä tärkeää on, että hyvin toimivat sisämarkkinat edistävät visiota sosiaalisemmasta Euroopasta, jossa kansalaisten hyvinvointi asetetaan poliittisen asialistan kärkeen ja joka auttaa tasoittamaan sosiaalisia eroja alhaalta käsin. |
| --- | --- |

2.4.5

3.   Rajoitukset

| 3.1 | Nykyisiä rajoituksia ovat muun muassa sääntelyyn, kansalliseen lainsäädäntöön, verokysymyksiin, logistiikkaan ja tarjontaan liittyvät rajoitukset sekä muut monivivahteisemmat EU:n jäsenvaltioiden väliset erot, jotka tekevät EU:n sisäisestä kaupasta edelleen haastavaa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Rajoitukset jarruttavat myös keskeisiä talouden aloja, kuten palveluja, jotka ovat edelleen hajanaisia kansallisten rajojen mukaan, kuten seuraavasta käy ilmi:






  — | historiallisesti rajoittavat kansalliset säännöt, jotka ovat usein perusteltuja toissijaisuusperiaatteen nojalla |
| --- | --- | --- |

3.2

—

historiallisesti rajoittavat kansalliset säännöt, jotka ovat usein perusteltuja toissijaisuusperiaatteen nojalla

| — | palveludirektiivin puutteellinen täytäntöönpano ja soveltaminen, mikä haittaa sijoittautumisvapautta, palvelujen vapaata liikkuvuutta ja palvelujen tarjoamisen vapautta |
| --- | --- |

—

palveludirektiivin puutteellinen täytäntöönpano ja soveltaminen, mikä haittaa sijoittautumisvapautta, palvelujen vapaata liikkuvuutta ja palvelujen tarjoamisen vapautta

| — | kansalliset kauppalait, jotka haittaavat yritysten liiketoimintaa. Nämä lait heikentävät usein alan kilpailukykyä, ovat protektionistisia ja vähentävät luotettavien ja laillisten yritysten halua tehdä investointeja muissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

—

kansalliset kauppalait, jotka haittaavat yritysten liiketoimintaa. Nämä lait heikentävät usein alan kilpailukykyä, ovat protektionistisia ja vähentävät luotettavien ja laillisten yritysten halua tehdä investointeja muissa jäsenvaltioissa.

| — | kansalliset vaatimukset, jotka haittaavat tavaroiden vapaata liikkuvuutta. Jäsenvaltiot eivät useinkaan ilmoita uusista kansallisista teknisistä vaatimuksistaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2015/1535 (6) säädetyn menettelyn mukaisesti eivätkä sovella vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta yhdenmukaistamattomassa toiminnassa, kuten direktiivien täytäntöönpanon yhteydessä tapahtuvassa ylisääntelyssä. |
| --- | --- |

—

kansalliset vaatimukset, jotka haittaavat tavaroiden vapaata liikkuvuutta. Jäsenvaltiot eivät useinkaan ilmoita uusista kansallisista teknisistä vaatimuksistaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2015/1535 (6) säädetyn menettelyn mukaisesti eivätkä sovella vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta yhdenmukaistamattomassa toiminnassa, kuten direktiivien täytäntöönpanon yhteydessä tapahtuvassa ylisääntelyssä.

| 3.3 | ETSK muistuttaa, että rikkomusmenettelyt ovat pitkällisiä ja kalliita ja että niiden lopputulos on epävarma. Tämä aiheuttaa yrityksille liian korkeita kustannuksia ja vähentää niiden halukkuutta laajentaa liiketoimintaansa tai investoida muualle EU:ssa. Lisäksi näiden rajoitusten takia kuluttajat eivät pääse hyötymään suuremmasta valinnanvarasta, paremmista palveluista ja alhaisemmista hinnoista. ETSK myös kehottaa komissiota tehostamaan toimia rikkomusmenettelyjen soveltamisessa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Nämä kustannukset vaikuttavat talouteen laajemmin, mikä rajoittaa kilpailukykyä, kasvupotentiaalia ja markkinatalouden kehittämistä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ulkoiset häiriöt vaikuttavat EU:hun, kuten missä tahansa taloudessa, mutta se, miten näihin häiriöihin vastataan ja miten markkinat reagoivat, määräytyy pääasiassa yksittäisten jäsenvaltioiden kansallisella tasolla toteuttamien politiikkojen ja taloudellisen käyttäytymisen edistämiseksi toteutettujen toimenpiteiden perusteella. Ukrainan sota on paljastanut EU:n riippuvuuden globaaleista arvoketjuista. Meneillään oleva kriisi vaikuttaa todennäköisesti eri aloihin eri tavoin, mutta ei ole epäilystäkään siitä, että sisämarkkinoista on paljastunut heikkouksia, erityisesti tavaroiden ja palvelujen sekä välttämättömien hyödykkeiden vapaan liikkuvuuden rajoitukset. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Lisäksi on syytä muistaa, että noin 82 prosenttiin sisämarkkinoilla kaupan kohteena olevista tuotteista sovelletaan yhdenmukaistettuja sääntöjä ja noin 18 prosenttia EU:n sisäisestä tavarakaupasta kuuluu vastavuoroisen tunnustamisen piiriin. On kuitenkin yhä uusia tapauksia, joissa kansalliset tekniset säännöt vaikuttavat olevan ristiriidassa EU:n lainsäädännön kanssa. Lisäksi monissa jäsenvaltioissa on viime aikoina lisätty elintarvikkeiden ja juomien kansallisia merkintävaatimuksia, joita on perusteltu kuluttajien suojelulla ja ympäristöseikoilla. Samanaikaisesti vastavuoroisen tunnustamisen periaate ei toimi moitteettomasti. Osoituksena tästä on, että 71 prosenttia pk-yrityksistä, jotka ovat hakeneet nykyiseen yhdenmukaistamattomien tavaroiden vastavuoroisen tunnustamisen järjestelmään, ovat saaneet kielteisen päätöksen markkinoille pääsystä. |
| --- | --- |

3.6

4.   Rajoituksiin puuttuminen

| 4.1 | Seuraavassa mainitut toimenpiteet auttaisivat vapauttamaan osan sisämarkkinoiden potentiaalisista taloudellisista hyödyistä. |
| --- | --- |

4.1

4.2   Nykyisten välineiden tehokkaampi käyttö

| 4.2.1 | ETSK katsoo, että sisämarkkinoita mahdollisesti haittaavista kansallisista säädösaloitteista on ilmoitettava komissiolle ja että niitä on kommentoitava ja arvioitava. Ilman jäsenvaltioiden sitoutumista ilmoittamiseen, kommentointiin ja arviointiin nämä menettelyt jäävät tehottomiksi. Näin ollen tarvitaan tehokkaampaa valvontaa, jolla tuetaan tuotemarkkinoiden sääntelyn yhdenmukaistamista EU:n jäsenvaltioissa. Esimerkiksi vähittäiskaupan alalla kansalliset rajoitukset ovat viime aikoina lisääntyneet lupien ja paikallista sisältöä koskevien vaatimusten myötä. Tämä on ristiriidassa perussopimuksen 28 ja 30 artiklan kanssa, sillä kansallista uudelleentestausta sovelletaan usein sellaisten tuotteiden ostoihin, jotka on jo laillisesti saatettu sisämarkkinoille. Palvelujen osalta ETSK katsoo myös, ettei palveludirektiivin mukainen ilmoitusmenettely toimi niin hyvin kuin on odotettu. Sijoittautumisvapauteen liittyen ETSK:sta on valitettavaa huomata, etteivät jäsenvaltiot ole päässeet yhteisymmärrykseen ehdotuksesta ilmoittamista koskevaksi direktiiviksi. Kyseisellä säädöksellä olisi tiukennettu jäsenvaltioiden velvollisuutta ilmoittaa komissiolle palvelujen lupajärjestelmiä (ja siten myös kaupunkisuunnittelua) koskevista laki- tai asetusluonnoksista (7). ETSK myös kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita esittämään yksityiskohtaisempia tietoja sovellettavista perusteista ja oikeasuhteisuudesta, kun jäsenvaltiot ilmoittavat teknisistä säännöistä. On myös tärkeää varmistaa, että ilmoitettuja vaatimuksia valvotaan asianmukaisesti riippumatta siitä, mitä ilmoitusmenettelyä käytetään (8). Jotta voitaisiin puuttua ongelman ytimeen, ETSK katsoo, että lainsäädännössä olisi siirryttävä edelleen vähimmäistason yhdenmukaistamisesta kohti mahdollisimman suurta yhdenmukaistamista. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Toinen huolenaihe on sellaisten toimenpiteiden soveltaminen, jotka estävät suunnitellun EU:n sääntelyn, kuten kansallinen sertifiointi, jonka soveltamisen nimenomaisena tavoitteena on tietyntasoisen suojan tarjoaminen erityisesti maatalouselintarvikealalla. ETSK pitää tällaisia rajoituksia täysin protektionistisina, mutta kun ne tuodaan päivänvaloon, niiden poistamiseen johtava prosessi on usein hidas ja työläs, joten tällaiset rajoitukset pysyvät vähittäiskauppiaiden kannalta voimassa aivan liian pitkään. ETSK katsoo, että tämän estämiseksi jäsenvaltiot voisivat sen sijaan sitoutua vähemmän rajoittaviin kansallisiin toimenpiteisiin perussopimuksessa vahvistetun ”tiiviimmän yhteistyön” kautta. ETSK viittaa myös yleiseurooppalaiseen yksilölliseen eläketuotteeseen, jota voitaisiin soveltaa sisämarkkinoita tukevana vakiokehyksenä myös muilla aloilla. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | ETSK myös katsoo, että jos maakohtaisiin suosituksiin liittyviä sitoumuksia ei noudateta, eurooppalainen ohjausjakso voisi olla tehokas väline tällaisten ongelmien ratkaisemiseksi erityisesti komission toteuttamin oikeasuhteisin toimin, joihin voisi kuulua myös EU:n rahoituksen mahdollinen keskeyttäminen. Tämä on linjassa elpymis- ja palautumissuunnitelmia koskevien komission jäsenvaltioille antamien ohjeiden kanssa. Niissä painotetaan sisämarkkinoiden sääntelyesteiden ja muiden esteiden poistamista sekä edellytyksiä, joiden täyttyessä jäsenvaltioiden on täytettävä eurooppalaisen ohjausjakson vaatimukset. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | ETSK kehottaa myös varmistamaan, että direktiivit, joista on jo neuvoteltu ja äänestetty, pannaan tehokkaasti täytäntöön ja niiden noudattamista valvotaan. Tässä yhteydessä komission ja jäsenvaltioiden olisi sitouduttava panemaan täytäntöön sääntelyn parantamista koskeva paketti, joka edellyttää laadukkaita vaikutustenarviointeja. |
| --- | --- |

4.2.4

4.3   Digitaalisten sisämarkkinoiden potentiaalin hyödyntäminen

| 4.3.1 | ETSK katsoo, että Euroopan kasvava digitaalitalous tarjoaa mahdollisuuksia talouskasvuun ja että potentiaaliset taloudelliset hyödyt toteutuvat, kun edistetään digitaalisten palvelujen yhdentämistä jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | ETSK pitääkin digipalvelusäädöstä ja digimarkkinasäädöstä ratkaisevana askelena pyrittäessä luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille toimijoille digitaalisilla markkinoilla. Keskittymällä tiettyihin palveluihin palveluntarjoajan sijainnista ja palvelun tarjoamiseen sovellettavasta lainsäädännöstä riippumatta digipalvelu- ja digimarkkinasäädöksissä tartutaan kysymykseen eurooppalaisten ja maailmanlaajuisten verkko-operaattoreiden yhdenvertaisesta kohtelusta. Lisäksi ETSK:n ehdottomana prioriteettina on estää se, että kansallisen lainsäädännön lisääntyminen pilkkoisi sisämarkkinoita entisestään. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Merkittäviä taloudellisia hyötyjä voitaisiin saada myös lisäämällä verkkopalvelujen käyttöä ja parantamalla digitaalista infrastruktuuria EU:ssa. Tässä yhteydessä komissio suosittaa siirtymistä täysin toimivaan sähköisten hankintojen järjestelmään ja sähköiseen laskutukseen. Arvioiden mukaan täysi siirtyminen sähköisiin hankintoihin voisi tuottaa vaikuttavat 50–75 miljardia euroa vuodessa (9). |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | ETSK pitää niin ikään datan vapaata liikkuvuutta elintärkeänä eurooppalaiselle innovoinnille, kaikenkokoisten yritysten kasvulle, työpaikkojen luomiselle ja digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamiselle. Datan vapaata liikkuvuutta tukeva lainsäädäntö on jo olemassa. Olisi kuitenkin vältettävä kaikenlaisia perusteettomia datan säilyttämispaikkavaatimuksia. |
| --- | --- |

4.3.4

4.4   Toimitusrajoituksista luopuminen

| 4.4.1 | ETSK panee merkille, että vuoden 2018 maarajoitusasetukset ovat osaltaan helpottaneet kaupankäyntiä EU:ssa. Eurooppalaiset kuluttajat joutuvat kuitenkin kohtaamaan edelleen tavaroiden ja palvelujen maarajoituksia. ETSK korostaa, että vieläkin on alueellisia toimitusrajoituksia, jotka voivat toteutua eri tavoin: voidaan esimerkiksi kieltäytyä toimittamasta tai uhata lopettaa toimitukset tietylle jakelijalle ja rajoittaa jäsenvaltioissa myynnissä olevia määriä, tuotevalikoimissa ja hinnoissa voi olla jäsenvaltioiden välillä selittämättömiä eroja tai tuotteiden pakkausten kielivaihtoehtoja voidaan rajoittaa. ETSK korostaa, että alueelliset toimitusrajoitukset ovat esteenä sisämarkkinoiden kehittämiselle ja niistä kuluttajille mahdollisesti syntyville eduille, ja kehottaa komissiota puuttumaan alueellisten toimitusrajoitusten kilpailunvastaisiin vaikutuksiin täysin toimivien sisämarkkinoiden aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Venäjän hyökkäys Ukrainaan on tuonut esiin huomattavia energian toimitusvarmuuteen ja elintarviketurvaan liittyviä riskejä, jotka edellyttävät EU:lta yhtenäistä strategista lähestymistapaa. ETSK katsoo, että hyvin toimivat sisämarkkinat voivat tukea tätä strategiaa sekä lievittää osaksi hintapaineita, jotka murentavat nopeasti ostovoimaa kaikkialla EU:ssa. ETSK pitää tässä yhteydessä tervetulleina EU:n tason pyrkimyksiä tehdä yhteistyötä kaasun yhteishankinnassa (vapaaehtoispohjalta) energian hintoihin kohdistuvien paineiden lieventämiseksi. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | ETSK pitää kuitenkin valitettavana, ettei jäsenvaltioiden välistä koordinoitua toimintatapaa ole tähän mennessä pyritty soveltamaan muiden tuotteiden kohdalla, joihin Ukrainan kriisi on vaikuttanut. |
| --- | --- |

4.4.3

4.5   Työntekijöiden ja ammattilaisten rajatylittävän liikkuvuuden edistäminen

| 4.5.1 | Työntekijöiden ja ammattilaisten rajatylittävä liikkuvuus EU:ssa on edelleen haaste, joka rajoittaa tarjontaa ja aiheuttaa epäsuhtaa esimerkiksi tietotekniikan ja huipputeknologian kaltaisilla aloilla huolimatta EU:n politiikoista, joilla pyritään helpottamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta. Unioni- ja jäsenvaltiotason tiedot viittaavat siihen, että liikkuvuus sekä maiden välillä että niiden sisällä on edelleen vähäistä myös kansainvälisessä vertailussa. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | ETSK suosittaa erityisesti, että tehostetaan kansallisia politiikkatoimia tarjoamalla liikkuvuutta koskevia kannustimia samalla kun painotetaan aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, kuten työssäoloaikaisia etuuksia EU:n työntekijöille ja pakolaisaseman saaneille kolmansien maiden työntekijöille. ETSK katsoo, että vastaanottavat maat, jotka tarjoavat työnhakijoille taloudellisia kannustimia työpaikan vastaanottamiseen toisessa jäsenvaltiossa tai toisella alueella, edistäisivät liikkuvuutta entisestään. Lisäksi on tarvetta toimille tiedonsaannin parantamiseksi työpaikoista muissa EU-maissa sekä liikkuvuusavustukselle logistiikkatuen antamiseksi toiseen maahan muutettaessa – esimerkiksi majoituksen löytäminen, verotusta varten rekisteröityminen, koulun löytäminen lapsille, mahdollisesti apu työpaikan löytämisessä kumppanille. ETSK huomauttaa kuitenkin, että työvoiman liikkuvuus EU:ssa on kärsinyt toistaiseksi sovelletusta hajanaisesta lähestymistavasta. Eriytettyjä toimintapolitiikkoja on vältettävä jatkossa erityisesti kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Tutkintojen ja pätevyyksien tunnustaminen, joka on olennaisen tärkeää avointen työpaikkojen täyttämiseksi siellä, missä työvoimasta on edelleen pulaa, on yhä ongelma koko EU:ssa. ETSK katsoo, että nykyinen järjestelmä on edelleen liian voimakkaasti riippuvainen yksittäisistä hallituksista, sillä jäsenvaltiot voivat vapaasti soveltaa omia sääntöjään. Komission olisi varmistettava, että tutkintojen ja muiden pätevyyksien tunnustamiseen sovelletaan nykyistä yhdenmukaisempaa lähestymistapaa kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | EU:n työntekijöiden ja ammattilaisten liikkuvuutta voidaan lisätä vain, jos voimassa olevien säännösten täytäntöönpanon valvontaa, tiedonsaantia ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä parannetaan. ETSK toteaa, että yksittäiset jäsenvaltiot saattavat suhtautua vastahakoisesti uusiin sisämarkkinauudistuksiin pelätessään tämän johtavan mahdollisiin työpaikkojen menetyksiin lyhyellä aikavälillä ja alakohtaisiin menetyksiin erityisesti maissa, jotka ovat jo jääneet muista jälkeen, sekä alhaisen tuottavuuden maissa ja aloilla. Teoriassa työvoiman vapaa liikkuvuus auttaisi ratkaisemaan tämän ongelman, mutta kansallisesta näkökulmasta se voisi johtaa väliaikaisesti resurssien menettämiseen ja mahdolliseen aivovuotoon ja osaamisen menettämiseen. |
| --- | --- |

4.5.4

4.6   Pääomavirtojen ja rahoituspalvelujen lisääminen koko EU:ssa

| 4.6.1 | Sama pätee myös EU:n pääomamarkkinoihin. ETSK on tietoinen siitä, että pääomamarkkinaunioni on monimutkainen hanke, jonka tavoitteena on syventää ja yhdentää entisestään EU:n jäsenvaltioiden pääomamarkkinoita. Se edellyttää toimenpiteiden ja lainsäädännöllisten muutosten hyväksymistä monilla eri aloilla, ja siihen liittyy vastuita sekä EU:n että kunkin jäsenvaltion tasolla. ETSK toteaa, että pääomamarkkinaunionin toteuttaminen on yhä kaukainen tavoite vuonna 2022. Vaikka edistystä on tapahtunut jonkin verran erityisesti EU:n pääomamarkkinoiden elpymispaketin myötä, EU:ssa on edelleen 27 pääomamarkkinaa, jotka eivät toimi yhtenäisinä. Rahoitus on Euroopassa edelleen jyrkästi segmentoitunut kansallisten rajojen mukaan, ja säästäjät ja sijoittajat ovat vahvasti riippuvaisia kansallisesta ympäristöstä. Tämä koskee myös rahoituspalveluja yleensä, vähittäisrahoituspalvelut ja kotimaiset säästöt mukaan luettuina. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | ETSK katsoo, että tämä rajoittaa sekä talouden elpymistä että sisämarkkinoiden sujuvaa toimintaa. Pääomamarkkinaunionin taloudelliset hyödyt ovat selviä, mutta pääomamarkkinaunionin toteuttaminen edellyttää sekä yksittäisten jäsenvaltioiden poliittista sitoutumista että komission edistämien aloitteiden, myös euron kansainvälisen aseman vahvistamiseen tähtäävien aloitteiden, tehokasta hyväksymistä. Digitalisaation roolia pääomamarkkinaunionin edistämisessä ei myöskään voida aliarvioida. |
| --- | --- |

4.6.2

4.7   Huomattavasti vahvempi poliittinen tahto sisämarkkinarajoitusten poistamiseksi

| 4.7.1 | Nykyisinä hyvin epävarmoina aikoina ETSK peräänkuuluttaa kilpailupolitiikkaa, joka on suunnattu erityisesti niiden siirtymien toteuttamiseen, jotka EU itse on käynnistänyt. Nämä siirtymät edellyttävät kunnianhimoista kauppa- ja investointipolitiikkaa, poikkeuksellisia julkisia ja yksityisiä investointeja, innovointia, entistä pidemmälle menevää sosiaalista, taloudellista ja ympäristöön liittyvää edistystä sekä hyvin toimivia sisämarkkinoita. Kaikkea tätä on tuettava oikeudellisella ja rahoituskehyksellä, jolla varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset markkinoilla kaikille sidosryhmille, kaikille alueille ja kansalaisille koko EU:ssa. EU:n sisämarkkinoiden eheys ja niiden hajanaisuuden välttäminen ovat keskeisiä tekijöitä. Hyvin toimivat sisämarkkinat ja kilpailupolitiikka, jonka avulla yritykset ja kuluttajat voivat ottaa osaa laajaan markkinakilpailuun tasapuolisin toimintaedellytyksin, ovat ensiarvoisen tärkeitä, sillä ne edistävät tehokkuutta ja innovointia ja tarjoavat ympäristön, jossa menestyksekäs liiketoiminta voi kehittyä. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Komitea katsoo, että yhdenmukaistaminen ja vapaan liikkuvuuden esteiden poistaminen unionissa mahdollistavat kilpailun, innovoinnin ja tuottavuushyötyjen kehittämisen. Minkäänlaista kilpailua vääristävää kaupallista, sosiaalista, sääntelyyn liittyvää, verotuksellista tai ympäristöön liittyvää polkumyyntiä ei saa sallia. ETSK odottaa kaikkien jäsenvaltioiden kunnioittavan tätä ja vaatii, että EU:n ulkopuoliset kumppanit kunnioittavat EU:n tärkeimpiä perusarvoja ja -oikeuksia, olipa kyse sitten sosiaali-, yritys- ja ympäristöasioista. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | ETSK varoittaa, ettei sisämarkkinoita olisi enää pidettävä eräänlaisena globaalin kauppasopimuksen kehittyneenä versiona, jonka ominaisuuksia voitaisiin mukauttaa neuvotteluissa. Sisämarkkinat ovat paljon enemmän kuin tämä. Kyse on myös hyvinvoinnin parantamisesta sellaisen sosiaalisen ja taloudellisen lähentymisen avulla, jonka tavoitteena on vähentää eriarvoisuutta ja varmistaa, ettei lisääntyvästä sosiaalisesta epätasapainosta ja köyhyyden yleisestä lisääntymisestä muodostu vakavia esteitä Euroopan yhdentymiselle. ETSK painottaakin sosiaalisia perusoikeuksia ja työntekijöiden oikeutta säällisiin palkkoihin ja työoloihin ja -ehtoihin paitsi niiden vuorovaikutuksessa taloudellisten vapauksien kanssa myös suhteessa sisä- ja työmarkkinoihin, kilpailuun ja kaikkiin muihin unionin politiikkatoimiin, muun muassa talouden ohjauksen ja hallinnan, kaupan, digitalisaation ja ympäristön kaltaisilla aloilla. Näin pyritään myös turvaamaan työmarkkinaosapuolten riippumattomuus ja vahvistamaan sitä luomalla selkeä yhteys kollektiivisten sosiaalisten oikeuksien kunnioittamiseen ja edistämiseen. On myös keskeisen tärkeää varmistaa, että perusoikeudet suojataan ja turvataan perussopimuksissa täydellisesti. |
| --- | --- |

4.7.3

| 4.7.4 | ETSK toteaa, että sisämarkkinoiden on vastattava jatkuvasti teknologian muutoksiin, globalisaatioon, koulutuksen sekä työ- ja pääomamarkkinoiden kehitykseen ja ennen kaikkea maailmanlaajuisiin kriiseihin ja konflikteihin. Nykytilanteessa ei ole tilaa tavanomaisille ehdotuksille – vallitseva kriisitilanne ja muuttuneet olosuhteet on otettava huomioon lainsäädäntöä ehdotettaessa. |
| --- | --- |

4.7.4

| 4.7.5 | ETSK katsoo myös, että tarvitaan ”avointa strategista riippumattomuutta” erityisesti keskeisillä aloilla. Se auttaisi parantamaan häiriönsietokykyä avoimuuden, kunnianhimoisen kauppaohjelman, samanmielisten kumppanien kanssa tehtävän yhteistyön, monipuolistamisen ja protektionismin välttämisen avulla. |
| --- | --- |

4.7.5

| 4.7.6 | ETSK pitää lopulta valitettavana, että lähes 30-vuotisen olemassaolonsa jälkeen EU:n sisämarkkinat ovat edelleen keskeneräiset. |
| --- | --- |

4.7.6

Bryssel 13. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 825 final (EUVL C 286, 16.7.2021, s. 70).

1

(2)  COM(2020) 842 final (EUVL C 286, 16.7.2021, s. 64).

2

(3)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html

3

(4)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html.

4

(5)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1535, annettu 9 päivänä syyskuuta 2015, teknisiä määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä (kodifikaatio) (EUVL L 241, 17.9.2015, s. 1).

6

(7)  2016/0398(COD); https://eur-lex.europa.eu/procedure/FI/2016_398

7

(8)  Tutkimus jäsenvaltioiden suorittamasta suhteellisuusarvioinnista, kun ne hyväksyvät vähittäiskaupan sijoittautumiseen liittyviä vaatimuksia direktiivin 2006/123/EY mukaisesti.

8

(9)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html

9

---

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/58 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/58

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Digiverotus”

(puheenjohtajavaltio Tšekin pyytämä valmisteleva lausunto)

(2022/C 443/08)

| Esittelijä: | Benjamin RIZZO |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Petru Sorin DANDEA |

Esittelijä:

Benjamin RIZZO

Yhteisesittelijä:

Petru Sorin DANDEA

| Lausuntopyyntö | 26.1.2022, Eurooppa-asioiden ministerin Mikuláš BEKin kirje |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 1.7.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 13.7.2022 |
| Täysistunnon nro | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 200/0/1 |

Lausuntopyyntö

26.1.2022, Eurooppa-asioiden ministerin Mikuláš BEKin kirje

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

1.7.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

13.7.2022

Täysistunnon nro

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

200/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Digitaalitalouden verottamista koskevien asianmukaisten periaatteiden ja sääntöjen kehittämisestä on tullut tärkeä tehtävä Euroopan unionille ja muille kansainvälisille sääntelyviranomaisille, jotta veropolitiikka voidaan nykyaikaistaa ja mukauttaa nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) ehdottaa, että kun OECD:n/G20-maiden osallistavan kehyksen ensimmäisestä pilarista on päästy kansainväliseen sopimukseen verotusoikeuksien uudelleenjaon osalta, vastaavat säännöt pannaan nopeasti täytäntöön EU:ssa koordinoidusti ja samanaikaisesti muiden merkittävien kauppakumppaneiden kanssa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että EU voi ottaa johtavan roolin digitaalitalouden verottamisessa. Tällaisessa roolissa olisi kuitenkin toimittava OECD:n/G20-maiden tekemän kansainvälisen sopimuksen puitteissa, kuten on jo tehty veropohjan rapautumisen estämismekanismia koskevan toisen pilarin osalta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että on ratkaisevan tärkeää, että sekä ensimmäinen että toinen pilari pannaan täytäntöön EU:ssa niin pian kuin mahdollista, jotta saavutetaan suuri yhdenmukaisuus OECD/G20-foorumissa neuvoteltavan kansainvälisen sopimuksen kanssa. Ensimmäinen ja toinen pilari olisi nähtävä kattavana ja toisiinsa integroituna sääntelypakettina. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK toteaa, että digitaalitalouden verottamista koskeva EU:n lainsäädäntöaloite voisi hyödyttää suuresti sisämarkkinoita, mikä epäilemättä johtaisi tehokkaampaan kehykseen verrattuna erillisiin kansallisiin aloitteisiin. Koordinoimattomien ja erillisten sääntöjen käyttöönotto jäsenvaltioissa lisäisi hajanaisuutta EU:ssa, aiheuttaisi veroepävarmuutta ja haittaisi kilpailukykyä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kannustaa ensimmäistä pilaria koskevaan kansainväliseen sopimukseen, jonka tavoitteena on saada aikaan tehokas verotusjärjestelmä, jossa kunnioitetaan neutraaliuden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteita ja jossa voidaan toisaalta säilyttää digitaalitalouteen sisältyvä innovoinnin mahdollisuus ja toisaalta varmistaa, että pitkälle digitalisoidut yritykset maksavat oikeudenmukaisen osuutensa kansallisiin talousarvioihin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa tekemään ensimmäistä pilaria koskevan kansainvälisen sopimuksen, jossa pidättäydytään mahdollisuuksien mukaan liian monimutkaisista säännöistä ja jolla pyritään saavuttamaan avoimuus, ennakoitavuus ja hallinnon yksinkertaistaminen sekä pitämään sääntöjen noudattamisesta aiheutuvat kustannukset alhaisina. Liian monimutkainen järjestelmä voisi nimittäin luoda mahdollisuuksia kiertää vasta sovittuja sääntöjä ja sellaisena vähentää niiden tehokkuutta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK korostaa, että asianmukaisesti suunniteltu digitaaliyrityksiä koskeva kansainvälinen vero-oikeus ehkäisee tehokkaasti verovilppiä ja veronkiertoa sekä luo oikeudenmukaisen, vakaan ja progressiivisen verojärjestelmän. Tasapuoliset toimintaedellytykset yritysten voittojen verottamisen alalla ovat avainasemassa, koska yksittäiset yritykset ovat viime vuosina onnistuneet hyödyntämään eräiden jäsenvaltioiden erityisiä verosääntöjä siten, että niiden tosiasiallinen veroaste on laskenut huomattavasti. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että digitaalitalouden verottamista koskevassa asianmukaisessa sääntelykehyksessä olisi otettava huomioon digitalisaation aiheuttama voimakas riippuvuus aineettomasta omaisuudesta. Kyseinen omaisuus on lisännyt huomattavasti yritysten mahdollisuuksia kehittää olennaista liiketoimintaa jollakin lainkäyttöalueella olematta siellä fyysisesti läsnä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK huomauttaa, että digitaaliyritykset hyödyntävät usein käyttäjien tietoja arvon tuottamiseen. Tällaista arvontuottamismenetelmää ei oteta huomioon nykyisissä verojärjestelmissä, mikä aiheuttaa ristiriidan arvonmuodostuksen ja verotuksen välillä. Tätä erityiskysymystä olisi käsiteltävä asianmukaisesti ensimmäisessä pilarissa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK toistaa, että on edelleen ratkaisevan tärkeää omaksua lähestymistapa, jolla vältetään kaksinkertaisen verotuksen riski ja riski siitä, että veroa ei epähuomiossa kanneta millään lainkäyttöalueella, ja minimoidaan sääntöjen noudattamisesta eurooppalaisille yrityksille aiheutuvat kustannukset. Tätä varten ensimmäistä pilaria koskevalla sopimuksella ja sen saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä tähtäävillä säännöillä olisi yhdenmukaistettava jäsenvaltioiden jo toteuttamat erilaiset aloitteet ja vältettävä eroavuuksia ja porsaanreikiä. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK toivoo vilpittömästi, että ensimmäistä pilaria koskeva toimiva sopimus voidaan saavuttaa mahdollisimman pian sekä kansainvälisellä että EU:n tasolla, ja pitää valitettavina rajoituksia, jotka edelleen estävät tällaisen perustavanlaatuisen sopimuksen tekemisen. |
| --- | --- |

1.12

2.   Taustatilanne pääpiirteittäin

| 2.1 | Nykyiset kansainväliset yhtiöverosäännöt perustuvat 1900-luvun alussa kehitettyihin periaatteisiin, ja niitä on osittain mukautettu ajan mittaan. Ne eivät ole enää tarkoituksenmukaisia nykytilanteessa eivätkä sovellu globalisoituneeseen ja digitalisoituneeseen talouteen. Tämä tarkoittaa, että verotulot eivät jakaudu valtioille oikeudenmukaisesti ja että haitallisten verokäytäntöjen annetaan jatkua julkisen talouden ja tasapuolisen kilpailun kustannuksella. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Näin ollen digitaalitalouden verottamista koskevien asianmukaisten periaatteiden ja sääntöjen kehittämisestä on tullut tärkeä tehtävä Euroopan unionille ja muille sääntelyviranomaisille ympäri maailmaa, jotta veropolitiikka voidaan nykyaikaistaa ja mukauttaa nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | OECD:n/G20-maiden BEPS-toimenpiteitä koskeva osallistava kehys perustuu kahden pilarin ratkaisuun, jolla vastataan yhä digitalisoidummasta ja globalisoituneemmasta taloudesta johtuviin verotushaasteisiin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ensimmäisen pilarin tarkoituksena on varmistaa suurimpien monikansallisten yritysten ja erityisesti digitaaliyritysten voittojen ja verotusoikeuksien oikeudenmukaisempi jakautuminen maiden kesken. Ensimmäinen pilari edellyttää pääasiassa, että monikansalliset yritykset maksavat osan tuloveroistaan siellä, missä niiden kuluttajat ja käyttäjät ovat. Näin luodaan yhteys voittojen ja asianomaisten käyttäjien ja kuluttajien sijaintipaikan välille. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Sopimus voiton kohdentamisesta uudelleen ensimmäisen pilarin mukaisesti sisältää digitaalisten palvelujen verojen ja muiden vastaavien toimenpiteiden lakkauttamisen ja keskeyttämisen, jotta päästään eroon kansainvälisen verojärjestelmän epävakaudesta johtuvista kaupan jännitteistä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Toisen pilarin tavoitteena on varmistaa, että suuret monikansalliset yritykset, erityisesti digitaaliyritykset, maksavat vähintään 15 prosentin tosiasiallista yhtiöveroa. Sitä varten luodaan sääntelykehys, jolla voidaan hillitä voitonsiirtoa ja estää haitallinen verokilpailu lainkäyttöalueiden välillä. Näin voitaisiin tosiasiallisesti luopua yhtiöverokilpailua koskevasta rajoituksesta ja saavuttaa maailmanlaajuinen vähimmäisyhtiöverokanta, jota maat käyttävät veropohjansa suojaamiseen. ETSK kehottaa kaikkia jäsenvaltioita tekemään nopeasti poliittisen sopimuksen näistä säännöistä ja pitää valitettavana, että lopullista yksimielisyyttä ei ole vielä saavutettu. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | OECD/G20-maat ovat päässeet kansainväliseen sopimukseen toisesta pilarista ja osallistavasta kehyksestä, ja EU:n toimielimet ovat panneet vireille niiden asianmukaisen täytäntöönpanon direktiiviehdotuksella, josta keskustellaan parhaillaan neuvostossa (1). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Käsillä olevan lausunnon aiheen osalta OECD/G20-maat ovat vasta luomassa yhteistä kansainvälistä konsensusta, mistä osoituksena on OECD:n hiljattain järjestämä ensimmäistä pilaria koskeva kuulemismenettely, jossa kerätään julkista palautetta sääntöjä koskevasta luonnoksesta, vaikka kyseiset säännöt ”eivät ilmennä asiakirjan sisältöä koskevaa konsensusta” (2). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Euroopan komissio julkaisi jo vuonna 2018 digitaalitalouden verottamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen, jota ei ole viety eteenpäin pääasiassa siksi, että ensimmäisen pilarin nojalla toteutettavista säännöistä ei ole saatu aikaan kansainvälistä, laajaa konsensusta. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Tällä välin EU:n toimielimet ovat hyväksyneet digimarkkinasäädöksen, jonka tarkoituksena on säännellä digitaalisten markkinoiden kilpailurakennetta. Tältä osin EU on omaksunut omaperäisen ja kattavan sääntelylähestymistavan, joka poikkeaa muiden suurten kaupparyhmittymien, kuten Yhdysvaltojen, Kiinan ja muiden nousevien maiden, omaksumasta toimintatavasta. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | ETSK katsoo, että digimarkkinasäädöksen mallin mukaan EU:lla voisi olla johtava rooli myös digitaalitalouden verottamisessa. Tällaisessa roolissa olisi kuitenkin toimittava OECD/G20-maiden tekemän kansainvälisen sopimuksen puitteissa, kuten on jo tehty toisen pilarin osalta. |
| --- | --- |

2.11

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK on vahvasti sitä mieltä, että mahdollisia muutoksia sääntöihin, jotka koskevat voittojen verotusoikeuksien jakamista maiden kesken, on talouden digitalisoinnin yhteydessä koordinoitava maailmanlaajuisella tasolla asianmukaisen ja tehokkaan globaalin hallintotavan ja säännöstön avulla, jotta globalisaation hyvät puolet voidaan hyödyntää nykyistä paremmin. Konkreettisten ratkaisujen on siksi oltava seurausta laajasta kansainvälisestä sopimuksesta, johon kuuluu mahdollisimman monta veroaluetta. Lisäksi uusien sääntöjen erilaiset vaikutukset ja seuraukset toisaalta pieniin jäsenvaltioihin ja toisaalta suuriin jäsenvaltioihin olisi otettava asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK arvostaa digitalisaation aikaansaamaa talouden merkittävää kehitystä sekä sen myönteisiä vaikutuksia yhteiskuntaan ja suurta potentiaalia lisätä verohallintotahojen mahdollisuuksia toimia välineenä, joka tarjoaa parempia palveluja kansallisille talousarvioille ja kansalaisille. EU:n on autettava ja koordinoitava jäsenvaltioiden veroviranomaisia, jotta ne voivat sopeutua uuteen järjestelmään ja nopeasti muuttuvaan taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK on samaa mieltä OECD:n/G20-maiden vuonna 2015 julkaisemasta veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (BEPS) koskevan toimenpiteen 1 loppuraportista, jossa todetaan, että digitaalitaloudesta on tulossa yhä enemmän ”itse talous”. Monien yritysten digitalisaatio on ollut vuosien mittaan vaikuttavaa, ja tämä prosessi on nopeutunut viimeaikaisten covid-19-sulkutoimien aikana. Tällainen suuntaus johtaa usein siihen, että digitaalialustojen saamat valtavat voitot ovat erillään fyysisistä paikoista, joissa maksavat käyttäjät ja kuluttajat ovat. Tätä ilmiötä voitaisiin jatkossa käsitellä myös sosiaaliturvavelvoitteiden näkökulmasta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kun OECD:n/G20-maiden osallistavan kehyksen ensimmäisestä pilarista on päästy kansainväliseen sopimukseen, jossa on löydetty tasapaino useiden tähän mennessä esitettyjen kantojen välillä, ETSK esittää, että ensimmäinen pilari – aivan kuten toinen pilari aiemmin – myös pannaan nopeasti täytäntöön EU:ssa koordinoidusti muiden merkittävien kauppakumppaneiden kanssa, mikä lujittaa sisämarkkinoita perussopimuksen 113–115 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK katsoo, että on ratkaisevan tärkeää, että sekä ensimmäinen että toinen pilari pannaan täytäntöön EU:ssa niin pian kuin mahdollista noudattaen suurta yhdenmukaisuutta OECD/G20-foorumissa neuvoteltavan kansainvälisen sopimuksen kanssa. Ensimmäinen ja toinen pilari olisi nähtävä kattavana ja toisiinsa integroituna sääntelypakettina, jota on sovellettava nopeasti kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK toteaa, että digitaalitalouden verottamista koskeva EU:n lainsäädäntöaloite voisi hyödyttää suuresti sisämarkkinoita, mikä epäilemättä johtaisi tehokkaampaan kehykseen verrattuna erillisiin kansallisiin aloitteisiin. Koordinoimattomien ja erillisten sääntöjen käyttöönotto jäsenvaltioissa, jotka noudattavat eri verotusperiaatteita ja -kriteereitä, lisäisi hajanaisuutta EU:ssa, aiheuttaisi veroepävarmuutta ja haittaisi kilpailukykyä. ETSK kannustaa ottamaan käyttöön riitojenratkaisumekanismin, joka antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden ratkaista mahdollisesti syntyviä ongelmia. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ensimmäistä pilaria koskevalla kansainvälisellä sopimuksella olisi pyrittävä saamaan aikaan tehokas verotusjärjestelmä, jossa kunnioitetaan neutraaliuden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteita ja jossa voidaan toisaalta i) säilyttää digitaalitalouteen sisältyvä innovoinnin mahdollisuus ja toisaalta ii) varmistaa, että pitkälle digitalisoidut yritykset maksavat oikeudenmukaisen osuutensa kansallisiin talousarvioihin ja yhteiskunnalle. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK kehottaa tekemään ensimmäistä pilaria koskevan kansainvälisen sopimuksen, jossa pidättäydytään mahdollisuuksien mukaan liian monimutkaisista säännöistä ja jolla pyritään saavuttamaan avoimuus, ennakoitavuus ja hallinnon yksinkertaistaminen sekä pitämään sääntöjen noudattamisesta aiheutuvat kustannukset alhaisina. Liian monimutkainen järjestelmä voisi nimittäin luoda mahdollisuuksia kiertää vasta sovittuja sääntöjä ja sellaisena vähentää niiden tehokkuutta. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK korostaa, että asianmukaisesti suunniteltu digitaaliyrityksiä koskeva kansainvälinen vero-oikeus ehkäisee tehokkaasti verovilppiä ja veronkiertoa sekä luo oikeudenmukaisen, progressiivisen, vakaan ja toimivan verojärjestelmän. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK korostaa, että toisella pilarilla puolestaan otetaan tosiasiallisesti käyttöön kaksi valtiotason sääntöä, jotka ovat tarkemmin sanottuna






  A. | kaksi toisiinsa liittyvää valtiotason sääntöä (maailmanlaajuiset veropohjan rapautumisen estämistä koskevat mallisäännöt): i) tuloksilukemissääntö (Income Inclusion Rule, IIR), jonka mukaan emoyritykseltä kannetaan lisäveroa alhaisen verotuksen piiriin kuuluvista osayksikön tuloista, ja ii) aliverotettujen suoritusten sääntö (Undertaxed Payment Rule, UTPR), jolla kielletään vähennykset tai edellytetään vastaavaa oikaisua, jos alhaisen verotuksen piiriin kuuluvista osayksikön tuloista ei IIR-säännön mukaisesti peritä veroa |
| --- | --- | --- |

3.10

A.

kaksi toisiinsa liittyvää valtiotason sääntöä (maailmanlaajuiset veropohjan rapautumisen estämistä koskevat mallisäännöt): i) tuloksilukemissääntö (Income Inclusion Rule, IIR), jonka mukaan emoyritykseltä kannetaan lisäveroa alhaisen verotuksen piiriin kuuluvista osayksikön tuloista, ja ii) aliverotettujen suoritusten sääntö (Undertaxed Payment Rule, UTPR), jolla kielletään vähennykset tai edellytetään vastaavaa oikaisua, jos alhaisen verotuksen piiriin kuuluvista osayksikön tuloista ei IIR-säännön mukaisesti peritä veroa

| B. | verosopimuksiin perustuva veronalaisuuden vaatimusta koskeva sääntö (Subject to Tax Rule, STTR), jonka mukaan lähdealueiden lainkäyttöalueet voivat soveltaa rajoitettua lähdeverotusta tiettyihin etuyhteydessä olevien osapuolten maksuihin, joita verotetaan alle vähimmäisverokannan. |
| --- | --- |

B.

verosopimuksiin perustuva veronalaisuuden vaatimusta koskeva sääntö (Subject to Tax Rule, STTR), jonka mukaan lähdealueiden lainkäyttöalueet voivat soveltaa rajoitettua lähdeverotusta tiettyihin etuyhteydessä olevien osapuolten maksuihin, joita verotetaan alle vähimmäisverokannan.

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK katsoo, että tasapuoliset toimintaedellytykset ovat erittäin tärkeät yritysten voittojen verottamisen alalla. Viime vuosina osa yrityksistä on onnistunut hyödyntämään eräiden jäsenvaltioiden erityisiä verosääntöjä siten, että niiden tosiasiallinen veroaste on alentunut. Tällaisen lopputuloksen on mahdollistanut avoimuuden puute, ja useissa arkaluonteisissa tapauksissa osallisina on ollut digitaalisten palvelujen alalla toimivia monikansallisia yrityksiä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK katsoo, että digitaalitalouden verottamista koskevassa asianmukaisessa sääntelykehyksessä olisi otettava huomioon digitalisaation aiheuttama voimakas riippuvuus aineettomasta omaisuudesta. Kyseinen omaisuus on lisännyt huomattavasti yritysten mahdollisuuksia kehittää merkittävää liiketoimintaa jollakin lainkäyttöalueella olematta siellä fyysisesti läsnä. Nykyiset kansainväliset verosäännöt ja -periaatteet olisi mukautettava tähän uuteen taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK huomauttaa, että digitaaliset yritykset ovat erittäin riippuvaisia aineettomasta omaisuudesta sisällön luomisessa ja ennen kaikkea käyttävät ja hyödyntävät käyttäjien tietoja arvon tuottamisessa. Tätä arvontuottamismenetelmää ei oteta huomioon nykyisissä verojärjestelmissä, mikä aiheuttaa ristiriidan arvonmuodostuksen ja verotuksen välillä. Tätä erityiskysymystä olisi käsiteltävä asianmukaisesti ensimmäisessä pilarissa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK toistaa, että on erittäin tärkeää omaksua lähestymistapa, jolla vältetään kaksinkertaisen verotuksen riski ja riski siitä, että veroa ei epähuomiossa kanneta millään lainkäyttöalueella, ja minimoidaan sääntöjen noudattamisesta eurooppalaisille yrityksille aiheutuvat kustannukset. Tässä suhteessa ensimmäistä pilaria koskevalla sopimuksella ja sen saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä tähtäävillä säännöillä olisi yhdenmukaistettava jäsenvaltioiden jo toteuttamat erilaiset aloitteet, koska erot voivat aiheuttaa eroavuuksia ja porsaanreikiä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK muistuttaa, että yksi keskeisistä tekijöistä, jotka tukevat ja motivoivat monimutkaista yritystä saavuttaa maailmanlaajuinen konsensus OECD:n ensimmäistä pilaria koskevasta ehdotuksesta, on yksipuolisten digitaaliverojen yleistyminen ja siihen liittyvä mahdollisuus, että useat lainkäyttöalueet voivat vaatia verotusoikeuksia samoihin voittoihin erilaisilla ja toisinaan päällekkäisillä tavoilla. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Sen vuoksi ensimmäisellä pilarilla olisi taattava digitaalisista palveluista perittävien kansallisten verojen ja muiden vastaavien yrityksiin kohdistuvien toimenpiteiden lakkauttaminen. Tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa useiden merkittävien lainkäyttöalueiden yksimielisyys ensimmäisestä pilarista ja välttää uudet säännöt, jotka voitaisiin tulevaisuudessa kyseenalaistaa ”syrjivinä” Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen nojalla ja joilla voisi olla tahattomia seurauksia kansainvälisen kaupan näkökulmasta. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK toivoo vilpittömästi, että ensimmäistä pilaria koskeva toimiva kansainvälinen sopimus voidaan saavuttaa mahdollisimman pian, ja pitää valitettavana jäljellä olevia rajoituksia, jotka estävät tällaisen sopimuksen tekemisen. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK katsoo, että kun ensimmäinen ja toinen pilari on pantu täytäntöön, eurooppalaisten kuluttajien käyttämien alustojen kautta tarjottavat palvelut olisi sisällytettävä kokonaisuudessaan alv-järjestelmään, sillä kyse on olennaisesta osatekijästä digitaalitalouden verokysymyksiä käsiteltäessä. On syytä panna merkille, että digitaalisten tietoliikennepalvelujen ja sosiaalisten verkostojen asiakkaat käyttävät näitä palveluja ilman ilmeisiä maksuja, mikä herättää kysymyksen siitä, miten alv:tä voitaisiin soveltaa tarkoituksenmukaisesti. Arvonlisäverotulot ovat EU:n talousarviossa omia varoja, ja ETSK pitää myös digitaalisten palvelujen sisällyttämistä veropohjaan tärkeänä. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK katsoo, että yritysten saamista voitoista kerättävien verojen uudelleenjaossa on löydettävä järkevä tasapaino nettoviejämaiden ja nettotuojamaiden välillä sekä tuottajamaiden ja kuluttajamaiden välillä, jotta ei vaaranneta maiden mahdollisuuksia saavuttaa muiden muassa sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät tavoitteensa. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK toteaa, että digitalisaatio on haastavaa mutta luo myös mahdollisuuksia veroviranomaisille. Jos veroviranomaisten saatavilla on paljon kolmansien osapuolten tietoja, on mahdollista lisätä veroilmoitusten automatisointia, mikä säästää molemmin puolin aikaa ja rahaa. Tiedonkeruuta voidaan käyttää myös puutteellisten veroilmoitusten, veronkierron tai petosten torjumiseen. Useiden verohallintojen käyttämät ohjelmistoratkaisut, joka kirjaavat ylös myyntitiedot liiketoimen toteutumishetkellä – ja mahdollistavat tietojen toimittamisen suoraan veroviranomaisille –, ovat jo lisänneet huomattavasti eräiden maiden arvonlisäverotuloja. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Lopuksi ETSK muistuttaa lausunnostaan ”Rahanpesun vastainen lainsäädäntöpaketti” (3) ja molemmista lausunnoistaan veronkierron torjunnasta: ”2000-luvun yritysverotus” (4) ja ”Kuoriyhtiöiden käytön estäminen” (5), joissa erityiskysymyksiä käsitellään yksityiskohtaisemmin. |
| --- | --- |

4.11

Bryssel 13. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Yritysten tosiasiallinen vähimmäisverotus” (EUVL C 290, 29.7.2022, s. 52).

1

(2)  OECD Consultation on the Draft Rules for Nexus and Revenues Sourcing Under Pillar 1 – Amount A, 4. helmikuuta 2022.

2

(3)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Rahanpesun vastainen lainsäädäntöpaketti” (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 89).

3

(4)  ETSK:n lausunto aiheesta ”2000-luvun yritysverotus” (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 40).

4

(5)  ETSK:n lausunto kuoriyhtiöiden käytön torjunnasta (EUVL C 290, 29.7.2022, s. 45).

5

---

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/63

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Sukupuolten tasa-arvo”

(puheenjohtajavaltio Tšekin pyytämä valmisteleva lausunto)

(2022/C 443/09)

| Esittelijä: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |

Esittelijä:

Milena ANGELOVA

| Neuvoston puheenjohtajavaltion Tšekin lausuntopyyntö | 26.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -jaosto |
| Hyväksyminen jaostossa | 22.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 13.7.2022 |
| Täysistunnon nro | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 194/13/13 |

Neuvoston puheenjohtajavaltion Tšekin lausuntopyyntö

26.1.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -jaosto

Hyväksyminen jaostossa

22.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

13.7.2022

Täysistunnon nro

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

194/13/13

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) korostaa, että onnistuminen sukupuolten tasa-arvon edistämisessä kestävällä tavalla perustuu sellaisen elinikäisen sukupuolten tasa-arvokulttuurin vaalimiseen, joka kattaa koko elinkaaren ja mahdollistaa kunkin elämänvaiheen erityispiirteiden ja tarpeiden mukaan räätälöidyt toimet. Koska kyse on kulttuurista, sitä ei voida saada aikaan vain yksittäisillä politiikoilla ja toimenpiteillä, vaan se edellyttää asian tunnustamista, omaksumista ja jatkuvaa sitoutumista kaikilta yhteiskunnan toimijoilta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Elinikäistä sukupuolten tasa-arvokulttuuria on kehitettävä varhaislapsuudesta alkaen näyttämällä esimerkkiä perheen lapsille, ja sitä on jatkettava päiväkodissa ja kaikissa koulunkäynnin vaiheissa. ETSK kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan koulutuspolitiikallaan sukupuolineutraalia opetusta niin tietämystä kuin sosiaalisia taitoja ajatellen sekä lisäämään sukupuolistereotypioista vapaita oppimisympäristöjä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Elinikäisen sukupuolten tasa-arvokulttuurin ylläpitämiseksi sukupuolten tasa-arvoa on edistettävä kaikessa taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa toiminnassa, myös yrityksissä, julkisissa palveluissa ja poliittisessa elämässä. ETSK katsoo, että sukupuolten tasa-arvon järjestelmällinen esillä pitäminen eri yhteyksissä on välttämätöntä edistyksen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suosittelee, että jäsenvaltiot käynnistävät komission ja ETSK:n tuella ja yhdessä työmarkkinaosapuolten ja asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa laajan valistus- ja tiedotuskampanjan elinikäisen sukupuolten tasa-arvokulttuurin edistämiseksi. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sekä perinteisen että sosiaalisen median kanavien keskeiseen rooliin asenteiden muokkaamisen alustoina. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kampanjalla olisi kiinnitettävä päättäjien huomio sukupuolten tasa-arvon tilaan ja edistymiseen kulloisessakin jäsenvaltiossa ja kannustettava jäsenvaltioita hakemaan inspiraatiota toisiltaan ja jakamaan hyviä käytäntöjä. Poliittisten toimijoiden, päättäjien ja julkisten organisaatioiden olisi myös näytettävä esimerkkiä sukupuolten tasa-arvon edistämisestä omassa toiminnassaan. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Sukupuolten tasa-arvo valtiollisen, alueellisen ja kunnallisen tason poliittiseen päätöksentekoon osallistumisessa on ratkaisevan tärkeää, kun otetaan huomioon poliittisten päätösten huomattavan suuri vaikutus kansalaisten elämään. Jotta voidaan lisätä naispuolisten poliittisten päättäjien osuutta kaikilla tasoilla, on lisättävä äänestäjien ja ehdokkaita nimeävien puolueiden valveutuneisuutta ja edistettävä kulttuuria, joka kannustaa naisia osallistumaan aktiivisesti poliittiseen elämään ja mahdollistaa sen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Koska sukupuolten tasa-arvon parantaminen edellyttää toimenpiteiden toteuttamista useilla politiikan aloilla, ETSK kehottaa tässäkin yhteydessä päättäjiä kaikilla tasoilla noudattamaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen periaatetta ja sisällyttämään sukupuolten tasa-arvoa koskevan näkökulman kaikkiin päätöksiin, myös budjetointia, investointeja ja rahoitusta koskeviin päätöksiin, julkiset hankinnat mukaan lukien. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kun otetaan huomioon väestön ikääntymisen aiheuttamat haasteet ja tarve huolehtia osaavan työvoiman saatavuudesta, työmarkkinoiden osallistavuus on yhä tärkeämpää. Näin ollen on ratkaisevan tärkeää poistaa kaikki esteet ja tarjota kannustimia naisten yleiselle osallistumiselle työmarkkinoille ammatista, tehtävästä ja iästä riippumatta. Esimerkiksi joustavilla työjärjestelyillä, vanhempainvapailla, verotuksella ja muunlaisilla kannustimilla on merkitystä sukupuolten tasa-arvon edistämisessä. Käytännön järjestelyt tulisi vahvistaa paitsi oikeudellisissa kehyksissä myös hyödyntämällä työmarkkinaosapuolten välisten kollektiivisten neuvottelujen tarjoamia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Koska pandemian jälkeisen elpymisen on tapahduttava vihreän ja digitaalisen siirtymän mukaisesti, luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM-aineet) osaaminen on yhä tärkeämpää. Sukupuolten tasa-arvon edistämisen ja segregaation ehkäisemisen kannalta on tärkeää houkutella tyttöjä opiskelemaan enemmän STEM-aineita ja samalla myös houkutella lisää poikia hakeutumaan hoito- ja koulutusalan opintoihin ja ammatteihin. Nämä näkökohdat olisi sisällytettävä ammatinvalinnanohjaukseen sekä henkilöstön työssä pysymiseen tähtääviin toimiin. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK pitää ratkaisevan tärkeänä edistää naisten johtajuutta yrityksissä, julkisissa organisaatioissa ja työmarkkinajärjestöissä. Komitea kehottaa jäsenvaltioita, elinkeinoelämän järjestöjä ja työmarkkinaosapuolia käynnistämään koulutus- ja mentorointiohjelmia, jotka on suunnattu naisjohtajille ja naisille, jotka hakevat johtajiksi julkisiin organisaatioihin tai yritysten, ammattiyhdistysten ja yksityisten organisaatioiden hallitusten ja ylimmän johdon tehtäviin. Komitea myös ilmaisee tyytyväisyytensä siitä, että Euroopan parlamentti ja neuvosto pääsivät äskettäin poliittiseen yhteisymmärrykseen direktiivistä julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta, ja kehottaa EU:n toimielimiä saattamaan sen nopeasti voimaan ja huolehtimaan siitä, että se pannaan tehokkaasti täytäntöön. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | On poistettava esteet myös naisten yrittäjyydeltä. Koska rahoituksen saanti on yrittäjyyden edellytys, on varmistettava naisten yhtäläiset mahdollisuudet saada sekä yksityistä että julkista rahoitusta. ETSK kehottaa jäsenvaltioita myös ohjaamaan asianmukaisia julkisia investointeja hankkeisiin, joilla edistetään sukupuolten tasa-arvoa, myös digitaalisessa infrastruktuurissa ja hoivainfrastruktuurissa. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kehottaa kiinnittämään asianmukaista huomiota sukupuolten tasa-arvoon ukrainalaispakolaisiin liittyviä kysymyksiä käsiteltäessä. Tämä koskee lasten tukemista hoitoon ja koulutukseen pääsyssä, naisten integroimista työmarkkinoille tarjoamalla laadukkaita työpaikkoja ja seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvien palvelujen saantia. |
| --- | --- |

1.12

2.   Yleishuomiot

| 2.1 | Käsillä oleva lausunto on vastaus puheenjohtajavaltio Tšekin pyyntöön tarkastella sukupuolten tasa-arvon edistymistä sekä sen parantamiseen tähtääviä välineitä ja toimenpiteitä useista näkökulmista, kuten pandemian jälkeinen elpyminen ja työllisyys, nuorten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen, koulutus ja osaaminen, yrittäjyys ja johtajuus yrityksissä, työ- ja yksityiselämän tasapainottaminen sekä muuttoliike ja pakolaiset, myös Ukrainan sodan seurauksena. ETSK on antanut näistä kysymyksistä lausuntoja aiemminkin, ja lisäksi monia muita sukupuolten tasa-arvoon liittyviä näkökohtia käsitellään muissa ETSK:n lausunnoissa (1), jotka koskevat esimerkiksi työoloja ja -ehtoja sekä palkkausta, hoivainfrastruktuuria, köyhyyttä ja energiaköyhyyttä ja sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Yleinen syrjintä, myös sukupuoleen perustuva, on merkittävä syy ihmisten jäämiselle jälkeen. ETSK korostaa, että sukupuolten tasa-arvo perustuu EU:n arvoihin (2) ja että eriarvoisuuden poistaminen ja miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistäminen edellyttävät kokonaisvaltaista ja horisontaalista lähestymistapaa. Onnistuminen sukupuolten tasa-arvon edistämisessä kestävällä tavalla perustuu sellaisen elinikäisen tasa-arvokulttuurin vaalimiseen, joka kattaa koko elinkaaren ja mahdollistaa kunkin elämänvaiheen erityispiirteiden ja tarpeiden mukaan räätälöidyt toimet. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Elinikäistä sukupuolten tasa-arvokulttuuria on kehitettävä varhaislapsuudesta alkaen näyttämällä esimerkkiä perheen lapsille, turvaamalla jokaisen perheenjäsenen yhtäläiset oikeudet ja velvollisuudet, osoittamalla suvaitsevaisuutta käyttäytymisen normina ja kunnioittamalla jokaisen yksityistä tilaa ja aikaa. Olisi vältettävä kaikenlaisia ennakkoluuloja, jotka koskevat toiminnan, tehtävien ja työn jakamista perheessä ”naisten” ja ”miesten” töihin, samoin kuin muunlaisten epätasa-arvoisten käyttäytymismuotojen osoittamista ja opettamista. Tähän päästään tekemällä oppimisen avulla, minkä tulisi alkaa jo vauvojen ja lasten hoitovastuun jakamisesta tasapuolisesti molempien vanhempien kesken siten, että tuetaan kummankin vanhemman mahdollisuutta säilyttää oikeutensa yksityisyyteen, työhön ja lepoon. ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pyrkimään kaikin tavoin tukemaan yksityis- ja työelämän yhteensovittamista molempien vanhempien osalta ja tarjoamaan perheille asianmukaisia vaihtoehtoja. Tässä yhteydessä on erittäin tärkeää panna työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskeva direktiivi tehokkaasti täytäntöön ja taata pääsy kohtuuhintaiseen varhaiskasvatukseen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Lasten integroituminen yhteiskuntaan alkaa heti, kun he menevät päiväkotiin ja sen jälkeen esikouluun. Siksi tämäntyyppisten hoitopalvelujen puitteissa on kehitettävä vahvaa elinikäisen sukupuolten tasa-arvokulttuurin opetusta ja koulutusta. Pelkästään se, että monissa tällaisissa palveluissa henkilöstö on pääasiassa naispuolista, vahvistaa stereotypiaa eli käsitystä siitä, että lasten kasvattaminen ja heistä huolehtiminen on naisten tehtävä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Seuraava tärkeä askel on tarjota nuorille sukupuolineutraalia opetusta ja sukupuolistereotypioista vapaita oppimisympäristöjä läpi kouluvuosien. Tämän merkitystä aliarvioidaan monissa jäsenvaltioissa. Esimerkiksi se, että tuetaan lasten kiinnostusta STEM-aineita kohtaan heidän luontaisen taipumuksensa pohjalta eikä sukupuolen perusteella, on ratkaisevan tärkeää sen varmistamiseksi, että heidän kykyjään ja potentiaaliaan edistetään ja kehitetään täysimääräisesti heidän hyödykseen elämän myöhempiä vaiheita silmällä pitäen. Tietämyksen lisäksi on yhtä tärkeää varmistaa, että lapset ja nuoret saavat sosiaalisia ja muita tarvittavia taitoja ja kehittävät tunneälyä sukupuolineutraalilla tavalla ilman, että heille tyrkytetään lokerointiajattelua ja ennakkoluuloja. Tämä koskee myös luopumista ulkonäköön liittyvistä sukupuolistereotypioista. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Lasten ja nuorten itsetunnon ja itseluottamuksen vaaliminen on olennainen elinikäistä sukupuolten tasa-arvokulttuuria edistävä tekijä, joka voi parhaimmillaan ohjata kehitystä myönteiseen suuntaan ja luoda näin perustan tasa-arvon hahmottamiselle ja toteutumiselle läpi elämän. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Sukupuolten tasa-arvoa kunnioittavalla uraohjauksella on tärkeä rooli sukupuolten tasa-arvon edistämisessä, urakehityksen ja työssä pysymisen tukemisessa sekä opinnoissa ja ammateissa tapahtuvan eriytymisen ehkäisemisessä. Vaikka on tärkeää houkutella tyttöjä opiskelemaan enemmän STEM-aineita, on niin ikään tärkeää houkutella lisää poikia hakeutumaan hoito- ja koulutusalan opintoihin ja ammatteihin erityisesti, kun otetaan huomioon ikääntyvän väestön kasvavat hoitotarpeet (3). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Jotta sukupuolten tasa-arvokulttuuri säilyisi koko aikuisiän, sitä on edistettävä sekä perhe-elämässä että kaikessa taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa toiminnassa, myös yrityksissä, julkisissa palveluissa ja poliittisessa elämässä. Koska kyse on kulttuurista, sitä ei voida saada aikaan yksittäisillä politiikoilla ja toimenpiteillä, vaan se edellyttää tunnustamista, omaksumista ja jatkuvaa sitoutumista kaikilta yhteiskunnan toimijoilta. Ruotsin lähestymistapa, jossa hallitus on julistautunut feministiseksi, on yksi esimerkki siitä, miten varmistetaan, että sekä miesten että naisten tietämystä ja kokemusta käytetään tukemaan edistystä yhteiskunnan kaikilla osa-alueilla (4). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK katsoo, että sukupuolten tasa-arvon järjestelmällinen esillä pitäminen eri yhteyksissä, samalla kun varmistetaan oikeudellisten ja poliittisten kehysten asianmukaisuus, on välttämätöntä edistyksen saavuttamiseksi. ETSK suosittelee, että jäsenvaltiot käynnistävät komission ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean tuella ja yhdessä työmarkkinaosapuolten ja asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa laajan valistus- ja tiedotuskampanjan elinikäisen sukupuolten tasa-arvokulttuurin edistämiseksi. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sekä perinteisen että sosiaalisen median kanavien keskeiseen rooliin asenteiden muokkaamisen alustoina esimerkiksi mainonnassa. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Kampanjalla olisi kiinnitettävä päättäjien huomio sukupuolten tasa-arvon tilaan ja edistymiseen kulloisessakin jäsenvaltiossa, esimerkiksi tasa-arvoindeksillä mitattuna. Sillä olisi myös kannustettava jäsenvaltioita hakemaan inspiraatiota toisiltaan ja jakamaan hyviä käytäntöjä. Julkishallinnon ja julkisten organisaatioiden olisi näytettävä esimerkkiä sukupuolten tasa-arvon edistämisestä omassa toiminnassaan. ETSK suosittaa hyvänä käytäntönä, että nämä toimijat – samoin kuin ammattiliitot, työnantajajärjestöt ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot – julkistavat johto- ja valvontaelintensä sukupuolijakauman. Jotta myönteinen näkemys saadaan ulotettua koko yhteiskuntaan, olisi erityisesti miehille ja pojille suunnattava vakuuttavia viestejä sukupuolten tasa-arvon hyödyistä. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Kun otetaan huomioon poliittisten päätösten huomattavan suuri vaikutus kansalaisten elämään, on ratkaisevan tärkeää, että valtiollisen, alueellisen ja kunnallisen tason poliittiseen päätöksentekoon osallistumisessa kunnioitetaan sukupuolten tasa-arvoa. Jotta voidaan kasvattaa naispuolisten poliittisten päättäjien osuutta, on lisättävä äänestäjien ja ehdokkaita nimeävien puolueiden valveutuneisuutta. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Koska sukupuolten tasa-arvon parantaminen edellyttää toimenpiteiden toteuttamista useilla politiikan aloilla, ETSK kehottaa tässäkin yhteydessä päättäjiä asiaankuuluvilla tasoilla noudattamaan valtavirtaistamisen periaatetta ja sisällyttämään sukupuolten tasa-arvoa koskevan näkökulman kaikkiin, myös budjetointia, investointeja ja rahoitusta koskeviin päätöksiin sekä julkisiin hankintoihin. Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista on myös seurattava ja arvioitava asianmukaisesti. Lisäksi sukupuolten tasa-arvoa on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti kiinnittäen huomiota erityisesti tilanteisiin, joissa sukupuolinäkökulmaan yhdistyy muita ominaispiirteitä, esimerkiksi vammaisuus, etninen alkuperä, yksinhuoltajuus, sosioekonominen asema, ikä tai sukupuolinen suuntautuminen. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | ETSK kannustaa kaikkia EU:n toimielimiä, jäsenvaltioita ja sidosryhmiä hyödyntämään aktiivisesti Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) tekemää arvokasta työtä esimerkiksi sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen ja tilastojen parissa. ETSK korostaa lisäksi työmarkkinaosapuolten aktiivisen osallisuuden merkitystä sukupuolten tasa-arvon edistämisessä, sillä asia liittyy monin tavoin suoraan työmarkkinoihin sekä työoloihin ja -ehtoihin. Työehtosopimusneuvottelut ovat keskeinen väline sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi työelämässä. On myös tärkeää hyödyntää ETSK:ta elinikäistä sukupuolten tasa-arvokulttuuria edistävän työn aktiivisena foorumina. |
| --- | --- |

2.13

3.   Erityishuomiot – työllistyminen pandemian jälkeisellä elpymiskaudella

| 3.1 | Vaikka covid-19-pandemia on vaikuttanut sekä naisiin että miehiin, vaikutukset ovat olleet erilaisia ja kriisin seuraukset saattavat vaarantaa jäsenvaltioissa viime vuosikymmenen aikana saavutetun edistyksen sukupuolten eriarvoisuuden vähentämisessä. Sen lisäksi, että pandemia on vaikuttanut työ- ja yksityiselämän tasapainoon, se on koetellut enemmän naisia työpaikkojen menetysten tai tilapäisen työttömyyden vuoksi, sillä pandemian vaikutukset ovat tuntuneet erityisesti naisvaltaisilla aloilla (5). Naisyrittäjät ovat myös paljon miehiä yleisemmin kertoneet liiketoiminnan lopettamisesta pandemian vuoksi. Suurin sukupuolten välinen ero todettiin Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa, missä naiset ilmoittavat liiketoiminnan lopettamisesta 50 prosenttia useammin kuin miehet (6). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Sukupuolten tasa-arvon ja moninaisuuden näkökulmasta pandemian jälkeisen elpymisen keskeisenä haasteena on varmistaa, että kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat ovat sukupuolisensitiivisiä ja sisältävät kohdennettuja toimia sukupuolten tasa-arvon parantamiseksi työmarkkinoilla. Toimenpiteillä olisi myös luotava suotuisat edellytykset yrittäjyydelle ja liiketoiminnalle, kannustava finanssipoliittinen kehys sekä naisyrittäjyyden esteiden poistaminen mukaan luettuina. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tarve poistaa esteitä ja tarjota kannustimia koskee naisten yleistä osallistumista työmarkkinoille ammatista ja tehtävästä riippumatta. Se koskee myös kaikenikäisiä naisia. Vaikka on ratkaisevan tärkeää saada nuoret mukaan työmarkkinoille tarjoamalla laadukkaita työllistymismahdollisuuksia, on tärkeää tarjota myös ikääntyneille mahdollisuuksia antaa panoksensa asianmukaisella tavalla (7). Kun otetaan huomioon väestön ikääntymisen aiheuttamat haasteet ja kasvava puute osaavasta työvoimasta eräillä aloilla, on työmarkkinoiden osallistavuus yhä tärkeämpää myös makrotalouden näkökulmasta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK korostaa, että työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskeva direktiivi on saatettava kunnianhimoisesti ja tehokkaasti osaksi kansallista lainsäädäntöä. Käytännön järjestelyt vanhempien työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen edistämiseksi ja helpottamiseksi on vahvistettava työehtosopimusneuvotteluissa, jotka ovat oikea kanava parhaiden ratkaisujen ja menettelyjen aikaansaamiseksi siten, että työntekijöiden ja yritysten edut otetaan huomioon. Joustavilla työjärjestelyillä ja joustavilla palkallisilla vanhempainvapailla, verotuksella sekä muilla toimilla, jotka kannustavat naisia pysymään työmarkkinoilla, on merkitystä sukupuolten tasa-arvon edistämisessä. Asianmukainen isyysloma-ajan palkka erityisesti ensimmäisinä kuukausina kannustaisi isiä pitämään pidempiä vapaita, mikä auttaisi heitä luomaan läheisemmän suhteen lapseen ja auttaisi äitiä toipumaan ja parantaisi samalla hänen työ- ja yksityiselämänsä tasapainoa. Puolisoiden erillinen tuloverotus kannustaa osaltaan molempia vanhempia toimimaan aktiivisesti työmarkkinoilla. On myös tiedostettava, että työnteon mahdollistavat ja siihen kannustavat toimet auttavat lisäksi varmistamaan asianmukaisemmat eläkkeet. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Naisten osallistuminen työmarkkinoille on lisääntynyt viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana, mutta sukupuolten välinen eriytyminen on edelleen selvää (8). Naiset ovat edelleen eriarvoisessa asemassa, kun tarkastellaan koulutukseen pääsyä ja taloudellisia mahdollisuuksia, vaikka eriarvoisuutta onkin Euroopassa vähiten muuhun maailmaan verrattuna (Länsi- ja Itä-Euroopan välillä on tiettyjä eroja) (9). ETSK on myös kehottanut ryhtymään pikaisiin toimiin sukupuolten välisten palkka- ja eläke-erojen poistamiseksi kaikilla aloilla ja sektoreilla, erityisesti palkkauksen avoimuutta koskevien sitovien toimenpiteiden avulla (10), ja korostaa, että palkkaerot pahentavat eläke-eroja, ja naiset ovat erityisen alttiita tälle ilmiölle. |
| --- | --- |

3.5

Lisäksi kulttuurinen konteksti ja perinteiset stereotypiat vaikuttavat naisten ammatinvalintaan. Esimerkiksi koulutus-, hoiva-, terveydenhuolto- ja sosiaalialalla työskentelee huomattavasti enemmän naisia kuin miehiä, kun taas rakennusala ja raskas teollisuus ovat miesvaltaisia aloja.

| 3.6 | Sukupuolten tasa-arvon edistämisessä on osana osallistavaa ja kestävää teollisuuden kehitysohjelmaa panostettava paitsi sellaisten talouden alojen kilpailukyvyn vahvistamiseen, missä jo työskentelee huomattavan paljon naisia, myös siihen, että heidän on mahdollista päästä sisälle uusiin aloihin ja rooleihin. Naisten ottaminen mukaan sellaisille uusille aloille ja uusiin ammatteihin, joiden ulkopuolelle heidät on aiemmin jätetty, auttaa vuorostaan kehittyviä aloja menestymään, kun ne voivat hyödyntää moninaisempia taitoja ja monipuolisempaa osaamista. Laadukkaiden työpaikkojen tarjoaminen on välttämätöntä sen varmistamiseksi, ettei sukupuolten välinen eriarvoisuus jatku näillä uusilla aloilla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Eriytyminen sukupuolen mukaan näkyy myös koulutuksessa. Vaikka naiset suorittavat korkeakoulututkinnon ja osallistuvat elinikäiseen oppimiseen, he valitsevat mieluummin muita oppiaineita kuin tiede, teknologia, tekniikka ja matematiikka. Kun otetaan huomioon, että pandemian jälkeisen elpymisen on tapahduttava vihreän ja digitaalisen siirtymän mukaisesti, STEM-osaamisella on yhä keskeisempi rooli. Lisäksi tunnetaidot (eli itsetuntemus- ja sosiaaliset taidot) yhdessä toiminnallisten taitojen kanssa ovat olennaisen tärkeitä, sillä ne muodostavat selviytymiskyvyn, henkisen vahvuuden, konfliktien hallinnan, yhteistyön ja tosiasioihin nojautuvan viestinnän perustan. Tulevaisuudessa huomio on ehdottomasti kohdennettava rationaaliseen älyyn ja tunneälyyn. Elinikäiseen sukupuolten tasa-arvokulttuuriin tulee sisältyä emotionaalinen kasvatus, sillä vuoden 2021 Maailman talousfoorumin mukaan inhimillisistä valmiuksista luovuus, tunneäly ja monitahoinen ongelmanratkaisu kuuluvat seitsemän tärkeimmän joukkoon (11). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Digitalisaation osalta koulutus- ja työmarkkinoilla voidaan havaita selvä sukupuolenmukainen eriytyminen tieto- ja viestintätekniikan alan tutkinnon suorittaneiden, alan asiantuntijoiden sekä tutkijoiden ja insinöörien jakautumisessa huipputeknologian aloille. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Tyttöjen kiinnostuksen lisääminen STEM-aineita kohtaan on ratkaisevan tärkeää, jotta he pääsevät tulevaisuuden ammatteihin ja menestyvät niissä. Tämän lisäksi tarvitaan kohdennettuja toimenpiteitä ja kehitysohjelmia, joiden avulla heitä saadaan houkuteltua STEM-alojen työtehtäviin ja pysymään niissä. Kymmenen vuoden päästä yhdeksässä työssä kymmenestä edellytetään digitaalisia taitoja (12). Tulevaisuuden työelämässä kysyntä siirtyy enemmän tekniikan ammattilaisiin, kuten tietotekniikkainsinööreihin sekä tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoihin. Naisten osuus Euroopan työntekijöistä on 65 prosenttia, mutta heidän osuutensa Euroopan tieto- ja viestintätekniikan alan työvoimasta on vain 17 prosenttia. Samaan aikaan 57 prosenttia työpaikoista, jotka katoavat teknologian vuoksi vuoteen 2026 mennessä, on kuulunut naisille (13). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Myös naisten osallistuminen tekoälyn kehittämiseen on olennaisen tärkeää, jotta vältetään algoritmit, jotka perustuvat puolueellisiin tietoihin todellisuudesta ja tuottavat siten puolueellisia tuloksia. Tälläkin alalla tarvitaan intersektionaalista lähestymistapaa. Lisäksi kun otetaan huomioon, että nopeiden yhteyksien ja digitaalisten taitojen saatavuus on onnistuneen digitaalisen muutoksen välttämätön perusta, niiden olisi oltava kaikkien saatavilla sukupuolesta, iästä, vammaisuudesta, sosioekonomisesta taustasta ja maantieteellisestä sijainnista riippumatta. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Naisten aliedustus tekniikan alalla on ongelmallista myös vihreän siirtymän näkökulmasta, sillä ilmastonmuutokseen ja ympäristöongelmiin puuttuminen edellyttää monenlaisten teknologisten ratkaisujen kehittämistä ja käyttöönottoa. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Vaikka sekä digitaalisia että vihreitä taitoja on pidettävä olennaisena osana jokaista ammattia, ne voivat houkutella enemmän nuoria kuin vanhempia työntekijöitä. Toisaalta työhön liittyvät tieto- ja viestintätekniikan taidot, joihin kuuluvat tiedonhallinta ja tietokoneavusteinen julkaisutoiminta, eroavat selvästi yleensä nuoriin liitetystä digitaalisesta lukutaidosta, kuten viestinnästä ja internetin virkistyskäytöstä. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | STEM-osaamisen lisäksi on tärkeää kannustaa tyttöjä opiskelemaan kauppatieteitä ja johtamisaineita, jotta he voivat valmistautua johtotehtäviin. Lisäksi on tärkeää ohjata heitä oppimaan yrittäjyys- ja riskinhallintataitoja ja vahvistamaan itseluottamusta huijarisyndrooman (14) välttämiseksi ja torjumiseksi. Kun tarkastellaan naisten stressitypologiaa, näyttää siltä, että stressitilanteissa introvertit persoonallisuuspiirteet ovat taipuvaisia hallitsemaan enemmän kuin ekstrovertit. Tämän seurauksena naiset eivät hakeudu esilläololle altistaviin tehtäviin, koska he pelkäävät toisten ihmisten kielteisiä kommentteja – jotka he ottavat henkilökohtaisesti –, sillä he eivät tunne olevansa päteviä, elleivät he täytä (enemmän kuin riittävästi) kaikkia tehtävänkuvauksen vaatimuksia, eivätkä he halua ”kiintiönaisiksi”. Tämä liittyy usein (tiedostamattomiin) uskomuksiin ja pelkoihin. Vaikka taitojen ja osaamisen kehittäminen edellyttää käytännön toimenpiteitä opetus- ja oppimismenetelmien ja uraohjauksen tasolla, nämä tavoitteet olisi liitettävä myös elinikäistä sukupuolten tasa-arvokulttuuria koskevaan yleiseen valistusohjelmaan. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Yksi näkökohta, johon on puututtava, on sukupuolia eriarvoistava kohtelu terveydenhuollossa, mikä johtuu tutkimuksen puutteesta, mieskeskeisestä koulutuksesta, vääristä diagnooseista ja alihoitamisesta. Tietämättömyys sukupuoleen perustuvista eroista eri lääketieteen aloilla johtaa helposti väärään diagnoosiin tai lääkitykseen, koska naisten oireet poikkeavat miesten oireista tai koska lääkkeiden annostus perustuu pääasiassa miehille tehtäviin kliinisiin tutkimuksiin. Myöskään naisten sairauksia ja vaivoja, kuten endometrioosia ja vaihdevuosia, ei ole tutkittu riittävästi, eivätkä tutkimustiedot ole sukupuolen mukaan eriteltyjä. Tämän vuoksi on vaikea ymmärtää terveysongelmien taustalla olevia mekanismeja, mikä vaikeuttaa yrityksiä löytää asianmukainen vastaus esimerkiksi siihen, että naisilla on suurempi riski saada pitkäkestoinen covid-19-tauti. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Jotta vältettäisiin eriarvoistavan lääketieteen kielteinen vaikutus naisten osallistumiseen työmarkkinoille, ETSK korostaa, että sukupuolten eriarvoisuus sekä sukupuoleen perustuvat erot on otettava huomioon ja niihin on puututtava kaikissa EU:n terveys- ja lääkestrategioissa. Lisäksi naisten oikeutta tehdä omaa kehoaan koskevia itsenäisiä päätöksiä on kunnioitettava tinkimättä. |
| --- | --- |

3.15

4.   Erityishuomiot – työ- ja yksityiselämän tasapaino

| 4.1 | Sukupuolten tasa-arvo työ- ja yksityiselämän tasapainottamisessa on erittäin tärkeää taloudelle ja yhteiskunnalle, sillä se liittyy läheisesti hyvinvointiin, yleiseen työllisyyteen ja työmarkkinoille osallistumiseen sekä työuriin ja asemaan julkisella ja yksityisellä sektorilla. Tämä koskee erilaisia tehtäviä ja vastuita yrityksissä, hallinnossa ja poliittisessa päätöksenteossa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Työ- ja yksityiselämän tasapainottaminen on haasteellisempaa naisille kuin miehille, koska naisille lankeaa suurempi osuus palkattomista kotitöistä ja hoitovelvollisuuksista. Tasa-arvoindeksin mukaan (15) (16) EU:n tulos on laskenut vuodesta 2010 kotitöiden ja hoitovastuun jakautumista mittaavan ajan osalta. Jäsenvaltioiden väliset merkittävät vaihtelut kuvastavat eroja kansallisissa järjestelmissä ja perhekulttuureissa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Pandemia on lisännyt työ- ja yksityiselämän tasapainottamiseen liittyvää perheisiin kohdistuvaa painetta. Tämä koskee erityisesti naisia ja yksinhuoltajaäitejä, kun taas lastenhoidon osalta on viitteitä siitä, että molempien vanhempien etätyön vuoksi sukupuolten välinen ero on kaventunut (17). Etätyö voi tarjota monia mahdollisuuksia edistää sukupuolten tasa-arvoa, ja koordinoinnin parantaminen voi tehostaa sitä. ETSK on kuitenkin varoittanut myös, ettei etätyön saa antaa lisätä entisestään kotityön epätasaista jakautumista naisten ja miesten välillä (18). Pandemia on vaikuttanut naisten työ- ja yksityiselämän tasapainoon eri tehtävissä, kuten yrittäjinä, johtajina ja työntekijöinä. Ei pidä unohtaa, että kun on kyse ”toisista huolehtimisesta”, naisilla on usein erilainen tunne vastuunkannosta ja vastuullisuudesta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Monet sukupuolten tasa-arvoon liittyvät tekijät ovat riippuvaisia kansallisesta sosiaalisesta infrastruktuurista, jolla on tärkeä rooli työmarkkinoille osallistumisen lisäämisessä ja työ- ja yksityiselämän tasapainon parantamisessa. Ilmeisimmät järjestelmät kattavat hoitojärjestelmän, vanhempainvapaan, koulujärjestelmän ja työllisyystoimet. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK toistaa aiemmat ehdotuksensa (19) ja pitää tärkeänä, että jäsenvaltiot panevat työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin täytäntöön kunnianhimoisella tavalla, tehokkaasti ja nopeasti, jotta perheille voidaan tarjota asianmukaisia ja tasa-arvoisempia vaihtoehtoja, muun muassa edistämällä molempien vanhempien mahdollisuutta entistä paremmin palkattuun vanhempainvapaaseen. Samalla direktiivin täytäntöönpanossa on otettava huomioon myös yritysten ja erityisesti pk-yritysten tarpeet. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK korostaa, että jäsenvaltioiden on investoitava erilaisiin hoivainfrastruktuureihin, kuten lastenhoitoon, iltapäivähoitoon, vanhustenhoitoon ja vammaisten henkilöiden hoitoon, jotta varmistetaan, että ne ovat kaikkien saatavilla kohtuuhintaan. ETSK kehottaa jäsenvaltioita kehittämään yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa asianmukaisia välineitä, joiden avulla perheet voivat saada tuki- ja hoitopalveluja vaivatta ja tehokkaasti. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Lisäksi tarvitaan uudenlaista ajattelutapaa kaikilla tasoilla, jotta voidaan parantaa sukupuolten tasa-arvoa työ- ja yksityiselämän tasapainottamisessa. Keskeistä on perheen rooleja koskevan stereotyyppisen ajattelun vähentäminen ja murtaminen. Aivan olennainen merkitys on myös sekä naisten että miesten työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista edistävillä työelämän käytännöillä. |
| --- | --- |

4.7

5.   Erityishuomiot – johtajuus

| 5.1 | Sukupuolten tasa-arvo ja syrjimättömyys työssä varmistetaan lainsäädännöllä, mutta naisten ja miesten tasavertaista osallistumista yritysten johtamiseen tukevat paitsi yhtäläisten mahdollisuuksien tarjoaminen myös sen tuomat laajemmat taloudelliset ja yhteiskunnalliset hyödyt näkökulmien laajentumisen ja luovuuden ja kilpailukyvyn lisääntymisen ansiosta (20). On yritysten edun mukaista hyödyntää naisten korkeakoulutusta ja kykyjä tukemalla heidän osallistumistaan niiden hallituksiin ja muihin johtotehtäviin. Tämä edellyttää, että monimuotoisuuden edut ymmärretään selvästi, samoin kuin ne kielteiset vaikutukset, joita aiheutuu yksityishenkilöille ja yhteiskunnalle, jos monimuotoisuutta ei edistetä kaikilla aloilla. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Vaikka parannettavaa on vielä paljon, suurin edistysaskel EU:n tasa-arvoindeksin tuloksissa vuodesta 2010 lähtien on otettu valtaa koskevalla osa-alueella, jolla mitataan edistymistä poliittisessa ja taloudellisessa päätöksenteossa. Merkittävin parannus oli naisten lisääntynyt osallistuminen suurimpien pörssiyhtiöiden hallituksiin. Tämä selittää suurimman osan indeksilukeman kokonaisnoususta (21). |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Keinot parantaa sukupuolijakaumaa yritysten hallituksissa vaihtelevat jäsenvaltioittain (22), ja nykytilanteessa ja ajan mittaan saavutetussa edistyksessä on selviä eroja. Eräät jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön suuria pörssiyhtiöitä koskevia pakollisia kansallisia kiintiöitä, jotka vaihtelevat 25:n ja 40 prosentin välillä (23). Toisaalta useat jäsenvaltiot ylittävät EU:n keskiarvon tai ovat saavuttaneet huomattavaa edistystä ilman kiintiöitä itsesääntelyyn tukeutumalla. Ranskassa, jossa lainsäädäntö otettiin käyttöön vuonna 2011, yli 40 prosenttia hallitusten jäsenistä on naisia, ja kahdeksassa maassa osuus on yli kolmannes. Samaan aikaan joissakin jäsenvaltioissa osuus on alle 10 prosenttia. Keskimääräinen osuus EU:ssa on noin 30 prosenttia. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Erot liittyvät myös yksittäisiin yrityksiin. Huippuyritykset ovat edistyneet huomattavasti, mutta heikommin menestyneissä yrityksissä on nähtävissä vähemmän muutoksia (24). On myös merkillepantavaa, että vaikka hallituksen jäsenet ovat usein yritysjohtajia, ne maat, jotka menestyvät parhaiten verrattaessa naisten osuutta suurten yritysten toimitusjohtajina, eivät näytä olevan samoja kuin ne maat, jotka menestyvät parhaiten vertailtaessa naisten osuutta yritysten hallituksissa (25). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Jäsenvaltioiden välisille eroille ei siis löytyne vain yhtä selitystä. Tämä on odotettavissa, koska erot kansallisissa perinteissä ja kulttuureissa vaikuttavat merkittävästi sukupuolten tasa-arvon kehittymiseen. On erittäin tärkeää tukea myönteistä kehitystä, jakaa hyviä käytäntöjä ja oppia muiden kokemuksista. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ETSK toistaa asiaa koskevat päätelmänsä ja suosituksensa (26) ja suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston äskettäin aikaansaamaan poliittiseen yhteisymmärrykseen julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamista koskevasta direktiivistä, jota komissio ehdotti vuonna 2012. Komitea kehottaa EU:n toimielimiä etenemään ripeästi direktiivin ripeän ja tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi. Jäsenvaltioilla on yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa parhaat mahdollisuudet päättää soveltuvimmista ja tarkoituksenmukaisimmista käytännön toimista naisten osuuden lisäämiseksi yritysten hallituksissa, kun otetaan huomioon, että hallituksen kokoonpanosta määräävät yhtiön omistajat. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | ETSK pitää tärkeänä edistää naisten johtajuutta naisjohtajille ja yritysten hallituksiin ja ylimmän johdon tehtäviin hakeville naisille suunnatuilla yleisillä ohjelmilla sekä yksilöllisen koulutuksen ja mentoroinnin avulla (27). Komitea kannustaa yrityksiä investoimaan tällaisiin ohjelmiin, joita voitaisiin tukea myös EU:n rahoituksella. Kun naisia ylennetään yrityksen johtotehtäviin, olisi heille myös maksettava sama palkka kuin samassa asemassa oleville miehille noudattaen periaatetta, jonka mukaan samasta työstä maksetaan sama palkka, mitä ETSK kannattaa varauksetta. |
| --- | --- |

5.7

6.   Erityishuomiot – yrittäjyys

| 6.1 | Yrittäjyyttä edistettäessä on hyödynnettävä naisten luovuuden ja kykyjen koko potentiaali. Naisyrittäjät ovat myös osoittautuneet vahvoiksi ja kestäviksi kriisien ja kaaoksen edessä (28). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Pandemia on vaikuttanut vakavasti myös naisyrittäjiin, ja he joutuivat kantamaan suhteettoman suuren osuuden hoitovelvoitteista, mitä lastenhoitopalvelujen puute ja sulkutoimet pahensivat. Monet naisyrittäjät onnistuivat kuitenkin kääntämään uuden liiketoimintaympäristön edukseen ja innostamaan myös muita, erityisesti muita naisia, ryhtymään yrittäjiksi ja perustamaan lisää yrityksiä. Tämä tuottaa myönteisiä vaikutuksia esimerkiksi uusien työpaikkojen ja siitä seuraavan hyvinvoinnin muodossa. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Naisten osuus yrittäjäkunnasta kuuluu Euroopassa maailman alhaisimpiin (5,7 prosenttia verrattuna koko maailman keskiarvoon, joka on 11 prosenttia). Yksi selitys tälle on se, että muuhun maailmaan verrattuna naisilla on Euroopan maissa enemmän muita työllistymismahdollisuuksia. Työpaikkojen niukkuus oli kuitenkin edelleen yleisin yritysten perustamiseen vaikuttanut syy, naisten keskuudessa vielä useammin kuin miesten (29). |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Yrittäjyys edellyttää rahoituksen saantia, ja yhtäläiset mahdollisuudet on taattava sekä yksityisen että julkisen rahoituksen saannissa. ETSK kehottaa arvioimaan asiaankuuluvan rahoituksen, kuten elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettävän rahoituksen, perusteita, jotta edistetään yrittäjyyteen liittyvää yhdenvertaisuutta ja kannustetaan investoimaan hankkeisiin, joilla edistetään sukupuolten tasa-arvoa, myös digitaalisessa infrastruktuurissa ja hoivainfrastruktuurissa. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Yritystoimintaa harjoittavat naiset työllistävät Euroopassa paljon todennäköisemmin vähemmän työntekijöitä (1–5) tai he toimivat itsenäisinä ammatinharjoittajina. Yritysjohtajina toimivat naiset kuuluvat todennäköisemmin vanhempiin ikäryhmiin. Vaikka naiset pitävät yrittäjyyttä houkuttelevana vaihtoehtona ja vaikka he ovat keskimäärin korkeasti koulutettuja, he eivät pidä itseään kovin yrittäjähenkisinä, kun ajatellaan taitoja, jotka liittyvät uusien liiketoimintamahdollisuuksien näkemiseen tai yrityksen perustamiseen, tai kykyä olla pelkäämättä epäonnistumisia (30). |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Yhdessä kulttuuristen syiden kanssa työ- ja yksityiselämän vaatimusten yhdistämiseen liittyvät ongelmat voivat synnyttää tämänkaltaisen käsityksen. Näin ollen naisyrittäjät saattavat pitäytyä tietyillä aloilla ja olla haluttomia kasvattamaan liiketoimintaansa. Naisten yrittäjyyden edistämiseksi naisia on tuettava näiden käsitysten kumoamisessa ja rajoittavien tekijöiden voittamisessa (31). Paremman sääntelyn agenda on EU:n huipputason strategia, joka osaltaan varmistaa, että EU:n lainsäädäntö yleisesti ottaen saavuttaa tavoitteensa mahdollisimman vaikuttavalla ja tehokkaalla tavalla. Agendan mukaisia lisäkannustimia voidaan tarjota toimenpiteillä, joilla yksinkertaistetaan hallinnollisia menettelyjä sekä vähennetään säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia heikentämättä asianomaisen lainsäädännän suojatasoa (32). |
| --- | --- |

6.6

7.   Erityishuomiot – Ukrainan pakolaiset

| 7.1 | Venäjän hyökkäys Ukrainaan aiheutti ennennäkemättömän humanitaarisen kriisin, jonka seurauksena EU:n jäsenvaltioihin tuli satojatuhansia turvapaikkaa hakevia pakolaisia, pääasiassa naisia ja lapsia. Kaikki jäsenvaltiot tekevät kansalaisyhteiskunnan tuella kaikkensa huolehtiakseen pakolaisista ja integroidakseen heidät työmarkkinoille. On kuitenkin monia haasteita, jotka edellyttävät paremmin koordinoituja ratkaisuja (33). |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Koska suurin osa pakolaisista on naisia, joilla on lapsia, sosiaalipalvelujen saatavuus sekä päiväkotiin ja kouluun pääsy muodostavat kriittisen ongelmakohdan, joka estää naisia pääsemästä työmarkkinoille. Integroitumisen keskeisiä osatekijöitä ovat lisäksi kielimuurin ylittäminen, pakolaisten koulutuksen ja pätevyyksien tunnustaminen sekä nopea uudelleen- ja täydennyskoulutus. Myös etätyössä tarvittavien välineiden, kuten internetyhteyksien ja laitteiden, saatavuuden turvaaminen on osa tämän ongelman ratkaisua. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | ETSK toivoo koordinoidumpaa lähestymistapaa jäsenvaltioiden välillä näiden toteuttaessa käytännössä toimintapoliittisia ohjeita, joilla tuetaan ukrainalaisten pakolaisten osallistumista koulutukseen (Policy guidance on supporting the inclusion of Ukrainian refugees in education: considerations, key principles and practices (34)). ETSK kehottaa niin ikään komissiota aktivoimaan kaikki mahdolliset rahoitusmahdollisuudet erityisesti niiden jäsenvaltioiden tukemiseksi, jotka vastaanottavat valtavia määriä pakolaisia. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Sodan keskellä elävät ja konflikteja pakenevat naiset ovat alttiimpia seksuaaliselle riistolle ja seksuaaliselle hyväksikäytölle. Raiskauksia käytetään usein aseena sodassa. Naispuolisille ukrainalaispakolaisille ja erityisesti raiskauksen uhreille on ratkaisevan tärkeää saada seksuaali- ja lisääntymisterveyspalveluja, kuten ehkäisyä, hätäehkäisyä, turvallista aborttihoitoa ja psykologista trauman hoitoa. Naisia ei pitäisi koskaan pakottaa jatkamaan ei-toivottua raskautta. Näiden palvelujen puuttuminen jäsenvaltioista ei saisi koskaan olla syy, joka estää heitä lähtemästä turvattomasta maasta. Kaikkien jäsenvaltioiden on varmistettava, että nämä palvelut ovat kaikkien pakolaisten saatavilla. Yleisesti ottaen kaikille pakolaisille on tarjottava trauman hoitoa ennakoivasti, sillä muuten tilanne on omiaan luomaan kasvualustan myöhemmille konflikteille ja negatiivisille tunteille, jotka aiheuttavat valtioille valtavia kustannuksia. Tällä alalla tarvitaan kipeästi monimuotoista matalan kynnyksen tukea, ja tällaista tukea tarjoavien startup-yritysten rahoitusta on tuettava johdonmukaisesti. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Toinen ratkaistava asia on pakolaisten, erityisesti lasten, rokotustilanne. Koska EU:lla on pitkälle kehitettyjä lasten rokotusohjelmia, monet vaaralliset sairaudet, kuten polio, isorokko ja tietyt hepatiittityypit, on eliminoitu. Jäsenvaltioiden on aktivoitava terveydenhuoltojärjestelmänsä tämän saavutuksen turvaamiseksi, ja EU:n tason ohjeet auttavat merkittävästi tässä prosessissa. Lisähankaluuksia aiheutuu siitä, että monissa jäsenvaltioissa esimerkiksi lastentarhaan tai kouluun pääsy edellyttää, että lapsella on kaikki rokotukset. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | Myöhemmin Ukrainan jälleenrakentamisen yhteydessä pitäisi voida edistää sukupuolten tasa-arvoa ukrainalaisten keskuudessa muun muassa rakentamalla koulutus- ja terveydenhuoltoinfrastruktuuria sekä sosiaalista ja digitaalista infrastruktuuria. |
| --- | --- |

7.6

Bryssel 13. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Asiakokonaisuus SOC/723 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), EUVL C 364, 28.10.2020, s. 77, EUVL C 240, 16.7.2019, s. 3, EUVL C 228, 5.7.2019, s. 103.

1

(2)  Ks. esimerkiksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artikla ja 3 artiklan 3 kohta, perusoikeuskirjan 21 artikla ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artikla.

2

(3)  EUVL C 194, 12.5.2022, s. 19.

3

(4)  https://sweden.se/life/equality/gender-equality

4

(5)  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 13.

5

(6)  Global Entrepreneurship Monitor.

6

(7)  Muita ikääntymiseen liittyviä sukupuolinäkökohtia, ks. EUVL C 194, 12.5.2022, s. 19.

7

(8)  Euroopan tasa-arvoinstituutti.

8

(9)  Tasa-arvoindeksi.

9

(10)  EUVL C 341, 24.8.2021, s. 84.

10

(11)  Digitaalinen, naisten perustama startup-yritys UP’N’CHANGE (www.upnchange.com) on löytänyt keinoja muuntaa psykologian ja valmennuksen syvällinen asiantuntemus yksinkertaisiksi digitaalisiksi välineiksi, jotka auttavat ihmisiä kehittämään itsetuntemus-, sosiaalisia ja luovia taitojaan. UP’N’CHANGE-yrityksen visiona on vapauttaa työntekijöiden ja tiimien potentiaali digitaalisten välineiden avulla, jotta organisaatiot voivat saavuttaa jatkuvaa menestystä. Oikeanlaiset taidot mahdollistavat tehokkaan yhteistyön. Tehokas yhteistyö mahdollistaa innovoinnin. Ja innovointi mahdollistaa kasvun kaikille.

11

(12)  Maailman talousfoorumin vuosikokous, 2020.

12

(13)  Ks. edellinen alaviite.

13

(14)  Muun muassa huijari-ilmiö, jossa henkilö kärsii omiin kykyihinsä ja valmiuksiinsa liittyvästä itseluottamuksen puutteesta, voi estää hakemasta johtotehtäviin tai esilläololle altistavaan asemaan. Etenkin luonteeltaan hyvin mietteliäät ihmiset, joilla on taipumus vetäytyä stressiä aiheuttavissa olosuhteissa, on vaikeuksia olla tekemisissä sellaisten ihmisten kanssa, jotka vaikuttavat hyvin itsevarmoilta.

14

(15)  Euroopan tasa-arvoinstituutti, https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-report/progress-gender-equality-most-notable-company-boards

15

(16)  Eurofound.

16

(17)  Sevilla & Smith, 2020.

17

(18)  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 13.

18

(19)  EUVL C 129, 11.4.2018, s. 44.

19

(20)  Ks. myös EUVL C 318, 23.12.2009, s. 15 ja EUVL C 341, 21.11.2013, s. 6.

20

(21)  EIGE Statistical brief: gender balance in corporate boards 2020.

21

(22)  Euroopan tasa-arvoinstituutti.

22

(23)  https://eige.europa.eu/news/countries-legislated-quotas-could-achieve-gender-balance-parliaments-2026-those-without-may-take-close-twenty-years

23

(24)  European Women on Boards, https://europeanwomenonboards.eu/wp-content/uploads/2021/01/EWoB-Gender-Diversity-Index-2020.pdf

24

(25)  Useita Suomen keskuskauppakamarin yhdistämiä lähteitä, https://naisjohtajat.fi/wp-content/uploads/sites/28/2019/01/women-directors-and-executives-report-2018.pdf

25

(26)  EUVL C 133, 9.5.2013, s. 68.

26

(27)  Itävaltalaisen WKÖ:n tarjoamat koulutus- ja tukiohjelmat ovat tällaisesta yksi erinomainen esimerkki – https://www.wko.at/service/Women_in_Business.html

27

(28)  Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Crisis, julkaisija: Global Entrepreneurship Research Association, London Business School, ISBN 978-1-9160178-8-7.

28

Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Crisis

(29)  Ks. edellinen alaviite.

29

(30)  Global Entrepreneurship Monitor

30

(31)  Ks. myös EUVL C 299, 4.10.2012, s. 24.

31

(32)  SME focus – Long-term strategy for the European industrial future [Pk-yritykset – pitkän aikavälin strategia Euroopan teollisuuden tulevaisuutta varten]. Talous-, tiede- ja elämänlaatuasioiden politiikkayksikkö, Euroopan parlamentin sisäasioiden pääosasto. Tekijä: Stephanus Johannes Smit, PE 648.776 – huhtikuu 2020.

32

SME focus – Long-term strategy for the European industrial future

(33)  Lausunnossa EUVL C 242, 23.7.2015, s. 9 esitettyjen ehdotusten pohjalta.

33

(34)  https://www.schooleducationgateway.eu/fi/pub/resources/publications/policy-guidance-on-refugees.htm

34

---

LIITE

Seuraava muutosehdotus, joka sai äänestyksessä tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin keskustelussa (työjärjestyksen 43 artiklan 2 kohta):

MUUTOSEHDOTUS 1

Esittäjät:

ANGELOVA Milena

BLIJLEVENS René

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/731 – Sukupuolten tasa-arvo

Kohta 3.5

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Naisten osallistuminen työmarkkinoille on lisääntynyt viimeisen vuosikymmenen aikana, mutta sukupuolten välinen eriytyminen on edelleen selvää (1). Naiset ovat edelleen eriarvoisessa asemassa, jos tarkastellaan koulutukseen pääsyä ja taloudellisia mahdollisuuksia, vaikka eriarvoisuutta onkin Euroopassa vähiten muuhun maailmaan verrattuna (Länsi- ja Itä-Euroopan välillä on joitakin eroja) (2) ETSK on myös kehottanut ryhtymään pikaisiin toimiin sukupuolten välisten palkka- ja eläke-erojen poistamiseksi kaikilla aloilla ja sektoreilla, erityisesti palkkauksen avoimuutta koskevien
  sitovien
  toimenpiteiden avulla (3), ja korostaa, että palkkaerot pahentavat eläke-eroja, ja naiset ovat tälle erityisen alttiita.
  Lisäksi kulttuurinen konteksti ja perinteiset stereotypiat vaikuttavat naisten ammatinvalintaan. Esimerkiksi koulutus-, hoiva-, terveydenhuolto- ja sosiaalialalla työskentelee huomattavasti enemmän naisia kuin miehiä, kun taas rakennusala ja raskas teollisuus ovat miesvaltaisia aloja. | Naisten osallistuminen työmarkkinoille on lisääntynyt viimeisen vuosikymmenen aikana, mutta sukupuolten välinen eriytyminen on edelleen selvää (1). Naiset ovat edelleen eriarvoisessa asemassa, jos tarkastellaan koulutukseen pääsyä ja taloudellisia mahdollisuuksia, vaikka eriarvoisuutta onkin Euroopassa vähiten muuhun maailmaan verrattuna (Länsi- ja Itä-Euroopan välillä on joitakin eroja) (2). ETSK on myös kehottanut ryhtymään pikaisiin toimiin sukupuolten välisten palkka- ja eläke-erojen poistamiseksi kaikilla aloilla ja sektoreilla, erityisesti palkkauksen avoimuutta koskevien
  kannustus
  toimenpiteiden avulla (3), ja korostaa, että palkkaerot pahentavat eläke-eroja, ja naiset ovat tälle erityisen alttiita.
  Lisäksi kulttuurinen konteksti ja perinteiset stereotypiat vaikuttavat naisten ammatinvalintaan. Esimerkiksi koulutus-, hoiva-, terveydenhuolto- ja sosiaalialalla työskentelee huomattavasti enemmän naisia kuin miehiä, kun taas rakennusala ja raskas teollisuus ovat miesvaltaisia aloja. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Naisten osallistuminen työmarkkinoille on lisääntynyt viimeisen vuosikymmenen aikana, mutta sukupuolten välinen eriytyminen on edelleen selvää (1). Naiset ovat edelleen eriarvoisessa asemassa, jos tarkastellaan koulutukseen pääsyä ja taloudellisia mahdollisuuksia, vaikka eriarvoisuutta onkin Euroopassa vähiten muuhun maailmaan verrattuna (Länsi- ja Itä-Euroopan välillä on joitakin eroja) (2) ETSK on myös kehottanut ryhtymään pikaisiin toimiin sukupuolten välisten palkka- ja eläke-erojen poistamiseksi kaikilla aloilla ja sektoreilla, erityisesti palkkauksen avoimuutta koskevien
  sitovien
  toimenpiteiden avulla (3), ja korostaa, että palkkaerot pahentavat eläke-eroja, ja naiset ovat tälle erityisen alttiita.

Lisäksi kulttuurinen konteksti ja perinteiset stereotypiat vaikuttavat naisten ammatinvalintaan. Esimerkiksi koulutus-, hoiva-, terveydenhuolto- ja sosiaalialalla työskentelee huomattavasti enemmän naisia kuin miehiä, kun taas rakennusala ja raskas teollisuus ovat miesvaltaisia aloja.

Naisten osallistuminen työmarkkinoille on lisääntynyt viimeisen vuosikymmenen aikana, mutta sukupuolten välinen eriytyminen on edelleen selvää (1). Naiset ovat edelleen eriarvoisessa asemassa, jos tarkastellaan koulutukseen pääsyä ja taloudellisia mahdollisuuksia, vaikka eriarvoisuutta onkin Euroopassa vähiten muuhun maailmaan verrattuna (Länsi- ja Itä-Euroopan välillä on joitakin eroja) (2). ETSK on myös kehottanut ryhtymään pikaisiin toimiin sukupuolten välisten palkka- ja eläke-erojen poistamiseksi kaikilla aloilla ja sektoreilla, erityisesti palkkauksen avoimuutta koskevien
  kannustus
  toimenpiteiden avulla (3), ja korostaa, että palkkaerot pahentavat eläke-eroja, ja naiset ovat tälle erityisen alttiita.

Lisäksi kulttuurinen konteksti ja perinteiset stereotypiat vaikuttavat naisten ammatinvalintaan. Esimerkiksi koulutus-, hoiva-, terveydenhuolto- ja sosiaalialalla työskentelee huomattavasti enemmän naisia kuin miehiä, kun taas rakennusala ja raskas teollisuus ovat miesvaltaisia aloja.

Äänestystulos

| Puolesta: | 93 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 114 |
| Pidättyi: | 12 |

Puolesta:

93

Vastaan:

114

Pidättyi:

12

---

(1)  EIGE.

(2)  Tasa-arvoindeksi.

(3)  SOC/678.

(1)  EIGE.

(2)  Tasa-arvoindeksi.

(3)  SOC/678.

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 571. täysistunto – Ainoastaan lähikokouksena pidettävä täysistunto, 13.7.2022–14.7.2022

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/75

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2005/29/EY ja 2011/83/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä vihreässä siirtymässä parantamalla suojaa sopimattomilta menettelyiltä ja tiedottamista”

(COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD))

(2022/C 443/10)

| Esittelijä: | Thierry LIBAERT |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Esittelijä:

Thierry LIBAERT

Yhteisesittelijä:

Gonçalo LOBO XAVIER

| | Euroopan unionin neuvosto, 12.4.2022 |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti, 7.4.2022 |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 27.6.2022 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 82/0/3 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.7.2022 |
| Täysistunnon nro | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 209/0/1 |

Euroopan unionin neuvosto, 12.4.2022

Euroopan parlamentti, 7.4.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

27.6.2022

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

82/0/3

Hyväksyminen täysistunnossa

14.7.2022

Täysistunnon nro

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

209/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa Euroopan komission ehdotuksia, joilla lisätään kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia vihreässä siirtymässä. ETSK kehottaa komissiota jatkamaan kunnianhimoista linjaansa myönteisten taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristövaikutusten aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK korostaa, että on pyrittävä kaikin tavoin varmistamaan, että kuluttajat saavat tietoa järjestelmällisesti. Tämä koskee erityisesti varaosia ja korjausoppaita sekä suunniteltuja ohjelmistopäivityksiä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kehottaa komissiota tekemään kunnianhimoisen periaatepäätöksen viihde-elektroniikan ja kodinkoneiden korjattavuuspisteytyksestä. Tällaisella pisteytyksellä on vastattava kuluttajien odotuksiin pisteytysjärjestelmään sisällytettävien tuotteiden monipuolisuudesta ja huomioon otettavista kriteereistä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että kyseisten tuotteiden korjattavuuden lisäksi komission on edistettävä periaatetta tuotteiden kestävyyden yksinkertaisesta ja yhdenmukaisesta ilmoittamisesta tulevina vuosina. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | On myös helpotettava uusien korjaajien kouluttamista ja nykyisten toimijoiden osaamisen kehittämistä, mikä on välttämätöntä kehitettäessä korjaustoimintaa, joka on tärkeä työllistäjä Euroopassa. ETSK kehottaa Eurooppaa myös vähentämään riippuvuuttaan raaka-aineista vahvistamalla korjausvalmiuksiaan ja hankkimalla varaosia. Eurooppa tarvitsee myös vakavasti otettavaa ja tehokasta uudelleenteollistamispolitiikkaa. Viimeaikaiset kriisit ovat paljastaneet heikkouksia, jotka on katsottava elpymismahdollisuuksiksi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Sen lisäksi, että on varmistettava lakisääteisen takuuajan ilmoittamista koskevien vaatimusten noudattaminen, kuluttajia on suojeltava paremmin sekoittamasta toisiinsa lakisääteistä takuuta ja kaupallista takuuta. Takuun puitteissa on lisäksi edistettävä korjaamista uudella tuotteella korvaamisen sijasta, rajoittamatta kuitenkaan kuluttajien valinnanvapautta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK hyväksyy sen, että tuotteiden pidemmän käyttöiän edistämiseksi lisätään uusia kaupallisia menettelyjä harhaanjohtaviksi katsottujen toimien luetteloon. ETSK pyytää kuitenkin komissiota menemään kolmessa kohdassa ilmoitusvelvollisuutta pidemmälle:






  — | tuotteen käyttöiän lyhentämiseksi käyttöön otetut menetelmät: ETSK katsoo, että nämä menetelmät on kirjattava harhaanjohtaviksi kaupallisiksi menettelyiksi, pelkän tietojen puutteen lisäksi |
| --- | --- | --- |

1.7

—

tuotteen käyttöiän lyhentämiseksi käyttöön otetut menetelmät: ETSK katsoo, että nämä menetelmät on kirjattava harhaanjohtaviksi kaupallisiksi menettelyiksi, pelkän tietojen puutteen lisäksi

| — | tiettyjen tavaroiden korjaamattomuus: tässäkin voitaisiin katsoa harhaanjohtaviksi kaupallisiksi menettelyiksi tahalliset korjaamisen esteet eikä vain aihetta koskevien tietojen puute |
| --- | --- |

—

tiettyjen tavaroiden korjaamattomuus: tässäkin voitaisiin katsoa harhaanjohtaviksi kaupallisiksi menettelyiksi tahalliset korjaamisen esteet eikä vain aihetta koskevien tietojen puute

| — | päivitykset, jotka voivat aiheuttaa toimintahäiriöitä: tässä yhteydessä on määrättävä päivityksen kumottavuudesta. |
| --- | --- |

—

päivitykset, jotka voivat aiheuttaa toimintahäiriöitä: tässä yhteydessä on määrättävä päivityksen kumottavuudesta.

| 1.8 | Kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien vahvistamisen yhteydessä on turvattava parempi suoja harhaanjohtavalta mainonnalta. Mainontaa koskevaan oikeudelliseen kehykseen onkin integroitava entistä paremmin kestävän kehityksen tavoitteet. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Mainonnassa on kiellettävä kaikki perusteettomat väitteet, joita usein esiintyy hiilineutraaliuden osalta, sekä kaikenlainen viittaaminen luonnonsuojelun ja luonnonvarojen säilyttämisen vastaiseen käyttäytymiseen tai sellaisen esittäminen. Myös ympäristöväitteiden valvontavalmiuksia on vahvistettava. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Jotta vältetään sekaannus ja koska kaikenlaiset usein itse myönnetyt ympäristömerkit yleistyvät, komission on tuotava esiin eurooppalaista ympäristömerkkiä ja merkintöihin liittyvien sertifiointimenettelyjen välttämättömyyttä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Harhaanjohtavista kaupallisista menettelyistä varoittamiseksi ETSK kehottaa EU:ta vahvistamaan tuotteiden ympäristöominaisuuksiin liittyvien väärinkäytösten paljastajien suojelua. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kehottaa komissiota edistämään tehokasta tiedottamista kuluttajille vastuullisesta kuluttamisesta. |
| --- | --- |

1.12

2.   Komission tiedonannon pääkohdat

| 2.1 | Tarkasteltavana olevalla direktiiviehdotuksella pyritään vahvistamaan kuluttajien oikeuksia muuttamalla kahta direktiiviä, joilla suojellaan kuluttajien etuja EU:ssa: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2005/29/EY (1) sopimattomista kaupallisista menettelyistä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2011/83/EU (2) kuluttajien oikeuksista. Ehdotuksen tavoitteena on edistää puhdasta ja vihreää Euroopan kiertotaloutta antamalla kuluttajille mahdollisuus tehdä tietoon perustuvia ostopäätöksiä ja edistää siten kestävämpää kulutusta. Ehdotuksella puututaan myös sopimattomiin kaupallisiin menettelyihin, joilla kuluttajia johdetaan harhaan ja joilla heidät saadaan luopumaan kestävää kulutusta edistävistä valinnoista. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ehdotus on yksi aloitteista, jotka on määritelty uuden kuluttaja-asioiden toimintaohjelman (3) ja kiertotalouden toimintasuunnitelman (4) puitteissa, ja se liittyy Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (5) jatkamiseen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ehdotuksessa säädetään toimenpiteistä kuluttajansuojaa koskevan nykyisen lainsäädännön päivittämiseksi ja sen takaamiseksi, että kuluttajia suojellaan ja että he voivat osallistua aktiivisesti vihreään siirtymään. Kuluttajanoikeusdirektiivissä velvoitetaan tällä hetkellä elinkeinonharjoittajat toimittamaan kuluttajille tiedot tavaroiden tai palvelujen keskeisistä ominaisuuksista. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Koska kaupallisen kestävyystakuun puuttumista koskevia tietoja ei tarvitse toimittaa, direktiivi ei kuitenkaan kannusta riittävästi tuottajia tarjoamaan tällaisia takuita kuluttajille. Tutkimukset osoittavat, että kun kulutustavaroita tarjotaan kaupallisella takuulla, kyseisiä kaupallisia takuita koskevat tiedot ja kuluttajien laskutuksen ehdot ovat usein epäselviä, epätarkkoja tai epätäydellisiä. Niinpä kuluttajien on vaikeaa vertailla tuotteita ja erottaa toisistaan kaupallinen takuu ja lakisääteinen (pakollinen) takuu (6). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Direktiivi ei myöskään sisällä erityisvaatimuksia tavaroiden korjattavuutta koskevien tietojen toimittamisesta kuluttajille. Myyntipisteissä ei yleensä ole näitä tietoja, joiden avulla voitaisiin kannustaa tavaroiden korjaamiseen ja jotka auttaisivat erityisen hyödyllisellä tavalla kuluttajia osallistumaan kiertotalouteen. Viimeaikaiset tutkimukset osoittavat, että jopa 80 prosenttia EU:n kuluttajista ilmoittaa, että heidän on vaikea löytää tietoja tuotteen korjaamisen helppoudesta (7). |
| --- | --- |

2.5

3.   Yleistä

| 3.1 | Nykyään suurin osa Euroopan kuluttajista valittaa, etteivät he saa tietoja kulutuksen ympäristövaikutuksista. Tämä toteamus on vahvistettu komission järjestämässä julkisessa kuulemisessa. Vuonna 2012 toteutettu eurobarometri aiheesta ”eurooppalaisten kuluttajien käyttäytyminen ja asenteet ympäristöystävällisiä tuotteita kohtaan” osoitti, että 92 prosenttia eurooppalaisista vastaajista kannattaa tietojen ilmoittamista tuotteiden käyttöiästä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Näiden tietojen puuttuminen on haitallista, sillä selkeät ja näkyvät tiedot edistävät käyttäytymisen muutosta. ETSK on vahvistanut tämän vaikutuksen järjestämällä 3 000:ta eurooppalaista kuluttajaa koskeneen tutkimuksen yhteydessä simulaation käyttöiän ilmoittamisesta kulutustuotteiden verkkokaupan sivustolla. Tutkimuksen mukaan käyttöiän esittäminen mahdollistaa 56 prosentin lisämyynnin tuotteille, joilla on pitkä käyttöikä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kuluttajille suunnattujen tietojen puuttumisella on huomattava sosiaalinen merkitys. Keskiluokkaisia ja muita heikommassa asemassa olevia yhteiskuntaryhmiä on kannustettava käyttämään korjausmahdollisuutta ja kuluttamaan vastuullisesti myös ostovoimaan liittyvien vaikeuksien vuoksi. Kuluttajille tiedottamisen parantaminen yksinkertaisin keinoin on yksi tapa johdattaa haavoittuvimmassa asemassa olevia henkilöitä vastuulliseen kuluttamiseen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Parempi kuluttajille tiedottaminen edistää eurooppalaisten yritysten liiketoimintamallin vahvistamista. Halpojen tuotteiden tuontiin liittyvän polkumyynnin riskien kanssa kamppailevat mikroyritykset, pk-yritykset ja niiden toimeksiantajat voivat saada lisää näkyvyyttä kuluttajien keskuudessa ja näin hyödyntää Euroopassa suunniteltujen tuotteiden laatua. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Myös eurooppalaiset vähittäiskauppiaat ja fyysiset kaupat voivat hyötyä tästä tulevasta lainsäädännön kehityksestä, sillä tuo niille suhteellisesti enemmän etua verkossa toimiviin kauppaliikkeisiin nähden. Fyysisen myyjän neuvoa-antava rooli nimittäin vahvistuu, kun kuluttajalle on annettava uusia tietoja. Tällainen kehitys edesauttaa työllisyyden vahvistamista EU:ssa. Tätä varten Euroopalla on oltava käytössään soveltuvat inhimilliset resurssit: ETSK kehottaakin komissiota tukemaan yritysten, erityisesti pk-yritysten, koulutustoimia. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Soveltuvaa ympäristötietoa annettaessa on varmistettava, että kaikki ympäristövaikutukset otetaan huomioon. Ilmastovaikutukset, joita mitataan kasvihuonekaasupäästöinä, ovat keskeisessä asemassa julkisessa keskustelussa, mutta ne ovat vain yksi osa ympäristövaikutuksista. Tuotteiden elinkaariarvioinnit osoittavatkin, että suurimassa osassa kulutustavaroista ympäristövaikutus on peräisin pääasiassa resurssien hankinnasta ja tuotteiden valmistuksesta, joten ympäristön kannalta ensisijaista on tuotteiden elinkaaren pidentäminen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Eurooppalaisten keskimääräinen kulutus ei ole miltään osin kestävää ympäristön kannalta. Esimerkiksi ekologisen jalanjäljen laskemisen perusteella eurooppalainen elämäntapa vaatisi 2,8 maapalloa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Monissa tapauksissa tuotteiden suunnittelu johtaa niiden elinkaaren lyhenemiseen. Tämä voi olla seurausta joko teknisistä menettelyistä, korjaamisen esteistä tai ohjelmistotekniikasta. Tästä johtuva tuotteiden ennenaikainen vanheneminen on yksi merkittävimmistä tekijöistä, joka aiheuttaa tyytymättömyyttä kuluttajissa, jotka kärsivät merkittävästä tiedon epäsymmetriasta. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Lisäksi ETSK toteaa, että Ukrainan sota tekee Euroopan strategisen riippumattomuuden vahvistamisesta entistäkin välttämättömämpää. Tältä kannalta tarkasteltuna tuotteiden elinkaarta pidentäviä aloitteita – erityisesti strategisiin metalleihin liittyviä aloitteita – olisi edistettävä. |
| --- | --- |

3.9

4.   Erityistä

4.1   Kuluttajille annettavat lisätiedot tuotteiden kestävyydestä

| 4.1.1 | Kun otetaan huomioon tuotteiden elinkaareen liittyvien kysymysten merkittävyys, kuluttajatiedotusta on ehdottomasti parannettava. Tässä mielessä komission ehdotus on myönteinen, koska siinä pyritään systematisoimaan varaosia, käyttöoppaita ja ohjelmistopäivitysten kattamia ajanjaksoja koskevien tietojen antaminen. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | On syytä muistaa, että vaikka tiedon puuttuminen on vahingollista, myös tiedon tai tekniikoiden liiallisuus on lähes yhtä haitallista. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | ETSK varoittaa komissiota mahdollisista haitoista, joita voi liittyä sähköisten merkintöjen tai QR-koodien avulla annettaviksi ehdotettuihin uusiin tietoihin. Näiden tekniikoiden aiheuttaman ylimääräisen digitaalisen ympäristövaikutuksen lisäksi on syytä muistaa, että jokainen ylimääräinen toimenpide (älypuhelimen ottaminen esille, klikkaaminen, kuvakaappauksen ottaminen jne.) on uusi jarru vastuulliselle kuluttamiselle. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Komission ehdotus on askel oikeaan suuntaan, sillä siinä kytketään toisiinsa viestintään ja tuotteiden ennenaikaiseen vanhenemiseen liittyvät haasteet. Ensimmäisenä vaiheena kuluttajatiedotuksen parantamisessa on toteutettava mahdollisimman monta tuotetta kattava korjattavuuspisteytys, jollainen on ollut käytössä Ranskassa vuodesta 2021 lähtien. Korjattavuus on itse asiassa tuotteen kestävyyden yksi helpoimmin mitattavista osatekijöistä. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Jotta haasteisiin voidaan vastata, korjattavuuspisteytys on suunniteltava kunnianhimoisesti ainakin kahdessa suhteessa. Yhtäältä sen on katettava mahdollisimman monta sähkölaitetta, elektroniikkatuotetta ja kodinkonetta. Toisaalta korjattavuus on ymmärrettävä sen kaikissa ulottuvuuksissa, mukaan lukien korjaamisesta aiheutuvat kustannukset (varaosien hinta), varaosien saatavuus ja ohjelmistotuen ehdot. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | ETSK:n mielestä kuluttajatiedotusta koskevan kunnianhimoisen politiikan ei tule rajoittua korjattavuuteen. Kuluttajat odottavat ennen kaikkea, että tuotteet kestävät aikaa, eivät sitä, että ne ovat korjattavissa. ETSK on jo esittänyt näkemyksensä asiasta (8). EU:n on otettava käyttöön yksinkertainen indikaattori, jolla annetaan tietoa tuotteen käyttöiästä, korjattavuus mukaan lukien, sekä tuotteiden kestävyydestä ja päivitettävyydestä. Tämä edistää välillisesti myös Euroopan uudelleenteollistamista. Tämän periaatteen, jonka soveltamissäännöistä on luonnollisesti sovittava yhdessä sidosryhmien kanssa ja jonka on oltava asteittain etenevä, on oltava mukana komission ehdotuksissa, jottei kuluttajien keskeisiä odotuksia jätetä huomiotta. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | Takuiden osalta on tehtävä vielä lisää työtä, jotta kuluttajille tiedottamista voidaan vahvistaa. Ensinnäkin Euroopan komission on ilmaistava uudelleen yksinkertainen periaate: sopimuksenmukaisuustakuun olemassaolo ja kesto (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/771 (9)) on ilmoitettava kaikkien tuotteiden osalta kaikkialla, sekä fyysisissä kauppaliikkeissä että verkkokaupoissa. Ennen uuden lainsäädännön lisäämistä olisikin ensin huolehdittava olemassa olevan lainsäädännön soveltamisesta. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on ottanut huomioon, että kuluttajien voi olla vaikea erottaa kaupallinen takuu lakisääteisestä takuusta. On siis hyödyllistä, että Euroopan komissio on varmistanut, että kaupalliset takuut eivät aiheuta sekaannusta. |
| --- | --- |

4.1.8

| 4.1.9 | Jotta voidaan vahvistaa takuun myönteisiä vaikutuksia ympäristönsuojeluun, olisi hyödyllistä suositella takuutoimena vahingoittuneen tuotteen korjaamista eikä sen korvaamista uudella tuotteella. EU voi edistää korjaamisen ensisijaisuutta suhteessa korvaamiseen tuotteen rikkoutuessa tekemällä korjaamisesta helpompaa, nopeampaa ja käytännöllisempää kuluttajille. |
| --- | --- |

4.1.9

| 4.1.10 | Näihin säännöksiin liittyvää kulutuksen uudelleensuuntaamista voidaan edistää vieläkin tehokkaammin kansalaisvalistuksella. EU:n on edistettävä tai jopa käynnistettävä itse vastuulliseen kuluttamiseen (tieto, tuotteiden ostaminen käytettynä, korjaaminen, tuotteiden huolto) kuuluvia hyviä tottumuksia koskevia kampanjoita käyttäen tukenaan erityisesti järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa, jolla voi olla keskeinen rooli tämän ehdotuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

4.1.10

4.2   Säännösten tiukentaminen tiedonantovelvollisuutta pidemmälle

| 4.2.1 | Jos Euroopan unioni rankaisee ainoastaan tietojen puuttumisesta, se avaa samalla mahdollisuuden kuluttajansuojan ja ympäristönsuojelun kanssa yhteensopimattomien käytäntöjen laillistamiselle. EU ei voi tyytyä kieltämään ainoastaan tuotteen elinajan kestoa rajoittavaa menetelmää koskevan tiedon puuttumista, vaan sen on kiellettävä myös itse tällainen käytäntö. Toisin sanoen ei olisi ymmärrettävää, että EU lähettää viestin, jonka mukaan suunniteltu vanheneminen on sallittua niin kauan kuin siitä ilmoitetaan kuluttajalle. Säännöksessä on ilmoitettava valmistajille selkeästi, että EU:ssa tuotteita ei voida suunnitella rikkoutumaan ennenaikaisesti. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Samalla tavoin direktiivin muihin muotoiluihin liittyy riski siitä, että ne eivät suojele kuluttajia riittävästi. Ei riitä, että valmistaja velvoitetaan ilmoittamaan kuluttajalle, että tuotetta ei ole mahdollista korjata. Juuri tarkoituksellinen korjausmahdollisuuden puuttuminen on kiellettävä itsessään. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Kuten ETSK ja Euroopan komissio hyvin tietävät, ohjelmistopäivitykset johtuvat usein liian paljon muistia ja energiaa vievistä ohjelmistoista, jotka lyhentävät niitä käyttävien laitteiden elinkaarta. Lainsäädännössä ei pitäisi ainoastaan vaatia valmistajaa ilmoittamaan kuluttajalle päivityksen epätoivotuista vaikutuksista. Tässäkin tapauksessa on helppo kuvitella, kuinka tämä tieto piilotetaan kyseistä päivitystä koskevien myönteisten tietojen tulvan sekaan, mikä saa kuluttajan hyväksymään päivityksen. |
| --- | --- |

4.2.3

4.3   Kuluttajien toimintamahdollisuuksia vähentävien käytäntöjen rajoittaminen ja niistä rankaiseminen

| 4.3.1 | Komissio toteaa perustellusti, että viherpesuun liittyvät menettelyt ovat yksi merkittävimmistä esteistä, jotka haittaavat ekologista siirtymää edistävien tietojen antamista kuluttajille. Direktiiviluonnoksessa korostetaan perustellusti tarvetta asettaa seuraamuksia yleisistä ympäristöväittämistä, joille ei ole mahdollista esittää vastaväitteitä ja joita ei voida osoittaa oikeiksi. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti kieltoon, joka koskee viralliseen sertifiointijärjestelmään perustumattomien kestävyysmerkintöjen esittämistä. Tässä lausunnossa ehdotetun eurooppalaisen pisteytysjärjestelmän vaiheittainen ja yhdessä sovittu kehittäminen voisi vastata tähän tarpeeseen. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Muutkin ympäristöväittämät haittaavat usein asianmukaisten tietojen antamista kuluttajille. On oikeutettua kieltää käyttämästä hyödykseen ympäristöystävällisyyttä silloin, kun se koskee vain tuotteen tiettyä ominaisuutta tai kun kyse on vain lakisääteisten velvoitteiden tai yleisten käytäntöjen soveltamisesta. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Vastuullisen kuluttamisen edistäminen edellyttää myös todellisia ympäristötoimia sertifioivien merkkien vahvistamista. Tässä suhteessa EU-ympäristömerkkiä käytetään nykyisin vielä liian vähän huolimatta siinä saavutetusta edistyksestä. Olisi harkittava tukea merkin saavutettavuuden vahvistamiseksi sekä sopivaa tiedotuskampanjaa. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Näille osatekijöille olisi loogista jatkoa, että kestävän kehityksen periaatteet sisällytetään nykyistä paremmin mainontaa koskevaan oikeudelliseen kehykseen muun muassa rajoittamalla voimakkaasti kaikkein saastuttavimpien tuotteiden mainostamista, mikä noudattaa ETSK:n tästä aiheesta hiljattain julkaiseman lausunnon (10) linjaa. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Tämän ajattelutavan mukaista olisi myös se, että jos mainonnassa ei saisi käyttää koko tuotetta koskevia ympäristöväitteitä, jos väitteet koskevat ainoastaan tuotteen tiettyjä osia, olisi myös kiellettävä kaikki perusteettomat väitteet, jollaisia käytetään liian usein esimerkiksi hiilineutraaliudesta puhuttaessa, sekä kaikenlaiset mielleyhtymät tai esitykset, jotka liittyvät ympäristönsuojelun ja luonnonvarojen säilyttämisen vastaiseen käyttäytymiseen. Lisäksi mainonnassa olisi kiellettävä sellainen esittäminen, joka voi banalisoida kestävän kehityksen tavoitteiden vastaisia käytäntöjä tai ideoita tai antaa niille arvoa. |
| --- | --- |

4.3.6

| 4.3.7 | Harhaanjohtavia kaupallisia menettelyjä koskevien varhaisvaroitusten antamiseksi on usein välttämätöntä, että käytössä on markkinoille saattajilta itseltään peräisin olevia tietoja. Väärinkäytösten paljastajien määrä on kuitenkin tällä alalla nykyisin vähäinen kostotoimia kohtaan tunnetun pelon vuoksi. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/1937 (11) tarkoitettua ilmoitusmenettelyä on voitava soveltaa myös näihin väärinkäytösten paljastajiin. |
| --- | --- |

4.3.7

Näiden säännösten kokonaisuus on tehokas vain, jos niistä sovitaan yhdessä sekä suuria että pieniä ja keskisuuria yrityksiä edustavien talouden toimijoiden, työmarkkinaosapuolten, kuluttajajärjestöjen ja laajemman kansalaisyhteiskunnan kanssa. ETSK katsoo, että kyseessä on keskeisen tärkeä politiikka sikäli, että sillä luodaan kilpailuun perustuva markkinamalli, joka on sopeutettu ympäristöhaasteisiin ja jossa otetaan huomioon kuluttajat sekä Euroopan talouden toimijoiden kilpailukyky ja joka on yhteensopiva Euroopan strategiseen riippumattomuuteen liittyvien pyrkimysten kanssa.

Bryssel 14. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/29/EY, annettu 11 päivänä toukokuuta 2005, sopimattomista elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisistä kaupallisista menettelyistä sisämarkkinoilla ja neuvoston direktiivin 84/450/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 97/7/EY, 98/27/EY ja 2002/65/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskeva direktiivi) (EUVL L 149, 11.6.2005, s. 22).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/83/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, kuluttajan oikeuksista, neuvoston direktiivin 93/13/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/44/EY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 85/577/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/7/EY kumoamisesta (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 64).

2

(3)  COM(2020) 696 final, 13. marraskuuta 2020.

3

(4)  COM(2020) 98 final, 11. maaliskuuta 2020.

4

(5)  COM(2019) 640 final, 11. joulukuuta 2019.

5

(6)  Euroopan komissio, Consumer market study on the functioning of legal and commercial guarantees for consumers in the EU (kuluttajamarkkinatutkimus lakisääteisten ja kaupallisten takuiden toimivuudesta EU:n kuluttajien näkökulmasta), 2015. Tutkimus on toteutettu komission vaikutustenarvioinnin perusteella: Study on Empowering Consumers Towards the Green Transition, heinäkuu 2021. Commercial warranties: are they worth the money? ECC-Net, huhtikuu 2019.

6

Consumer market study on the functioning of legal and commercial guarantees for consumers in the EU

Study on Empowering Consumers Towards the Green Transition

Commercial warranties: are they worth the money

(7)  Euroopan komissio, Behavioural Study on Consumers’ engagement in the circular economy, 2018, s. 81.

7

Behavioural Study on Consumers’ engagement in the circular economy

(8)  EUVL C 67, 6.3.2014, s. 23.

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/771, annettu 20 päivänä toukokuuta 2019, tietyistä tavarakauppaa koskeviin sopimuksiin liittyvistä seikoista, asetuksen (EU) 2017/2394 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta sekä direktiivin 1999/44/EY kumoamisesta (EUVL L 136, 22.5.2019, s. 28).

9

(10)  EUVL C 105, 4.3.2022, s. 6.

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).

11

---

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/81

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta”

(COM(2022) 71 final)

(2022/C 443/11)

| Esittelijä: | Antje GERSTEIN |
| --- | --- |

Esittelijä:

Antje GERSTEIN

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 4.4.2022
  Euroopan unionin neuvosto, 5.4.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50 artiklan 1 kohta ja 2 kohdan g alakohta ja 114 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 27.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.7.2022 |
| Täysistunnon nro | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 179/6/14 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 4.4.2022

Euroopan unionin neuvosto, 5.4.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50 artiklan 1 kohta ja 2 kohdan g alakohta ja 114 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

27.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

14.7.2022

Täysistunnon nro

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

179/6/14

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu ehdotukseen myönteisesti, koska se on tärkeä askel luotaessa johdonmukaista EU:n lainsäädäntökehystä, joka koskee yritysten kestävää hallinnointia ja huolellisuusvelvoitetta ja jolla edistetään ihmisoikeuksien kunnioittamista yritysten ja johtajien velvollisuutena. Tavoitteena olisi oltava oikeusvarmuuden saavuttaminen yrityksille, työntekijöille ja kaikille niiden muille sidosryhmille. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kehottaakin lainsäätäjiä pitämään mielessä ajatuksen tasapuolisista toimintaedellytyksistä ja suunnittelemaan ainakin keskeisten säännösten täydellistä yhdenmukaistamista, jotta vältetään vääristävät ristiriitaisuudet jäsenvaltioiden säädöksissä, joilla direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK tähdentää YK:n esittämien yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien suuntaviivojen merkitystä. Ne muodostavat viitekehyksen, jossa esitetään selkeästi kaikkien toimijoiden (valtio, yritykset, kansalaisyhteiskunta, ammattiliitot ja työntekijöiden edustajat) velvollisuudet ja vastuualueet kolmipilarisessa mallissa ”suojella, kunnioittaa ja korjata”, jotta voitaisiin parantaa ihmisoikeustilannetta toimitus- ja arvoketjuissa maailmanlaajuisesti. Valtioita koskevat kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön velvoitteet edellyttävät, että ne kunnioittavat, suojelevat ja noudattavat yksilöiden ihmisoikeuksia alueellaan ja/tai lainkäyttöalueellaan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Järjestelmällinen ja kestävä muutos ruohonjuuritasolla voidaan saavuttaa vain tukemalla maita niin, että ne pystyvät paremmin täyttämään velvollisuutensa suojella ihmisoikeuksia. Yrityksillä on selkeä vastuu ihmisoikeuksien kunnioittamisessa, mutta ne eivät voi korvata valtion ratkaisevaa roolia ja asianmukaista toimintaa. Tässä yhteydessä ETSK suhtautuu myönteisesti komission ilmoittamaan lainsäädäntöaloitteeseen, jolla puututaan erityisesti pakkotyöhön. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että direktiivissä on erotettava selvästi toisistaan kielteiset vaikutukset, jotka jokin yritys on aiheuttanut tai joihin se on ollut osallisena, niistä, joita yritys ei ole aiheuttanut tai joihin se ei ole ollut osallisena mutta jotka liittyvät suoraan sen toimintaan, tuotteisiin tai palveluihin liikesuhteiden kautta. On tunnustettava, että huolellisuusvelvoite edellyttää riskiperusteista lähestymistapaa ja siihen voi sisältyä riskinarviointiin perustuvaa priorisointia. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK huomauttaa, että poliittisten päättäjien on pidettävä mikro- ja pk-yritysten haasteellinen asema mielessään ja varmistettava, että Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla on valmiina tukivälineitä, kun huolellisuusvelvoitetta koskeva lainsäädäntö tulee voimaan. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Yritysten huolellisuusvelvoitteen noudattaminen on jatkuva prosessi, jossa ammattiliittojen ja työntekijöiden edustajien osallistuminen on menestystekijä. ETSK kehottaa harkitsemaan yritysten kestävää hallinnointia koskevan EU:n kehyksen edelleen kehittämistä. Tässä yhteydessä järjestäytyneiden ja vaaleilla valittujen työntekijöiden edustajien nykyisenlainen osallistuminen esimerkiksi kansainvälisten puitesopimusten tai eurooppalaisten yritysneuvostojen työn pohjalta ja mahdollisesti myös yritysten hallintoelimissä voi tarjota ohjausta ja tukea. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK on huolissaan siitä, että komission ehdotus sisältää lukuisia tulkinnanvaraisia ja epäselviä oikeudellisia käsitteitä, ja pitää siksi tarpeellisena määritellä paremmin esimerkiksi ”vakiintuneiden liikesuhteiden”, ”arvoketjun loppupään” ja ”asianmukaisten toimenpiteiden” kaltaiset termit, koska niillä määritellään direktiivin soveltamisalan lisäksi myös huolellisuusvelvoitetta koskevat vaatimukset, seuraamukset ja vastuut tai ne vaikuttavat niihin. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kehottaa selventämään ehdotusta konsernien ja huolellisuusvelvoitteiden osalta. Sen sijaan, että viitataan ”yritykseen” (3 artiklan a kohta) ETSK katsoo, että viittaus ”yritysryhmään” olisi asianmukaisempi ja johdonmukaisempi, kun on kyse yrityksen julkistamismekanismeista, raportointimenettelyistä, ilmoitusten tai valitusten käsittelystä ja koulutustoimista. |
| --- | --- |

1.9

2.   Komission ehdotuksen tausta

| 2.1 | Ihmisoikeudet ovat keskeinen huolenaihe Euroopan unionille, sen jäsenvaltioille, eurooppalaisille yrityksille, työntekijöille ja kansalaisyhteiskunnalle. Unionin siirtyminen ilmastoneutraaliin ja vihreään talouteen ja sen kunnianhimoinen suunnitelma toteuttaa YK:n kestävän kehityksen tavoitteet (1) vauhdittavat EU:n perusteellista sitoutumista yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevaan agendaan. ETSK antaa täyden tukensa nykyisille kansainvälisille normeille ja niiden laajoille saavutuksille eli yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeville Yhdistyneiden kansakuntien ohjaaville periaatteille (2) sekä OECD:n toimintaohjeille monikansallisille yrityksille (3), ja korostaa, että politiikan on oltava johdonmukaista näiden välineiden kanssa. Monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa koskeva ILO:n kolmikantainen periaatejulistus sisältää myös kattavan joukon monikansallisiin yrityksiin ja työelämään liittyviä oikeuksia, joissa viitataan erityisesti työterveyttä ja -turvallisuutta koskeviin yleissopimuksiin ja suosituksiin, minkä vuoksi se olisi otettava huomioon. ETSK kehottaa myös johdonmukaisuuteen jäsenvaltioiden toimintapolitiikkojen ja parhaillaan valmisteilla olevan EU:n lainsäädännön välillä, joka kattaa samankaltaisia aloja tai sisältää myös huolellisuusvelvoitetta koskevia sääntöjä. Esimerkkejä tällaisesta lainsäädännöstä ovat seuraavat: yritysten kestävyysraportointia koskeva direktiivi (4), ehdotus asetukseksi metsäkatoa aiheuttamattomista tuotteista (5), ehdotus uudeksi akkuasetukseksi (6), kestävää tuotepolitiikkaa koskeva aloite (7), kestäviä investointeja koskeva EU:n luokitusjärjestelmä (8) ja komission tuleva lainsäädäntöaloite, jolla kielletään tosiasiallisesti pakkotyöllä valmistettujen tuotteiden saattaminen EU:n markkinoille (markkinoille saattamista koskeva kielto) (9). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Eräiden jäsenvaltioiden (10) annettua yritysten huolellisuusvelvoitetta koskevaa kansallista lainsäädäntöä syntyi kasvava halu luoda Euroopan tasolla tasapuoliset toimintaedellytykset unionissa toimiville yrityksille ja välttää hajanaisuutta. Näin ollen Euroopan komissio laati tarkasteltavana olevan ehdotuksen horisontaalisesta kehyksestä kannustaakseen yrityksiä tekemään oman osansa ihmisoikeuksien ja ympäristön kunnioittamiseksi. |
| --- | --- |

2.2

3.   Yleishuomiot

| 3.1 | Venäjän ennenkuulumaton hyökkäys Ukrainaan on muuttanut geopolitiikkaa syvällisesti ja käynnistänyt taloussuhteiden ja -riippuvuuksien perusteellisen uudelleenarvioinnin globalisoituneessa taloudessa sekä nopeuttanut Euroopan pyrkimyksiä suurempaan riippumattomuuteen keskeisillä strategisilla aloilla. Tästä seuraava toimitusketjujen laaja uudistaminen edellyttää, että pohditaan huolellisuusvelvoitteen ja liiketoiminnan mahdollisuuksia rajoittavien, poliittisesti päätettyjen seuraamusten noudattamisvelvollisuuden välistä suhdetta. ETSK kehottaa sen vuoksi omaksumaan käytännöllisen lähestymistavan, jossa otetaan huomioon liiketoiminnan realiteetit ja tuetaan yrityksiä tarjoamalla kiireellisesti tarvittavaa neuvontaa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Koska nykyiset toimitusketjut ovat erittäin monimutkaisia, perusteellisuuden on oltava etusijalla nopeuteen nähden. Direktiivin yksityiskohtainen rakenne edellyttää suhteellisuudentajua. Sen lisäksi, että kunnioitetaan kattavasti ihmisoikeuksia ja -välineitä, lähtökohtana olisi aina oltava se, miten YK:n ohjaavien periaatteiden ja monikansallisille yrityksille tarkoitettujen OECD:n toimintaohjeiden vakiintuneet osat voidaan ottaa huomioon käytännöllisellä ja tehokkaalla tavalla sekä arvioida huolellisesti direktiivin vaikutuksia erityyppisiin eurooppalaisiin yrityksiin (esim. mikro- ja pk-yrityksiin ja kansainvälisesti toimiviin holding-rakenteisiin). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK korostaa, että direktiiviehdotus on vain yksi osa paljon kattavampaa EU:n toimintaohjelmaa, jolla pyritään edistämään maailmanlaajuisesti ekologista kestävyyttä, ihmisarvoista työtä ja ihmisoikeuksia. Järjestelmällinen ja kestävä muutos ruohonjuuritasolla voidaan saavuttaa vain tukemalla maita niin, että ne pystyvät paremmin täyttämään velvollisuutensa suojella ihmisoikeuksia. Yrityksillä on selkeä vastuu ihmisoikeuksien kunnioittamisessa, mutta ne eivät voi korvata valtion ratkaisevaa roolia ja asianmukaista toimintaa, etenkään valtion velvollisuutta suojella ihmisoikeusloukkauksilta alueellaan ja lainkäyttöalueellaan toteuttamalla asianmukaisia toimia ihmisoikeusrikkomusten ehkäisemiseksi, tutkimiseksi, niistä rankaisemiseksi ja niiden hyvittämiseksi tehokkaiden toimintapolitiikkojen, lainsäädännön, määräysten ja oikeudenkäytön avulla. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Yrityksillä on velvollisuus noudattaa sovellettavia lakeja ja kunnioittaa ihmisoikeuksia YK:n ohjaavien periaatteiden mukaisesti. Niiden on pantava täytäntöön toimiva asianmukaisen huolellisuuden prosessi, jotta varmistetaan ihmisoikeuksien kunnioittaminen kaikkialla arvoketjuissa. Valtioilla ja niiden hallituksilla on velvollisuus nostaa syytteitä ihmisoikeuksien loukkauksista. Ihmisoikeuksien ja niitä koskevien kansainvälisten yleissopimusten käsittely kuuluu nimenomaan niille. Valtioilla on oikeutetusti monia täytäntöönpanovaltuuksia, joita yrityksillä ei ole eikä pitäisikään koskaan olla. Näihin kuuluvat työpaikkojen tarkastaminen, sakkojen määrääminen, omaisuuden takavarikoiminen, elinkeinolupien peruuttaminen, epäiltyjen pidättäminen, syytteiden nostaminen väitettyjä rikkojia vastaan ja tuomittujen vangitseminen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK korostaa, että vihreä siirtymä on edelleen asetettava etusijalle sosiaaliturvan sekä ihmisoikeuksien turvaamisen ohella, ammattiliittojen ja työntekijöiden oikeudet mukaan lukien. Kansalaisjärjestöillä on myös oltava keskeinen rooli pyrittäessä luomaan luotettavaa avoimuutta ihmis- ja ympäristöoikeuksien loukkauksien yhteydessä sekä valvottaessa EU:n luokitusjärjestelmään liittyvää vaatimusta siitä, että investoinneissa noudatetaan ”ei merkittävää haittaa” -vaatimusta ja vähimmäistason suojatoimia (11). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Ammattiliitot ja työntekijöiden edustajat tietävät hyvin, missä mahdollisia väärinkäytöksiä saattaa tapahtua. Näin ollen ETSK huomauttaa, että on tärkeää ottaa työntekijöiden edustajat ja ammattiliitot mukaan asianmukaisen huolellisuuden prosessien laatimiseen (riskien kartoitus) ja niiden seurantaan (täytäntöönpano) sekä rikkomuksista ilmoittamiseen (varoitusmekanismit). Siirtyminen kohti sosiaalisesti ja ekologisesti kestävämpää taloutta voi tapahtua vain tuloksekkaan työmarkkinaosapuolten kumppanuuden avulla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK toteaa, että luettelo kansainvälisistä ihmisoikeuksista, joihin direktiivin tulisi perustua, on määriteltävä selkeästi, jotta yrityksille voidaan taata oikeusvarmuus, jota ne tarvitsevat kansainvälisessä liiketoiminnassa. ETSK katsoo, että yritysten huolellisuusvelvoitetta olisi laajennettava niin, että otetaan huomioon YK:n ohjaavissa periaatteissa (12) vahvistetut ihmisoikeusnormit, kuten ILO:n työelämän perusnormeihin liittyvät periaatteet (ei pakkotyötä, lapsityövoimaa eikä syrjintää; yhdistymisvapaus), ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus (13) samoin kuin kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia (14) sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia (15) koskevat kansainväliset yleissopimukset. Lisäksi Euroopan unionin perusoikeuskirjassa (16), Euroopan neuvoston vahvistamassa Euroopan ihmisoikeussopimuksessa (17) ja Euroopan sosiaalisessa perusoikeuskirjassa (18) sekä ILO:n kolmikantaisessa periaatejulistuksessa, joka koskee monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa (19), määritellään oikeudet, arvot ja periaatteet, jotka toimivat koko EU:ta ohjaavina suuntaviivoina. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK katsoo, että direktiiviä on selvästi parannettava yhdenmukaistamisen, oikeudellisen selkeyden ja varmuuden lisäämiseksi. Pakollista huolellisuusvelvoitetta koskevat puitteet saataisiin aikaan soveltamalla yhdessä sovittua normia, jonka noudattamista valvottaisiin oikeasuhteisilla, tehokkailla ja vakuuttavasti varoittavilla seuraamuksilla, kun taas vastuuvelvollisuuden perusteena olisi oltava selkeästi määriteltyjen ihmisoikeuksien rikkominen. |
| --- | --- |

3.8

4.   Erityishuomiot

| 4.1 | ETSK on huolissaan siitä, että komission ehdotus sisältää lukuisia epäselviä oikeudellisia käsitteitä, jotka jättävät tulkinnanvaraa ja joita kansalliset viranomaiset ja tuomioistuimet saattavat soveltaa eri tavoin. ETSK katsoo erityisesti, että on määriteltävä paremmin termi ”vakiintunut liikesuhde”, koska sillä määritellään direktiivin soveltamisalan lisäksi myös huolellisuusvelvoitteeseen liittyviä vaatimuksia, seuraamuksia ja vahingonkorvausvastuita. Myös ”arvoketjun loppupään” käsite edellyttää vankempaa määritelmää. Yrityksen tehtävänä ei ole valvoa sen asiakkaiden toimintaa ja ottaa vastuuta siitä. (20) Asianmukaiset toimenpiteet, jotka yritysten odotetaan toteuttavan vapautuakseen vastuusta, on määriteltävä paremmin, ja niitä on tuettava esimerkeillä. Myös ehdotetut johtajien velvollisuudet, jotka koskevat ”sidosryhmien” antamien tietojen huomioon ottamista, ovat epäselviä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Direktiiviehdotuksen mukaiseen arvoketjuun kuuluvat suorien ja välillisten toimittajien eli tuotantoketjun alkupään toimintojen lisäksi myös tuotteen tai palvelun käyttö ja tarvittaessa hävittäminen eli tuotantoketjun loppupään tai käyttöiän lopun toiminnot. Itse asiassa tuotantoketjun loppupään toimintojen jäljittäminen johtaa monenlaisiin hyvin käytännöllisiin ongelmiin. Erityisesti tuotteen jäljittäminen markkinoille saattamisen jälkeen on todennäköisesti vielä vaikeampaa kuin raaka-aineiden ja komponenttien hankintojen jäljittäminen. Tämä koskee erityisesti kierrätettyjä tuotteita, joiden jäljitettävyys saattaa usein olla mahdotonta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Yritysten olisi suunniteltava ihmisoikeuksia koskevat asianmukaisen huolellisuuden prosessinsa niin, että ne ovat riskiperusteisia ja oikeassa suhteessa niiden mahdollisiin ja todellisiin vaikutuksiin. ETSK katsookin, että soveltamisalaa on mukautettava vastaavasti ulottamalla se joko suoriin sopimuskumppaneihin tai välillisiin kumppaneihin, ja jälkimmäisessä tapauksessa vain jos tapaukseen liittyvissä olosuhteissa on kohtuullista odottaa, että ryhdytään riittäviin toimiin haittavaikutusten estämiseksi, lieventämiseksi tai lopettamiseksi tai niiden laajuuden minimoimiseksi, esimerkiksi tapauksissa, joissa vertikaalisen integroitumisen aste on korkea. Tämä hyväksi havaittu vastuunjakotapa löytyy jo olemassa olevasta lainsäädännöstä. Esimerkiksi jäljitettävyyden osalta siitä on säädetty EU:n perusasetuksessa (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002 (21)). Siinä edellytetään lähinnä, että yritys ottaa käyttöön järjestelmiä ja menettelyjä, jotka perustuvat periaatteeseen ”yksi askel taaksepäin, yksi askel eteenpäin”, voidakseen määrittää, kuka on sen tuotteiden suora toimittaja ja suora ostaja (loppukuluttajaa lukuun ottamatta). Vakiintunut lähestymistapa on tarkoituksenmukainen, koska jokainen yksittäinen arvoketjun osapuoli voidaan selvästi katsoa vastuulliseksi prosesseista, joihin tämä voi tosiasiallisesti vaikuttaa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Riskiperusteinen lähestymistapa voi sisältää myös alakohtaisen menetelmän. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että direktiiviehdotuksessa tunnustetaan huolellisuusvelvoitetta koskeviin politiikkoihin liittyvän alakohtaisia erityispiirteitä, jotka on otettava huomioon. ETSK kehottaa lainsäätäjiä ottamaan huomioon tärkeät monia sidosryhmiä koskevat aloitteet ja normit, joita on kehitetty erityisen haavoittuvilla aloilla (kuten kaakao, banaanit ja palmuöljy). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK muistuttaa, että YK:n ohjaavat periaatteet nro 15 ja 22 edellyttävät korjaavia toimenpiteitä tapauksissa, joissa yritys on itse aiheuttanut ihmisoikeusloukkauksia tai ollut osallisena niiden aiheuttamisessa. YK:n ohjaavat periaatteet eivät kuitenkaan edellytä yritykseltä korjaavia toimenpiteitä, jos haitallinen vaikutus johtuu toisesta toimitusketjuun kuuluvasta yrityksestä. Nämä säännökset kuvastavat näin ollen oikeudellista peruslähtökohtaa, jonka mukaan vastuusta olisi määrättävä vain, jos uhrin vahingon ja vahingosta vastuussa olevan yrityksen välillä on selvä ja ennakoitavissa oleva yhteys. Vastaavasti OECD:n toimintaohjeissa monikansallisille yrityksille korostetaan myös, että pyrkimys ehkäistä haitallisia vaikutuksia toimitusketjuissa ei siirrä vastuuta haitallisia vaikutuksia aiheuttavalta yritykseltä yritykselle, jonka kanssa sillä on liikesuhde. Johdonmukaisuuden vuoksi ETSK katsoo, että yritykset olisi myös EU:n direktiivin nojalla saatettava siviilioikeudelliseen vastuuseen vain, jos ne ovat itse suoraan aiheuttaneet ihmisoikeusloukkauksen tai olleet osallisina sen aiheuttamiseen (eli aiheuttaneet sen osittain). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK on samaa mieltä komission lähestymistavasta, jonka mukaan kansallisten viranomaisten on voitava määrätä seuraamuksia, jotka ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Laiminlyönti- ja tahallisuustapauksissa viranomaisen olisi voitava määrätä asianmukaiset sakot. Seuraamusten soveltamisala olisi kuitenkin määriteltävä Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK kehottaa selventämään ehdotusta konsernien ja huolellisuusvelvoitteiden osalta. Nykyinen teksti ja erityisesti ”yrityksen” määritelmä (3 artiklan a) kohta) näyttää viittaavan siihen, että direktiivin vaatimuksia sovelletaan pikemminkin yksittäisiin yrityksiin kuin yritysryhmiin. Tämä tarkoittaisi, että sellaisen jäsenvaltioon sijoittautuneen yrityksen, jolla on muissa jäsenvaltioissa toimivia direktiivin soveltamisalaan kuuluvia tytäryhtiöitä, on noudatettava useiden eri valvontaviranomaisten päätöksiä, mikä on käytännössä vaikeaa ja työlästä. Konserniratkaisu tarjoaa useita etuja, kuten enemmän johdonmukaisuutta ilmoittamismekanismien, raportointimenettelyjen, ilmoitusten tai valitusten käsittelyn ja yrityksen sisäisten koulutus- ja tiedotustoimien osalta. Tämä on otettu huomioon yritysten kestävyysraportointia koskevassa direktiiviehdotuksessa, jossa säädetään tytäryrityksille myönnettävästä poikkeuksesta, jos raportointi tapahtuu konsernitasolla. Konserniratkaisun avulla voidaan paremmin käsitellä kansallisten säädösten eroja, joita todennäköisesti ilmenee, kun direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa 27 jäsenvaltiossa, ja sen avulla voidaan ottaa lähtökohdaksi suurin yhteinen nimittäjä tai mennä jopa pidemmälle. Näistä syistä ETSK katsoo, että huolellisuusvelvoitteen kohdalla olisi valittava konserniratkaisu. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Suurten yritysten ensisijaisesta huolellisuusvelvoitteesta huolimatta velvoite vaikuttaa epäsuorasti mikro- ja pk-yrityksiin, koska direktiivin soveltamisalaan kuuluvat yritykset lisäävät toimittajiin kohdistuvia vaatimuksiaan YK:n ohjaavien periaatteiden täytäntöönpanon, muiden kuin taloudellisten tietojen raportoinnin ja oman toimitusketjunsa hallinnan osalta. Huomattavat ponnistelut ovat helpompia suurille yrityksille kuin pienemmille yrityksille, joita ei ole vielä sisällytetty tällaisen lainsäädännön soveltamisalaan. Viimeksi mainituilla on erityisesti vähemmän mahdollisuuksia vaikuttaa ihmisoikeusriskeihin toimitusketjussaan ja paljon vähemmän resursseja kattavien riskinarviointien tekemiseen. ETSK ehdottaa, että Euroopan komissio perustaa neuvontapalvelun, joka tarjoaa helposti saatavilla olevaa tietoa ihmisoikeusriskeistä eri maissa ja alueilla. Sidosryhmien olisi voitava olla yhteydessä tällaiseen neuvontapalveluun ja kumppanimaiden tai -alueiden olisi voitava tehdä yhteistyötä sen kanssa. Tämän neuvontapalvelun olisi myös tuettava kolmansien maiden tavarantoimittajien ihmisoikeusvalmiuksien kehittämistä ja niiden ympäristönsuojelun tason parantamista. Lisäksi ETSK kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan tukea erityisesti mikro- ja pk-yrityksille käytännöllisellä, erityisellä ja tehokkaalla tavalla, joka perustuu asianomaisten etujärjestöjen kanssa tehtävään järjestelmälliseen yhteistyöhön. ETSK pitää erittäin tärkeänä, että tämän direktiivin soveltamisala vastaa sen kohteeksi määritettävien yritysten osalta kappaleessa 2.1 mainittua muuta asiaankuuluvaa EU:n lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK panee merkille, että komissio nimenomaisesti sisällyttää ehdotukseensa rahoitusalan. Kestävä rahoitus sisältää ihmisoikeuksien kunnioittamisen, ja se on tärkeä osa talouden muuttamista vihreämmäksi ja sosiaalisemmaksi. Ehdotus on kuitenkin edelleen epämääräinen luotonantoa tai rahoitusta koskevien todentamismenettelyjen osalta, ja on aihetta pelätä, että direktiivin säännösten, jotka eivät nimenomaisesti koske mikro- ja pk-yrityksiä, soveltamisalaa laajennetaan käytännössä epäsuorasti. Direktiivi vaikuttaa välillisesti mikro- ja pk-yrityksiin toimitusketjun toimittajina, ja ne kohtaavat siten suuria haasteita. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK toteaa, että yritysten kestävä hallinnointi liittyy johtajien selkeään, uskottavaan sitoutumiseen muun muassa vakaan ja toimivan huolellisuusvelvoiteprosessin käyttöönottoon yrityksessä. Se edistää yritysten vastuuta toimintojensa vaikutuksista. ETSK viittaa osakkeenomistajien oikeuksia koskevaan direktiiviin, jossa selvennetään, miten yritysten ja johtajien toiminta liittyy ympäristöä, yhteiskuntaa ja hyvää hallintotapaa koskeviin asioihin (22). ETSK toteaa, että johtajien velvollisuuksiin on sisällyttävä luotettavat asianmukaisen huolellisuuden velvoitteet, jotka perustuvat seuraamusjärjestelmään tapauksissa, joissa yritykset eivät noudata niitä. Ekologisen, sosiaalisen ja taloudellisen kestävyyden tulisi olla yrityksen kaikkien sidosryhmien tavoitteena, ei vain osakkeenomistajien. Monissa EU:n jäsenvaltioissa johtokunnilla on velvollisuus kuulla työntekijöiden edustajia. Tällaisia kansallisia lakeja ja sääntöjä olisi kunnioitettava. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK on pannut merkille, että komission oma sääntelyntarkastelulautakunta asetti kyseenalaiseksi huolellisuusvelvoitetta pidemmälle menevät osatekijät toteamalla muun muassa, ettei ole selvää, miksi on säänneltävä johtajien velvollisuuksia huolellisuusvelvoitevaatimusten lisäksi, ja että on tarpeen selittää ja arvioida paremmin johtajien velvollisuuksien sääntelemisen lisäarvoa ottaen huomioon, että huolellisuusvelvoitevaihtoehto edellyttää jo riskinhallintaa ja sidosryhmien etujen huomioimista (23). Tätä taustaa vasten ETSK katsoo, että johtajien velvollisuuksia on kehitettävä edelleen ja niitä on mukautettava paremmin vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin. |
| --- | --- |

4.11

Bryssel 14. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  A/RES/70/1.

1

(2)  YK:n ihmisoikeusneuvosto vahvisti nämä suuntaviivat 16. kesäkuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa 17/4 (A/HRC/RES/17/4).

2

(3)  OECD (2011), OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, OECD Publishing, http://dx.doi.org/10.1787/9789264115415-en

3

(4)  COM(2021) 189 final, EUVL C 517, 22.12.2021, s. 51.

4

(5)  COM(2021) 706 final.

5

(6)  COM(2020) 798 final.

6

(7)  COM(2022) 142 final.

7

(8)  EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/13480-Effectively-banning-products-produced-extracted-or-harvested-with-forced-labour_en

9

(10)  Ranska (Loi relative au devoir de vigilance, 2017), Saksa (Sorgfaltspflichtengesetz, 2021), Alankomaat (Wet zorgplicht kinderarbeid 2019).

10

Loi relative au devoir de vigilance, 2017)

Sorgfaltspflichtengesetz, 2021)

Wet zorgplicht kinderarbeid 2019)

(11)  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 105.

11

(12)  YK:n ohjaava periaate nro 12 (selitykset, 2. kappale).

12

(13)  A/RES/217(III).

13

(14)  A/RES/2200A (XXI).

14

(15)  A/RES/2200A(XXI).

15

(16)  EUVL C 326, 26.10.2012, s. 391 (GA).

16

(17)  https://www.echr.coe.int/documents/convention_fin.pdf

17

(18)  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=090000168048b059

18

(19)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 136.

19

(20)  Asiaankuuluvat säännöt sisältyvät toimitusketjun loppupään toimintoja koskevaan EU:n lainsäädäntöön, joka koskee arkaluonteisten materiaalien (kaksikäyttötuotteet ja sotilastarvikkeet) vientivalvontaa.

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28 päivänä tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

21

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017L0828&from=FI, 9 artiklan a kohta.

22

(23)  https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=SEC(2022)95&lang=fi

23

---

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/87 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/87

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 909/2014 muuttamisesta toimituskurin, rajat ylittävän palvelujen tarjoamisen, valvontayhteistyön, pankkipalvelujen tyyppisten oheispalvelujen tarjoamisen sekä kolmansien maiden arvopaperikeskuksia koskevien vaatimusten osalta”

(COM(2022) 120 final – 2022/0074 (COD))

(2022/C 443/12)

| Esittelijä: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Christophe LEFÈVRE |

Esittelijä:

Kęstutis KUPŠYS

Yhteisesittelijä:

Christophe LEFÈVRE

| Lausuntopyynnöt | Euroopan unionin neuvosto, 12.4.2022
  Euroopan parlamentti, 4.4.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 1.7.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.7.2022 |
| Täysistunnon numero | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 185/0/1 |

Lausuntopyynnöt

Euroopan unionin neuvosto, 12.4.2022

Euroopan parlamentti, 4.4.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

1.7.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

14.7.2022

Täysistunnon numero

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

185/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komitea katsoo, että komission ehdottamat ratkaisut viiteen keskeiseen arvopaperikeskuksista annetun asetuksen tarkistusprosessissa yksilöityyn ongelmaan ovat yleisesti ottaen riittäviä ja tehokkaita. Tehokkaampien EU:n arvopaperien selvitysmenettelyjen myötä pääomamarkkinoista tulee houkuttavampia sekä liikkeeseenlaskijoille että sijoittajille, ja olemme askeleen lähempänä pääomamarkkinaunionin saavuttamista. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission oikeasuhteisiin aloitteisiin korvata nykyiset toimilupavaatimukset ilmoituksella sekä ehdotukseen paremmasta valvontayhteistyöstä perustamalla asianmukaisia mutta ei päällekkäisiä valvontakollegioita. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Pankkipalvelujen tyyppisten oheispalvelujen tarjoamisen osalta komitea näkee lisää mahdollisuuksia keskuspankkirahassa suoritettavaan katteensiirtoon perustuvissa ratkaisuissa. Jotta voitaisiin edelleen vähentää erilaisia riskejä, nykyistä TARGET2-Securities-järjestelmää (T2S) olisi hyödynnettävä enemmän monivaluuttaisena ja keskuspankkirahassa toimivana arvopapereiden toimitusalustana. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK:n mielestä olisi hyödyllistä täydentää komission nykyistä ehdotusta säännöksillä, jotka koskevat T2S:n keskeisen roolin tunnustamista Euroopan arvopaperikaupan selvitysinfrastruktuurissa, ja ratkaista samalla, vaikkakin vain osittain, ongelma, joka koskee arvopaperikeskusten (Central Securities Depositories, CSD) pankkipalvelujen tyyppisten oheispalvelujen kehittymättömyyttä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK toteaa, että ehdotuksen kiistanalaisin osa – ”kaksivaiheinen lähestymistapa” pakollisten korvausostojen mahdolliseen määräämiseen – on yhä hyvin tasapainoinen vaihtoehto. Pakollisia korvausostoja ei pitäisi harkita, ennen kuin toimituspuutteiden taustalla olevat syyt on tutkittu yksityiskohtaisesti ja saadaan selvyys, saavutetaanko muilla toimituspuutteiden vähentämiseen tähtäävillä toimenpiteillä tyydyttäviä tuloksia. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Komitea on täysin tietoinen siitä, että DLT-pilottijärjestelmä (hajautetun tilikirjan teknologia; Distributed Ledger Technology, DLT) on tärkeä osa lainsäädännöllistä kontekstia arvopaperikeskuksista annetun asetuksen uudelleentarkastelussa, mutta varoittaa, että sääntelyn testiympäristön luominen ei saa muodostaa ennakkotapausta nykyisten markkinakäyttäytymistä ja sijoittajansuojaa koskevien normien alentamiselle. Arvopaperikeskuksilla olisi oltava keskeinen rooli DLT-verkkojen hallinnoinnissa, ja nämä olisi määriteltävä siten, että vastapuoliriski pienenee. Lisäksi ETSK kannattaa pakotteiden täytäntöönpanon valvonnan tiukempaa sääntelyä ja ehdottaa, että arvopaperikeskusasetuksessa olisi velvoitettava arvopaperikeskukset, niiden palveluja käyttävät liikkeeseenlaskijat ja niiden osallistujat perustamaan toteuttamiskelpoinen pysyvä mekanismi yhteisten eurooppalaisten pakotteiden soveltamisen kannalta merkityksellisten tietojen vaihtamista ja jakamista varten. |
| --- | --- |

1.6

2.   Taustaa

| 2.1 | Arvopaperikeskukset ovat yhteisöjä, jotka pitävät hallussaan ja hallinnoivat arvopapereita ja mahdollistavat arvopaperitapahtumien käsittelyn tilikirjausten avulla (1). Arvopaperikeskukset ylläpitävät infrastruktuuria, jolla varmistetaan, että arvopaperitapahtumat voidaan saattaa loppuun. Tätä arvopaperikeskusten pääasiallista palvelua kutsutaan yleensä ”toimitukseksi”. EU:ssa nykyiset arvopaperikeskukset (2) suorittavat tapahtumia reilusti yli 1 000 biljoonan euron arvosta vuodessa (yli 70 kertaa EU:n bruttokansantuote (3) tai 17 kertaa enemmän kuin kaikkien arvopaperikeskusten tileillä olevien arvopapereiden jäljellä oleva arvo (4)). Arvopaperikeskukset tarjoavat myös muita keskeisiä palveluja, kuten i) notaaripalveluja eli liikkeeseen laskettujen uusien arvopapereiden seurantaa ja ii) keskitettyjä tilinhoitopalveluja, eli ne kirjaavat kaikki muutokset asianomaisten arvopapereiden omistuksessa. Kansallisten rajojen sisällä toimivia arvopaperikeskuksia varten on ollut vuosikymmenten ajan olemassa hyvin testattuja ja tehokkaita menettelyjä, mutta sitä mukaan kuin markkinoista on tullut yhteenliitetympiä ja rajat ylittävien liiketoimien lisäännyttyä Euroopassa rajat ylittävien toimitusten ja muiden palvelujen yhdenmukaistamisen tarve on käynyt ilmeiseksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vuoden 2014 asetus, joka esitettiin vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen, tuli voimaan 17. syyskuuta 2014, ja se pantiin täytäntöön vaiheittain (5). Asetus toi huomattavia parannuksia kaupanteon jälkeiseen ympäristöön muun muassa asettamalla standardoidun toimitusajan, parantamalla rajat ylittävää toimituskuria, ottamalla käyttöön yhdenmukaiset säännöt arvopaperikeskuksille EU:ssa (esim. lupajärjestelyt, toimiluvat, valvonta) ja varmistamalla arvopapereiden liikkeeseenlaskijan vapauden valita arvopaperikeskuksensa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Yksi asetuksen tärkeimmistä edistysaskelista koski toimituskuria – toimenpiteitä, joilla estetään toimituspuutteet ja puututaan tällaisiin häiriöihin, jos niitä ilmenee. Kuten lisäarviointi osoitti, nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan ole olleet riittäviä, koska toimituspuutteita EU:ssa koskevat indikaattorit ovat osoittaneet jatkuvasti huomattavasti huonompia tuloksia kuin muissa rahoituskeskuksissa, vaikka otettaisiin huomioon EU:n pääomamarkkinoiden erittäin hajanainen luonne verrattuna erittäin homogeenisiin markkinoihin muualla (6). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Toinen merkittävä parannus, jolla pyrittiin helpottamaan rajat ylittäviä pääomavirtoja – vapaus tarjota palveluja toisessa jäsenvaltiossa (tai ”toimilupamenettely”, joka on samanlainen kuin hyvin toimiva EU:n laajuinen pankkitoimintaa koskeva kehys) –, vahvistettiin myös asetuksessa, ja se antoi arvopaperikeskuksille sysäyksen laajentaa toimintaansa valtiollisten rajojen yli. Asetuksessa määriteltiin myös arvopaperikeskusten tarjoamat pankkipalvelujen tyyppiset oheispalvelut (arvopapereiden toimitusta tukevat palvelut) näihin palveluihin liittyviä luottoriskejä koskevia erityisiä vakavaraisuusvaatimuksia tiukasti noudattaen. Tämä oikeudellinen kehys ei kuitenkaan johtanut EU:n selvitysjärjestelmän toivotun tasoiseen integroitumiseen, sillä arvopaperikeskukset olivat vastahakoisia ottamaan käyttöön oheispalveluja tai käynnistämään kallista toimilupamenettelyä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komissio esitti maaliskuussa 2022 ehdotuksen vuoden 2014 asetuksen uudelleentarkastelusta (jäljempänä ”arvopaperikeskusasetuksen uudelleentarkastelu” tai ”uudelleentarkastelu”) kyseisen asetuksen 75 artiklan mukaisesti. Uudelleentarkastelu koskee seuraavaa viittä keskeistä ongelmaa:






  i) | raskaat toimilupavaatimukset |
| --- | --- | --- |

2.5

i)

raskaat toimilupavaatimukset

| ii) | heikko valvontayhteistyö |
| --- | --- |

ii)

heikko valvontayhteistyö

| iii) | pankkipalvelujen tyyppisten oheispalvelujen tarjoamista koskevat kohtuuttomat vaatimukset |
| --- | --- |

iii)

pankkipalvelujen tyyppisten oheispalvelujen tarjoamista koskevat kohtuuttomat vaatimukset

| iv) | toimituspuutteisiin johtavat puutteet |
| --- | --- |

iv)

toimituspuutteisiin johtavat puutteet

| v) | riittämättömät tiedot kolmansien maiden arvopaperikeskusten toiminnasta EU:ssa. |
| --- | --- |

v)

riittämättömät tiedot kolmansien maiden arvopaperikeskusten toiminnasta EU:ssa.

| 2.6 | Lähes samanaikaisesti arvopaperikeskusasetuksen voimaantulon kanssa mutta erillisenä tapahtumana T2S käynnistettiin 22. kesäkuuta 2015 ensimmäisenä monivaluuttaisena keskuspankkirahassa toimivana arvopaperikaupan toimitusalustana (7). T2S-alustaan liitettyjen arvopaperikeskusten asiakkaille (yleensä pankeille) tämä tarkoittaa mahdollisuutta valita euromääräinen toimitus liikepankkirahassa ja/tai keskuspankkirahassa. Toimittamalla arvopapereita keskuspankkirahassa T2S:n kautta arvopaperikeskukset voivat tarjota asiakkailleen pääsyn eurojärjestelmän TARGET-palvelujen yhteiseen likviditeettivarantoon vakuuksia, maksuja ja arvopapereiden toimitusta varten. Likviditeetin määrää, joka tarvitaan tapahtumien toimittamiseksi Euroopassa, on näin ollen vähennetty huomattavasti. Tämä ei kuitenkaan ole vaikuttanut kustannuksiin, useista eri syistä, mutta ennen kaikkea siksi, että markkinat ovat yhä pilkkoutuneet valuuttarajojen mukaan: vuonna 2019 T2S-palvelujen hinnat vaihtelivat 15 sentistä 23,5 senttiin ”luovutus maksua vastaan” -arvopaperitapahtumaa kohti (8). T2S ei kuulu komission maaliskuussa 2022 tekemän arvopaperikeskusasetuksen uudelleentarkastelua koskevan ehdotuksen piiriin. |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

| 3.1 | Kuten ETSK:n lausunnossa ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille (uusi toimintasuunnitelma)” (9) todetaan, komitea suhtautuu myönteisesti komission aloitteisiin, joilla pyritään saavuttamaan kunnianhimoinen visio pääomamarkkinaunionista, jonka tavoitteena on mahdollistaa pääomavirrat kaikkialla EU:ssa kuluttajien, sijoittajien ja yritysten hyödyksi. Pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa esitetyistä 16 toimenpiteestä yksi tärkeimmistä on rajatylittävien toimituspalvelujen parantaminen (toimi 13), koska nykyisen asetuksen puutteet ovat ilmeisiä ja nopeiden lainsäädäntötoimien uskotaan edistävän pääomamarkkinaunionia. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Mitä tulee komission yksilöimiin viiteen keskeiseen ongelmaan, jotka ovat johtaneet uudelleentarkasteluun, komitea pitää ehdotettua etenemistapaa riittävänä ja tehokkaana. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ehdotus korvata nykyiset, joko epäselvinä tai raskaina pidetyt toimilupavaatimukset ilmoituksella (jolloin jäsenvaltiot eivät voi hylätä arvopaperikeskuksen hakemusta), on merkittävä askel kohti yhdenmukaisempaa ja yhteenliitetympää selvitysjärjestelmää, joka johtaa niiden arvopaperikeskusten kustannusten alenemiseen, jotka ovat halukkaita tarjoamaan rajatylittäviä palveluja. Nähtäväksi kuitenkin jää, miten nämä tukitoimet johtavat kustannussäästöihin liikkeeseenlaskijoiden ja sijoittajien kannalta. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sen varmistamiseen, että sijaintivaltioiden valvontaviranomaiset voivat jatkaa markkinoiden valvontaa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Tarve vähentää kustannuksia ja parantaa samalla valvontayhteistyötä johti valvontakollegioiden perustamista koskevaan komission ehdotukseen, jota ETSK kannattaa voimakkaasti asianmukaisena ja tasapainoisena toimenpiteenä. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että arvopaperikeskusta varten perustetaan vain yksi kollegio kahden erillisen kollegion sijasta, jotta varmistetaan, että arvopaperikeskus ei ole samanaikaisesti ”toimilupia myöntävän kollegion” ja ”ryhmätason kollegion” alainen. Tämän pitäisi säästää kustannuksia ja auttaa saavuttamaan huomattavia synergioita valvonnan alalla. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Yksi tärkeimmistä pankkipalvelujen tyyppisten oheispalvelujen tarjoamista koskevan kehyksen parannuksista liittyy asetuksen 54 artiklan 4 kohdan muuttamiseen, jota komitea kannattaa voimakkaasti, sillä sen ansiosta arvopaperikeskukset voivat pyytää pankkipalvelujen tyyppisten oheispalvelujen tarjoamista nimettyjen luottolaitosten lisäksi myös muilta arvopaperikeskuksilta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | ETSK on kuitenkin tietoinen siitä, että tämä muutos voisi mahdollisesti lisätä rahoitusvakauteen liittyviä riskejä. Vaikka ETSK pitää hyödyllisenä tavoitetta parantaa rajatylittävien palvelujen tarjontaa vähentämällä pankkipalvelujen tyyppisten oheispalvelujen tarjoamisen esteitä ja on samaa mieltä tästä tavoitteesta, se näkee potentiaalia ratkaisuissa, jotka perustuvat keskuspankkirahassa suoritettaviin toimituksiin, mikä on luonnostaan turvallisempaa. Tätä kysymystä olisi tosin tarkasteltava suurelta osin arvopaperikeskusasetuksen ulkopuolella – esimerkiksi laajentamalla T2S:ää, kehittämällä tukkutason digitaalista keskuspankkirahaa, poistamalla oikeudellisia esteitä jne. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | On kuitenkin epäselvää, onko komission valitsema tapa, jossa Euroopan pankkiviranomainen (EPV) valtuutetaan laatimaan teknisten sääntelystandardien luonnoksia sellaisen kynnysarvon määrittämiseksi, jonka alittuessa luottolaitokset voivat tarjota tällaisia pankkipalvelujen tyyppisiä oheispalveluja, asianmukainen. Tässä tavassa on myönteistä, että EPV voisi parhaiten mitoittaa kynnysarvon ja komissiolla olisi tarvittaessa enemmän liikkumavaraa. Edellä esitetystä huolimatta ETSK on useaan otteeseen (10) tuonut esiin ongelman siitä, että lainsäätäjiltä evätään toimivalta päättää merkittävistä asioista käsittelyn kohteena olevassa säädöksessä. ETSK kehottaakin hyväksymään säädökset tärkeistä talouspoliittisista kysymyksistä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä (11). |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.6 | Toimituskuria parantavat toimet ovat erittäin tervetulleita. Komitea kannattaa myös sitä, että toimituskurin osalta on uudelleentarkastelun yhteydessä useissa kohdin esitetty selvennyksiä ja säädetty poikkeuksia. Erityisen merkittävä on komission päätös välttää ottamasta käyttöön pakollisia korvausostoja välittömästi. Nämä korvausostot voisivat tulla sovellettaviksi, jos ja kun seuraamusjärjestelmä yksin ei korjaa toimituspuutteita Euroopan unionissa. Se, että otetaan käyttöön siirtojärjestelyjä, jotka estäisivät pakollisten korvausostojen ketjuuntumisen, näyttää lievittävän ehdotetun pakollisten korvausostojen järjestelmän taustalla olevia heikkouksia (tai pelkoa siitä, ettei sitä sovelleta optimaalisesti). Komitea pitää ”kaksivaiheista” lähestymistapaa pakollisiin korvausostoihin nähden järkevänä ja katsoo, että näin Euroopan pääomamarkkinoista tulee pitkällä aikavälillä houkuttavammat sekä liikkeeseenlaskijoille että sijoittajille. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kolmansien maiden arvopaperikeskuksiin liittyvät säännökset ovat erityisen tärkeitä tilanteessa, jossa EU pyrkii avoimeen strategiseen riippumattomuuteen. ETSK suhtautuu myönteisesti arvopaperikeskusasetuksen muutettuun 25 artiklaan sisältyvään vaatimukseen, jonka mukaan arvopaperikeskusten, jotka aikovat tarjota toimituspalveluja jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, olisi ilmoitettava asiasta Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle. Komitea kannattaa myös uudelleentarkastelussa käyttöön otettuja toimenpiteitä, joilla säännellään kolmansien maiden arvopaperikeskusten toiminnan muita näkökohtia EU:ssa, mikä johtaa näin tasapuolisiin toimintaedellytyksiin ja parempaan kilpailuympäristöön. |
| --- | --- |

3.7

4.   Erityistä

T2S-ohjelman rooli

| 4.1 | Kun otetaan huomioon T2S-ohjelman mittava merkitys, ETSK katsoo, että olisi luotava johdonmukainen valvonta- ja seurantakehys, joka koskee tämän alustan roolia selvitysjärjestelmässä yleisesti. Euroopan keskuspankin (EKP), Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA), T2S-ohjelmaan osallistuvien arvopaperikeskusten kansallisten toimivaltaisten viranomaisten ja arvopaperikeskuksia valvovien keskuspankkien välisiä nykyisiä vapaaehtoisia sopimuksia olisi ajantasaistettava sen varmistamiseksi, että uusi lainsäädäntökehys tarjoaa selkeät roolit kaikille osallistuville viranomaisille: kansallisille toimivaltaisille viranomaisille, keskuspankeille ja EKP:lle päävalvojina ja ESMAlle valvojana. Tämä tehostettu kehys voisi olla muodoltaan valvontakollegio. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK kehottaakin lainsäätäjiä sisällyttämään systeemisen T2S-toimitusalustan arvopaperikeskusasetuksen soveltamisalaan ja luomaan edellytykset T2S-välineen kautta tapahtuvan toimituksen laajalle käyttöönotolle EU:ssa (12). Tämä on välttämätöntä, jotta tämä monivaluuttajärjestelmä saataisiin lopultakin toimimaan täydellä kapasiteetillaan huolimatta euroalueen ulkopuolisten maiden keskuspankkien ja arvopaperikeskusten ymmärrettävästä varautuneisuudesta. Olisi myös tunnustettava T2S:n rooli data- ja tietovirtojen yhdenmukaistamisessa, joka on ratkaisevan tärkeä näkökohta arvopaperikeskusten tehokasta palvelujentarjontaa ajatellen, ja se olisi sisällytettävä lainsäädäntöehdotukseen. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Tällä hetkellä T2S:ää valvotaan useiden EKP:n valvontakehykseen sisältyvien finanssimarkkinoiden infrastruktuuria koskevien periaatteiden pohjalta. Tämä on ”kevyt” lähestymistapa, jossa tunnustetaan alustan merkitys Euroopan talousalueelle koko järjestelmän kannalta. Komitea ei näe sääntelyristiriitoja, jotka vaikuttaisivat kiistattomaan EKP:n riippumattomuuteen, koska T2S:ää voidaan pitää finanssimarkkinatoimijoiden infrastruktuurin välineenä, joka on useista syistä parempi kehittää EKP:n ”katon” alla eikä muualla. Lisäksi EKP:n osallistuminen arvopapereiden toimitukseen T2S:n kautta on askel poispäin perinteisistä keskuspankkitoiminnoista, mikä johtaa selvästi tarpeeseen sisällyttää T2S arvopaperikeskusasetukseen, jotta sääntelykehys olisi sekä johdonmukainen että tehokas. |
| --- | --- |

4.3

Toimituskurin valvonta

| 4.4 | ETSK toteaa, että ehdotuksen kiistanalaisin osa – pakollisten korvausostojen mahdollinen käyttöönotto kaksivaiheista lähestymistapaa soveltamalla – on yhä hyvin tasapainoinen vaihtoehto, jota on harkittava, kunnes saadaan selvyys siitä, saavutetaanko tyydyttäviä tuloksia muilla toimituspuutteiden vähentämiseen tähtäävillä toimilla. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Komitea katsoo kuitenkin, että ongelmaan tarttuminen mahdollisimman pian johtaisi parempaan ja syvällisempään ymmärrykseen toimituspuutteiden syistä. ETSK kehottaakin asettamaan määräajan, johon mennessä arvioidaan toimituspuutteiden indikaattoreiden edistymistä ja puutteiden taustalla olevia syitä toimivaltaisen viranomaisen laatiman julkisen kertomuksen muodossa, mieluiten 12 kuukauden kuluessa seuraamusjärjestelmän voimaantulosta. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Vaikka jotkut kannattavat pakollisia korvausostoja koskevan velvoitteen poistamista kokonaan, ETSK on asian suhteen varovaisempi, kun otetaan huomioon kohtuuttoman korkea (myös muihin merkittäviin rahoitusta säänteleviin lainkäyttöalueisiin verrattuna) toimituspuutteiden määrä. Merkittävän toimintapoliittisen vaihtoehdon poistaminen komission välineistöstä ei parantaisi asiaa tässä suhteessa. Täytäntöönpanosäädöksen hyväksyminen näyttää olevan tässä nimenomaisessa tapauksessa soveltuva vaihtoehto. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Komitea on tietoinen siitä, että on olemassa erittäin tehokas keino saavuttaa nopea aleneminen toimituspuutteiden määrässä: käytettävien seuraamuksien lisääminen, kunnes hyvä tasapaino saavutetaan. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä toimituspuutteisiin, joihin liittyy ”lyhyeksimyyntikäytäntöjä”. Pakolliset korvausostot voivat olla viimeinen vaihtoehto, joka on valmis toteutettavaksi äärimmäisen varovasti markkinatoimijoiden asianmukaisten kuulemisten jälkeen, jos mikään muu ei auta. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Ennen toimien toteuttamista olisi kiinnitettävä erityistä huomiota toimenpiteisiin, joilla pyritään lyhentämään välittäjäketjuja. Syitä ”ennalta tehtävää yhteensovittamista” (pre-matching) soveltavan tekniikan suuresti yleistyneeseen käyttöön on tutkittava perusteellisesti. Koska monet (tekniset) toimituspuutteet johtuvat viivästyksistä pitkissä toimitusketjuissa, pakollisia korvausostoja ei voida ottaa käyttöön ottamatta tätä tekijää huomioon ja ennen kuin toteutetaan asianmukaisia toimenpiteitä, joilla kannustetaan lyhentämään toimitusten ”komentoketjuja”. |
| --- | --- |

4.8

”Digitaalisten omaisuuserien” toimitus arvopaperikeskuksen selvitysjärjestelmässä

| 4.9 | ”Digitaalisten omaisuuserien” yleistyminen on tuonut esiin tiettyä omaisuuserää koskevien kaupankäynti- ja toimituspalveluiden toiminnallisen kytköksen. Hajautetun tilikirjan teknologian (DLT) käyttöönotto rahoitusalalla ja muualla tarjoaa valtavan potentiaalin. Jos ”perinteisten” omaisuuserien kaupan ja toimituksen halutaan säilyvän kilpailukykyisenä ”digitaalisten omaisuuserien” kaupan ja toimituksen kanssa, arvopaperikeskusten olisi voitava helposti perustaa omat kaupankäyntijärjestelmänsä välineille, joilla ne toteuttavat transaktiot. Komitea on täysin tietoinen siitä, että DLT-pilottijärjestelmä on tärkeä osa lainsäädännöllistä kontekstia arvopaperikeskuksista annetun asetuksen uudelleentarkastelussa. Komitea kannattaa sitä, että kaikkia arvopaperikeskusasetukseen tehtäviä muutoksia DLT-teknologian mahdollisuuksien hyödyntämiseksi maksimaalisesti lykätään siihen asti, kunnes komission ehdotus edellä mainitusta pilottijärjestelmästä hyväksytään. Väliaikaisena toimenpiteenä komitea ehdottaa kuitenkin mahdollisuutta perustaa monenkeskinen kaupankäyntijärjestelmä sellaisia välineitä varten, jotka toimitetaan arvopaperikeskuksen selvitysjärjestelmässä. Monenkeskisen kaupankäyntijärjestelmän ylläpitämistä olisi pidettävä arvopaperikeskusasetuksen liitteessä sen B jakson 1 kohdassa tarkoitettuna oheispalveluna. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Komitea varoittaa, että sääntelyn testiympäristön luominen ei saa muodostaa ennakkotapausta nykyisten markkinakäyttäytymistä ja sijoittajansuojaa koskevien normien alentamiselle. Selvitysprosessien siirtäminen kokonaan DLT-pohjaisiin verkkoihin parantaa tehokkuutta, koska prosesseihin liittyvät transaktiokustannukset alenevat ja riskit pienenevät liian pitkän välittäjien ketjun lyhenemisen ansiosta. Vastapuoliriski ei kuitenkaan katoa pelkästään DLT-verkkoja hyödyntämällä. On ratkaisevan tärkeää varmistaa, että näihin verkkoihin osallistumista koskevat vaatimukset määritellään siten, että vastapuoliriski pienenee. Arvopaperikeskuksilla olisi oltava keskeinen rooli infrastruktuurin hallinnoinnissa. |
| --- | --- |

4.10

Pakotteiden täytäntöönpano

| 4.11 | Arvopaperikeskusasetuksen uudelleentarkastelu tulee erittäin haastavaan aikaan – keskellä Venäjän sotaa Ukrainaa vastaan. Euroopan rahoitusmarkkinoiden infrastruktuuri on suunniteltu selviytymään tämänkaltaisista häiriöistä. Lisäksi sen (järjestelmän kannalta) tärkeä osa – arvopaperikeskusten verkosto – on nyt keskeisessä asemassa varmistettaessa, että Venäjään kohdistetut länsimaiset pakotteet pannaan asianmukaisesti täytäntöön operatiivisella tasolla. ETSK kehottaa komissiota antamaan tarvittavaa ohjausta tapauksissa, joissa pakotteisiin liittyvissä toimissa mennään ”tutkimattomille alueille”, mikä aiheuttaa epävarmuutta markkinatoimijoiden keskuudessa. Tällaisten ”pikaratkaisuohjeiden” tiettyjä säännöksiä voidaan myös harkita käytettäväksi uudelleentarkastelua koskevan ehdotuksen parantamiseksi edelleen, jotta se soveltuisi tuleviin haasteisiin paremmin. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Kansainvälinen kehitys huomioon ottaen ETSK ehdottaa, että arvopaperikeskusasetuksessa olisi velvoitettava arvopaperikeskuksia, niiden liikkeeseenlaskijoita ja niihin osallistujia perustamaan toteuttamiskelpoinen pysyvä mekanismi yhteisten eurooppalaisten pakotteiden soveltamisen kannalta merkityksellisten tietojen vaihtamista ja jakamista varten. Ei saisi syntyä tilannetta, jossa toimenpiteeseen ei ryhdytä vain siitä syystä, että eri osallistujat eivät kykene saavuttamaan yhteisymmärrystä, joka muutoin tulisi olla yksinkertaista tai ainakin mahdollista saavuttaa (esimerkiksi asiaa yhdessä tarkasteltaessa). On perusteltua kysyä, onko arvopaperikeskusasetusta pidettävä asianmukaisena oikeudellisena välineenä tähän tarkoitukseen. Komitea kannattaa kuitenkin pakotteiden täytäntöönpanon valvonnan tiukempaa sääntelyä. |
| --- | --- |

4.12

Bryssel 14. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Arvopapereita voidaan pitää fyysisessä tai arvo-osuusmuodossa.

1

(2)  Arvopaperikeskuksia on 26, joiden lisäksi on kaksi kansainvälistä arvopaperikeskusta. Lähde: ESMAn rekisteri.

2

Lähde:

(3)  Perustuu Eurostatin vuoden 2021 BKT-tietoihin, eli 14,4 biljoonaa euroa.

3

(4)  Vuoden 2020 lopussa EU:n arvopapereiden selvitysjärjestelmissä oli yli 56 biljoonan euron arvosta arvopapereita. EKP:n Securities Trading, Clearing and Settlement Statistics Database -tietokannan kautta tuotetut tiedot. Tiedot saatu 4. toukokuuta 2022.

4

(5)  EUVL C 299, 4.10.2012, s. 76.

5

(6)  Osakkeiden toimituspuutteet, laskettuna prosenttiosuutena tapahtumien kokonaismäärästä, laskivat kolmeen prosenttiin ennen covid-19-pandemian aiheuttamia markkinahäiriöitä mutta ovat sittemmin jälleen nousseet 4,5 prosenttiin. Laskettuna prosenttiosuutena arvosta toimituspuutteiden osuus kasvoi kuudesta prosentista ennen maaliskuuta 2020 yhdeksään prosenttiin tammikuussa 2021. Lähde: Vaikutusten arviointia koskeva raportti. Markkinakokemus osoittaa kuitenkin, että suurin osa ”toimituspuutteista” tapahtuu, koska toimitusohje saapuu toimitusjärjestelmään välittäjäketjun kautta sen päivän jälkeen, jonka loppuosapuolet ovat ilmoittaneet ”sovituksi toimituspäiväksi”.

6

(7)  TARGET2-Securities-järjestelmä. Nykyisin T2S-järjestelmään on liitetty 19 arvopaperikeskusta 20:stä Euroopan maasta. Toimitus Tanskan kruunuissa T2S:n kautta on mahdollista lokakuusta 2018 lähtien.

7

(8)  TARGET2-Securities-järjestelmän hinnoittelu.

8

(9)  EUVL C 155, 30.4.2021, s. 20.

9

(10)  Tuoreimpana aihetta Solvenssi II -direktiivin tarkistus käsittelevä ETSK:n lausunto, joka annettiin helmikuussa 2022 – ks. kohta 2.3 (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 45).

10

(11)  ETSK:n lausunto aiheesta Solvenssi II -direktiivin tarkistus (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 45).

11

(12)  Tanskan kruunua lukuun ottamatta T2S-järjestelmän kautta ei voida suorittaa muita kuin euromääräisiä toimituksia, koska asianomaiset euroalueen ulkopuoliset toimijat suhtautuvat epäröivästi järjestelmään liittymiseen ja ovat omaksuneet ”odotellaan ja katsotaan” -lähestymistavan.

12

---

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/93 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/93

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja lähisuhdeväkivallan torjumisesta”

(COM(2022) 105 final)

(2022/C 443/13)

| Esittelijä: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Ody NEISINGH |

Esittelijä:

José Antonio MORENO DÍAZ

Yhteisesittelijä:

Ody NEISINGH

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 22.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 13.7.2022 |
| Täysistunnon numero | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 200/7/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 2.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

22.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

13.7.2022

Täysistunnon numero

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

200/7/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti yhteiskunnan laajasti vaatimaan lainsäädännölliseen uudistukseen, jota monialainen direktiivi naisiin kohdistuvan väkivallan torjumisesta edustaa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kun lisäksi otetaan huomioon naisiin kohdistuvan väkivallan yleisyys ja monenlaiset muodot, on huolehdittava siitä, ettei väkivallan torjuntapolitiikka ole neutraalia vaan että sitä kehitetään selkeästi ja yksiselitteisesti sukupuolinäkökulmasta ja että se tuodaan esiin niin, että tehokkaan politiikan tarve ymmärretään paremmin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK pitää välttämättömänä ja kiireellisenä, että väkivallan ja häirinnän vastainen ILO:n yleissopimus nro 190 ja Istanbulin yleissopimus ratifioidaan kaikissa niissä jäsenvaltioissa, jotka eivät ole sitä vielä tehneet, ja että myös Euroopan unioni ratifioi ne. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että direktiiviin on sisällytettävä kaikki naisiin kohdistuvan väkivallan muodot: näitä voivat olla muun muassa institutionaalinen väkivalta, seksuaalinen ja lisääntymistarkoituksessa tapahtuva hyväksikäyttö, työpaikkahäirintä, sukupuolittunut väkivalta perhepiirissä, huumaaminen hyväksikäyttötarkoituksessa, häirintä kadulla, biologiseen tai sosiaaliseen sukupuoleen perustuva seksuaalinen häirintä ja vammaisten naisten pakkosterilointi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että naisiin kohdistuva väkivalta on luokiteltava yhdeksi EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi ”eurorikokseksi”. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja työehtosopimusneuvotteluihin olisi sisällytettävä konkreettisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan naisiin kohdistuneen väkivallan uhrien työpaikkojen säilyminen ja työelämän ulkopuolella olevien uhrien integroituminen työmarkkinoille. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo Euroopan parlamentin omaksuman ja kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevassa yleissopimuksessa (CEDAW) omaksutun linjauksen mukaisesti, että olisi käytettävä termiä ”prostituoidut naiset” ilmaisun ”seksityöntekijänaiset” sijasta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Komitea katsoo, että raskauttaviin tekijöihin olisi sisällytettävä muun muassa uhriin tai tämän läheisiin tai perheenjäseniin kohdistunut aiempi uhkailu sekä hyötymistarkoitus. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Erityistä huomiota olisi lisäksi kiinnitettävä naisiin ja tyttöihin, jotka kuuluvat etnisiin tai kulttuurisiin vähemmistöihin, kuten romaniväestöön, sekä maahanmuuttajanaisiin, erityisesti hallinnollisesti sääntöjen vastaisessa tilanteessa maassa oleviin naisiin, ja sotaa pakeneviin pakolaistyttöihin ja -naisiin. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa myös kiinnittämään erityistä huomiota vammaisiin naisiin, jotka ovat alttiimpia sukupuoleen perustuvalle väkivallalle vammaisuutensa vuoksi. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Verkkohäirinnäksi olisi luettava jo suostumuksen puuttuminen ja julkisuuteen saattaminen. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Komitea katsoo, että uhrien ohjaaminen tukipalveluihin olisi toteutettava paitsi ripeästi ja koordinoidusti myös ensisijaisesti ja kiireellisesti. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK pyytää Euroopan komissiota sisällyttämään terveyspalvelut, seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelut mukaan lukien, uhrien tärkeimpien tukipalvelujen luetteloon ja kehottamaan kaikkia EU:n jäsenvaltioita poistamaan kiireellisesti kaikki esteet, jotka vaikeuttavat jälkiehkäisyn ja vapaaehtoisen raskaudenkeskeytyksen saantia raiskauksen jälkeen. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Komitea katsoo, että kiireellisiin kielto- ja suojelumääräyksiin, joita annetaan uhrien fyysisen ja psyykkisen koskemattomuuden turvaamiseksi, on ehdottomasti sisällyttävä toimenpiteitä, joilla estetään väkivallantekijää häiritsemästä uhria tai lähestymästä tätä fyysisesti. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK pitää tarpeellisena huolehtia nimenomaisesti siitä, että kaikkien mekanismien ja toimenpiteiden, joilla tuetaan seksuaalisen väkivallan uhreja, olisi oltava helposti saatavilla ja maksuttomia. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Komitea kiinnittää huomiota rajoitukseen, jonka mukaan neuvonta- ja tukipalvelut työssä tapahtuvan seksuaalisen häirinnän tapauksissa ovat ainoastaan ulkoisia, ja toteaa, että mitään ei ole mainittu työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun, työehtosopimusneuvottelujen ja työmarkkinaosapuolten välttämättömän osallistumisen ja niiden kanssa käytävien neuvottelujen tärkeydestä. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Kun otetaan huomioon koulutuksen merkitys sukupuoliroolien ja -stereotypioiden muokkaamisessa, sen ennaltaehkäisevä vaikutus – erityisesti kattavan seksuaalikasvatuksen avulla – olisi varmistettava kaikissa koulutusvaiheissa, ja institutionaaliseen yhteistyöhön olisi otettava nimenomaisesti ja osallistavasti mukaan koulutusyhteisö, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot (erityisesti feministijärjestöt), työmarkkinaosapuolet ja asianomaiset yhteisöt. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Komitea katsoo, että lapsen etu olisi asetettava tapaamisoikeuden edelle, jos on perusteltua epäillä mahdollisuutta varmistaa fyysinen ja emotionaalinen turvallisuus tapaamisten aikana. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | Komitea on tyytyväinen siihen, että naisten sukuelinten silpominen on sisällytetty direktiiviin erityisenä rikoksena. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | ETSK katsoo, että myös laajempia seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien loukkauksia, kuten gynekologista ja synnytykseen liittyvää väkivaltaa, pakkoraskautta ja hoidon epäämistä abortin yhteydessä, olisi torjuttava naisiin kohdistuvana väkivaltana. ETSK panee huolestuneena merkille myös, ettei naisiin kohdistuvan väkivallan määritelmään ole sisällytetty nykyisiä rajoituksia, jotka kohdistuvat vapaaseen ja turvalliseen vapaaehtoiseen raskaudenkeskeytykseen, tai tämän vaihtoehdon omaehtoisesti valinneiden naisten häirintää, jota tapahtuu useimmiten klinikoiden läheisyydessä. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | Komitea panee huolestuneena merkille, ettei huomiota ole kiinnitetty siihen, miten naisiin kohdistuvan väkivallan uhrien orpolapset voivat viettää täysipainoista elämää vapaina ja tasa-arvoisina. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | ETSK on syvästi huolissaan siitä, että äärioikeiston toiminnan tavoitteeksi on asetettu sukupuolten tasa-arvoa koskevien ehdotusten torjuminen ja erityisesti sellaisen naisiin kohdistuvan rakenteellisen väkivallan järjestelmällinen kieltäminen, josta he joutuvat kärsimään vain siksi, että ovat naisia. Sen kieltäminen paitsi pilaa mahdollisuudet tasa-arvoiseen rinnakkaiseloon myös loukkaa EU:sta tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuja arvoja ja periaatteita. |
| --- | --- |

1.22

| 1.23 | Komitea suosittaa, että direktiiviin sisällytetään taloudellinen selvitys, jonka kautta varmistetaan hyväksyttyjen toimenpiteiden tehokas täytäntöönpano riittävän julkisen rahoituksen avulla. |
| --- | --- |

1.23

2.   Yleistä

| 2.1 | Naisiin kohdistuva väkivalta on naisten syrjinnän äärimmäisin muoto. Se on kontrollointimekanismi, joka juontaa juurensa naisten ja miesten välisestä epätasa-arvosta, joka puolestaan takaa sen ja ruokkii sitä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK on syvästi huolissaan siitä, että äärioikeiston toiminnan tavoitteeksi on asetettu sukupuolten tasa-arvoa koskevien ehdotusten torjuminen ja erityisesti sellaisen naisiin kohdistuvan rakenteellisen väkivallan järjestelmällinen kieltäminen, josta he joutuvat kärsimään vain siksi, että ovat naisia. Sen kieltäminen paitsi pilaa mahdollisuudet tasa-arvoiseen rinnakkaiseloon myös loukkaa EU:sta tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuja arvoja ja periaatteita. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU:n strategian 2020–2025 keskeisenä tavoitteena on lopettaa sukupuoleen perustuva väkivalta. Sen tavoitteena on myös muun muassa torjua sukupuolistereotypioita, poistaa palkkaerot työelämässä ja hoitovastuussa, saavuttaa tasavertainen osallistuminen talouden eri aloilla ja saavuttaa sukupuolten tasapuolinen edustus päätöksenteossa ja poliittisessa toiminnassa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Naisiin ja tyttöihin kohdistuva väkivalta on yksi sitkeimmistä sukupuoleen perustuvan syrjinnän muodoista, ja siinä on kyse ihmisoikeuksien loukkaamisesta. Puolet naisista (53 %) Euroopan unionissa välttelee tiettyjä paikkoja tai tilanteita fyysisen tai seksuaalisen väkivallan pelossa (1), ja kolmannes ilmoittaa joutuneensa fyysisen tai seksuaalisen väkivallan uhriksi (33 %). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kun otetaan huomioon naisiin kohdistuvan väkivallan yleisyys ja monenlaiset muodot, on huolehdittava siitä, ettei väkivallan torjuntapolitiikka ole neutraalia vaan että sitä kehitetään selkeästi ja yksiselitteisesti sukupuolinäkökulmasta ja että se tuodaan esiin niin, että tehokkaan politiikan tarve ymmärretään paremmin. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Naiset ovat joka päivä vaarassa joutua väkivallan kohteeksi työpaikallaan, erityisesti jos he työskentelevät liikennealalla (63 prosenttia ilmoittaa joutuneensa viime aikoina ainakin kerran väkivallan kohteeksi) (2) sekä palvelu- ja myyntitehtävissä (3). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Lähisuhdeväkivalta on lisääntynyt myös covid-19-pandemian aiheuttaman terveyskriisin hillitsemiseksi määrättyjen eristystoimenpiteiden vuoksi (4). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | ETSK kannattaa direktiiviehdotuksen tavoitteita ehkäistä ja torjua naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ja lähisuhdeväkivaltaa, jotta voidaan varmistaa turvallisuuden korkea taso ja perusoikeuksien täysi toteutuminen, mukaan lukien yhdenvertainen kohtelu sekä syrjimättömyys. Komitea ymmärtää, että rikosoikeudellinen lähestymistapa on välttämätön naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnassa, mutta sen rinnalla on sovellettava kokonaisvaltaista ja kattavaa lähestymistapaa miesten harjoittaman väkivallan ehkäisemiseksi, torjumiseksi ja lopettamiseksi. |
| --- | --- |

2.8

3.   Erityistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti lainsäädännölliseen uudistukseen, jota monialainen direktiivi naisiin kohdistuvan väkivallan torjumisesta edustaa. Komitea korostaa kuitenkin, että alan ammattilaisille on tarjottava toimintaohjeita sekä tiedotus- ja pätevöitymiskampanjoita, jotta voidaan ehkäistä institutionaalista väkivaltaa ja uhrien syyllistämistä väkivallantekoon liittymättömien ulkoisten tekijöiden, kuten uhrin ulkonäön tai asenteen, aseman, alkuperän tai minkä tahansa muun ominaisuuden tai tilanteen, vuoksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tässä mielessä vaikka ETSK onkin tyytyväinen siihen, että käsitteistöä ja rikosoikeudellista tilannetta on selkiytetty sisällyttämällä direktiiviin tiettyjä naisiin kohdistuvan väkivallan muotoja koskevia määritelmiä, on erittäin tärkeää, että ehdotuksessa käsitellään kaikkia naisiin kohdistuvan sukupuoleen perustuvan väkivallan muotoja ja että siihen sisällytetään sukupuoleen perustuvan väkivallan yleinen määritelmä, joka on vahvistettu naisiin kohdistuvan väkivallan poistamisesta vuonna 1993 annetun YK:n julistuksen 1 ja 2 artiklassa ja Istanbulin yleissopimuksen 3 artiklassa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK katsoo, että naisiin kohdistuva väkivalta olisi pitänyt luokitella yhdeksi EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi ”eurorikokseksi”. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK kannattaa raiskauksen kriminalisointia pelkän suostumuksen puuttumisen perusteella ilman vaatimusta voimankäytöstä tai uhkailusta syytteeseenpanon edellytyksenä. Tämä oikeudellinen rikoksen määritelmä on Istanbulin yleissopimuksen mukainen: kyseistä käsitettä on sovellettava myös uusiin raiskauksen muotoihin, joihin kuuluu muun muassa huumaaminen hyväksikäyttötarkoituksessa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Komitea pitää tärkeänä, että ehdotuksessa on erityisiä toimenpiteitä perhepiirissä väkivallan kohteeksi sukupuolen perusteella joutuneiden uhrien suojelemiseksi ja oikeussuojan takaamiseksi. ETSK vaatii kuitenkin, että tämä väkivallan muoto lisätään direktiivissä mainittuihin rikoksiin ja että näin vahvistetaan yhteiset puitteet seuraamuksista, raskauttavista asianhaaroista, lainkäyttövallasta ja vanhentumisajoista. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Yli puolet eurooppalaisista naisista ilmoittaa joutuneensa jossain tilanteessa seksuaalisen häirinnän uhreiksi (55 %) (5) ETSK katsookin, ettei direktiivissä voida jättää huomiotta tätä naisiin kohdistuvan väkivallan muotoa sen enempää määritelmäehdotuksessa kuin järjestelmässä, joka kattaa seuraamukset, raskauttavat asianhaarat, lainkäyttövallan ja vanhentumisajat (6). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kolmannes seksuaalista häirintää kokeneista naisista on kohdannut sitä työelämässä (7). ETSK pitääkin tarpeellisena, että direktiivissä puututaan tähän väkivallan muotoon ja että työnantajat ottavat käyttöön tai saattavat ajan tasalle erityisiä toimia seksuaalisen ja sukupuoleen perustuvan häirinnän, myös verkkoväkivallan ja verkkohäirinnän, torjumiseksi työpaikalla (8). ETSK kehottaakin sisällyttämään direktiivin kattamiin rikoksiin työpaikkahäirinnän. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Sijaiskärsijäväkivalta, jota naiset kokevat läheisiinsä tai perheenjäseniinsä emotionaalisessa hyväksikäyttötarkoituksessa kohdistetun väkivallan seurauksena, kohdistuu useimmiten naisten lapsiin. ETSK katsoo, että lapsen etu olisi asetettava tapaamisoikeuden edelle, jos on perusteltua epäillä mahdollisuutta varmistaa lapsen fyysinen ja emotionaalinen turvallisuus tapaamisten aikana. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Koska taloudellinen riippumattomuus on olennainen tekijä perheväkivallan uhrien voimaannuttamisessa ja toipumisessa, ETSK panee huolestuneena merkille, ettei työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja työehtosopimusneuvotteluihin ole sisällytetty konkreettisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan kyseisten väkivallan uhrien työpaikkojen säilyminen ja työelämän ulkopuolella olevien uhrien integroituminen työmarkkinoille. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK on tietoinen seksuaalisen hyväksikäytön ja prostituution vaikutuksesta sukupuolten tasa-arvoon annetun Euroopan parlamentin mietinnön tuloksista (9) ja katsoo kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (CEDAW) 6 artiklan ja naisten ja tyttöjen kaupasta yleisen muuttoliikkeen yhteydessä annetun naisten syrjinnän poistamista käsittelevän YK:n komitean 6. marraskuuta 2020 antaman yleiskommentin nro 38 mukaisesti, että heihin on asianmukaista viitata ”prostituoituina naisina” eikä ”seksityöntekijöinä”. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2011/36/EU (10) todetaan, että uhrin suostumus on mitätön, jos suostumus on saatu uhkaamalla, käyttämällä voimaa, pakottamalla, käyttämällä väärin valta-asemaa tai haavoittuvaa asemaa tai antamalla tai vastaanottamalla maksuja tai etuja. ETSK katsoo, että direktiivin 2 luvussa ”seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvät rikokset” säädetyissä seuraamuksissa olisi otettava huomioon paritus tai seksuaalisesta hyväksikäytöstä saatava taloudellinen hyöty. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK jakaa YK:n ihmisoikeusneuvoston erityisedustajan huolen (11) niin kutsuttujen sijaissynnytysten lisääntymisestä. Komitea yhtyy Euroopan parlamentin (12) näkemykseen, jonka mukaan se on naisten ihmisarvoa alentava lisääntymistarkoituksessa tapahtuva hyväksikäytön muoto. Komitea katsookin, että tällaista käytäntöä – silloin, kun kyse on oikeudellisesta transaktiosta, jossa toinen osapuoli hyötyy taloudellisesti tai muutoin, julkisuus mukaan luettuna – on pidettävä naisiin kohdistuvana väkivallan muotona ja sitä on käsiteltävä samalla tasolla kuin seksuaalista hyväksikäyttöä (eli se olisi lisättävä 2 lukuun ja 1 artiklaan). |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Naisiin kohdistuva väkivalta on yleisin ihmisoikeusloukkaus unionissa, ja yleisintä se on haavoittuvassa asemassa olevien naisten ja tyttöjen keskuudessa. Erityistä huomiota on kiinnitettävä etnisiin ja kulttuurisiin vähemmistöihin, kuten romaneihin, kuuluviin naisiin ja tyttöihin. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK kannattaa kaikkia asianmukaisia lainsäädäntötoimia, joilla suojellaan vammaisia naisia kaikenlaiselta hyväksikäytöltä, väkivallalta ja väärinkäytöltä, myös kun se perustuu sukupuoleen, sekä asianmukaisia toimenpiteitä niiden ehkäisemiseksi, erityisesti asianmukaisia avustus- ja tukimuotoja, joissa otetaan huomioon vammaisiin naisiin liittyvät sukupuolinäkökohdat. ETSK kannattaa tässä yhteydessä sitä, että riippumattomat viranomaiset valvovat tehokkaasti kaikkia vammaisten naisten auttamiseksi tarkoitettuja järjestelyjä ja ohjelmia. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK kannattaa niin ikään kaikkia asianmukaisia toimenpiteitä, joilla edistetään kaikenlaisen väkivallan tai hyväksikäytön uhreiksi joutuneiden vammaisten naisten fyysistä, kognitiivista ja psykologista toipumista, kuntoutusta ja yhteiskuntaan sopeutumista, myös tarjoamalla suojelupalveluja, ja kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota myös vammaisiin naisiin, jotka ovat alttiimpia väkivallalle sukupuolensa ja vammaisuutensa vuoksi (pakkosterilointi, oikeustoimikelvottomuus perheenjäsenten toimesta). |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Maahanmuuttajanaisia, erityisesti jos heidän hallinnollinen asemansa on sääntöjen vastainen, on suojeltava myöntämällä heille välittömästi itsenäinen väliaikainen oleskelulupa, kun he tekevät rikosilmoituksen. (13) Lisäksi jos tällainen oikeudellisten asiakirjojen puuttuminen ilmenee oikeudenkäynnin aikana, asiasta ei pitäisi ilmoittaa toimivaltaisille maahanmuuttoviranomaisille. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | ETSK kannattaa vahvasti sitä, että verkkohäirintä ja intiimin tai manipuloidun materiaalin luvaton jakaminen on sisällytetty naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan muodoiksi, mutta on huolissaan vaatimuksesta, jonka mukaan viimeksi mainitun pitäminen rikoksena edellyttää, että materiaali on asetettu ”lukuisten loppukäyttäjien” saataville. Kyseessä on epätäsmällinen, määrittelemätön ja varsin tulkinnanvarainen vaatimus, jossa ei oteta huomioon todellista mainehaittaa, joka on toisinaan suurempi, jos materiaali jaetaan vain lähimmän sosiaalisen, perhe- tai työpiirin henkilöille. Komitea katsoo, että suostumuksen puuttumisen ja julkisuuteen saattamisen olisi jo itsessään oltava verkkohäirintää, eikä siinä pitäisi pohtia, onko materiaali jaettu lukuisille käyttäjille vai onko se päinvastoin jaettu vain monille tai muutamille (7 artiklan a ja b alakohta, 8 artiklan c alakohta ja 9 artiklan a alakohta). |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Internetin ja sosiaalisen median laajamittainen käyttö tekee seksuaalista sisältöä sisältävän materiaalin luvattomasta jakamisesta yhä yleisemmän käytännön, jonka vaikutukset ovat yhä laajemmat ja siten uhreille haitallisemmat. Komitea on huolissaan tämän käytännön yleisyydestä ja katsoo, että 7 artiklassa tarkoitetuista rikoksista säädettyjen seuraamusten ja vanhentumisaikojen olisi vastattava verkkoahdisteluun (8 artikla) sovellettavia, 12 ja 15 artiklassa säädettyjä seuraamuksia ja vanhentumisaikoja. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | ETSK kannattaa myös vaatimusta, jonka mukaan toimivaltaisille viranomaisille annetaan direktiivin soveltamisalaan kuuluvia rikoksia koskevien ilmoitusten vastaanottamista ja käsittelyä koskevaa erityiskoulutusta, mutta katsoo, että lisäksi olisi säädettävä erityisistä toimenpiteistä järjestelmän tehokkuuden seuraamiseksi ja arvioimiseksi sekä erityisistä seuraamuksista siinä tapauksessa, että toimivaltaiset viranomaiset eivät noudata asianmukaisen huolellisuuden periaatetta (37 artiklan 6 kohta). |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Komitea suhtautuu myönteisesti vaatimukseen, jonka mukaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa tutkivilla ja syytteitä nostavilla henkilöillä, yksiköillä ja muilla tahoilla on oltava ”riittävä” asiantuntemus. Tämä koskee erityisesti oikeusalan ammattilaisia, viranomaisia ja tuomioistuinten henkilöstöä, tuomareita, syyttäjiä, asianajajia, uhrien tukipalvelujen ja korjaavan oikeuden palvelujen tarjoajia, terveydenhuollon ammattihenkilöitä, sosiaalipalveluhenkilöstöä sekä koulutus- ja muuta asiaankuuluvaa henkilöstöä, joka saattaa kohdata haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä tai uhreja. ETSK varoittaa kuitenkin, että tulkinta asiantuntemuksen riittävyydestä tai riittämättömyydestä voi olla subjektiivinen. Koska yksi yleisimmistä virheistä tähän liittyvässä toiminnassa on nimenomaan asianomaisten toimijoiden riittämätön koulutus ja tietoisuus, komitea suosittaa, että vaatimus erityiskoulutuksesta ulotetaan koskemaan paitsi ammattilaisia, jotka käsittelevät rikosilmoituksia tai kohtaavat uhreja, myös niitä, jotka osallistuvat 3 luvussa tarkoitettuun tutkinta- ja syytemenettelyyn (17 artiklan 1 kohta). |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Uhrien nopea avustaminen on keskeinen osatekijä asianmukaisessa hyvityksessä, kuntoutuksessa ja toipumisessa. ETSK katsookin, että uhrien ohjaaminen tukipalveluihin olisi toteutettava paitsi ripeästi ja koordinoidusti myös ensisijaisesti ja kiireellisesti (20 artiklan 2 kohta). |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | ETSK kannattaa ehdotettuja toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että uhrit saavat kattavia, räätälöityjä, yleisiä ja erityisiä tukipalveluja, jotka vastaavat heidän erityistarpeitaan. Komitea pitää kuitenkin valitettavana, että jäsenvaltioiden uhreille antaman erityistuen luettelossa (27 artiklan 1 kohta) viitataan vain oikeudellisessa vaiheessa ja tutkinta- ja oikeudenkäyntimenettelyssä annettavaan tukeen eikä mainita, että uhreille olennaisen tärkeää on myös terveyspalvelujen saatavuus, seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelut mukaan luettuina. Lisäksi ETSK panee erittäin huolestuneena merkille, että seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyviä palveluja, joihin kuuluvat myös jälkiehkäisy ja abortti, ei mainita erikseen tukipalveluina, jotka ovat paitsi välttämättömiä myös kiireellisiä ja joihin seksuaalisen väkivallan uhrien olisi voitava päästä (28 artikla). YK:n ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen mukaan raiskauksesta seuraavan raskauden keskeyttämisen epääminen voi olla julma, epäinhimillinen ja halventava väkivallan muoto, mikä on vakava asia. ETSK pyytää Euroopan komissiota sisällyttämään terveyspalvelut, seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelut mukaan lukien, uhrien tärkeimpien tukipalvelujen luetteloon ja kehottamaan kaikkia EU:n jäsenvaltioita poistamaan kiireellisesti kaikki esteet, jotka vaikeuttavat jälkiehkäisyn ja vapaaehtoisen raskaudenkeskeytyksen saantia raiskauksen jälkeen. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Kotiseudultaan siirtymään joutuneilla ja konfliktia pakenevilla naisilla on suurempi riski joutua sukupuoleen perustuvan väkivallan kohteeksi. Seksuaalista väkivaltaa käytetään usein sodankäynnin aseena, ja naisilla ja tytöillä on suurempi riski joutua ihmiskaupan ja seksuaalisen hyväksikäytön uhreiksi. ETSK korostaa, että tuki, suojelu ja keskeisten terveyspalvelujen saatavuus, kuten psykologisten traumojen hoito ja seksuaali- ja lisääntymispalvelut, joihin kuuluvat myös jälkiehkäisy ja aborttihoito, ovat äärimmäisen tärkeitä ja ne olisi taattava kaikissa Euroopan maissa. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Komitea katsoo, että kiireellisiin kielto- ja suojelumääräyksiin, joita annetaan uhrien fyysisen ja psyykkisen koskemattomuuden turvaamiseksi, on ehdottomasti sisällyttävä toimenpiteitä, joilla estetään väkivallantekijää häiritsemästä uhria tai lähestymästä tätä fyysisesti. Tämä ei koske ainoastaan asuin- tai työpaikalle pääsyn rajoittamista tai kieltämistä (21 artiklan 1 kohta) vaan myös julkista tilaa yleensä, ottaen huomioon, että tietyissä tapauksissa uhrin ja väkivaltaan syyllistyneen läheisyyttä voidaan pitää rikoksentekijän tai epäillyn vaarallisena käyttäytymisenä (21 artiklan 2 kohta). |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | ETSK kannattaa seksuaalisen väkivallan uhrien auttavien puhelinpalvelujen saatavuutta ja maksuttomuutta sekä erikoishoidon tarjoamista seksuaalisen väkivallan uhrien kriisikeskuksissa, mutta katsoo, että saatavuus ja maksuttomuus olisi taattava erikseen myös kaikissa seksuaalisen väkivallan uhreille tarkoitetuissa tukimekanismeissa ja -toimenpiteissä, ennaltaehkäisevissä tiedotusluonteissa toimissa, joissa käsitellään uhrien oikeuksia, sekä hyvitys- ja korvausmenettelyissä. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | Komitea kannattaa erityistukea työssä tapahtuvan seksuaalisen häirinnän uhreille ja vaatimusta ottaa käyttöön kansallisia ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä. Komitea kiinnittää kuitenkin huomiota siihen rajoittavaan tekijään, että suunnitellut neuvonta- ja tukipalvelut ovat ulkoisia (30 artikla), sekä siihen, että mitään ei mainita työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun, työehtosopimusneuvottelujen tai työmarkkinaosapuolten ja erityisesti työntekijöiden etuja ja oikeuksia oikeutetusti edustavien ammattiliittojen välttämättömän osallistumisen ja niiden kanssa käytävien neuvottelujen tärkeydestä. Komitea panee myös huolestuneena ja hämmästyneenä merkille, että tällaisessa naisiin kohdistuvassa väkivallassa tarjotaan ratkaisuksi ”sovittelua”. |
| --- | --- |

3.26

| 3.27 | ETSK pitää välttämättömänä ja kiireellisenä, että väkivallan ja häirinnän vastainen ILO:n yleissopimus nro 190 ja Istanbulin yleissopimus ratifioidaan kaikissa niissä jäsenvaltioissa, joissa sitä ei ole vielä ratifioitu, ja että myös Euroopan unioni ratifioi sen. |
| --- | --- |

3.27

| 3.28 | Komitea kannattaa sukupuoleen perustuvan väkivallan vastaisten ennaltaehkäisevien toimenpiteiden sisällyttämistä koulutukseen, mihin kuuluu myös kattavan seksuaalikasvatuksen vahvistaminen. Kun otetaan huomioon koulutuksen merkitys sukupuoliroolien ja -stereotypioiden muokkaamisessa, tästä tehtävästä olisi kuitenkin huolehdittava kaikissa koulutusvaiheissa poikkeuksetta, ja institutionaaliseen yhteistyöhön olisi otettava mukaan nimenomaisesti ja osallistavasti koulutusyhteisö, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot (erityisesti feministijärjestöt), työmarkkinaosapuolet ja asianomaiset yhteisöt (36 artiklan 2 kohta). |
| --- | --- |

3.28

| 3.29 | ETSK pitää myös erittäin myönteisenä jäsenvaltioiden yhteistyötä ja koordinointia tietojen keräämisessä ja naisiin kohdistuvan väkivallan syiden, yleisyyden ja vaikutusten tutkimisessa, mutta on huolissaan sitoutumisen todellisesta asteesta, kun 44 artiklan 7 kohdassa vain kehotetaan toimintaan sanamuodolla ”on tuettava”. Olisi paljon tehokkaampaa ja kunnianhimoisempaa hyväksyä velvoite, joka edellyttää erityisiä ja konkreettisia toimenpiteitä tiettyyn määräaikaan mennessä (44 artiklan 7 kohta). |
| --- | --- |

3.29

| 3.30 | Eri EU-maissa asuvien maahanmuuttajayhteisöjen vuoksi on tarpeen ottaa huomioon sellaiset naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan muodot, jotka kuuluvat alkuperäyhteisöjen tapakulttuuriin. Komitea kannattaakin sitä, että naisten sukuelinten silpominen sisällytetään direktiiviin erityisenä rikoksena, mutta varoittaa, että tarvitaan äärimmäistä varovaisuutta, jotta valistus- ja ennaltaehkäisykampanjoissa vältetään näihin yhteisöihin kuuluvien naisten leimautuminen, ja että 37 artiklan 2 kohdan mukaisen kulttuuritekijöiden huomioon ottamisen seurausten tunnistamisessa on koskettava myös ennaltaehkäisykampanjoita. Komitea katsoo, että tässä asiassa on olennaisen tärkeää työstää aihetta kohdeyhteisöjen kanssa ja niiden toimesta, jotta käytännön kulttuuriset merkitykset saadaan poistettua ja neutralisoitua (36 artiklan 6 kohta) (14). |
| --- | --- |

3.30

| 3.31 | ETSK kannattaa pakkoabortin ja pakkosteriloinnin tunnustamista erityisiksi väkivallan muodoiksi. Kuitenkin myös laajempia seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien loukkauksia, kuten gynekologista ja synnytykseen liittyvää väkivaltaa, pakkoraskautta ja hoidon epäämistä abortin yhteydessä, olisi torjuttava naisiin kohdistuvana väkivaltana. ETSK panee huolestuneena merkille, ettei naisiin kohdistuvan väkivallan määritelmään ole sisällytetty nykyisiä rajoituksia, jotka kohdistuvat vapaasti ja turvallisesti toteutettavaan vapaaehtoiseen raskaudenkeskeytykseen, eikä tämän vaihtoehdon omaehtoisesti valinneiden naisten häirintää, jota tapahtuu useimmiten klinikoiden läheisyydessä. |
| --- | --- |

3.31

| 3.32 | Komitea panee huolestuneena merkille, ettei huomiota ole kiinnitetty siihen, miten naisiin kohdistuvan väkivallan uhrien orpolapset voivat viettää täysipainoista elämää vapaina ja tasa-arvoisina. Se edellyttää, että he pääsevät yli erityisen haavoittuvasta tilanteestaan, johon he ovat joutuneet kokemansa väkivallan – jota vielä pahentaa äidin mahdollinen surmaaminen – vuoksi, ja saavat siitä jonkinlaisen hyvityksen. Äidin surmaamisen tapauksessa on olennaisen tärkeää helpottaa siviilioikeudellisten vahingonkorvausten saamista kärsityistä rikoksista ja nopeuttaa perimysmenettelyjä rikoksen jälkeen, jotta uhrit saavat nopeasti oikeuden käyttää omaisuuttaan ja perintöoikeuksiaan (15). |
| --- | --- |

3.32

| 3.33 | Komitea pitää valitettavana, ettei direktiiviin ole liitetty taloudellista selvitystä ja että direktiivin ja siinä ehdotettujen palvelujen ja toimien julkista rahoitusta ei siten ole taattu. |
| --- | --- |

3.33

Bryssel 13. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA) (2014), EU:n laajuinen tutkimus naisiin kohdistuvasta väkivallasta.

1

(2)  Euroopan kuljetustyöntekijöiden liitto – ETF (2019), Time's Up for Violence Against Women!

2

(3)  Eurofound (2017), Kuudes Euroopan työolotutkimus.

3

(4)  Euroopan unioni (2021), 2021 report on gender equality in the EU.

4

(5)  Tutkimus, johon osallistui 42 000 naista. Lähde: EU:n laajuinen tutkimus naisiin kohdistuvasta väkivallasta, Euroopan unionin perusoikeusvirasto, 2014.

5

Lähde:

(6)  Jatkotoimina sitoumuksille, joita esitettiin Euroopan parlamentissa helmikuussa 2019 järjestetyssä Me Too -tapahtumassa, jossa toukokuun vaalien ehdokkaita kehotettiin sitoutumaan vahvasti erityisesti seksuaalisen häirinnän torjuntaan.

6

(7)  Tutkimus, johon osallistui 42 000 naista. Lähde: EU:n laajuinen tutkimus naisiin kohdistuvasta väkivallasta, Euroopan unionin perusoikeusvirasto, 2014.

7

Lähde:

(8)  Tähän liittyvä hyvä käytäntö on esimerkiksi naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta 22. maaliskuuta annetun Espanjan lain 3/2007 48 pykälä.

8

(9)  Euroopan parlamentin mietintö seksuaalisen hyväksikäytön ja prostituution vaikutuksesta sukupuolten tasa-arvoon (2013/2103(INI)), naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta, esittelijä: Mary Honeyball, A7-0071/2014, 3.2.2014. Ks. myös Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta annetun direktiivin 2011/36/EU täytäntöönpanosta, 2020/2029(INI).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/36/EU, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2011, ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta (EUVL L 101, 15.4.2011, s. 1).

10

(11)  Yhdistyneet kansakunnat, ihmisoikeusneuvosto, Report of the Special Rapporteur on the Sale and Sexual Exploitation of Children, including Child Prostitution, Child Pornography and Other Child Sexual Abuse Material, A/HRC/37/60, ihmisoikeusneuvosto, 37. istuntokausi, 26. helmikuuta – 23. maaliskuuta 2018.

11

(12)  Vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla 17. joulukuuta 2015 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (2015/2229(INI)) tuomitaan sijaissynnytykset tai kohdunvuokraus ”naisen ihmisarvoa alentavana toimintana, jossa naisen kehoa ja lisääntymiskykyä käytetään kauppatavarana”, ja vaaditaan niiden laillisuuden käsittelemistä kiireellisenä asiana erilaisten ihmisoikeusvälineiden valossa sekä sellaisten käytäntöjen kieltämistä, ”joihin liittyy ihmiskehon käyttö lisääntymiseen rahaa tai muunlaista palkkiota vastaan ja erityisesti kehitysmaiden haavoittuvassa asemassa olevien naisten tapauksessa”.

12

(13)  Espanjan maahanmuuttolaki edustaa hyvää käytäntöä tässä asiassa (lain 4/2000 31 a pykälä).

13

(14)  The Multisectorial Academic Program to prevent and combat female Genital Mutilation (FGM/C), Euroopan komissio (2016-2018).

14

(15)  Tähän liittyvä hyvä käytäntö on esimerkiksi sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreina orvoksi joutuneiden suojelun parantamisesta 21. maaliskuuta annettu Espanjan laki 2/2022.

15

---

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/101 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/101

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Covid-19 – EU:n valmius- ja reagointitoimien ylläpitäminen: katse eteenpäin”

(COM(2022) 190 final)

(2022/C 443/14)

| Yleisesittelijä: | Sára FELSZEGHI |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Sára FELSZEGHI

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 13.7.2022 |
| Täysistunnon numero | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 199/0/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 28.6.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen täysistunnossa

13.7.2022

Täysistunnon numero

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

199/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Covid-19-pandemia on aiheuttanut ja aiheuttaa edelleen huomattavaa vahinkoa, joka vaikuttaa niin ihmisten arkeen kuin terveyteen, kansantalouksiin ja yhteiskuntaan. ETSK ehdottaa pandemiasta saatujen kokemusten sekä aiheesta tehtyjen tutkimusten pohjalta pitkän aikavälin ratkaisuja, jotka parantavat EU:n valmiutta vastata kestävällä tavalla paitsi covid-19-tautiin myös muihin tartuntatauteihin liittyviin terveysuhkiin ja auttavat vahvistamaan ja parantamaan jäsenvaltioiden yhteisiä toimia ja maailmanlaajuista koordinointia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) katsoo, että EU:n olisi kehitettävä tätä varten valmiudet välittömään reagointiin muun muassa hyödyntämällä ja käyttämällä olemassa olevia välineitä, jotta se olisi valmis toimimaan välittömästi uusien muunnosten tai uuden pandemian ilmaantuessa. Komitea suosittaa, että laaditaan strategia, jossa otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion kansalliset erityispiirteet ja ohjataan keskeiset toimet samaan suuntaan, jotta käytettävissä on kaikki näkökohdat huomioiva kehittynyt välineistö, joka kattaa ennaltaehkäisyn (rokotukset, ehkäisevät terveystoimet, koulutus, viestintä jne.), toipumisen (lääkkeet, potilaiden hoito, lääkinnällinen kuntoutus jne.), uudelleenintegroitumisen (työelämään, kouluun) ja (erityisesti pitkittyneestä covid-taudista kärsivien) hoidon ja joka takaa nykyisten ja tulevien taloudellisten resurssien saatavuuden. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Rokottaminen on yksi ennaltaehkäisyn peruspilareista. Epidemiologisessa ketjussa (infektion lähde, tartuntareitti, vastaanottava organismi) se mahdollistaa kahden tärkeän lenkin (tartuntalähteen ja vastaanottavan organismin) samanaikaisen estämisen. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että strategiaa analysoidaan jatkuvasti ja että uudet elementit sisällytetään siihen samalla kun sitä pannaan täytäntöön. Alkuvaikeuksien jälkeen EU:lla ja useimmilla jäsenvaltioilla on nyt rokotusstrategia. EU:n rokotestrategian ansiosta turvallisia ja tehokkaita rokotteita on saatavilla riittävästi kaikille. Useissa jäsenvaltioissa rokotuskattavuuden kehitys on kuitenkin pysähdyksissä ja/tai jäänyt optimaalisen kynnysarvon alapuolelle (1). Riskiä lisää myös se, että rokotteen teho on heikompi ihmisillä, jotka eivät ole vielä saaneet tehosteannosta (joihin lukeutuu noin 9 miljoonaa yli 60-vuotiasta!) (2). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK arvioi tilanteen selittyvän erityisesti valppauden vähenemisellä, tiedotus- ja valistuskampanjoiden tehottomuudella ja disinformaatiolla. Komitea kehottaakin tehostamaan viestintää sekä EU:ssa että jäsenvaltioissa, tunnistamaan disinformaation varhaisessa vaiheessa ja toteuttamaan tarvittavat vastatoimet sekä varmistamaan, että kehitetään ja hankitaan uusia edistyneitä rokotteita, jotka yhdessä suojaavat sekä uusilta muunnoksilta että monitartunnoilta (esim. covid-19 ja influenssa). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Maailmanlaajuisen pandemian edessä emme voi rajata rokotustoimenpiteitä koskevia pohdintoja pelkästään EU:n jäsenvaltioihin. ETSK antaakin vahvan tukensa EU:n ja joidenkin jäsenvaltioiden pyrkimyksille auttaa kumppanimaita (3) ja Afrikan unionia paitsi rokotuksissa myös pandemian terveysvaikutusten sekä sosioekonomisten seurausten hallinnassa yhteisvastuullisuuden periaatteen (Team Europe) ja helmikuussa 2022 pidetyssä huippukokouksessa annetun ilmoituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Toinen tärkeä tekijä pandemian torjunnassa on se, että osana toimenpiteitä pandemian vaikutusten vähentämiseksi yksittäiset jäsenvaltiot määrittelevät ja toteuttavat kansanterveystehtäviä. ETSK katsoo, että EU:n toimielinten tulisi tässä yhteydessä toimia tärkeässä koordinointitehtävässä ja antaa teknistä ohjeistusta, jotta voidaan vahvistaa kansanterveystehtävien toteuttamista ja tehokkuutta ja varmistaa häiriönsietokykyinen suojelujärjestelmä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Koska epidemiariskin voimakkuus on vähentynyt, yksittäiset maat ovat muuttaneet testausstrategioitaan. Testejä tehdään henkilöille, joilla on covid-19-tartunnan oireita, ja heidän kanssaan suorissa kosketuksissa oleville, vakavan taudin riskille alttiille henkilöille sekä henkilöille, jotka ovat säännöllisesti tekemisissä haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien kanssa (kuten terveydenhuollon tai sosiaalipalvelujen työntekijöille). Koska tämä lähestymistapa vähentää testattujen henkilöiden määrää, se todennäköisesti vaikeuttaa epidemiologisten tietojen tulkintaa. Näiden tarkistettujen testausstrategioiden ohella on siksi myös tärkeää varmistaa testien luotettavuus ja epidemiologinen edustavuus, jotta epidemiologisista suuntauksista saadaan hyödyllisiä viitearvoja, jotka mahdollistavat nopean reagoinnin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Yksittäiset jäsenvaltiot käyttävät pika-antigeenitestejä vahvistaakseen kokonaistestauskapasiteettiaan erityisesti silloin, kun mahdollisuudet tehdä PCR-testejä ovat rajalliset tai jos kliinisten tarpeiden vuoksi tarvitaan nopeampia tuloksia. EU:n terveysturvakomitea perusti erityisen teknisen työryhmän tarkastelemaan ja päivittämään säännöllisesti EU:n yhteistä luetteloa pika-antigeenitesteistä, jotka täyttävät SARS-CoV-2-koronaviruksen havaitsemista koskevat erityiset suorituskykykriteerit (4). Tarkoituksena on varmistaa, että väärien positiivisten tulosten ja väärien negatiivisten tulosten määrä vähenee (mikä on tärkeää, jotta voidaan saada realistinen kuva epidemiologisesta tilanteesta ja tehostaa pandemian torjuntatoimenpiteitä) ja että uusien mutaatioiden aiheuttamat tartunnat voidaan havaita luotettavasti. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Muiden epidemian torjuntatoimenpiteiden ohella huomiota olisi kiinnitettävä erityisesti ilmanvaihdon merkitykseen. Usein toistuvan luonnollisen ilmanvaihdon merkitystä ei voida korostaa liikaa; riittää, että siihen kiinnitetään huomiota, ja se on myös helppo toteuttaa. Rakennusten sisällä tapahtuvan ilmanvaihdon osalta tilanne on varsin erilainen. Jos ilmanvaihtojärjestelmää ei voida desinfioida tehokkaasti tai jos ilmanvaihto ei ole riittävää, koronavirus SARS-CoV-2 leviää pääasiassa sisätiloissa (esim. toimistoissa, työpaikoilla, oppilaitoksissa, ostoskeskuksissa jne.). Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi harkittava erittäin laadukkailla suodattimilla varustettujen laitteiden (5) käyttöä erityisesti edellä mainituissa paikoissa. Tämä edellyttää jäsenvaltioilta (teknisiä innovaatioita ja taloudellisia resursseja koskevia) lisätoimia. Pandemian heikentymisen myötä useimmat jäsenvaltiot ovat luopuneet hengityssuojainten käyttöpakosta (terveydenhoidon yksiköitä lukuun ottamatta). ETSK suosittaa kuitenkin, että erityisesti haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät (yli 60-vuotiaat, kroonisesti sairaat, rokottamattomat jne.) käyttävät edelleen suojainta ruuhkaisemmissa paikoissa, huonosti tuuletetuissa tiloissa, julkisissa liikennevälineissä jne. ja jatkavat lähikontaktien välttämistä ja käsien desinfiointia, sillä se vähentää tartuntariskiä ja epidemian uudelleen puhkeamisen todennäköisyyttä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kannattaa ja tukee asiantuntijoiden näkemystä, jonka mukaan epidemiologisen seurannan tavoitteena ei pitäisi enää olla kaikkien tapausten tunnistaminen ja niistä raportointi, vaan pikemminkin luotettavien arvioiden tekeminen väestötartuntojen intensiteetistä, taudin vakavien muotojen vaikutuksista ja rokotteiden tehokkuudesta. Jäsenvaltioiden tulisi hyödyntää terveystietojen digitalisointia kehittääkseen strategioita, joiden tavoitteena on ottaa jälleen käyttöön ilmaantuvuuden valvontajärjestelmiä (6), joissa keskitytään perus- ja erikoisterveydenhuollossa hoidettaviin akuutteihin hengitystieinfektioihin. Näitä järjestelmiä tulisi täydentää vahvistamalla muita seurantajärjestelmiä, kuten jätevesien seurantaa. Jotta näitä tietoja voidaan tulkita, on tärkeää määritellä mahdollisimman pian kriteerit yhteiselle ilmoitusjärjestelmälle, joka kuuluu EU:n ja jäsenvaltioiden jaetun vastuun piiriin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Voidakseen hyväksyä pandemian torjuntatoimenpiteet ja osallistua niihin aktiivisesti jäsenvaltioiden kansalaisten on tärkeää ymmärtää syy-yhteydet. ETSK suosittaa, että perustetaan koulutusjärjestelmä, joka kattaa terveydenhuoltoverkoston, kouluopetuksen, työpaikalla tapahtuvan koulutuksen ja tiedotusvälineet. Tarvittavan pedagogisen aineiston valmistelu on paitsi jäsenvaltioiden myös EU:n ja WHO:n tehtävä. Näin voitaisiin lisätä merkittävästi rokotuskattavuutta ja vahvistaa väestön yhteistyötä epidemian ehkäisemisessä. Tämä myös vähentäisi valeuutisten leviämisen ja niiden totena pitämisen todennäköisyyttä. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Jotkin tahot ovat omaa etuaan tavoitellen käyttäneet hyväkseen pandemiaa tietojen manipuloinnin, häirinnän ja myös disinformaation avulla ruokkiakseen ja lietsoakseen kansalaisten turvattomuuden tunnetta, pelkoja ja todellisia huolenaiheita. Näin toimiessaan ne ovat vaarantaneet ihmishenkiä ja ennen kaikkea heikentäneet pandemian johdosta toteutettujen toimien tehokkuutta ja horjuttaneet kansalaisten luottamusta covid-19-pandemiaan reagoimisesta vastaaviin instituutioihin. EU:n ja sen jäsenvaltioiden tähän mennessä toteuttamien toimien lisäksi ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot perustavat havainnointi- ja luokitusjärjestelmän, jossa väärien tietojen havainnoinnin lisäksi asiantuntijoiden validoimat tiedot varustettaisiin merkinnällä niiden aitouden ja todenperäisyyden vahvistamiseksi. Näistä validoiduista tiedoista olisi tiedotettava vahvasti, jotta jäsenvaltioiden kansalaiset voivat tutustua niihin äidinkielellään. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Covid-19-koronavirustaudin hoito on monimutkainen tehtävä. Lääkityksen lisäksi siihen kuuluvat myös potilaiden hoito, lääketieteellinen kuntoutus, ammatillinen uudelleenintegroiminen ja pitkäaikaishoito. ETSK suosittaa, että laaditaan teknisiä asiakirjoja (suuntaviivoja), jotka kattavat kaikki hoidon osa-alueet ja joiden jatkuvasti päivitettävä versio on saatavilla verkossa (kunkin jäsenvaltion virallisilla kielillä). |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Varsinaisen hoidon lisäksi kuntoutus ja uudelleensopeuttaminen kuuluvat nuorten ja työntekijöiden terveyden ja hyvinvoinnin avaintekijöihin. Työterveyshuolto ja koulujen terveydenhuoltopalvelut varmistavat onnistuneen uudelleenintegroitumisen, sillä ne voivat huolehtia yksilön tilanteeseen mukautetusta paluusta työmäärän ja vaatimusten perusteella, mikä vähentää merkittävästi sairauspäivien ja poissaolojen määrää, nopeuttaa kuntoutusta ja helpottaa uudelleenintegroitumista. ETSK suosittaakin, että institutionaalisen kuntoutuksen jälkeen potilaalla on mahdollisuus saada työterveys- tai kouluterveydenhuollon järjestämiä kuntoutus- ja uudelleenintegroitumispalveluja. Kussakin jäsenvaltiossa olisi luotava oikeudelliset ja aineelliset puitteet, jotka mahdollistavat onnistuneen kuntoutuksen työnantajan (tarkoituksenmukaisista työoloista huolehtiminen), työterveys- tai kouluterveydenhuollon (yksilöllisesti mukautetun työelämään/opintoihin paluun takaaminen) ja työntekijän (aktiivisena osallistujana) välisen yhteistyön avulla. Tästä on myös merkittävää kansanterveydellistä ja taloudellista hyötyä sekä jäsenvaltioille että EU:lle. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Covid-19 on monimutkainen sairaus, joka vaikuttaa terveyteen sekä suoraan että välillisesti. Vaikka emme vielä tunne sen kaikkia vaikutuksia, tiedämme, että kyseessä on tulehdustauti, joka vaikuttaa lähes kaikkiin elimiin (sydämeen, keuhkoihin, aivoihin, tuki- ja liikuntaelimiin, munuaisiin, ruoansulatuselimiin jne.) ja jossa potilailla on oireita vielä viikkoja tai jopa kuukausia sen jälkeen, kun he ovat toipuneet sairauden akuutista vaiheesta (jolloin puhutaan pitkäkestoisesta covid-19-taudista). Nämä ihmiset tarvitsevat erityishoitoa ja -kuntoutusta. ETSK suosittaa, että EU:n (ammatillisen ja taloudellisen) tuen ohella jäsenvaltioiden tulisi helpottaa työterveyshuollon järjestämistä henkilöstön helposti saatavilla olevien ennaltaehkäisevien mielenterveyspalvelujen (mielenterveysasiantuntijan tai psykologin palvelut kulloisenkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti) tarjoamiseksi, jotta voidaan edistää mielenterveysongelmista (kognitiivisten taitojen tai oppimiskyvyn heikkeneminen, eriasteiset masennukset) kärsivien henkilöiden kuntoutusta. Tällainen lähestymistapa on sitäkin perustellumpi, koska psyykkisiä sairauksia ei esiinny ainoastaan pitkäkestoisen covid-19-taudin yhteydessä: pandemian aiheuttamat olosuhteet (liikkumisrajoitukset, turvattomuus, pelko, yksinäisyys jne.) voivat niin ikään aiheuttaa masennusta, joka johtaa usein riippuvuuksiin ja vakavimmissa tapauksissa jopa itsemurhiin, millä on merkittäviä kansanterveydellisiä, taloudellisia ja yhteiskunnallisia seurauksia. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Kaikilla EU:n jäsenvaltioilla ei ole yhtä suuria taloudellisia resursseja. Jotta voidaan varmistaa kestävyys, tehokkuus ja koordinointi sekä terveydenhuolto- ja kansanterveysjärjestelmissä että terveysalan teollisuudessa, ETSK suosittaa, että EU osoittaa teknisen strategian tueksi erityisiä rahoitusvaroja (nykyisten lisäksi), jotka mahdollistavat samantasoiset tehokkaat, kestävät ja häiriönsietokykyiset suojelujärjestelmät. |
| --- | --- |

1.16

2.   Kannanotto tiivistettynä

Covid-19-pandemialla on ollut monenlaisia vaikutuksia kansanterveyteen, terveydenhuoltojärjestelmiimme, talouksiimme ja koko elämäntapaamme. Luvussa ”Päätelmät ja suositukset” esitetyt komitean ehdotukset ovat jatkoa EU:n toimille riskien vähentämiseksi, ja ne vahvistavat edelleen järjestelmän kestävyyttä, tehokkuutta ja häiriönsietokykyä. Komitea uskoo pandemiatilanteen rauhoittumisen olevan vain väliaikaista, ja vaikka riskinvähentämistoimien lieventäminen on erittäin hyödyllistä erityisesti kansalaisille, terveydenhuoltojärjestelmille ja talouden toimijoille, meidän on valmistauduttava tilanteen mahdolliseen uuteen pahenemiseen, minkä vuoksi on olennaisen tärkeää pysyä valppaana. ETSK toivoo, että sen ehdotusten hyväksyminen vahvistaa entisestään EU:n ja jäsenvaltioiden valmiuksia ehkäistä terveyskriisejä, valmistautua ja reagoida niihin, hallita kestävästi paitsi covid-19-tautiin myös muihin tartuntatauteihin liittyviä terveysriskejä sekä vahvistaa ja parantaa jäsenvaltioiden reagointia sekä koordinointia niiden välillä ja maailmanlaajuisesti.

3.   Käsiteltävinä olevia ehdotuksia koskevat muutosehdotukset

| 3.1 | Nykyisen strategian lisäksi ja sen kattavuuden laajentamiseksi on tärkeää, että EU:n toimielimet laativat moniulotteisen strategian, jossa otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion kansalliset erityispiirteet ja ohjataan keskeiset toimet samaan suuntaan, jotta käytettävissä on kaikki näkökohdat huomioiva kehittynyt välineistö, joka kattaa ennaltaehkäisyn (rokotukset, ehkäisevät terveystoimet, koulutus, viestintä jne.), toipumisen (lääkkeet, potilaiden hoito, lääkinnällinen kuntoutus jne.), uudelleenintegroitumisen (työelämään, kouluun) ja (erityisesti pitkittyneestä covid-taudista kärsivien) hoidon ja joka takaa nykyisten ja tulevien taloudellisten resurssien saatavuuden. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komitea kehottaa tehostamaan viestintää ja tiedotusvälineiden toimintaa sekä EU:ssa että jäsenvaltioissa, tunnistamaan disinformaation varhaisessa vaiheessa ja toteuttamaan tarvittavat vastatoimet sekä varmistamaan, että kehitetään ja hankitaan uusia edistyneitä rokotteita, jotka yhdessä suojaavat sekä uusilta muunnoksilta että monitartunnoilta (esim. covid-19 ja influenssa). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Disinformaation estämiseksi olisi otettava käyttöön havainnointi- ja luokitusjärjestelmä, jossa väärien tietojen havaitsemisen lisäksi alan ammattilaisten oikeaksi todistamat tiedot varustettaisiin merkinnällä, joka osoittaisi niiden luotettavuuden ja totuudenmukaisuuden kaikkien unionin kansalaisten hyödyksi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EU:n toimielinten ja ETSK:n tulisi toimia tärkeässä koordinointiroolissa, tarjota teknistä ohjeistusta sekä varmistaa samanaikaisesti asiaankuuluva tiedottaminen kansalaisyhteiskunnalle ja näin tukea prosessia kansanterveystehtävien täytäntöönpanon ja tehokkuuden vahvistamiseksi ja häiriönsietokykyisen suojelujärjestelmän varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Terveyden suojelun alalla havaittavan taloudellisen epätasapainon poistamiseen olisi osoitettava erityistä rahoitusta (nykyisiä rahoituslähteitä vahvistamalla). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK suosittaa, että kaikissa jäsenvaltioissa perustetaan koulutusjärjestelmä, joka kattaa terveydenhuoltoverkoston, kouluopetuksen, työpaikalla tapahtuvan koulutuksen ja tiedotusvälineet. Vaikka tarvittavan pedagogisen aineiston valmistelu on jäsenvaltioiden tehtävä, myös EU:n ja WHO:n olisi osallistuttava tähän prosessiin. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Institutionaalisen kuntoutuksen jälkeen potilaalla tulee olla mahdollisuus saada työterveys- tai kouluterveydenhuollon järjestämiä kuntoutus- ja uudelleenintegroitumispalveluja. Jäsenvaltioissa olisi luotava kansallisten erityispiirteiden kanssa yhteensopivat oikeudelliset ja aineelliset puitteet, jotka mahdollistavat onnistuneen kuntoutuksen työnantajan (tarkoituksenmukaisista työoloista huolehtiminen), työterveys- tai kouluterveydenhuollon (yksilöllisesti mukautetun työelämään/opintoihin paluun takaaminen) ja työntekijän (aktiivisena osallistujana) välisen yhteistyön avulla. |
| --- | --- |

3.7

4.   Yleistä

| 4.1 | Komitea pitää olennaisen tärkeänä Euroopan komission strategiaa (7), jolla pyritään varmistamaan, että EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot yhdessä laativat EU:n yleiset poliittiset tavoitteet kansallisten lainsäädäntöjen mukaisesti. Niihin kuuluvat muun muassa Euroopan komission toimet koronavirusepidemian torjumiseksi (8) sekä elpymissuunnitelma (9). Kautta aikain suurimman EU:ssa rahoitetun elpymispaketin kaksi keskeistä osaa ovat EU:n pitkän aikavälin talousarvio ja väliaikainen NextGenerationEU -elpymisväline. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Käsiteltävinä olevien ehdotusten tärkeyttä korostaa se seikka, että samanaikaisesti käsillä olevan lausunnon kanssa ETSK valmistelee oma-aloitteista lausuntoa hätätilanteisiin varautumisesta (asiakokonaisuus INT/989). Oma-aloitteisen lausunnon tarkoituksena on antaa ETSK:n panos hätätilavalmiutta koskeviin keskusteluihin ja tuleviin toimiin erityisesti siltä osin kuin on kyse vaikutuksista yrityksiin sisämarkkinoiden, tuotannon ja kulutuksen näkökulmasta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Toisessa lausunnossa (10) ETSK esittää kantansa komission ehdotukseen perustaa EU:n terveyshätätilanteiden valmiusviranomainen (HERA), jonka tehtävänä on ehkäistä ja havaita valtioiden rajat ylittäviä terveysuhkia ja reagoida niihin nopeasti. Vaikka ETSK suhtautuu myönteisesti tähän aloitteeseen, se on huolissaan siitä, että Euroopan parlamentille, alueviranomaisille, sairausvakuutuslaitoksille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille on varattu HERAn toiminnassa hyvin suppea rooli. Komitea kehottaakin lisäämään avoimuutta HERAn oman varainkäytön ja sen välityksellä käytettävien varojen suhteen tarkistamalla HERAn rakennetta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Eräässä muussa lausunnossaan (11) ETSK katsoo, että ”digitaalisen vihreän todistuksen” pitäisi vähentää monimutkaisuutta ja helpottaa matkustajien liikkumista covid-19-pandemian aikana, mutta korostaa, että digitaalisen vihreän todistuksen ei pitäisi vapauttaa matkustajia muiden riskin vähentämiseen tähtäävien toimenpiteiden noudattamisesta, vaan sitä olisi pidettävä siirtymästrategiana maille, jotka vaativat pysyvää mekanismia jatkuvaa uudelleenarviointia varten todistuksen hyväksymisen jälkeen. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | On myönteistä, että ETSK on äskettäin laatinut useita lausuntoja, jotka liittyvät läheisesti covid-19-kriisiin varautumiseen, kuten asiakokonaisuuteen SOC/665 kuuluva lausunto (12), jossa korostetaan erityisesti, että EU:n ja jäsenvaltioiden on varmistettava kaikille yhtäläiset mahdollisuudet saada laadukkaita terveydenhuolto- ja sosiaalipalveluja, toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä terveydenhuollon työntekijöiden työolojen ja -ehtojen sekä terveyden ja turvallisuuden parantamiseksi ja varmistettava, että rokotusten saatavuus pysyy julkisena hyödykkeenä ja että lääketieteelliset innovaatiot ja toimet ovat kaikkien ulottuvilla heidän tuloistaan, asuinvaltiostaan tai -alueestaan riippumatta. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen uusittu toimeksianto huomioon ottaen ETSK korostaa, että keskuksen työssä on tärkeää asettaa EU:n sisäisten terveyserojen vähentäminen keskeiseen asemaan ja varmistaa, että myös ei-tarttuviin tauteihin kiinnitetään tässä yhteydessä riittävästi huomiota. Euroopan lääkeviraston (EMA) vahvistetun roolin osalta komitea edellyttää, että lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmiin sisällytetään kansalaisyhteiskunta ja työmarkkinaosapuolet ja niitä kuullaan merkityksellisellä tavalla. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Eräässä lausunnossa (13) ETSK kehottaa luomaan mahdollisimman pian eurooppalaisen koordinointi- ja nopean toiminnan mekanismin. Komitea katsoo, että on perustettava viipymättä asiantuntijoista koostuva työryhmä, joka koordinoi tietämystä ja resursseja johtavien virologia- ja epidemiologiakeskusten ja parhaan diagnosointiosaamisen verkoston luomiseksi. ETSK katsoo, että terveysohjelmalla voidaan saada aikaan konkreettisia tuloksia vain asettamalla etusijalle osallistava toimintamalli, johon nivotaan kansainväliset organisaatiot (mm. Maailman terveysjärjestö), yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista sekä ihmisten tilanteen kenttätasolla parhaiten tuntevat terveysalan toimijat. Ohjelman tavoitteita on myös arvioitava säännöllisesti. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Toisessa lausunnossa (14) ETSK ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että uudella Euroopan lääkestrategialla Euroopan komissio pyrkii paitsi edistämään lääketeollisuuden kilpailukykyä myös turvaamaan turvallisten, korkealaatuisten ja kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuuden sekä jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien taloudellisen kestävyyden. Komitea painottaa toimivien, oikeudenmukaisten ja tehokkaiden sisämarkkinoiden keskeistä roolia – tällaisilla sisämarkkinoilla ensinnäkin edistetään todellisia ja terveydenhuoltojärjestelmälle aitoa lisäarvoa tuottavia lääketieteellisiä innovaatioita ja palkitaan niistä, ja toiseksi ne vahvistavat kilpailukykyä, joka mahdollistaa lääkkeiden tasapuolisen saatavuuden ja kohtuullisen hinnan. |
| --- | --- |

4.7

Bryssel 13. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.ecdc.europa.eu/en/news-events

1

(2)  Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC), covid-19-rokotusten edistymisen seuranta, https://health.ec.europa.eu/health-security-and-infectious-diseases/crisis-management_fi

2

(3)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/fs_22_870

3

(4)  Covid-19-testejä käsittelevä tekninen työryhmä, https://health.ec.europa.eu/health-security-and-infectious-diseases/crisis-management_fi#covid-19-testejä-käsittelevä-tekninen-työryhmä

4

(5)  Esimerkiksi itsenäiset ilmanpuhdistuslaitteet, jotka on varustettu joko HEPA-suodattimilla (suuritehoiset hiukkassuodattimet) tai muilla vastaavan tehokkuustason suodattimilla, ultraviolettisäteilyyn perustuvat mikrobeja tuhoavat sterilointijärjestelmät (UVGI, ultraviolet germicidal irradiation) sekä laitteet, jotka on asennettu lämmitys-, ilmanvaihto- ja ilmastointiputkiin tai jotka on sijoitettu huonetiloissa riittävän korkealle (huonetilan yläosassa olevat UVGI-järjestelmät).

5

(6)  Ilmaantuvuuden valvontajärjestelmän avulla voidaan seurata tiettyjen sairauksien tai tautien esiintymistä lääkäreiden, laboratorioiden ja julkisten terveyspalvelujen vapaaehtoisen verkoston avulla, jotta voidaan arvioida väestön terveystason vakautta tai kehitystä.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy_fi

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response_fi

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/strategy/recovery-plan-europe_fi

9

(10)  EUVL C 275, 18.7.2022, s. 58.

10

(11)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 146.

11

(12)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 109.

12

(13)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 251.

13

(14)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 53.

14

---

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/106

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Kestäviä ja kiertotalouteen perustuvia tekstiilejä koskeva EU:n strategia”

(COM(2022) 141 final)

(2022/C 443/15)

| Esittelijä: | Florian MARIN |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Antonello PEZZINI |

Esittelijä:

Florian MARIN

Yhteisesittelijä:

Antonello PEZZINI

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava elin | neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” |
| Hyväksyminen neuvoa-antavassa valiokunnassa | 24.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.7.2022 |
| Täysistunnon numero | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 202/0/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 2.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava elin

neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset”

Hyväksyminen neuvoa-antavassa valiokunnassa

24.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

14.7.2022

Täysistunnon numero

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

202/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Tekstiiliteollisuus voi edistää EU:n ympäristötavoitteiden saavuttamista, ja sen on otettava vastuu ympäristövaikutuksistaan. On löydettävä oikea tasapaino tekstiilien tuottajille aiheutuvien elinkaaren loppuvaiheen kustannusten ja alan kilpailukyvyn välillä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Jotta kiertotalouteen siirtymistä ja digitaalista siirtymää voidaan tukea, tekstiilialan ekosysteemi tarvitsee asianmukaisia ja joustavia toimenpiteitä, joissa otetaan huomioon sen erityispiirteet. Luovuuden ja kestävän innovoinnin on oltava erottamaton osa tekstiilistrategiaa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komitea kannattaa pitkälle meneviä vaatimuksia tekstiilituotteiden kierrätysastetta ja jalanjälkeä koskevista merkinnöistä, sillä tällaiset merkinnät voivat kannustaa kuluttajia valitsemaan kestävyysperiaatteiden mukaisia tuotteita ja asettamaan laadun määrän edelle, mutta tämä vaatii perusteellista vaikutustenarviointia ja laajaa tiedotuskampanjaa EU:n tasolla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on huolissaan epäreiluista kilpailukäytännöistä ja kehottaa lisäämään tuontituotteiden markkinavalvontaa sekä parantamaan koordinointia ja yhteistyötä kansallisten lainvalvontaviranomaisten kesken. Komitea peräänkuuluttaa toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa toimijoiden välinen tasapaino tekstiilialan toimitusketjuissa, ja suosittaa, että otetaan käyttöön maailmanlaajuiset kestävyyttä koskevat parhaat menettelytavat, joiden yhteydessä noudatetaan täysin Euroopan standardointikomitean (CEN), Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (Cenelec) ja Euroopan telealan standardointilaitoksen (ETSI) teknisiä standardeja. Samalla se kuitenkin korostaa myös oikeutta terveyteen sekä ympäristönsuojelua. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komitea pitää tarpeellisena vahvistaa nykyisiä ja tulevia kauppasopimuksia ja sisällyttää kehitysmaita koskevaan yleiseen tullietuusjärjestelmään sääntöjä kestävästä kehityksestä ja ihmisoikeuksien suojelusta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Komitea olisi odottanut, että strategiassa painotetaan enemmän tekstiilialan sosiaalisia näkökohtia, sillä vihreän siirtymän on kuljettava käsi kädessä oikeudenmukaisen siirtymän kanssa. Olisikin valmisteltava uusia työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja työehtosopimusneuvotteluihin liittyviä aloitteita. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Komitea korostaa, että investoinnit ja ohjelmat ovat tarpeen, jotta voidaan vahvistaa tarkastuslaitosten valmiuksia ja työmarkkinaosapuolten toiminnallisia valmiuksia valvoa maailmanlaajuisten sopimusten, perusoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien noudattamista. Koheesiorahastovarojen järkevän käytön on autettava vähentämään jäsenvaltioiden ja alueiden välisiä eroja. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo, että jäsenvaltioille olisi annettava lisäapua rajatylittävään yhteistyöhön, markkinavalvontaan, tehokkaaseen tarkastustoimintaan ja yhdenmukaistettuihin standardeihin liittyen, ja peräänkuuluttaa ylikansallista seurantamenettelyä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kannattaa kaikkia EU:ssa toimivia yrityksiä koskevia pakollisia huolellisuusvelvoitteita ja katsoo, että pk-yrityksiä pitäisi tukea erityistoimin niiden noudattamisessa. Komitea kaipaa tiukkoja toimenpiteitä, joilla kielletään taloudelliset suhteet sellaisiin yhteisöihin, jotka käyttävät lapsityövoimaa tai eivät huolehdi säällisistä työoloista ja -ehdoista ILO:n keskeisten yleissopimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kun tekstiilialalle investoidaan EU:n varoja, hankkeiden rahoituskelpoisuuden olisi perustuttava myös sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin kriteereihin. ETSK kehottaa käynnistämään erityisen EU-aloitteen, jolla pyritään parantamaan alan sosiaaliturvaa, työoloja ja -ehtoja, työterveyttä ja -turvallisuutta sekä palkkoja ja jossa on mukana työmarkkinaosapuolia sekä EU:sta että sen ulkopuolelta. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Siirtyminen uusiin, ekologiseen suunnitteluun perustuviin kestäviin liiketoimintamalleihin edellyttää tehokasta toimintapolitiikkaa materiaalien ja suunnittelun, tuotannon ja jakelun, markkinoiden kehityksen, käytön ja uudelleenkäytön sekä keräyksen ja kierrätyksen suhteen. Lisäksi paikallisille tuottajille on tarjottava enemmän rahoitusmahdollisuuksia ja kannustimia, jotta ne voivat siirtyä tuotantoprosesseissaan laadukkaiden, kestävyysperiaatteiden mukaisten ja kierrätettävien tuotteiden valmistukseen. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Tulevassa laajennetun tuottajavastuun järjestelmässä olisi vääränlaisten kiertoprosessien sijaan kannustettava tekstiilien kuitukierrätykseen. Lisäksi kaikkien jäsenvaltioiden kaikille alueille, myös maaseutualueille, olisi perustettava riittävästi keräyspisteitä. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK kehottaa käynnistämään jäsenvaltiokohtaisia kampanjoita tekstiilialan työllistymismahdollisuuksien tunnetuksi tekemiseksi ja perustamaan rahoitusohjelmia työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutusta varten sekä toteuttamaan ammattikoulutus- ja oppisopimuskoulutusohjelmia. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Komitea kaipaa unioniin alakohtaisia ja yhdenmukaistettuja sosiaali- ja ympäristönäkökohtiin liittyviä sääntöjä julkisia hankintoja varten. Olisi perustettava eurooppalainen kolmikantakomitea, jossa ovat mukana työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja jonka tehtävänä on seurata ja tukea sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien kriteerien soveltamista tekstiilialan hankintakäytäntöjen yhteydessä. |
| --- | --- |

1.14

2.   Kilpailukykyyn liittyviä näkökohtia

| 2.1 | ETSK panee merkille komission tiedonannossa (1) asetetut tavoitteet mutta katsoo, että asiakirjassa lähinnä vain tiedotetaan tarvittavista toimenpiteistä ja tulevista lainsäädäntötoimista, sitoumuksista ja delegoiduista säädöksistä sen sijaan, että esitettäisiin konkreettisia toimia, jotka tähtäisivät näihin tavoitteisiin ja edistäisivät niiden saavuttamista nimenomaan tekstiilialalla. Komitea olisi ollut valmis aloittamaan asiasta seikkaperäisemmän keskustelun ja odotti tällaista keskustelua erittäin kiinnostuneena. Se on kuitenkin hyvillään siitä, että tekstiilit on nostettu keskustelunaiheeksi ja katsoo, että ilmoitettujen 16 tulevan lainsäädäntöaloitteen tulisi olla johdonmukaisia, realistisia ja täytäntöönpanokelpoisia. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tekstiilialan ekosysteemi koostuu erittäin monista eri osista, ja niillä kullakin on omat erityispiirteensä, jotka vaativat asianmukaisia ja mukautuvia toimenpiteitä. Jotta voidaan varmistaa tarkoituksenmukainen kestäväpohjainen digitalisaatio ja siirtymä kiertotalouteen, näitä erityispiirteitä on lähestyttävä riittävän porrastetusti eikä yleispätevän toimintamallin pohjalta. Ukrainan sota ja energiahintojen nousu ovat lisärasite, joka vaikuttaa alan tuottavuuteen ja suorituskykyyn. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Verkkokaupan nopea lisääntyminen on aiheuttanut tekstiilialan yrityksille kilpailukykyongelman, ja niillä on vaikeuksia pärjätä erityisesti suuria alustoja vastaan. Useissa eri jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa toimiviin yrityksiin on kiinnitettävä erityistä huomiota. ETSK katsoo, että digimarkkinoiden sääntely ja ylikansallinen seuranta ovat tarpeen ja että jäsenvaltioille olisi annettava lisäapua rajatylittävään yhteistyöhön, markkinavalvontaan, tehokkaaseen tarkastustoimintaan ja yhdenmukaistettuihin standardeihin liittyen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ostopolitiikka, tuotemerkkien ja eri alihankkijoiden välinen suhde, suuret määrät ja alhaiset hinnat ovat tekijöitä, joilla on vaikutusta ihmisoikeusrikkomuksiin ja työntekijöiden oikeuksien loukkauksiin. Tuotemerkkien suuri vaikutusvalta toimitusketjuissa voi heikentää valmistajien pyrkimyksiä kunnioittaa työntekijöiden oikeuksia ja ihmisoikeuksia ja noudattaa ympäristöehtoja. ETSK peräänkuuluttaa toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa toimijoiden välinen tasapaino toimitusketjuissa. Lisäksi komitea suosittaa painokkaasti, että EU:n tekstiilistrategiassa ja kaikissa siihen liittyvissä tulevissa toimissa otetaan asianmukaisesti huomioon pk-yritysten erityispiirteet ja että kaikkia toimenpiteitä edeltää ja niihin liitetään nimenomaan näitä näkökohtia koskeva vaikutustenarviointi. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK on huolissaan epäreiluista kilpailukäytännöistä ja kehottaa lisäämään tuontituotteiden, etenkin kolmansista maista sisämarkkinoille saapuvien lopputuotteiden, markkinavalvontaa. Kansallisten lainvalvontaviranomaisten välistä koordinointia ja yhteistyötä on parannettava, jotta kuluttajille voidaan tarjota turvallisia ja vaatimustenmukaisia tuotteita. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK toteaa, että tekstiilialan ekologista suunnittelua koskevissa vaatimuksissa on otettava suunnittelutekniikan tavanomaisten näkökohtien lisäksi huomioon paljon muutakin: tuotteiden kestäväpohjaisuus, kierrätettävyys, korjattavuus ja uudelleenkäytettävyys sekä kemikaalien käyttörajoitukset ja sosiaaliset oikeudet. Komitea huomauttaa, että on löydettävä tasapaino tekstiilien tuottajille aiheutuvien elinkaaren loppuvaiheen kustannusten ja alan kilpailukyvyn välillä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Vapaakauppasopimuksilla voidaan edistää ihmisarvoista työtä, oikeudenmukaisia toimitusketjuja ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua eri aloilla. Komitean mielestä on ehdottomasti tarpeen vahvistaa kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia lukuja nykyisissä ja tulevissa kauppasopimuksissa ja sisällyttää kehitysmaita koskevaan yleiseen tullietuusjärjestelmään sääntöjä kestävästä kehityksestä ja ihmisoikeuksien suojelusta. Neuvotteluissa olisi tukeuduttava ennakko- ja jälkiarviointeihin kaupan vaikutuksista ihmisoikeuksiin ja ympäristöön. Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan olisi osallistuttava arviointeihin, ja arviointien olisi katettava pitkä ajanjakso kussakin yrityksessä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Yhteisötalouden yritykset ja valtiovallasta riippumattomat organisaatiot olisi otettava strategiaan liittyvään toimintaan mukaan, ja niitä olisi tuettava. Ne voivat edistää merkittävästi tekstiilialan ekosysteemin ympäristötavoitteiden saavuttamista. Koska vaatetuotannossa käytettävällä muovilla on suuri merkitys, ETSK katsoo, että EU:n olisi ensiömuovin käytön vähentämiseksi harkittava veron asettamista synteettisille ensiökuiduille. Lisäksi korjaus-, jätteenkeräys-, valikointi- ja kierrätysprosesseissa olisi otettava huomioon teollisuuslaitosten sijainti, alueelliset ja geopoliittiset tavoitteet sekä maaseudun kehittäminen. |
| --- | --- |

2.8

3.   Kestävyys, kiertotalous ja vihreä siirtymä

| 3.1 | ETSK korostaa, että tuotteiden käyttöiän pidentämisestä on enemmän hyötyä kuin kierrätyksestä riippumatta siitä, miten siirtymäväylä kohti häiriönsietokykyisempää, kestävämpää ja digitaalisempaa tekstiilialan ekosysteemiä kehittyy tulevaisuudessa. Komitea toteaa myös, että EU:hun on luotava todelliset uusioraaka-aineiden markkinat, ja katsoo, että unioni voi saavuttaa maailmanlaajuisen johtoaseman uusiotekstiilimateriaalien alalla, jos kierrätysvaatimuksia noudatetaan. Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi (2) voi antaa tähän oman panoksensa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK kannattaa velvoitetta parantaa jäljitettävyyttä ja avoimuutta sen suhteen, kuinka paljon suuret yritykset poistavat tuotteita käytöstä ja hävittävät niitä. Lisäksi komitea pyytää lainsäätäjiä tukemaan aloitetta siitä, että komissiolle annetaan valtuudet kieltää myymättä jääneiden tekstiilituotteiden hävittäminen ja tarvittaessa edistää tekstiilituotteiden lahjoittamista muita heikommassa asemassa oleville ryhmille tai hyväntekeväisyystoimintaa harjoittaville tahoille. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tekstiilien nykyisestä suunnittelusta johtuvalla mikromuovisaasteella on merkittävä vaikutus ympäristöön. ETSK yhtyy komission päätelmään, jonka mukaan syynä ovat lähinnä nykyiset tuotantoprosessit ja erityisesti pikamuoti-ilmiö. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK toteaa, että yritykset tarvitsevat taloudellista tukea, jotta ne voivat ottaa käyttöön automatisoituja teknologioita uudelleenkäyttöön kelpaamattomien tekstiilien lajittelua varten. On myös tarpeen kehittää parempia kierrätyslaitoksia, ja tässä yhteydessä on pohdittava mm. paikallisten ja alueellisten kierrätys- ja lajittelukeskusten mahdollisuutta. Lisäksi vaatteiden korjaamiseen erikoistuneen infrastruktuurin, kuten myymälöiden ja liikkeiden, kehittämisen on oltava alan toimijoiden keskeinen tehtävä. Komitea on tähän liittyen tyytyväinen Euroopan vaatetus- ja tekstiilialan järjestön EURATEXin aloitteeseen perustaa Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuusalueiden läheisyyteen viisi tekstiilien kierrätyskeskusta (ReHub) teollisuuden tekstiilijätteen, tuotanto- ja myyntivaiheessa syntyvän ns. pre-consumer-tekstiilijätteen ja kotitalouksista peräisin olevan ns. post-consumer-tekstiilijätteen keräystä, lajittelua, käsittelyä ja kierrätystä varten. Komitea katsoo, että kierrätettyjä tuotteita koskevat tekniset, ekologiset, sosiaaliset ja energiastandardit ovat tarpeen ja että ne olisi laadittava ja pantava täytäntöön ISO-järjestelmän puitteissa ja sisällytettävä kansainvälisiin kauppasopimuksiin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK on huolissaan siitä, että tekstiilijätettä voidaan viedä käytettyinä tuotteina maasta toiseen, ja katsoo, että asiaan on puututtava välittömästi EU:n tasolla. Kemikaalien käyttöä on valvottava tehokkain tarkastuksin arvoketjun kaikissa vaiheissa. Lisäksi ETSK kehottaa ottamaan käyttöön maailmanlaajuiset kestävyyttä koskevat parhaat menettelytavat, joiden mukaisesti ostajien ja tuotemerkkien omistajien olisi tarkistettava, että CENin, Cenelecin ja ETSIn teknisiä standardeja noudatetaan ja vaadittava niiden noudattamista. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Komitea katsoo, että unionissa tarvitaan julkisiin hankintoihin sovellettavia alakohtaisia ja yhdenmukaistettuja sosiaali- ja ympäristönäkökohtiin liittyviä sääntöjä, joiden avulla helpotetaan rajatylittävää osallistumista ja edistetään tasapuolisten toimintaedellytysten luomista. Lopullisena tavoitteena on se, että kaikkialla EU:ssa on käytössä pakolliset, yhdenmukaistetut järjestelmät. Olisi perustettava eurooppalainen kolmikantakomitea, jossa ovat mukana työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja jonka tehtävänä on seurata ja tukea sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien kriteerien soveltamista tekstiilialan hankintakäytäntöjen yhteydessä. |
| --- | --- |

3.6

4.   Kuluttajat ja digitalisaatio

| 4.1 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota laatimaan arvioinnin sisämarkkinoilla tuotettavien tai myytävien tekstiilien merkintöihin mahdollisesti tehtävien parannusten vaikutuksista. On varmistettava, että kuluttajilla on tasapuoliset mahdollisuudet saada tietoa korjattavuuspisteistä, jäljitettävyydestä ja digitaalisen merkin sisältämästä informaatiosta. Komitean mielestä tekstiilituotteiden kierrätysastetta ja jalanjälkeä koskevien pitkälle menevien merkintävaatimusten käyttöönotto voisi olla merkittävä kannustin, joka saisi kuluttajat valitsemaan kestäväpohjaisempia tuotteita. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK katsoo, että EU:n tasolla toteutettava laaja tiedotuskampanja voi auttaa kansalaisia tekemään tietoon perustuvia kestäviä valintoja ja että kuluttajia olisi kannustettava asettamaan laatu määrän edelle. Tämä voitaisiin tehdä esimerkiksi niin, että kestävyysperiaatteiden mukaisiin ja niiden vastaisiin tuotteisiin sovellettaisiin sisämarkkinoilla erilaisia alv-kantoja. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Avoimet, yhteiset ja jaetut tiedot tuotteista, kierrätetyistä ja uudelleenkäytetyistä materiaaleista, tuotteiden hävittämisestä, tuotantoprosessissa käytetyistä kemikaaleista, tuotantoprosessin sosiaalisista ja työvoimaan kohdistuvista vaikutuksista sekä ympäristövaikutuksista toimitusketjun kaikkien yritysten osalta ovat tärkeitä toimitusketjujen seurannan kannalta. Lisäksi avointa tietoa koskevan kehyksen luominen ja kuluttajien, kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten vapaan tiedonsaannin varmistaminen on ratkaisevan tärkeää ekologisen ja sosiaalisen tilanteen parantamiseksi tekstiilialalla. ETSK katsoo, että kuluttajien digitaalinen lukutaito on otettava huomioon ja että tietosisältö olisi kohdennettava kaikille toimitusketjun sidosryhmille. Avoimen tiedon tarpeen ja teollisoikeuksien suojelun välillä on löydettävä oikea tasapaino. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK on huolissaan siitä, että maailmanlaajuisesti alle 1 prosentti tekstiileistä kierrätetään uusiksi tekstiileiksi (3), ja katsoo, että tulevassa laajennetun tuottajavastuun järjestelmässä olisi luotava oikeanlaiset kannustimet, joilla edistetään tekstiilien kuitukierrätystä vääränlaisten kiertoprosessien, esimerkiksi kierrätetyistä muovipulloista valmistetun polyesterin käytön, sijaan. |
| --- | --- |

4.4

5.   Koulutus ja työolot ja -ehdot

| 5.1 | Komitea huomauttaa, että tekstiilialan sosiaalisia näkökohtia olisi voitu käsitellä seikkaperäisemmin, ja se olisi toivonut, että aloitteita olisi esitetty useampia. Vihreän siirtymän on kuljettava käsi kädessä oikeudenmukaisen siirtymän kanssa, ja komitea on pettynyt siihen, että muista työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja työehtosopimusneuvotteluihin liittyvistä aloitteista ei ole ilmoitettu. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Lisäarvon jakautuminen uudella, oikeudenmukaisella tavalla toimitusketjuissa ja entistä vastuullisemmat tuotteet edellyttävät työehtosopimusneuvottelujen aseman vahvistamista, epätyypillisten työsuhteiden vähentämistä ja työolojen ja -ehtojen asianmukaista valvontaa. Tekstiilialan siirtyessä kestävyysperiaatteiden mukaiseen tuotantoon ja digitaaliteknologiaan tarvitaan kipeästi ammattitaitoista työvoimaa. Aiempiin vuosiin verrattuna alan tarpeet ovat muuttumassa keskitason ja korkean osaamistason työntekijöiden suuntaan. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Tekstiiliala kärsii vakavasta työvoiman ikääntymisongelmasta, eikä nuori sukupolvi pidä alan työpaikkoja houkuttelevina. Suurin osa tekstiilityöntekijöistä on naisia, mikä lisää ekosysteemiin kohdistuvaa sosiaalista painetta. Erityistä huomiota on kiinnitettävä maaseutunäkökohtiin, pienviljelijöihin ja näiden rooliin globaaleissa toimitusketjuissa. Komitea kehottaa käynnistämään kaikissa jäsenvaltioissa erityisiä kampanjoita tekstiilialan työllistymismahdollisuuksien tunnetuksi tekemiseksi, perustamaan rahoitusohjelmia nykyisen työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutusta varten sekä toteuttamaan kaikissa jäsenvaltioissa ammattikoulutus- ja oppisopimuskoulutusohjelmia, jotta alalle saadaan luotua laadukkaita työpaikkoja. Rahoituslaitosten olisi sisällytettävä soveltamiinsa suorituskykyvaatimuksiin sosiaalisia kriteereitä ja asetettava ne sopimuksissa rahoituksen saannin ehdoksi. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Työntekijöiden oikeuksien ja työehtojen rikkominen (epävarmat työsuhteet, nälkäpalkat, puutteellinen työterveys- ja -turvallisuus ja pakkotyö) on edelleen ongelma, ja erilaiset vapaaehtoisuuteen pohjautuvat aloitteet (sosiaalinäkökohtiin keskittyvät tarkastukset, maailmanlaajuiset sopimukset ja käytännesäännöt) ovat osoittautuneet riittämättömiksi. ETSK pitää suotavana kehittää ja vahvistaa tarkastuslaitosten valmiuksia, huolehtia tarkastusmenetelmien ja -kriteerien johdonmukaisuudesta ja lähentämisestä, tarjota tarkastajille koulutusta ja tehdä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa sekä EU:ssa että sen ulkopuolella. Investoinnit, joiden avulla parannetaan työmarkkinaosapuolten toiminnallisia valmiuksia valvoa maailmanlaajuisten sopimusten, perusoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien noudattamista, ovat erittäin tärkeitä. Koheesiorahastovaroja on käytettävä järkevästi jäsenvaltioiden ja alueiden välisten erojen vähentämiseen. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Koska arvoketjut ovat hyvin monimutkaisia ja hajanaisia, siirtyminen kohti kestävyyttä ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta edellyttää lisäksi täydentäviä lähestymistapoja. Epäsymmetriset valtasuhteet ja epäreilut kilpailukäytännöt ovat avanneet mahdollisuuksia työntekijöiden hyväksikäytölle ja ympäristön kestokyvyn rajoista piittaamattomalle tuotantomallille. ETSK katsoo, että EU:n tasolle ja kuhunkin jäsenvaltioon tarvitaan valitusmekanismi, jossa järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on mukana, jotta voidaan varmistaa tekstiilistrategian asianmukainen täytäntöönpano sekä ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien kunnioittaminen ja ympäristöehtojen noudattaminen ja siten välttyä työntekijöiden nöyryyttävältä hyväksikäytöltä. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ETSK on tyytyväinen äskettäin julkaistuun ehdotukseen direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta (4) ja katsoo, että kaikkiin EU:ssa toimiviin yrityksiin sovellettavat pakolliset huolellisuusvelvoitteet ovat tarpeen ja että pk-yrityksiä pitäisi tukea erityistoimin niiden noudattamisessa. Komitea kaipaa tiukkoja toimenpiteitä, joilla kielletään taloudelliset suhteet sellaisiin yhteisöihin, jotka käyttävät lapsityövoimaa tai eivät huolehdi säällisistä työoloista ja -ehdoista ILO:n keskeisten yleissopimusten mukaisesti. Lisäksi komitea kiinnittää huomiota ammattiyhdistystoiminnan nykyisiin rajoituksiin eräissä maissa ja katsoo, että ne ovat johtaneet muun muassa työtapaturmiin, ankariin ja epäinhimillisiin työoloihin ja -ehtoihin, ainoastaan minimitoimeentulon mahdollistaviin palkkoihin ja perussuojavarusteiden puutteeseen. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Yhdistymisvapaus, oikeus perustaa ammattiyhdistys tai liittyä siihen sekä kollektiivinen neuvotteluoikeus eivät saisi muodostua esteiksi tekstiilialan työntekijöiden kannalta. Kun tekstiilialalle investoidaan EU:n varoja unionitasolla, hankkeiden rahoituskelpoisuuden arvioinnin olisi perustuttava myös sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin kriteereihin. Tekstiilialan erityispiirteiden vuoksi ETSK kehottaa käynnistämään erityisen, pelkästään tekstiilialaan keskittyvän EU-aloitteen, jolla pyritään parantamaan sosiaaliturvaa, työoloja ja -ehtoja, työterveyttä ja -turvallisuutta sekä palkkoja ja jossa on mukana työmarkkinaosapuolia sekä EU:sta että sen ulkopuolelta. |
| --- | --- |

5.7

6.   Rahoitus ja investoinnit

| 6.1 | Komitea katsoo, että Euroopan tekstiilialan kilpailukyvyn vahvistaminen ja hiilijalanjäljen pienentäminen edellyttävät yhdennettyä ja vuorovaikutteista tuotepolitiikkaa sekä vahvempaa sääntelyä, tehokkaampia markkinavälineitä ja kannustimia, uusia standardeja ja asianmukaisten tietojen antamista kuluttajille, valmistajille ja muille sidosryhmille. Hiilirajamekanismin avulla voidaan vähentää hiilivuodon riskiä ja varmistaa, että ympäristöjalanjälki otetaan tuontihinnassa kokonaan huomioon. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Siirtyminen uusiin, kestäviin liiketoimintamalleihin edellyttää tehokasta materiaaleja ja suunnittelua, tuotantoa ja jakelua, markkinoiden kehitystä, käyttöä ja uudelleenkäyttöä sekä keräystä ja kierrätystä koskevaa toimintapolitiikkaa, ja lisäksi paikallisille tuottajille on tarjottava enemmän rahoitusmahdollisuuksia ja kannustimia tuotantoprosessien muuttamiseksi, uusien teknologioiden tutkimiseksi ja käyttöön ottamiseksi, kestävän jätehuoltopolitiikan omaksumiseksi ja saatavilla olevan suuren tietomäärän hyödyntämiseksi samalla kun edistetään kulttuurista luovuutta. ETSK tunnustaa luovien tekstiilialojen roolin sellaisten innovatiivisten ratkaisujen kehittämisessä, jotka vaikuttavat myönteisesti muihin aloihin ja auttavat parantamaan Euroopan kilpailukykyä. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Ilmastositoumuksia on noudatettava toimitusketjun tasolla, sillä tuotemerkit eivät omista tehtaita, joissa tuotteet valmistetaan. Kannustimia olisi tarjottava myös sellaisille yrityksille, jotka ovat ilmastoneutraaleja ja käyttävät pelkästään uusiutuvaa energiaa. NextGenerationEU-välineen kohdennettujen varojen täysimääräinen hyödyntäminen voi auttaa turvaamaan strategiset investoinnit, talouskasvun sekä vaurauden ja työpaikkojen luomisen erityisesti pk-yritysten osalta. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Tekstiiliala tarvitsee yhteiset eurooppalaiset puitteet ja rahoitustukea kyetäkseen tuottamaan laadukkaita, kestäviä ja kierrätettäviä tuotteita. Nämä tarpeet voidaan täyttää investoimalla voimakkaasti tutkimus- ja kehitystoimintaan sekä laajoihin eurooppalaisiin ohjelmiin, joilla rahoitetaan ja tuetaan suurten yritysten ja pk-yritysten välistä yhteistyötä ja joissa työmarkkinaosapuolet, tiedeyhteisö ja muut sidosryhmät ovat suoraan mukana. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Laajennettua tuottajavastuuta koskevan järjestelmän käyttöönoton yhteydessä on myös perustettava riittävästi keräyspisteitä kaikkien jäsenvaltioiden kaikille alueille, myös maaseutualueille. ETSK kehottaa toteuttamaan nimenomaan pk-yrityksille suunnattuja erityistoimenpiteitä, jotta voidaan paitsi parantaa mahdollisuuksia taata jäljitettävyys ja avoimuus toimitusketjun tasolla myös huolehtia asianmukaisista yhteyksistä valmistajiin. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota mikroyrityksiin ja pienyrityksiin. |
| --- | --- |

6.5

Bryssel 14. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Kestäviä ja kiertotalouteen perustuvia tekstiilejä koskeva EU:n strategia.

1

(2)  Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi.

2

(3)  Euroopan komissio, Kestäviä ja kiertotalouteen perustuvia tekstiilejä koskeva EU:n strategia.

3

(4)  Ehdotus direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta liitteineen.

4

---

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/112 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/112

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Turvallisuus- ja puolustusteknologioita koskeva etenemissuunnitelma”

(COM(2022) 61 final)

(2022/C 443/16)

| Esittelijä: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Jan PIE |

Esittelijä:

Maurizio MENSI

Yhteisesittelijä:

Jan PIE

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” |
| Hyväksyminen jaostossa | 24.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.7.2022 |
| Täysistunnon numero | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 165/1/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 2.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset”

Hyväksyminen jaostossa

24.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

14.7.2022

Täysistunnon numero

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

165/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa varauksetta turvallisuuden ja puolustuksen kannalta kriittisiä teknologioita koskevan ja Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vuoksi erityisen ajankohtaisen etenemissuunnitelman tavoitteita, joita ovat tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja innovoinnin tehostaminen sekä EU:n strategisen riippuvuuden vähentäminen turvallisuuden ja puolustuksen kannalta kriittisistä teknologioista ja arvoketjuista. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti tavoitteeseen kehittää kokonaisvaltainen toimintamalli, jossa ylitetään siviili- ja puolustusalojen jakolinja ja nivotaan keskenään EU- ja kansallinen taso. Tehtävä on sekä monimutkainen että haastava eikä sitä suoriteta yhdessä yössä, mutta se olisi toteutettava nopeasti. Hyökkäys Ukrainaan on herättävä kehotus toimia paljon tavanomaista nopeammin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden välittömät reaktiot Venäjän Ukrainaan kohdistamaan hyökkäykseen vastaavat etenemissuunnitelman – joka on pitkän aikavälin hanke – sisältöä ja tavoitteita. Lyhyen aikavälin kansallisia puolustusinvestointeja on koordinoitava Euroopan tasolla, jotta vältetään hajanaisuuden ja päällekkäisyyden lisääntyminen. Kolmansista maista tulevat vakiohankinnat eivät saa jarruttaa käynnissä olevia tai suunniteltuja eurooppalaisia kehityshankkeita. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suosittaa, että kriittisten teknologioiden seurantakeskukselle luodaan selkeä hallinto sekä annetaan tuntuvat resurssit ja vahva institutionaalinen asema. ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotettuun tiiviiseen yhteistyöhön jäsenvaltioiden kanssa ja kehottaa perustamaan uuden foorumin teollisuuden kanssa käytävälle vaihtotoiminnalle, sillä teollisuudella on paras tietämys teknologioista, toimitusketjuista ja kriittisistä riippuvuuksista. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK:n mielestä on varmistettava seurantakeskuksen tulosten käyttöönotto etenemissuunnitelmissa ja niiden muuntaminen lippulaivahankkeiksi. Siirtymä teknologian ja teollisen syklin eri vaiheiden välillä onnistuu vain, jos sitoutuminen aloitteeseen ja vastuut ovat selkeät. Johdonmukaisuutta ja synergiaa tarvitaan paitsi horisontaalisesti siviili- ja puolustusalan TTK&I-ohjelmien välillä myös vertikaalisesti TTK&I-ohjelmien ja käyttöönotto-ohjelmien välillä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että EU:n ohjelmien ja välineiden yksinkertaistaminen ja virtaviivaistaminen tutkimuksen ja innovoinnin tukemiseksi on olennaisen tärkeää edunsaajien itsensä hyödyksi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK ehdottaa, että perustetaan pk-yrityksille ja startup-yrityksille tarkoitettu keskitetty verkkoasiointipiste, verkossa toimiva ”EU:n pk-yrityspiste”, joka tarjoaa mahdollisuuden syöttää ennalta määriteltyjä tietoja ja saada vastineeksi räätälöityjä tietoja parhaiten soveltuvista EU:n ohjelmista, jotka voivat tarjota tukea. |
| --- | --- |

1.7

2.   Taustaa

| 2.1 | Turvallisuus- ja puolustusalan kriittisiä teknologioita koskevalla etenemissuunnitelmalla vastataan Eurooppa-neuvoston 25.–26. helmikuuta 2021 esittämään pyyntöön hahmotella tapoja tehostaa tutkimusta, teknologista kehittämistä ja innovointia sekä vähentää EU:n strategista riippuvuutta turvallisuuden ja puolustuksen kannalta kriittisistä teknologioista ja arvoketjuista. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivitys (”Vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten” toukokuussa 2021) vahvisti, että teknologinen johtoasema on edelleen EU:n kilpailukyvyn ja innovoinnin avaintekijä erityisesti kriittisten teknologioiden kohdalla. Helmikuussa 2021 hyväksytyssä siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden synergioita koskevassa komission toimintasuunnitelmassa tunnustetaan siviilialalta peräisin olevien murroksellisten ja mahdollistavien teknologioiden kasvava merkitys Euroopan turvallisuudelle ja puolustukselle sekä tarve edistää siviili- ja puolustusteknologioiden välistä vuorovaikutusta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Näin ollen päätettiin laatia etenemissuunnitelma eli strateginen asiakirja, jonka tavoitteena on kehittää puolustus- ja turvallisuusteknologioita koskeva kokonaisvaltainen toimintamalli, joka ylittää siviili- ja sotilasalojen välisen jakolinjan ja nivoo keskenään EU- ja kansalliset ohjelmat. Etenemissuunnitelman tavoitteena on vahvistaa Euroopan teknologista itsemääräämisoikeutta keskeisillä strategisilla aloilla parantamalla kaikkien asiaankuuluvien EU:n politiikkojen ja välineiden johdonmukaisuutta aina Horisontti Eurooppa -ohjelmasta Euroopan puolustusrahastoon, EU:n sirusäädöksestä (1) datasäädökseen (2), ulkomaisten suorien sijoitusten valvonnasta annetusta asetuksesta (3) ulkomaisten tukien valvonnasta annettuun asetukseen (4) ja ehdotetusta NIS 2 -direktiivistä (5) CER-direktiiviin (6). Asiakirjassa hahmotellaan laaja-alainen käsitteellinen ja poliittinen kehys, joka sivuaa useita toisiinsa liittyviä aiheita ja jonka tavoitteena on edistää EU:n turvallisuuden ja puolustuksen ”strategista kompassia” (7). Se annettiin yhdessä komission panosta Euroopan puolustukseen koskevan tiedonannon kanssa. Tiedonannossa vaaditaan Eurooppaan yhtenäisempiä ja kilpailukykyisempiä puolustusalan markkinoita jatkuvasti kehittyvässä geopoliittisessa ja teknologisessa kontekstissa erityisesti vahvistamalla yhteistyötä EU:ssa, vähentämällä kustannuksia ja parantamalla operatiivista tehokkuutta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kriittisiä turvallisuus- ja puolustusteknologioita koskevassa etenemissuunnitelmassa esitetään seuraaviin toimiin perustuva väylä EU:n turvallisuus- ja puolustusalan kilpailukyvyn ja sietokyvyn parantamiseksi: kriittisten teknologioiden ja strategisten riippuvuuksien kartoittaminen, kriittisten teknologioiden ja toimitusketjujen seuranta ja arviointi, teknologisten puutteiden ja riippuvuuksien tunnistaminen (parhaillaan perustettavan kriittisten teknologioiden seurantakeskuksen avulla), kaksikäyttötutkimukseen ja innovointiin kannustaminen EU:n tasolla, jäsenvaltioiden kannustaminen koordinoidun ja EU:n laajuisen kriittisiä teknologioita koskevan toimintamallin kehittämiseen strategisen kompassin puitteissa, innovoinnin ja yrittäjyyden tukeminen turvallisuuden ja puolustuksen alalla hyödyntäen lukuisia uusia työkaluja ja EU:n puolustusalan innovaatio-ohjelman perustaminen yhdessä Euroopan puolustusviraston kanssa, jotta näiden kulloisetkin toimet voidaan koota saman ”katon” alle. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tunnistettujen riippuvuuksien vähentäminen kriittisten teknologioiden ja arvoketjujen alalla on tärkeä osa etenemissuunnitelmaa. Tätä silmällä pitäen komissio ehdottaa puolustusnäkökohtien sisällyttämistä tarvittaessa EU:n keskeisiin teollisuus- ja teknologia-aloitteisiin (esimerkkinä allianssit ja standardit), kriittisen infrastruktuurin toimitusketjujen riskiarvioiden tekemistä (erityisesti digitaalialalla) ja ulkomaisten suorien investointien seurannan vahvistamista kehottamalla kaikkia jäsenvaltioita perustamaan kansallisen seurantamekanismin. |
| --- | --- |

2.5

3.   Yleistä

| 3.1 | Etenemissuunnitelma kuvastaa tarkasti alati kehittyvää teknologiaympäristöä, jossa kriittiset turvallisuus- ja puolustusteknologiat perustuvat yhä enemmän kaupallisten alojen innovaatioihin. ETSK suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen kehittää kattava ja siviili- ja sotilasalojen jakolinjan ylittävä toimintamalli, jossa nivotaan keskenään EU- ja kansallinen taso. Tämä tehtävä on kuitenkin haastava ja monimutkainen, koska se edellyttää nykyisen toimintamallin yleistä uudelleenmäärittelyä. Tehtävää ei suoriteta yhdessä yössä, mutta se olisi toteutettava nopeasti. ETSK uskoo vakaasti, että Venäjän Ukrainaan kohdistamaa hyökkäystä on pidettävä herättävänä kehotuksena toimia paljon tavallista nopeammin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Samalla ETSK korostaa, että etenemissuunnitelma on pitkän aikavälin suunnitelma ja että on huolehdittava siitä, ettei se ole ristiriidassa jäsenvaltioiden nykyisten, kiireellisimpien valmiuspuutteiden korjaamiseen tähtäävien hankintapäätösten kanssa. ETSK uskoo vahvasti, että kansallisia lyhytaikaisia investointeja on koordinoitava Euroopan tasolla, jotta voidaan välttää hajanaisuuden ja päällekkäisyyden lisääntyminen ja varmistaa, etteivät kolmansista maista tehtävät vakiohankinnat heikennä Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa jarruttamalla käynnissä olevia tai suunniteltuja eurooppalaisia kehityshankkeita. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK katsoo myös, että synergioiden edistämiseksi on tärkeää tarkastella paitsi yksittäisiä teknologioita ja arvoketjuja myös ekosysteemiä, johon arvoketjut kuuluvat. Teknologian siirrot tapahtuvat (tai alkavat) todennäköisimmin tällaiseen ekosysteemiin kuuluvien yritysten välillä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Etenemissuunnitelmassa on kiinnitetty huomiota kaksikäyttöteknologioihin ja turvallisuus-, puolustus- ja avaruuspolitiikan välisiin synergioihin, mikä on tärkeää, jotta EU:n tavoitteet näillä aloilla voidaan saavuttaa. Kaksikäyttö- ja synergiaedut eivät kuitenkaan ole itsetarkoitus eivätkä sinällään riittäviä. Etenemissuunnitelman yleisenä tavoitteena on, että EU:sta tulee selviytymiskykyinen ja että se kykenee puolustautumaan myös laajamittaisia (hybridi- ja sotilaallisia) hyökkäyksiä vastaan. Tämä tarkoittaa, että myös puolustukseen ja turvallisuuteen tehtäviä investointeja on lisättävä ja että etenemissuunnitelmaan on sisällytettävä ”puhtaita” puolustusteknologioita. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK kehottaa komissiota arvioimaan kriittisten riippuvuuksien taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia sekä teknologisen itsemääräämisoikeuden puuttumista puolustuksessa. |
| --- | --- |

3.5

4.   Erityistä

| 4.1 | Kriittisten teknologioiden seurantakeskus on ehdotetun toimintamallin keskeinen osa. Sen tehtävänä on tunnistaa, seurata ja arvioida kriittisiä teknologioita, niiden mahdollisia soveltamistapoja ja niihin liittyviä arvo- ja toimitusketjuja sekä valvoa strategisten riippuvuuksien ja haavoittuvuuksien teknisiä puutteita ja perimmäisiä syitä. Näiden tehtävien suorittamiseksi ETSK korostaa, että seurantakeskus tarvitsee huomattavia resursseja, vahvan institutionaalisen aseman ja selkeän hallinnon. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK:n mielestä on tärkeää ymmärtää, miten seurantakeskus perustetaan ja miten se toimii käytännössä. Tehtävänsä täyttämiseksi seurantakeskuksen on määriteltävä teknologioiden arvioinnin tavoitteet, säännöt ja perusteet. Kriittisten teknologioiden tunnistamiseksi sen on luotava tiiviit yhteydet tarvittavien valmiuksien tunnistamis- ja suunnitteluprosesseihin. Jotta valmiudet ja teknologiat voidaan sovittaa yhteen, sen on kehiteltävä asianmukainen luokitusjärjestelmä, jota voidaan ihannetapauksessa soveltaa puolustus-, turvallisuus- ja avaruuspolitiikkaan. Tässä yhteydessä on olennaisen tärkeää, että seurantakeskus tekee tiivistä yhteistyötä Euroopan puolustusviraston ja muiden tahojen kanssa. Jotta seurantakeskus voi lisäksi kartoittaa kriittisiä riippuvuuksia, sen on kerättävä hyvin vankka tietämys ja ymmärrys niiden perustana olevista arvo- ja toimitusketjuista. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Jäsenvaltioille on tarkoitus esittää joka toinen vuosi turvaluokiteltu raportti. ETSK:n mielestä raporttien esittämisen välinen aika on teknologisen ja teollisen ympäristön nopea kehitys huomioon ottaen liian pitkä. Seurantakeskuksen keräämät tiedot ovat erittäin luottamuksellisia, koska kriittisten riippuvuuksien kartoittaminen vastaa haavoittuvuuksien raportointia. Siksi tietojen luokittelun ja hallinnan on oltava asianmukaista. Lisäksi on varmistettava, että keskuksen edustamat näkökannat mukautetaan nopeasti vastaamaan muuttuvaa strategista ympäristöä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Etenemissuunnitelman mukaan seurantakeskuksen puitteissa on myös tarkoitus perustaa asiantuntijaryhmä jäsenvaltioiden kanssa, jotta tietoja voidaan vaihtaa turvaluokitellussa ympäristössä. ETSK kannattaa voimakkaasti myös vahvan ja pysyvän yhteyden luomista Euroopan puolustus- ja turvallisuus- sekä ilmailu- ja avaruusteollisuuteen, sillä näillä aloilla on paras tietämys toimitusketjuista ja kriittisistä riippuvuuksista. On löydettävä asianmukaiset mekanismit, joiden avulla teollisuudenalojen kanssa voidaan vaihtaa luottamuksellisia tietoja luotettavalla tavalla. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK pitää myös erittäin tärkeänä, että seurantakeskuksen tulokset sisällytetään etenemissuunnitelmiin ja muunnetaan lippulaivahankkeiksi. Teknologisen ja teollisen syklin eri vaiheiden välisiä siirtymiä voidaan hallita onnistuneesti vain, jos sitoutuminen ja vastuut ovat selkeät kussakin vaiheessa. Tästä syystä johdonmukaisuutta ja synergiaa tarvitaan paitsi horisontaalisesti siviili- ja puolustusalan tutkimuksen ja innovoinnin välillä myös vertikaalisesti TTK&I-ohjelmien ja käyttöönotto-ohjelmien välillä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kyberturvallisuuden ja kyberpuolustuksen vahvistamiseksi komissio ehdottaa kyberuhkien sietokykyä koskevia sääntelytoimia ja kehottaa eurooppalaisia standardointiorganisaatioita laatimaan yhdenmukaistetut kyberturvallisuus- ja tietosuojastandardit. Tämä vahvistaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa laajamittaisten kyberhäiriöiden torjuntavalmiutta. ETSK on vakuuttunut siitä, että kybervalmiuksia on kehitettävä niin puolustuksellisessa kuin offensiivisessa mielessä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK katsoo, että etenemissuunnitelman laatikossa 2 (komission asiakirjan sivuilla 7 ja 8) esitellyt TTK&I-toimintaa tukevat EU:n ohjelmat ja välineet ovat monimutkaisia ja huonosti koordinoituja, minkä vuoksi niitä on yksinkertaistettava ja virtaviivaistettava edunsaajien itsensä hyödyksi. Pk-yrityksille ja startup-yrityksille ehdotetaan ”yhden luukun” verkkoasiointipistettä. Tämä verkossa toimiva ”EU:n pk-yrityspiste” mahdollistaisi pilottivaiheessa, jossa on mukana on myös puolustus- ja turvallisuusalojen pk-yrityksiä, ennalta määriteltyjen tietojen tallentamisen ja tarjoaisi alustavan arvion parhaiten soveltuvista ohjelmista, jotka voivat tarjota julkista tukea EU:n tasolla. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Etenemissuunnitelmassa todetaan perustellusti, että EU:lla on TTK&I-ohjelmien ja -välineiden lisäksi käytössään poliittisia välineitä, joilla voidaan vähentää turvallisuus- ja puolustusalojen strategisia riippuvuuksia. ETSK:n mielestä nämä välineet ovat tärkeitä, jotta voidaan kuroa umpeen kehityksen ja teollistamisen välinen kuilu eli edistää TTK&I-tulosten markkinoille saattamista. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Merkittävä ongelma on myös sen varmistaminen, että EU:n jäsenvaltiot ostavat eurooppalaisilta toimittajilta, kun kriittinen teknologia on kehitetty ja rahoitettu osittain EU:n julkisella tuella. Ilman EU:n ja jäsenvaltioiden tason johdonmukaista ostopolitiikkaa on ETSK:n mukaan uhkana, etteivät eurooppalaiset markkinat kykene hajanaisuutensa ja maailman mittakaavassa pienen kokonsa vuoksi saavuttamaan kustannusten vähentämiseen tarvittavia mittakaavaetuja eivätkä luomaan riittävästi toimintaa uusien startup-yritysten olemassaolon turvaamiseksi. Kaiken kaikkiaan Euroopan markkinoilla on potentiaalia olla kokonaisuudessaan hyvinkin suuret, mutta menot ovat koordinoimattomia (8). |
| --- | --- |

4.9

Bryssel 14. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Sirusäädös Euroopalle, COM(2022) 45 final, 8. helmikuuta 2022.

1

(2)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi datan oikeudenmukaista saatavuutta ja käyttöä koskevista yhdenmukaisista säännöistä (datasäädös), COM(2022) 68 final, 23. helmikuuta 2022.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/452, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2019, unioniin tulevien ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tarkoitettujen puitteiden perustamisesta (EUVL L 79 I, 21.3.2019, s. 1).

3

(4)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sisämarkkinoita vääristävistä ulkomaisista tuista, COM(2021) 223 final, 5. toukokuuta 2021.

4

(5)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa ja direktiivin (EU) 2016/1148 kumoamisesta, COM(2020) 823 final, 16. joulukuuta 2020.

5

(6)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvystä, COM(2020) 829 final, 16. joulukuuta 2020.

6

(7)  Euroopan unionin neuvosto, Bryssel 21. maaliskuuta 2022.

7

(8)  Yhdysvallat käyttää vuosittain puolustukseen 750 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja Kiina 200–300 miljardia Yhdysvaltain dollaria (eri lähteiden tiedot vaihtelevat huomattavasti), kun taas Nato (rajoittuen Euroopan maihin, ilman Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Turkkia, mutta Norja mukaan luettuna) käyttää 250,7 miljardia Yhdysvaltain dollaria.

8

---

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/116

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi viinejä, tislattuja alkoholijuomia ja maataloustuotteita koskevista Euroopan unionin maantieteellisistä merkinnöistä, maataloustuotteiden laatujärjestelmistä, asetusten (EU) N:o 1308/2013, (EU) 2017/1001 ja (EU) 2019/787 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 kumoamisesta”

(COM(2022) 134 final – 2022/0089 (COD))

(2022/C 443/17)

| Esittelijä: | Decebal-Ștefăniță PADURE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Decebal-Ștefăniță PADURE

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 7.4.2022
  neuvosto, 12.4.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 30.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 13.7.2022 |
| Täysistunnon nro | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 203/0/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 7.4.2022

neuvosto, 12.4.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

30.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

13.7.2022

Täysistunnon nro

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

203/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen esittää ehdotus uudesta asetuksesta, jolla vahvistettaisiin maataloustuotteiden, tislattujen alkoholijuomien ja viinien nykyistä maantieteellisten merkintöjen järjestelmää. Maantieteellisten merkintöjen vaikutus maaseutualueiden kehittämiseen ja niiden yhteisön, maiseman ja kulttuuriperinnön säilyttämiseen on olennaisen tärkeää. Maantieteelliset merkinnät ansaitsevat parhaan ja tehokkaimman mahdollisen järjestelmän. Tämä tiettyihin alueisiin sekä niiden tietotaitoon, alkuperään ja kulttuuriin liittyvä työ oli olemassa jo kauan ennen EU:n oikeusperustan luomista. On olennaista säilyttää tämä järjestelmä ja taata sille mahdollisimman korkea suojelu. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK haluaa korostaa, että maantieteelliset merkinnät ovat jo hyvin toimiva järjestelmä, jota on jo tarkistettu hiljattain (2021), kun maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) 1308/2013 tarkistus (1) hyväksyttiin. ETSK kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa ottamaan tämän huomioon sekä arvioimaan ja suunnittelemaan huolellisesti kaikki uudessa tarkistuksessa ehdotetut muutokset, jotta varmistetaan, että se aidosti vahvistaa järjestelmää. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että maantieteelliset merkinnät muodostavat hyvin erityisen järjestelmän ja ovat paljon enemmän kuin teollis- ja tekijänoikeudet, eikä niitä pitäisi hallinnoida tavaramerkkeinä. Tästä syystä ETSK kehottaa EU:n toimielimiä arvioimaan huolellisesti ennen minkäänlaisen päätöksen tekemistä tarvetta siirtää maantieteellisten merkintöjen hallinnointitehtävät maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastolta ulkoiselle virastolle sekä siirtämisestä saatavaa lisäarvoa. Olisi tärkeää myös arvioida, onko nimetyllä virastolla asiantuntemusta ja tarvittava tietämys sille siirrettyjen tehtävien hoitamiseksi pätevästi. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston (DG AGRI) olisi säilyttävä tärkeimpänä toimijana, joka vastaa maantieteellisten merkintöjen hallinnoinnista. Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston (DG GROW) olisi puolestaan varmistettava kyseisen järjestelmän tunnustaminen ja suojelu kansainvälisellä tasolla kauppasopimusten ja tietoisuuden lisäämisen kautta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että kaikki toimivallan siirrot olisi eriteltävä tarkasti asetuksen pääosassa ja että niiden olisi rajoituttava hallinnollisiin tehtäviin. Maantieteellisten merkintöjen hakemista, muuttamista, peruuttamista tai vastustamista koskevien päätösten olisi pysyttävä tiukasti maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston käsissä. Lisäksi ehdotuksessa tulisi selventää maantieteellisten merkintöjen rekisteröinnin ja muiden maantieteellisten merkintöjen hallinnointiin liittyvien menettelyjen maksuttomuus riippumatta siitä, mikä organisaatio toteuttaa prosessin. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti mahdollisuuteen sisällyttää järjestelmään maantieteellisiin merkintöihin liittyviä kestävyyssitoumuksia. Se kuitenkin kannustaa lainsäätäjiä kuulemaan maantieteellisten merkintöjen tuottajia sen arvioimiseksi, pitäisikö kestävyyssitoumukset sisällyttää suoraan maantieteellisten merkintöjen eritelmiin vai tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että kestävyyssitoumusten hyväksymistä koskevat kriteerit olisi sisällytettävä suoraan asetukseen eikä myöhemmässä vaiheessa annettaviin delegoituihin säädöksiin, jotta voidaan taata oikeusvarmuus tuottajaryhmille, jotka haluavat ottaa tällaisia sitoumuksia käyttöön. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | On äärimmäisen tärkeää vahvistaa tuottajaryhmiä ja lisätä näiden vaikutusmahdollisuuksia mahdollisimman paljon. ETSK suhtautuu näin ollen myönteisesti ehdotukseen antaa näille ryhmille valtuuksia, kun kyse on maantieteellisten merkintöjen suojaamien tuotteiden käytöstä ainesosina sekä niiden suojaamisesta internetissä. Tuottajaryhmille tulisi kuitenkin antaa myös yhteisen maatalouspolitiikan talousarvion ulkopuolisia lisävaroja näiden valtuuksien käyttämiseksi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Tuottajaryhmien sisäisen hallinnoinnin ja kokoonpanon osalta ETSK kehottaa lainsäätäjiä kuulemaan maantieteellisten merkintöjen tuottajaorganisaatioita ehdotuksen tämän näkökohdan arvioimiseksi. Se kehottaa niitä myös varmistamaan, että pienet maantieteellisten merkintöjen tuottajat eivät joudu epäedulliseen asemaan kyseisten ryhmien suuriin tuottajiin nähden. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Maantieteellisten merkintöjen suojaaminen yleisesti on äärimmäisen tärkeää. Sikäli maantieteellisten merkintöjen suojaaminen myös mielleyhtymiltä on olennaisen tärkeää, ja ETSK kannattaakin kaikkia keinoja vahvistaa tätä suojaa. ETSK on kuitenkin huolissaan siitä, että mielleyhtymän yksityiskohtaisen määritelmän sisällyttämisellä voisi olla päinvastainen vaikutus, koska se ei mukautuisi ajan mittaan kehittyvän käytännön mukaisesti. ETSK suosittaa määritelmän poistamista ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön tukeutumista sen sijaan. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Jotta varmistetaan, että maantieteellisellä merkinnällä varustettuja tuotteita ostavat kuluttajat saavat täydelliset tiedot, ETSK suosittaa QR-koodin käyttämistä. Koodissa olisi linkit eAmbrosia-rekisterissä oleviin maantieteelliseen merkintään liittyviin tietoihin, tuottajan verkkosivustolle ja tuottajatodistukseen. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kuluttajien tietoisuus on olennaisen tärkeää maantieteellisten merkintöjen menestyksen kannalta. ETSK vaatii, että maantieteellisiä merkintöjä tuetaan voimakkaasti maataloustuotteiden edistämistä koskevalla EU:n politiikalla ja että maantieteellisten merkintöjen tuottajat hyötyvät komission tai jäsenvaltioiden tarjoamasta markkinointituesta ja asiantuntemuksesta. ETSK katsoo myös, että jäsenvaltioiden olisi edistettävä lisäpisteiden myöntämistä hankintamenettelyissä maantieteellisiksi merkinnöiksi sertifioiduille tuotteille. Tämän lisäksi ETSK suosittaa, että ehdotuksessa otetaan käyttöön maantieteellisten merkintöjen järjestelmää koskevia tiedotuskampanjoita, joilla välitetään yleisen edun mukaisia viestejä julkisilla kansallisilla ja EU:n televisiokanavilla. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kehottaa lainsäätäjiä sisällyttämään asetukseen toimenpiteitä, joilla edistetään maantieteellisten merkintöjen järjestelmää tuottajien keskuudessa. Toimenpiteiden kautta tuottajille tulisi myös tarjota heidän tarvitsemaansa asiantuntemusta ja hallinnollista tukea tuotteiden rekisteröimiseksi sekä lisäksi kaikenlaista tarvittavaa tukea erityisesti maantieteellisten merkintöjen järjestelmässä aliedustettuina oleville alueille. |
| --- | --- |

1.12

2.   Johdanto

| 2.1 | Maantieteelliset merkinnät ovat väline, jonka avulla on mahdollista yksilöidä tuotteet, joiden laatu, maine ja muut ominaispiirteet ovat yhteydessä tiettyyn alueeseen liittyviin inhimillisiin ja luonnollisiin tekijöihin. Maantieteelliset merkinnät ovat olleet virallisesti tunnustettuja ja EU:n lainsäädännössä vahvistettuja viinin osalta vuodesta 1970 sekä maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden osalta vuodesta 1992 (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tämä EU:n toimintapolitiikka on ollut todellinen menestys, ja se on paitsi lisännyt tuottajien tuloja luomalla heidän tuotteilleen lisäarvoa (maantieteellisellä merkinnällä varustetun tuotteen hinta on keskimäärin 2,11-kertainen verrattuna vastaavaan tuotteeseen, jolla ei ole maantieteellistä merkintää) myös edistänyt niiden alueiden ja maaseutuyhteisöjen kehitystä, joihin tuotteet liittyvät. Maantieteellisillä merkinnöillä on myös ollut tärkeä rooli tiettyjen maataloustekniikoiden, kasvilajikkeiden ja muinaisten eläinrotujen säilyttämisessä. Niiden osuus EU:n maatalouselintarvikkeiden kokonaismyynnistä on tällä hetkellä 7 % ja niiden osuus EU:n kokonaisviennistä on 15,5 % (3). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Maantieteelliset merkinnät ovat luontaisesti läheisessä yhteydessä tiettyihin alueisiin ja niiden maaseutuyhteisöihin. Tämän etuoikeutetun yhteyden ja taloudellisen lisäarvonsa kautta maantieteelliset merkinnät paitsi edistävät näiden alueiden ja yhteisöjen taloudellista kehitystä myös auttavat säilyttämään niiden kulttuuriperintöä ja identiteettiä sekä jopa vahvistamaan niitä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Maantieteellisen merkinnän ja siihen liittyvän alueen välinen katkeamaton yhteys on myös erinomainen väline toiminnan siirtämisen välttämiseksi ja työpaikkojen säilyttämiseksi Euroopan maaseutualueilla. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Maantieteelliset merkinnät ovat myös osoittaneet, että ne luovat alkutuottajia hyödyttävää arvoa tuotantoketjun alkupäässä, koska niiden erityinen hallinnointitapa perustuu tiettyihin alueisiin liittyviin tuottajaryhmiin, mikä tarjoaa alkutuottajille jonkinasteista määräysvaltaa suhteessa jakeluun. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Tällainen ankkuroituminen alueeseen, sen asukkaisiin ja maahan on maantieteellisten merkintöjen ytimessä ja erottaa ne yrityksiin liittyvistä tuotemerkeistä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Vuonna 2021 hyväksytyn uuden yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) ja erityisesti YMJ-asetuksen tarkistamisen yhteydessä maantieteellisten merkintöjen järjestelmään tehtiin useita muutoksia, joilla kevennettiin tuottajien hallinnollista taakkaa ja vahvistettiin heidän määräysvaltaansa suhteessa heidän tuottamiinsa maantieteellisten merkintöjen kattamiin tuotteisiin, samalla säilyttäen kyseisiin tuotteisiin yhdistetty korkea taso. Toimiala on pitänyt näitä muutoksia erittäin myönteisinä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Komissio päätti Pellolta pöytään -strategiansa yhteydessä tarkistaa uudelleen maantieteellisten merkintöjen järjestelmää sen parantamiseksi edelleen ja lisätäkseen sen osuutta kestävän kehityksen edistämisessä. Euroopan komissio julkaisi 31. maaliskuuta 2022 ehdotuksen asetukseksi viinejä, tislattuja alkoholijuomia ja maataloustuotteita koskevista Euroopan unionin maantieteellisistä merkinnöistä, maataloustuotteiden laatujärjestelmistä, asetusten (EU) N:o 1308/2013, (EU) 2017/1001 ja (EU) 2019/787 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 kumoamisesta (4). Ehdotuksen ilmoitetut tavoitteet ovat järjestelmän virtaviivaistaminen edelleen, maantieteellisten merkintöjen suojan ja valvonnan parantaminen, tuottajaryhmien vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja kestävyyden parempi huomioiminen. |
| --- | --- |

2.8

3.   Yleishuomiot

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission tavoitteisiin ja katsoo, että se on yksilöinyt tarkasti osatekijät, joita olisi muutettava tämän jo hyvin toimivan järjestelmän parantamiseksi edelleen. Näitä ovat esimerkiksi joidenkin menettelyjen yksinkertaistaminen ja yhdenmukaistaminen, mahdollisuus sisällyttää vapaaehtoisia kestävyyssitoumuksia maantieteellisten merkintöjen tuotantoon, tuottajaryhmien vaikutusmahdollisuuksien lisääminen lisäoikeuksien avulla, maantieteellisten merkintöjen suojan vahvistaminen internetissä ja valvonnan parempi täytäntöönpano. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Vaikka tällä ehdotuksella tuetaan perusteltuja tavoitteita ja siinä on yksilöity tarkasti osatekijät, joita olisi muutettava näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, ETSK ilmaisee huolensa eräistä näihin osatekijöihin ehdotetuista muutoksista. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK haluaa myös korostaa, että maantieteellisten merkintöjen järjestelmä toimii jo hyvin ja sitä on jo parannettu vuonna 2021 hyväksytyllä YMJ-asetuksen tarkistuksella. Näin ollen on olennaisen tärkeää, että tämä uusi tarkistus suunnitellaan huolellisesti siten, että sillä vahvistetaan järjestelmää ja äskettäistä tarkistusta. ETSK katsoo, että EU:n toimielinten olisi varottava toteuttamasta hätiköityjä toimia, jotka saattaisivat johtaa tarkistukseen, joka on ristiriidassa sen tavoitteiden kanssa ja heikentää tätä menestyksekästä toimintapolitiikkaa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Sen varmistamiseksi, että tämä uusi tarkistus aidosti vahvistaa maantieteellisten merkintöjen järjestelmää, ETSK katsoo, että on äärimmäisen tärkeää ottaa maantieteellisten merkintöjen tuottajat mahdollisimman pitkälle mukaan prosessiin ja kuunnella heidän asiantuntemustaan, tarpeitaan ja toiveitaan. |
| --- | --- |

3.4

4.   Erityishuomiot

| 4.1 | Maantieteellisten merkintöjen rekisteröintimenettelyn yksinkertaistaminen, jolla pyritään lisäämään järjestelmän houkuttelevuutta tuottajien kannalta, ei saa johtaa siihen, että järjestelmä menettää uskottavuutensa kuluttajien silmissä. Maantieteellisten merkintöjen menestys on perustunut kuluttajien mielikuvaan laadusta ja aitoudesta. Näitä tekijöitä on varottava vaarantamasta, kun rekisteröintimenettelyä yksinkertaistetaan. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Ehdotuksessa yhdistetään kaikki maataloustuotteiden, viinien ja tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen rekisteröintiä, muuttamista, peruuttamista ja suojaamista koskevat menettelyt. Valvonnan osalta siinä yhdistetään maataloustuotteita ja tislattuja alkoholijuomia koskevat menettelyt, kun taas viinien maantieteelliset merkinnät säilyttävät omat sääntönsä. ETSK suhtautuu myönteisesti menettelyjen virtaviivaistamiseen, mutta haluaa korostaa tarvetta olla menemättä pidemmälle, jotta säilytetään kunkin alan erityispiirteet. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen ottaa käyttöön mahdollisuus valita vastaväitteen esittämisen tai ainoastaan ”vastalauseen ilmaisemisen” välillä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on julkaissut tuotetta koskevan hakemuksen. Tämä ”vastustamisen ilmaiseminen”, joka on tuotetta koskevaa hakemusta koskeva kommentti tai huomautus mutta jossa ei vastusteta tuotteen rekisteröintiä, keventää todennäköisesti vastaväitteiden hallinnointiin liittyvää hallinnollista taakkaa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Maantieteellisten merkintöjen järjestelmä on ainutlaatuinen teollis- ja tekijänoikeuksien tyyppi, joka eroaa merkittävästi tavaramerkeistä, koska maantieteellisillä merkinnöillä on luontainen yhteys tiettyyn alueeseen, sen kulttuuriin, maaseutuyhteisöihin, maisemaan ja maatalouskäytäntöjen historiaan. Nämä erityispiirteet huomioon ottaen ETSK kyseenalaistaa komission ehdotuksen siirtää joitakin maantieteellisten merkintöjen hallinnoinnin osia Euroopan unionin teollisoikeuksien virastolle (EUIPO) tai muulle virastolle, jolla ei ole sellaista maatalousalan teknistä tietämystä ja syvällistä ymmärrystä maantieteellisten merkintöjen luonteesta, jollaista ainoastaan maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastolla on. Näin ollen tehtävien siirtämisen tarve sekä tehtäviä hoitamaan nimetyn viraston valmiudet hoitaa tällaisia tehtäviä olisi osoitettava. Kun otetaan lisäksi huomioon maantieteellisten merkintöjen ja maatalouden välisen yhteyden merkitys sekä mahdolliset hallinnointiin liittyvät poliittisesti arkaluonteiset seikat, ETSK katsoo, että kaikkien rekisteröintejä, vastaväitemenettelyjä tai muuttamista koskevien päätösten olisi pysyttävä tiukasti maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston käsissä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Tehtävien siirtäminen EUIPO:lle on kuvattu ehdotuksessa epämääräisesti. Kun otetaan huomioon riskit, joita liittyy maantieteellisten merkintöjen hallinnointitehtävien siirtämiseen elimelle, jolla ei ole erityistä maatalousalan tietämystä, ETSK katsoo, että mahdolliset tehtävien siirrot olisi eriteltävä tarkasti ja rajattava suoraan asetuksessa eikä delegoiduilla säädöksillä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Ehdotuksessa esitetyn mukainen maantieteellisten merkintöjen hallinnointia koskeva EUIPO:n tuloksellisuuden seuranta ei vaikuta riittävältä maantieteellisten merkintöjen asianmukaisen hallinnoinnin varmistamiseksi. Asianmukaisen seurannan varmistamiseksi täsmälliset arviointiperusteet olisi vahvistettava suoraan ehdotuksessa. ETSK katsoo myös, että Euroopan parlamentilla ja neuvostolla olisi oltava oikeus antaa siirretyt tehtävät takaisin maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston hoidettaviksi, jos seurannassa ilmenee, että EUIPO on hoitanut tehtäviä puutteellisesti. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kun otetaan huomioon maantieteellisten merkintöjen merkitys EU:n kaupassa, DG GROW -pääosaston tulisi sisällyttää EU:n maantieteellisten merkintöjen tunnustaminen ja suojelu kaikkiin kauppasopimuksiin ja edistää niitä kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Ehdotuksessa annetaan maantieteellisten merkintöjen tuottajaryhmille mahdollisuus sisällyttää kestävyyssitoumuksia maantieteellisten merkintöjen vaatimuksiin. ETSK haluaa tässä yhteydessä korostaa, että maantieteellisiin merkintöihin sisältyy jo kestävyysnäkökohtia, koska ne ovat luontaisesti yhteydessä alueeseen, sen maaseutuyhteisöön ja maisemaan. Tältä osin ETSK arvostaa ehdotuksen pyrkimystä säilyttää maantieteellisiin merkintöihin liittyvien täydentävien kestävyyssitoumusten sisällyttäminen vapaaehtoisena. Tuottajien mahdollisuus tehdä tuotteistaan kestävämpiä on kuitenkin epäilemättä hyvä tilaisuus lisätä edelleen maantieteellisten merkintöjen vaikutusta kestävän kehityksen edistämiseen. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Kestävyys koostuu kolmesta eri osatekijästä, jotka liittyvät ympäristöön, talouteen ja yhteiskuntaan. On olennaisen tärkeää varmistaa, että maantieteellisten merkintöjen kestävyyssitoumuksissa otetaan huomioon kaikki kolme osatekijää, koska maantieteellisillä merkinnöillä voidaan edistää paitsi ympäristökestävyyttä myös taloudellista ja yhteiskunnallista kestävyyttä niiden maaseutualueilla luomien työpaikkojen ja lisäarvon ansiosta. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Ehdotuksessa ehdotetaan kestävyyssitoumusten sisällyttämistä suoraan maantieteellisen merkinnän eritelmiin. Tämä tarkoittaisi, että kestävyyssitoumusten sisällyttäminen tai muuttaminen olisi melko monimutkaista ja aikaa vievää, koska se edellyttäisi maantieteellisten merkintöjen muuttamismenettelyn läpikäymistä. Tämä tarkoittaisi myös sitä, että kaikkien tällaisen maantieteellisen merkinnän tuottajien olisi noudatettava kyseisiä kestävyyssitoumuksia, eivätkä eri tuottajat näin ollen pystyisi erottautumaan toisistaan markkinoilla tuotteidensa kestävyyden perusteella. Saman maantieteellisen merkinnän tuottajien erottautumisesta markkinoilla tulee usein ongelma laajojen maantieteellisten merkintöjen kohdalla. Näistä syistä ETSK katsoo, että EU:n toimielinten olisi kuultava maantieteellisten merkintöjen tuottajia arvioidakseen, olisiko kestävyyssitoumukset sisällytettävä suoraan maantieteellisen merkinnän eritelmään vai olisiko tarkoituksenmukaisempaa sisällyttää ne tilapäiseen järjestelmään. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK katsoo, että mahdollisuus antaa delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan kriteerit olemassa olevien kestävyysvaatimusten tunnustamiselle myöhemmässä vaiheessa, saattaa tuottajat epävarmaan tilanteeseen, joka voi saada heidät epäröimään maantieteellisten merkintöjen kestävyyssitoumusten omaksumista. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Maantieteellisten merkintöjen tuottajaryhmien on hallinnoitava ja kehitettävä omia maantieteellisiä merkintöjään suojatakseen tuotettaan, imagoaan ja kuluttajiaan, eikä niiden roolia saa heikentää, vaan sitä on vahvistettava. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Ehdotuksessa esitetty virkamiesten ja kuluttajajärjestöjen osallistuminen tuottajaryhmien sisäiseen toimintaan voi vaikeuttaa entisestään näiden ryhmien työtä. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Kun otetaan huomioon, että maantieteellisten merkintöjen järjestelmän olisi pysyttävä keinona suojella viljelijöitä, 33 artiklan 2 kohdassa ehdotetun tuottajaryhmien hyväksymisen olisi perustuttava ainoastaan edustettujen tuottajien osuuteen eikä tuottajaryhmien tuottaman maantieteellisellä merkinnällä varustetun tuotteen osuuteen. Jos näin ei tapahdu, EU:n toimielinten olisi sisällytettävä ehdotukseen välineitä, joiden avulla voitaisiin estää tapaukset, joissa maantieteellisellä merkinnällä varustetun tuotteen suurten tuottajien vähemmistö estää sellaisten päätösten tekemisen, joita suuri enemmistö saman maantieteellisen merkinnän tuottajista tukee. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Syy ehdotuksessa esitettyyn jakoon kahden eri tyyppisen tuottajaryhmän välillä ei ole kovin selkeä. ETSK arvelee, että se voisi entisestään hankaloittaa maantieteellisten merkintöjen hallinnointia sen parantamisen sijaan. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Ehdotuksessa määritellään ”tuottajaryhmäksi” järjestö, joka ”pääosin koostuu saman tuotteen tuottajista tai jalostajista, järjestön oikeudellisesta muodosta riippumatta”. Tähän määritelmään eivät sisälly raaka-aineiden tuottajat. Kun otetaan huomioon raaka-aineiden tuottajien keskeinen rooli suojattujen alkuperänimitysten järjestelmässä, voisi olla aiheellista pyytää raaka-aineiden tuottajien sisällyttämistä suojattujen alkuperänimitysten ”hyväksyttyihin tuottajaryhmiin”. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen antaa tuottajaryhmille jonkin verran määräysvaltaa suhteessa maantieteellisen merkinnän käyttöön sellaisen maantieteelliseen merkintään liittyvän jalostetun tuotteen nimessä tai markkinoinnissa, jonka ainesosana maantieteellisellä merkinnällä nimetty tuote on. Tämä vahvistaisi tuottajaryhmien kykyä valvoa tuotteidensa laadukasta imagoa. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Maantieteelliset merkinnät ovat niiden tuoman lisäarvon vuoksi erityisen alttiita petoksille. ETSK katsoo, että on olennaisen tärkeää vahvistaa niiden suojelua ja parantaa valvontaa. Ehdotus sisältää tähän liittyen mielenkiintoisia näkökohtia, joita ovat esimerkiksi jäsenvaltioiden keskinäisen sekä jäsenvaltioiden ja komission välisen yhteistyön, tietojenvaihdon ja keskinäisen avunannon parantaminen, maantieteellisten merkintöjen tuottajia koskevan sertifioinnin luominen tai mahdollisuus peruuttaa tai siirtää verkkotunnus. Joistakin muista ehdotuksista, jotka koskevat erityisesti maantieteellisten merkintöjen suojaamista internetissä, näyttää puuttuvan kunnianhimoa tai tarvittavat välineet tällaisen suojan täytäntöönpanemiseksi. ETSK korostaa, että tuottajille tulisi antaa oikeus puolustaa tuotteitaan, mutta näiden ei missään tilanteessa tulisi kokea sen olevan pakollista. Vastuu maantieteellisten merkintöjen suojelusta tulisi edelleen olla komissiolla ja jäsenvaltioilla, joiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimet tämän suojan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | ETSK katsoo, että maantieteellisten merkintöjen suojaaminen mielleyhtymien käyttöön perustuvalta vilpilliseltä käytännöltä on erittäin tärkeää. Tällainen suojaaminen sisältyi jo maantieteellisten merkintöjen järjestelmää säätelevään lainsäädäntöön. Ehdotuksella lisätään mielleyhtymän määritelmä. Komitea katsoo, että erittäin tarkan määritelmän antaminen mielleyhtymille saattaa heikentää suojaamista tällaisilta käytännöiltä, koska ne kehittyvät ajan mittaan. ETSK suosittaa määritelmän poistamista ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön tukeutumista sen sijaan. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Rekisteröityjä maantieteellisiä merkintöjä on tällä hetkellä yli 3 300. Näistä maantieteellisistä merkinnöistä noin 80 prosenttia sijaitsee kuitenkin vain kuudessa EU:n jäsenvaltiossa (5). Tämä osoittaa selvästi, että monet EU:n jäsenvaltiot ovat aliedustettuina maantieteellisten merkintöjen järjestelmässä. Lisäksi on olemassa vaara siitä, että tämä kuilu kasvaa entisestään, kun jäsenvaltiot, joilla on useita maantieteellisiä merkintöjä, saavat käytännön hallinnointiin ja hallinnolliseen työhön liittyvää asiantuntemusta, josta voi olla hyötyä uusille tuottajille, jotka haluavat rekisteröidä tuotteensa, kun taas muiden jäsenvaltioiden tuottajat voivat kokea, että heillä on huonot valmiudet ryhtyä tuotteidensa rekisteröintiin. ETSK pitää valitettavana, ettei ehdotuksessa esitetä toimenpiteitä, joiden avulla maantieteellisten merkintöjen rekisteröinnistä tehtäisiin helpompaa uusille tulokkaille ja tuettaisiin uusia tulokkaita sekä markkinoitaisiin järjestelmää näille. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | Vuonna 2021 julkaistussa komission arvioinnissa korostetaan, että kuluttajien tietoisuus maantieteellisistä merkinnöistä on joissakin maissa edelleen vähäistä (6). Tässä mielessä markkinointi- ja edistämiskampanjat ovat olennaisen tärkeitä, kuten maantieteellisiä merkintöjä koskevien EU:n edistämiskampanjoiden vaikutus osoittaa. ETSK katsoo, että järjestelmän tarkistamiseen olisi sisällytettävä välineitä, joilla tuetaan maantieteellisten merkintöjen edistämistä ja niitä koskevan tietoisuuden lisäämistä. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | Ehdotukseen sisältyy todistusten luominen maantieteellisiä merkintöjä koskevia eritelmiä noudattaville tuottajille. ETSK katsoo, että jos tällaiset todistukset suunnitellaan huolellisesti ja niitä hallinnoidaan hyvin, ne voisivat helpottaa kauppaa ja auttaa samalla säilyttämään korkeatasoisen suojan petoksia vastaan. Maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden QR-koodin kautta voisi myös päästä suoraan tähän todistukseen. |
| --- | --- |

4.22

5.   Loppuhuomiot

| 5.1 | Maantieteellisten merkintöjen järjestelmässä on ollut kyse erittäin onnistuneesta EU:n toimintapolitiikasta, joka on mahdollistanut ainutlaatuisen tietotaidon ja kulttuuriperinnön säilyttämisen lisäten samalla tuottajien tuloja ja elävöittäen maaseutualueita. Kuten vuonna 2021 julkaistussa komission arvioinnissa todetaan (7), tämä politiikka on osoittautunut suhteellisen tehokkaaksi, ja YMJ-asetuksella tehdyt muutokset ovat vahvistaneet sitä entisestään. Komission ehdotukseen sisältyvässä uudessa tarkistuksessa esitetään joitakin lisämuutoksia, jotka voisivat mahdollisesti lisätä tämän politiikan tehokkuutta entisestään. Jotkin ehdotetuista muutoksista edellyttävät kuitenkin selvennyksiä, kun taas toiset, kuten EUIPO:n osallistuminen, todennäköisesti hankaloittavat menettelyjä tai heikentävät maantieteellisten merkintöjen järjestelmän ominaisluonnetta, joka on ollut sen menestyksen ytimessä. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston (DG AGRI) olisi säilyttävä tärkeimpänä toimijana, joka vastaa maantieteellisten merkintöjen hallinnoinnista. Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston (DG GROW) olisi puolestaan varmistettava kyseisen järjestelmän tunnustaminen ja suojelu kansainvälisellä tasolla kauppasopimusten ja tietoisuuden lisäämisen kautta. |
| --- | --- |

5.1

Bryssel 13. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2117, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) N:o 1308/2013, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun asetuksen (EU) N:o 1151/2012, maustettujen viinituotteiden määritelmästä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta annetun asetuksen (EU) N:o 251/2014 sekä unioin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 228/2013 muuttamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 262).

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/food-safety-and-quality/certification/quality-labels/geographical-indications-register/

2

(3)  https://op.europa.eu/fi/publication-detail/-/publication/c1d86ba1-7b09-11eb-9ac9-01aa75ed71a1

3

(4)  COM(2022) 134 final.

4

(5)  https://op.europa.eu/fi/publication-detail/-/publication/c1d86ba1-7b09-11eb-9ac9-01aa75ed71a1/language-fi

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=SWD:2021:427:FIN

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=SWD:2021:427:FIN

7

---

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/123 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/123

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävistä tuotteista normi”

(COM(2022) 140 final)

ja

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kestävien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista ja direktiivin 2009/125/EY kumoamisesta”

(COM(2022) 142 final – 2022/0095(COD))

(2022/C 443/18)

| Esittelijä: | Thomas WAGNSONNER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Thomas WAGNSONNER

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 16.5.2022
  Euroopan parlamentti, 2.5.2022
  neuvosto, 10.6.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 30.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.7.2022 |
| Täysistunnon numero | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 205/1/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 16.5.2022

Euroopan parlamentti, 2.5.2022

neuvosto, 10.6.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

30.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

14.7.2022

Täysistunnon numero

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

205/1/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) antaa arvoa kiertotalouden toimintasuunnitelman puitteissa esitetyille ehdotuksille ja tukee tässä lausunnossa erityisesti pyrkimystä tehdä tuotteista kestäväpohjaisempia suunnitteluteitse. Komitea pitää myös yhdenmukaistettua oikeudellista lähestymistapaa tarpeellisena mutta huomauttaa, että ehdotus uudeksi ekosuunnitteluasetukseksi jää delegoitujen säädösten runsaan määrän vuoksi vielä suurelta osin epämääräiseksi. Lisäksi ETSK ehdottaa ripeämpää ja kunnianhimoista täytäntöönpanoa, koska luonnonvarojen kulutusta on saatava vähennettyä ja ilmastoa on suojeltava. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kiinnittää huomiota erityisesti siihen, että tämä kiertotalousmalli voi onnistua vain, jos kaikki talouden toimijat – tuottajat, kuluttajat ja työntekijät – sekä viranomaiset ovat siinä kunnolla mukana ja saavat asianmukaisesti tietoa. Asiaa koskevat selkeät, toimivat ja johdonmukaiset säännöt ovat välttämättömiä hyvin hoituvan täytäntöönpanon kannalta, jotta kestävyysperiaatteiden mukaisilla tuotteilla olisi tasapuoliset mahdollisuudet kilpailla muiden tuotteiden kanssa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Asetuksen uudet elementit, kuten soveltamisalan laajentaminen, ekosuunnittelulle asetettavat uudet vaatimukset (kestävyys, korjattavuus, kierrätys, ympäristövaikutukset, hiilidioksidipäästöt jne.) sekä digitaalisen tuotepassin ja merkkien mukanaan tuomat tietovaatimukset, ovat tervetulleita, ja komitea korostaa tässä yhteydessä paikkansapitävän ja tarkoituksenmukaisen tiedon merkitystä erityisesti kuluttajien kannalta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kannattaa myymättä jääneiden tuotteiden hävittämisen kieltämistä, kun on kyse uusista, palautetuista tai korjattavissa olevista tuotteista. Lisäksi komitea on tyytyväinen siihen, että asetuksella ja kiertotalouspaketilla puututaan sellaisiin ongelmiin kuin viherpesu ja ennenaikainen vanheneminen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Ekologisen suunnittelun foorumi on tukea antava elin, jolla on monia asetuksen täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä. Foorumissa olisi annettava kaikille sidosryhmille ja kansalaisyhteiskunnan edustajille, myös työmarkkinaosapuolille, mahdollisuus esittää ideoita ja ehdotuksia prosessin parantamiseksi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on tietoinen tuottajille ja yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, aiheutuvista haasteista, mutta tarpeettomia hallinnollisia rasitteita on joka tapauksessa vältettävä. Komitea katsoo myös, että kestävyysperiaatteiden mukaisten tuotevaatimusten avulla on mahdollista saada aikaan uusi eurooppalainen tuotantolaatustandardi ”Made in Europe”. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Vaatimustenmukaisuusvakuutuksen ja itsesääntelyn välineet jättävät yrityksille liikkumavaraa. Jäsenvaltioiden välinen tehokas ja koordinoitu valvonta ja asianmukainen kuluttajatiedotus vahvistavat luottamusta siihen, että siirtyminen lineaarisesta taloudesta kiertotalouteen sujuu hyvin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK:n on valitettavasti todettava, että asetus ei kata sosiaalisia näkökohtia. Viittaus komission ehdotukseen yritysten huolellisuusvelvoitetta koskevaksi direktiiviksi ei vaikuta riittävältä. |
| --- | --- |

1.8

2.   Lausunnon taustaa

| 2.1 | Lineaarinen talousjärjestelmä syö liikaa maailman luonnonvaroja. Pariisissa ja Glasgow’ssa pidettyjen YK:n ilmastonmuutoskonferenssien välisenä aikana uusia luonnonvaroja kulutettiin yli puoli biljoonaa tonnia. Kiertotalouden tilaa koskevassa vuoden 2022 Circularity Gap Report -selvityksessä (1) todetaan, että maailmassa kierrätetään vain 8,6 prosenttia käytetyistä materiaaleista, ts. ”kierrätysvaje” on yli 90 prosenttia. Kiertotalous voi kuitenkin edistää tehokkaasti luonnonvarojen kulutuksen vähentämistä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopassa on tiedostettu, että luonnonvaroja on säästettävä. Euroopan komissio on ehdottanut vihreän kehityksen ohjelmaa eli EU:n kasvustrategiaa, joka tähtää oikeudenmukaiseen ja vauraaseen yhteiskuntaan, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen. Toimien tarvetta lisäävät toimitusketjuihin liittyvät ongelmat, joita covid-19-pandemia ja Venäjän hyökkäys Ukrainaan ovat aiheuttaneet. Tuotteiden niukkuus ja hintojen nousu koettelevat yrityksiä ja kuluttajia monilla eri aloilla. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Käytännössä Euroopan komissio esitti maaliskuun 2022 lopussa seuraavat kiertotalouden toimintasuunnitelmaan kuuluvat aloitteet:






  — | komission tiedonanto ”Kestävistä tuotteista normi” |
| --- | --- | --- |

2.3

—

komission tiedonanto ”Kestävistä tuotteista normi”

| — | ehdotus asetukseksi kestävien tuotteiden ekologisesta suunnittelusta |
| --- | --- |

—

ehdotus asetukseksi kestävien tuotteiden ekologisesta suunnittelusta

| — | ekologista suunnittelua ja energiamerkintöjä koskeva työsuunnitelma 2022–2024 |
| --- | --- |

—

ekologista suunnittelua ja energiamerkintöjä koskeva työsuunnitelma 2022–2024

| — | kestäviä ja kiertotalouteen perustuvia tekstiilejä koskeva EU:n strategia |
| --- | --- |

—

kestäviä ja kiertotalouteen perustuvia tekstiilejä koskeva EU:n strategia

| — | ehdotus rakennustuoteasetuksen tarkistamisesta |
| --- | --- |

—

ehdotus rakennustuoteasetuksen tarkistamisesta

| — | ehdotus kuluttajien osallistamisesta vihreään siirtymään. |
| --- | --- |

—

ehdotus kuluttajien osallistamisesta vihreään siirtymään.

| 2.4 | Tässä lausunnossa käsitellään tiedonantoa ”Kestävistä tuotteista normi” (COM(2022) 140 final) ja ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kestävien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista ja direktiivin 2009/125/EY kumoamisesta (COM(2022) 142 final – 2022/0095 (COD)). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tiedonannossa muistutetaan tarpeesta pohtia vallitsevaa lineaarista talousmallia uudelleen ja edetä kohti kiertotaloutta. Yhdenmukaistetun toimintatavan soveltaminen kaikkialla Euroopassa auttaa parantamaan kilpailukykyä, luomaan työpaikkoja ja tarjoamaan kuluttajille kestävyysperiaatteiden mukaisia tuotteita. Tätä varten tarvitaan uusi tuotteiden valmistusta koskeva lähestymistapa, joka menee nykyisiä vähimmäisvaatimuksia (REACH-asetus, energiamerkinnät, pakkausvaatimukset jne.) pidemmälle. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Uuden ekosuunnitteluasetuksen soveltamisala on huomattavasti aiempaa laajempi, ja asetus auttaa tekstiili-, rakennus- ja muita tuotteita koskevine alakohtaisine aloitteineen säästämään resursseja ja parantamaan energiatehokkuutta. Erityisesti uudet säännökset, jotka liittyvät tuotteiden käyttöiän pidentämiseen (kestävyys, korjattavuus, parempi kierrätys jne.) sekä tuotetietojen parantamiseen digitaalisen tuotepassin avulla, edellyttävät, että yritykset tuovat tuotteidensa ominaisuudet ja elinkaarivaikutukset selvästi esiin. Kuluttajille taas avautuu mahdollisuus vertailla ja arvioida EU:n kestävyysvaatimusten mukaisia tuotteita. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ekosuunnitteluasetuksen mukaisia tuotevaatimuksia täydennetään muilla liitännäistoimenpiteillä. Kuluttajien asemaa ja luottamusta vahvistetaan tuotteiden hyötyjä ja ympäristöhyötyjä koskevan pakollisen tiedotuksen sekä korjausta ja kestävyyttä koskevien tietojen ja viherpesukiellon avulla. Viranomaisten suorittamat tuotteiden tarkastukset sekä tuotekriteerien noudattamisen avoin valvonta antavat varmuuden siitä, että valittavana olevat tuotteet ovat laadukkaita, ja takaavat siten talouden toimijoille tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK kannattaa lähtökohtaisesti sekä kiertotalouden tavoitteita että kestävyysperiaatteiden mukaisia tuotteita koskevan aloitteen tavoitteita, sillä kestävyys tarkoittaa tässä yhteydessä ekologisten, taloudellisten ja sosiaalisten näkökohtien yhdistämistä. Tämä merkitsee sitä, että kaikkien talouden toimijoiden on toimittava tarpeellisten, uusien ja haastavien vaatimusten mukaisesti: Yritysten on tuotannossaan ja tuotesuunnittelussaan tähdättävä kestävyyteen ja asetettava asiaa koskevat tiedot saataville. Kuluttajien taas on ymmärrettävä tämä ja tehtävä vastuullisesti tietojen pohjalta ”oikeita” päätöksiä. Tätä varten tarvitaan asianmukaisia valistuskampanjoita. Tehokas valvonta on tarpeen sen varmistamiseksi, että tavoitteista pidetään kiinni eikä niistä laisteta, sillä tämä vahingoittaisi Eurooppaa ja lisäisi epäilevää suhtautumista vihreisiin näkökohtiin. Pohjimmiltaan päämääränä ovat laadukkaat työpaikat, parempi kehitys, kokonaisvaltainen tarkastelutapa ja valveutuneet kuluttajat ja asiakkaat. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ehdotetussa asetuksessa ja kiertotaloudessa asetetaan uusia normeja. Jotta nämä vaatimukset hyväksytään ja ne saadaan konkretisoitua ja jotta ne johtavat taloudelliseen kiertoprosessiin, talouden toimijat – kuluttajat, valmistajat, yrittäjät, ammattijärjestöt ja tutkimuslaitokset – on otettava aktiivisesti ja ennakoivasti mukaan toimintaan. Tässä yhteydessä on hyödyllistä välittää asianmukaista tietoa mahdollisuuksista ja tavoitteista ja huolehtia sidosryhmien oikea-aikaisesta osallistamisesta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK kannattaa yhdenmukaisen lähestymistavan omaksumista asetuksessa ja delegoiduissa säädöksissä. Näin vältetään hajanaisuus ja voidaan kiinnittää huomiota tuotteiden erityispiirteisiin, kohtuuhintaisuuteen kuluttajien kannalta ja kilpailuun. Kestävyysperiaatteiden mukaiset tuotteet tarjoavat mahdollisuuden yrityksille, innovoinnille ja työpaikkojen luomiselle Euroopassa, ja niiden avulla vastataan kuluttajien toiveisiin ympäristövaikutuksista ja pitkästä käyttöiästä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Asetuksen soveltamisalan laajentaminen koskemaan useampia tuotteita ja tiukemmat vaatimukset ovat tervetulleita. ETSK toteaa, että esimerkiksi digitaalinen tuotepassi, myymättä jääneitä tuotteita koskevat säännöt ja tuotekohtaiset säännöt saattavat tuotantoyritykset uudenlaiseen tilanteeseen mutta tämä on välttämätöntä kiertotalouden toteuttamiseksi. Samalla näin luodaan uusi standardi ”Made in Europe”. Lisäksi elinkeinoelämälle avautuu uusia mahdollisuuksia suunnittelun, tuotteiden käytöstä poistamisen ja korjaamisen alalla. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK muistuttaa tarpeesta huolehtia kaikkien asiaan kuuluvien lainsäädännön alojen johdonmukaisuudesta. Tähän kuuluu ajallinen ja sisällöllinen johdonmukaisuus esitetyn toimintasuunnitelman puitteissa, jotta lainsäädännön segmentoituminen ja erilaiset toimintatavat eri jäsenvaltioissa eivät heikennä toimien tehokuutta. Yhtä lailla on kuitenkin pidettävä huolta johdonmukaisuudesta muun asiaan liittyvän keskeisen lainsäädännön kanssa. Esimerkkeinä mainittakoon Euroopan komission äskettäin esittämä direktiivi yritysten huolellisuusvelvoitteesta, kiertotalouden kannalta tärkeä jätesäännöstö, vientitoimenpiteitä koskevat säännöt mukaan luettuina, ja markkinavalvonta-asetus. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK toteaa, että delegoidut säädökset ovat tarpeen. Koska useat asiat jäävät tämän vuoksi vielä toistaiseksi epämääräisiksi, Euroopan komissiolta vaaditaan lisäksi tarkempaa työsuunnitelmaa. Näin on määrä varmistaa, että delegoidut säädökset kattavat monia tuotteita. Lisäksi kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja työmarkkinaosapuolet tulee ottaa hyvissä ajoin mukaan toimintaan. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK toteaa, että ekosuunnitteluasetuksessa on kyse hyvin monimutkaisesta lainsäädännöstä, joka muuttaa myös talousmallia. Sisällön nopeaa mutta myös hyvin hoidettua täytäntöönpanoa pidetään tarpeellisena. Delegoitujen säädösten täytäntöönpanoa varten tarvitaankin riittävästi henkilöresursseja. Koska uusia vaatimuksia asetetaan myös kuluttajille, yrityksille, korjaamoille ja valvontaviranomaisille, on niin ikään tarpeellista ottaa kaikki talouden toimijat asianmukaisesti mukaan tiedotusprosessiin. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Julkisyhteisöjen olisi oltava julkisissa hankintamenettelyissään edelläkävijöitä ympäristöä säästävien hankintojen suhteen. Vielä suurempi vaikutus voitaisiin kuitenkin saada aikaan asettamalla ympäristöä säästävät hankinnat tukien saannin, esimerkiksi erilaisten yrityksille tai kolmansille osapuolille tarkoitettujen EU:n investointiohjelmien hyödyntämisen, ehdoksi myös tukia koskevissa suuntaviivoissa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK toteaa, että ekosuunnitteluvaatimuksista on oltava kuluttajille hyötyä ja että hyödyn on oltava selvästi ja helposti havaittavissa. Uuden ekosuunnitteluasetuksen mukaiset aiempaa kattavammat vaatimukset saattavat lisätä tuotteiden hankintakustannuksia, mutta parempi suoritustaso, kestävyys, päivitettävyys ja korjattavuus sekä tuotteen korkeampi arvo käyttöiän päättyessä tuovat toisaalta kustannussäästöjä. Energiatehokkaammat laitteet auttavat säästämään energiaa ja rahaa, ja lisäksi pitkäikäiset tuotteet ovat taloudellisempia. Ehdotetun uuden asetuksen myötä kuluttajat voisivat säästää keskimäärin 285 euroa vuodessa (2). Asetuksessa korostetaan kohtuuhintaisuutta, ja tämän vaatimuksen yhteydessä tulee ottaa huomioon kotitalouksien erilaiset budjetit, jotta ekosuunnittelusta pääsevät hyötymään kaikki. Näin ollen on entistäkin tärkeämpää tarjota kuluttajille taloudellista tukea kestävyysperiaatteiden mukaisten tuotteiden ensihankintaa ja korjausta varten. |
| --- | --- |

3.9

3.10   Ekologiset näkökohdat

| 3.10.1 | Ekosuunnittelu edellyttää kiertotalousajattelua, ja ETSK korostaa tätä erityisesti






  — | sääntelyä ja valvontatoimenpiteitä ajatellen. Delegoitujen säädösten tai omaehtoisten sitoumusten mahdollistamat heikennykset tai poikkeukset sekä sääntöjen kiertämismahdollisuudet ja valvonnan porsaanreiät veisivät pohjaa asetetuilta tavoitteilta. Ekosuunnittelu-, suoritustaso- ja tietovaatimusten, myös tuoteparametrien, tulee olla johdonmukaisesti tiukkoja. |
| --- | --- | --- |

3.10.1

—

sääntelyä ja valvontatoimenpiteitä ajatellen. Delegoitujen säädösten tai omaehtoisten sitoumusten mahdollistamat heikennykset tai poikkeukset sekä sääntöjen kiertämismahdollisuudet ja valvonnan porsaanreiät veisivät pohjaa asetetuilta tavoitteilta. Ekosuunnittelu-, suoritustaso- ja tietovaatimusten, myös tuoteparametrien, tulee olla johdonmukaisesti tiukkoja.

| — | yritysten kannalta. Niiden on jo tuotteen suunnitteluvaiheessa ajateltava sen elinkaarenaikaisia ympäristövaikutuksia, pitkäaikaista käyttöä, vaivatonta huoltoa ja korjausta sekä sitä, minkälaisia jatkotuotteita sen pohjalta voidaan myöhemmin kehittää. Lisäksi olisi jälleen pohdittava tuotteiden standardointia: esimerkkeinä mainittakoon renkaat ja latauskaapelit ja -johdot, joiden mitoissa on eroja. |
| --- | --- |

—

yritysten kannalta. Niiden on jo tuotteen suunnitteluvaiheessa ajateltava sen elinkaarenaikaisia ympäristövaikutuksia, pitkäaikaista käyttöä, vaivatonta huoltoa ja korjausta sekä sitä, minkälaisia jatkotuotteita sen pohjalta voidaan myöhemmin kehittää. Lisäksi olisi jälleen pohdittava tuotteiden standardointia: esimerkkeinä mainittakoon renkaat ja latauskaapelit ja -johdot, joiden mitoissa on eroja.

| — | kuluttajien kannalta. Heidän on ostopäätöstä tehdessään saatava olennaiset tiedot tuotteen ympäristövaikutuksista, käyttöiästä, korjauksesta, myöhemmästä jatkokäytöstä ja käytöstä poistamisesta. |
| --- | --- |

—

kuluttajien kannalta. Heidän on ostopäätöstä tehdessään saatava olennaiset tiedot tuotteen ympäristövaikutuksista, käyttöiästä, korjauksesta, myöhemmästä jatkokäytöstä ja käytöstä poistamisesta.

| 3.10.2 | Pitkäaikaisen käytön ja uudelleenkäytön jälkeen tulee kierrätys, joka on seuraava ehdotetussa asetuksessa esitetty luonnonvaroja säästävä elementti. Tavoitteena on kasvattaa kierrätysmateriaalin osuutta tuotteissa, parantaa tuotteiden kierrätettävyyttä ja lisätä kierrätys- ja korjausalan arvoa. ETSK kannattaa näitä tavoitteita mutta huomauttaa, että raivattavana on vielä muutamia teknisiä, oikeudellisia ja käsitteellisiä esteitä.
  Materiaalikiertoajattelua on tarpeen muuttaa tuntuvasti. Esimerkiksi korkeampien kierrätysasteiden olisi sovittava yhteen kierrätysmateriaalin vähimmäisosuuksien kanssa ja tuotteiden teoreettisen kierrätettävyyden (3) olisi vastattava teknisiä kierrätysmahdollisuuksia ja kierrätystoimenpiteiden käytännön täytäntöönpanoa. Lisäksi muun muassa muovialalla tarvitaan suunnittelussa ja tuotannossa monia muutoksia jopa siksi, että uusioraaka-aineet eivät ole samassa asemassa primaariraaka-aineiden kanssa (4).
  Kierrätys on Euroopalle myös mahdollisuus. Esimerkiksi laadukkaita metallimineraaleja tuodaan Eurooppaan raaka-aineina tai tuotteina ja käytön jälkeen ne poistetaan käytöstä tai lähetetään muualle maailmaan lähes ilmaiseksi. Tämä koskee erityisesti auto- ja elektroniikkaromua. Sitä olisi kuitenkin pidettävä ja myös käsiteltävä arvokkaana materiaalina. Purkamisesta, prosessoinnista ja kierrätyksestä on hyötyä ilmaston kannalta, mutta ne luovat myös runsaasti lisäarvoa ja työpaikkoja (5). Tämän kaiken yhteydessä on lisäksi ratkaisevan tärkeää kiinnittää huomiota taloudelliseen, ekologiseen ja sosiaaliseen tasapainoon. |
| --- | --- |

3.10.2

Materiaalikiertoajattelua on tarpeen muuttaa tuntuvasti. Esimerkiksi korkeampien kierrätysasteiden olisi sovittava yhteen kierrätysmateriaalin vähimmäisosuuksien kanssa ja tuotteiden teoreettisen kierrätettävyyden (3) olisi vastattava teknisiä kierrätysmahdollisuuksia ja kierrätystoimenpiteiden käytännön täytäntöönpanoa. Lisäksi muun muassa muovialalla tarvitaan suunnittelussa ja tuotannossa monia muutoksia jopa siksi, että uusioraaka-aineet eivät ole samassa asemassa primaariraaka-aineiden kanssa (4).

Kierrätys on Euroopalle myös mahdollisuus. Esimerkiksi laadukkaita metallimineraaleja tuodaan Eurooppaan raaka-aineina tai tuotteina ja käytön jälkeen ne poistetaan käytöstä tai lähetetään muualle maailmaan lähes ilmaiseksi. Tämä koskee erityisesti auto- ja elektroniikkaromua. Sitä olisi kuitenkin pidettävä ja myös käsiteltävä arvokkaana materiaalina. Purkamisesta, prosessoinnista ja kierrätyksestä on hyötyä ilmaston kannalta, mutta ne luovat myös runsaasti lisäarvoa ja työpaikkoja (5). Tämän kaiken yhteydessä on lisäksi ratkaisevan tärkeää kiinnittää huomiota taloudelliseen, ekologiseen ja sosiaaliseen tasapainoon.

| 3.10.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen ryhtyä toimiin myymättä jääneiden tuotteiden hävittämistä vastaan, mutta kunnianhimoisempi toimintamalli on mahdollinen. Käyttökelpoisten eli uusien, palautettujen tai korjattavissa olevien tuotteiden hävittäminen on yhteiskunnan näkökulmasta epäsuotavaa, sillä se on resurssien tuhlaamista. Komission ehdotus, jonka mukaan yrityksiltä vaaditaan aluksi vain dokumentointia ja pk-yritykset vapautetaan tästä vaatimuksesta, ei mene ETSK:n mielestä riittävän pitkälle. Mahdollisuus ryhtyä järeämpiin toimenpiteisiin pelkästään delegoitujen säädösten avulla saa epäilemään, päästäänkö tavoitteisiin oikeasti. ETSK kannattaa myymättä jääneiden tuotteiden hävittämisen kieltämistä, edellyttäen että kyse on vaarattomista tuotteista. Lisäksi yrityksiä ja vähittäismyyntialustoja olisi kehotettava kehittämään sellaisia liiketoimintakäytäntöjä, jotka vähentävät merkittävästi palautettujen tuotteiden ja myymättä jääneiden varastojen määrää. Kuluttajia olisi myös valistettava palautettujen tuotteiden aiheuttamista ympäristövaikutuksista. |
| --- | --- |

3.10.3

3.11   Taloudelliset näkökohdat

| 3.11.1 | ETSK toteaa, että asetusehdotus on pk-yritysten näkökulmasta periaatteessa tervetullut mutta siihen suhtaudutaan myös epäilevästi. Pk-yrityksillä on käytettävissään vain tietty määrä (henkilö)resursseja, ja asetuksessa tarkoitetuilla tukitoimilla olisi erityisesti pyrittävä vastaamaan pk-yritysten tarpeisiin. Pk-yrityksillä on myös vaikeuksia päästä osallistumaan vaadittuihin julkisiin hankintamenettelyihin. Asiaan onkin etsittävä ratkaisuja, jotta osallistuminen olisi mahdollista. Lisäksi pk-yritysten näkökulmasta on tarpeen taata, että kestävyysperiaatteiden mukaisia tuotteita koskeva asetus ja tuotekohtainen sääntely täydentävät toisiaan. Näin voidaan välttää moninkertaisia kustannuksia ja byrokratiaa. |
| --- | --- |

3.11.1

| 3.11.2 | Korjausalan toimijoilla on keskeinen asema tuotteiden pitkän käyttöiän kannalta. Siksi olisi helpotettava sitä, että korjauspalveluiden tarjoajat, uudelleenkäyttöön erikoistuneet yhteisötalouden yritykset ja kansalaisyhteiskunnan toteuttamat tai paikalliset korjausaloitteet löytävät helpommin paikkansa tässä kiertotalouteen perustuvassa mallissa. Esimerkiksi Saksassa ja Itävallassa on osoittautunut korjausaloitteiden kannalta toimivaksi käytännöksi ottaa korjausvakuutus, joka samalla lisää korjaustoiminnan legitimiteettiä. |
| --- | --- |

3.11.2

| 3.12 | Komission tiedonannossa todetaan uusien kiertotalouden liiketoimintamallien (6) olevan tärkeä väline. Niiden on oltava vetovoimaisia, trendikkäitä ja houkuttelevia yrityksille ja kuluttajille ja taattava asianmukaiset työolot ja -ehdot. Tällaisia malleja on jo käytössä, ja niihin lukeutuvat esimerkiksi jakamistalous, tuote palveluna -ratkaisut ja käyttömääräperusteinen hinnoittelu. ETSK kehottaa kannustamaan hyvien käytäntöjen nykyisten vaihtofoorumeiden käyttämiseen ja mukauttamaan foorumeita kiertotalouden ajankohtaisten haasteiden mukaisesti. Tähän mennessä koottujen esimerkkien joukossa on mm. BauKarussell-hanke, jossa rakennusten purku- ja muutostöiden yhteydessä kertyvää materiaalia tarjotaan uusille käyttäjille, sekä korjausverkostoja, joiden kautta kuluttajat ja korjaajat voivat saada yhteyden toisiinsa. Monet tietokannat eivät kuitenkaan ole houkuttelevia palveluntarjoajien ja käyttäjien silmissä. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK kiinnittää huomiota tarpeeseen lisätä kuluttajien tietoisuutta kestäväpohjaisesta toiminnasta ja jatkaa tuotteiden käyttämistä niiden käyttöiän päättymiseen asti. Tieteelliset tutkimukset (7) osoittavat, että toimivia tavaroita (esim. kannettavia tietokoneita, matkapuhelimia ja leivänpaahtimia), joita ei enää käytetä, säilytetään kotitalouksissa jopa kuuden vuoden ajan. Kuluttajille onkin tarjottava asianmukaisia kannustimia laittaa tarpeettomiksi käyneet tavarat kiertoon. |
| --- | --- |

3.13

3.14   Sosiaaliset näkökohdat

| 3.14.1 | ETSK:n on valitettavasti todettava, että asetus ei kata sosiaalisia näkökohtia. Viittaus komission ehdotukseen yritysten huolellisuusvelvoitetta koskevaksi direktiiviksi (8) ei vaikuta riittävältä, koska direktiivissä asetetaan prosessisuuntautunut lähestymistapa globaalien arvoketjujen suhteen selkeästi etusijalle eikä se voisi kattaa tuotekohtaisia sosiaalisia kysymyksiä asianmukaisesti. ETSK painottaa, että kestävän kehityksen näkökulmasta kaikkia kolmea ulottuvuutta eli taloudellista, sosiaalista ja ekologista kestävyyttä on aina käsiteltävä yhdessä. Komitea kehottaakin komissiota tarkastelemaan ehdotettua asetusta vielä uudelleen siltä kannalta, olisiko siihen järkevä sisällyttää myös tuotekohtaisia sosiaalisia näkökohtia. |
| --- | --- |

3.14.1

| 3.14.2 | ETSK huomauttaa, että vihreät työpaikat eivät ole automaattisesti kestävyysperiaatteiden mukaisia, ellei kaikkia kestävän kehityksen tavoitteita oteta huomioon. Erityisesti kilpailuun liittyvien syiden vuoksi on syytä varmistaa, että työelämän normeja noudatetaan. |
| --- | --- |

3.14.2

| 3.14.3 | Euroopan työmarkkinaosapuolten toteuttamassa tutkimushankkeessa (9) on käsitelty kiertotalouden vaikutuksia työllisyyteen ja työoloihin ja -ehtoihin. Siirtyminen kiertotalouteen voisi luoda 250 000–700 000 työpaikkaa vuoteen 2030 mennessä. Vaikutukset vaihtelevat huomattavasti aloittain ja alueittain: jätehuolto- ja korjausalat hyötyvät siirtymästä keskimääräistä enemmän, kaivos- ja kemianteollisuudessa vaikutukset taas ovat melko kielteisiä. Myös hyvin koulutettu työvoima on tarpeen (esim. jätehuollon alalla). Yleisesti ottaen on huolehdittava siitä, että tarjolla on hyviä työpaikkoja ja palkat ovat kunnollisia. ETSK pitää valitettavana, ettei komissio tällä hetkellä kaavaile työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua työntekijöille kiertotalouteen siirtymisestä aiheutuvien seurausten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

3.14.3

4.   Erityistä

4.1   Digitaalisten tuotepassien, ympäristö- ja muiden merkkien sisältämät tiedot

| 4.1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että digitaalisen tuotepassin on määrä mahdollistaa pääsy kattaviin tuotetietoihin. Tietojen olisi oltava kohdennetusti ja vaivattomasti kaikkien toimitusketjun toimijoiden saatavilla. Sisällön on tarkoitus tarjota kuluttajille kiertotalousajattelun mukainen perusta osto-, uudelleenkäyttö-, korjaus- ja hävittämispäätösten tekemistä varten, ja se kattaa seuraavaa: tuotteen hiilidioksidipitoisuus, harvinaisten maametallien osuus, vaaralliset ainesosat, kierrätyskelvottomat materiaalit, korjattavissa olevien osien luettelo ja tällaisten osien saatavuus tai ohjelmistojen yhteydessä yhteensopivuus sekä kustannukset. Mahdollisuus sisällyttää digitaaliseen tuotepassiin tietoa myös muista kestävyysnäkökohdista on tervetullut (10). Komitea ehdottaa, että digitaalista tuotepassia täydennetään korjausindeksillä, joka kertoo erityisesti keskeisten kuluvien osien korjattavuudesta, varaosien hinnasta ja siitä, mihin asti niitä on saatavilla, sekä tiedoilla työolosuhteista, joissa tuotteet on valmistettu. Olennaiset tiedot, esimerkiksi tuotteen takuu ja hiilidioksidipitoisuus, olisi asetettava kuluttajien saataville myös fyysisessä muodossa. |
| --- | --- |

4.1.1

Digitaalisen tuotepassin ei pitäisi vaatia yrityksiltä lisäresursseja (tiedonkeruu), vaan sen olisi pikemminkin pohjauduttava olemassa oleviin järjestelmiin. Vaatimus asettaa saataville yhä avoimempia mutta samalla arkaluonteisia tietoja saattaa kuitenkin edellyttää myös teollisoikeuksia koskevan päätöksen johdonmukaisuuden tarkistamista.

4.1.2   Merkit

Merkkien avulla on tarkoitus antaa kuluttajille sellaisia tuotetietoja, joiden sisältö on vielä täsmennettävä delegoiduin säädöksin. ETSK korostaa, että asiakkaille on annettava paikkansapitävää ja selkeää tietoa niin, että se on selvästi näkyvillä. Olennaisia ovat tässä yhteydessä ilmastovaikutuksia, sisältöä ja koostumusta, työelämän normien noudattamista, kestävyyttä ja korjattavuutta koskevat tiedot.

4.1.3   Ympäristömerkit

Monille tuotteille ja palveluille on myönnetty asiantuntijalausunnon pohjalta EU-ympäristömerkki. Tarkoituksena on, että ympäristöystävälliset, kestävät ja laadukkaat tuotteet ja palvelut ovat merkin ansiosta helposti kuluttajien tunnistettavissa, ja lisäksi sen on määrä mahdollistaa vertailu muiden tuotteiden ja palvelujen kanssa. Ympäristömerkkivaatimukset eivät kuitenkaan voi korvata ekosuunnitteluasetukseen perustuvaa tuotelainsäädäntöä vaan korkeintaan täydentää sitä, ja viranomaisten ekosuunnitteluasetuksen nojalla suorittaman valvonnan on katettava myös ympäristömerkkiin liittyvät tiedot.

4.2   Verkkomarkkinapaikat

On tärkeää, että kaikilla talouden toimijoilla on tasapuoliset toimintaedellytykset. Siksi olisi eritoten syytä soveltaa vastuusäännöksiä verkkomarkkinapaikkoihin silloin, kun muut toimitusketjun toimijat eivät ryhdy toimiin vaatimustenvastaisten tuotteiden johdosta (11).

| 4.3 | Markkinavalvonta eli tarkastukset, kiellot ja sakot jätetään jäsenvaltioiden hoidettavaksi, ja rikkomuksia koskevat tiedot julkaistaan markkinavalvonnan tieto- ja viestintäjärjestelmässä (ICSMS), joka on vaatimustenvastaisiksi tai vaarallisiksi todettuja tuotteita koskeva eurooppalainen raportointi- ja tietojärjestelmä. ETSK kannattaa ehdotusta markkinavalvonnan laajentamisesta ja parantamisesta, sillä 10–25 prosenttia tutkituista tuotteista ei ole ekosuunnitteludirektiivin mukaisia (12). Jotta jäsenvaltiot voivat hoitaa omat tehtävänsä, markkinavalvontaan on osoitettavat riittävät resurssit. Rikkomuksiin liittyen olisi erityisesti varmistettava, että kun tuotteiden vaatimustenvastaisuuksista ilmoitetaan, markkinavalvontaviranomaiset ryhtyvät asianmukaisiin jatkotoimiin ilmoitusten johdosta. Kielteisiä esimerkkejä vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kiertämisestä saadaan valitettavasti aina silloin tällöin, kuten äskettäin kävi koronasuojamaskien kohdalla. Viranomaisten tuleekin tehdä jatkuvasti satunnaistarkastuksia. Myös kuluttajajärjestöt olisi otettava toimintaan mukaan: niillä on tarvittavaa asiantuntemusta, ja ne voivat sen pohjalta paljastaa rikkomuksia. Tämä olisi nopea ja tehokas keino, joka täydentäisi kuluttajien yhteisten etujen suojaamiseksi nostettavista edustajakanteista annettua direktiiviä. Tehokas markkinavalvonta kaikissa jäsenvaltioissa edellyttää Euroopan komissiolta erittäin aktiivista roolia tällä alalla, jotta valvonta on yhtä tiukkaa kaikkialla ja kaikilla Euroopan talousalueella toimivilla yrityksillä on näin ollen tasapuoliset toimintaedellytykset. Lisäksi komitea kiinnittää huomiota siihen, että ICSMS:n etusivun helppokäyttöisyydessä ja tietosisällössä on vielä parantamisen varaa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Ekologisen suunnittelun foorumi ja kaikkien sidosryhmien osallistuminen tähän prosessiin ovat tervetulleita, mutta on pidettävä huoli siitä, että foorumi toimii tehokkaasti ja että se on toimivaltainen ja pätevä hoitamaan esitettyjä tehtäviä ja sillä on tähän tarvittavat resurssit. Foorumi ei esimerkiksi voi huolehtia itsesääntelytoimenpiteiden arvioinnista, vaan tämä on viranomaisten tai Euroopan komission tehtävä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Itsesääntelytoimenpiteiden tulee vain poikkeustapauksessa olla vaihtoehto tuoteryhmäkohtaisille delegoiduille säädöksille. Jos niitä sovelletaan, niiden olisi oltava selkeys-, markkinakattavuus- ja laatuvaatimuksiltaan delegoitujen säädösten kaltaisia. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK haluaa käsiteltävänä olevan aihepiirin yhteydessä tuoda nimenomaisesti esiin Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumin (13). Tällä ETSK:n ja Euroopan komission maaliskuussa 2017 yhdessä käynnistämällä aloitteella tuetaan uusia kumppanuuksia ja kiertotalousratkaisujen jatkokehittämistä kaikkialla Euroopassa. Tarkoituksena on myös korostaa, miten tärkeän panoksen kiertotalous voi antaa YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

4.6

Bryssel 14. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Circle Economy: The Circularity Gap Report 2022, Project Platform for Accelarating the Circular Economy (PACE).

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/energy-climate-change-environment/standards-tools-and-labels/products-labelling-rules-and-requirements/energy-label-and-ecodesign/about_fi#Energiansäästö

2

(3)  Pomberger, R. (2020). Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit https://doi.org/10.1007/s00506-020-00721-5, https://doi.org/10.1007/s00506-019-00648-6

3

Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit

(4)  Komission tiedonanto ”EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa” (COM(2018) 28 final).

4

(5)  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 118.

5

(6)  Ks. asiakokonaisuuteen INT/778 kuuluva lausunto aiheesta ”Innovointi uusien liiketoimintamallien vauhdittajana” (valmisteleva lausunto) (EUVL C 303, 19.8.2016, s. 28).

6

(7)  Asiakokonaisuuteen NAT/851 liittynyt julkinen kuuleminen, Gudrun Obersteinerin esitelmä, 29. huhtikuuta 2022.

7

(8)  COM(2022) 71 final.

8

(9)  https://www.etuc.org/en/publication/european-social-partners-project-circular-economy-and-world-work-0

9

(10)  COM(2022) 142 final – 2022/0095 (COD), s. 29, kohta 26.

10

(11)  Huom. Asiakokonaisuuteen INT/957 kuuluvassa lausunnossa tuoteturvallisuusdirektiivin tarkistuksesta (EUVL C 105, 4.3.2022, s. 99) tuodaan jo esiin tärkeitä tuoteturvallisuuteen liittyviä näkökohtia.

11

(12)  J. Bürger, G. Paulinger, Wienin työntekijäkamari (2022). https://emedien.arbeiterkammer.at/viewer/resolver?urn=urn:nbn:at:at-akw:g-5230098, s. 88.

12

(13)  https://circulareconomy.europa.eu/platform/

13

---

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/130 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/130

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU ja kaatopaikoista 26 päivänä huhtikuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta”

(COM(2022) 156 final – 2022/0104 (COD))

ja

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi teollisuuslaitosten ympäristötietojen ilmoittamisesta ja teollisuuspäästöportaalin perustamisesta”

(COM(2022) 157 final – 2022/0105 (COD))

(2022/C 443/19)

| Esittelijä: | Stoyan TCHOUKANOV |
| --- | --- |

Esittelijä:

Stoyan TCHOUKANOV

| Lausuntopyynnöt | Euroopan parlamentti, 2.5.2022 (COM(2022) 156 final)
  Euroopan parlamentti, 5.5.2022 (COM(2022) 157 final)
  neuvosto, 10.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 30.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.7.2022 |
| Täysistunnon numero | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 183/3/1 |

Lausuntopyynnöt

Euroopan parlamentti, 2.5.2022 (COM(2022) 156 final)

Euroopan parlamentti, 5.5.2022 (COM(2022) 157 final)

neuvosto, 10.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

30.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

14.7.2022

Täysistunnon numero

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

183/3/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa vahvasti yhdistettyä lähestymistapaa ja politiikan yhdenmukaisuutta pyrittäessä suojelemaan ekosysteemejä ja ihmisten terveyttä ympäristön pilaantumisen haitallisilta vaikutuksilta, mikä tuottaa samalla liitännäishyötyjä EU:n kansalaisille ja teollisuudelle. Siksi ETSK suhtautuu myönteisesti teollisuuden päästödirektiivin (1) sekä epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevasta eurooppalaisesta rekisteristä (E-PRTR) annetun asetuksen tarkistamista koskeviin ehdotuksiin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että seuraavat kymmenen vuotta ovat ratkaisevan tärkeät EU:n vihreän kehityksen ohjelmassa vuodelle 2050 asetettujen, päästöjen nollatasoa ja myrkytöntä ympäristöä koskevien tavoitteiden kannalta, ja että nyt jos koskaan tarvitaan joustavaa ja selkeää sääntelyprosessia. |
| --- | --- |

1.2

Teollisuuden päästödirektiiviä koskevat huomautukset:

| 1.3 | Tarkistetussa 15 artiklan 3 kohdassa ehdotetaan uudeksi oletusarvoiseksi käytännöksi, että lupien myöntäjät asettavat tiukimmat mahdolliset päästöjen raja-arvot, jotka vastaavat pienimpiä saavutettavissa olevia päästöjä, kun laitoksessa käytetään parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT). ETSK pitää tätä selvennystä tervetulleena ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseksi pilaantumisen lähteellä ja katsoo sen olevan linjassa teollisuuden päästödirektiivin kanssa. Luvan myöntämisvaiheessa on otettava huomioon tarkka soveltamisala sekä teknologian rajat asiaankuuluvan parhaan käytettävissä olevan tekniikan vertailemiseksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK nostaa esille seuraavat selvennystä vaativat kysymykset: Millä perusteilla ja toteutettavuuskriteereillä toiminnanharjoittajan suorittama toteutettavuusanalyysi tehtäisiin? Sisältyykö siihen Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevien vertailuasiakirjojen (BREF-asiakirjat) vertailuraportin lisäksi analyysin validointia muiden tekniikoiden toimittajien, kansalaisjärjestöjen tai asianomaisen yleisön toimesta? Millainen on lupaviranomaisen rooli? |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK:n mielestä säännöksiä voitaisiin tehostaa tekemällä seuraavat parannukset: Säännöksissä voitaisiin viitata parhaan käytettävissä olevan tekniikan määrittämisperusteisiin (nyt liitteessä III), jotta toiminnanharjoittajilla on mahdollisuus esittää perustelut sellaisille asiaankuuluville elementtien välisille vaikutuksille, jotka saattavat haitata ehdotettujen parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvien päästötasojen saavuttamista. Ehdotuksessa olisi vahvistettava poikkeusten enimmäisvoimassaoloaika, esimerkiksi [kolme] tai [neljä] vuotta, jotta ei anneta perusteetonta kilpailuetua sellaisille toiminnanharjoittajille, jotka hyödyntävät poikkeuksia toistuvasti tai pitkäaikaisesti. Kuulemalla etukäteen vähintään kolmea riippumatonta tekniikan tarjoajaa eri alojen näkemykset ja edut tulisivat huomioiduiksi. Edellytyksiä olisi selkeytettävä esimerkiksi vaatimalla perusteellisen vaikutustenarvioinnin toteuttamista ehdotetuista vaihtoehdoista, jotta varmistetaan tiukimman parhaan käytettävissä olevan tekniikan mahdollisimman laaja käyttö, mukaan lukien ympäristönlaatunormien noudattaminen sekä nollapäästötavoitteen huomioon ottaminen kyseisessä arvioinnissa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kehottaa painokkaasti seuraamaan tiiviisti vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita samalla kun otetaan käyttöön yläindikaattoreita ympäristön eri elementtejä koskevien tavoitteiden osalta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK on Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että saastuttaja maksaa periaate olisi määriteltävä selkeästi. Avoimuuden ja kattavuuden nimissä taloudellisten kustannusten ja yhteiskunnallisten hyötyjen punnitsemisen lisäksi olisi analysoitava myös indikaattoreita, joilla mitataan yhteiskunnallisten kustannusten sekä yhteiskunnallisten ja ympäristöhyötyjen suhdetta. Ympäristöhyötyihin olisi luokiteltava muun muassa terveyteen ja ilmastonsuojeluun liittyvät hyödyt; vahingon kustannuksia mittaavassa menetelmässä olisi käytettävä ainoastaan enemmän suojelevia menetelmiä, kuten OECD:n/Yhdysvaltojen hintatasoon mukautettua Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) tilastollista elämän arvoa mittaavaa menetelmää. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK:n mielestä haasteena ei ole niinkään uraauurtavien tekniikoiden kehittäminen (innovointi) vaan niiden käyttöönotto teollisessa mittakaavassa. Eräs keskeinen este voi liittyä siihen, että ulkoisia kustannuksia ei oteta huomioon. Vahingon kustannuksia koskevan menetelmän soveltamisesta syntyvät varat voitaisiin ohjata uuteen EU:n rahastoon, jolla pyrittäisiin vähentämään pilaantumista ja tukemaan teollisuuden muutosta, tai muihin, olemassa oleviin rahastoihin, kuten nykyaikaistamis- ja innovointirahastoihin. Toiminnanharjoittajien olisi sen jälkeen voitava hakea rahoitusta näistä varoista tarjouskilpailumenettelyssä. Näin tarjottaisiin kannustimia EU:n vihreän kehityksen ohjelman toteuttamiseksi tarvittavalle muutokselle. Tässä yhteydessä on huolehdittava siitä, että muutos tukee paikallista ja kestävää talouden uudelleenkehitystä ja on täysin sopusoinnussa sosiaalisesti hyväksyttävän oikeudenmukaisen siirtymän kanssa. Tukea olisi myönnettävä teollisuudenaloille ja palveluille, jotka todella edistävät EU:n vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita. Erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, että kaikkia siirtymän tukemiseen tarkoitettuja varoja on hallinnoitava EU:n tasolla siten, että vältetään mahdolliset valtiontukijärjestelmät ja edistetään yhdenmukaistettua yleiseurooppalaista järjestelmää, joka on EU:n sisämarkkinaperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK pitää ilmastonsuojelua tärkeänä ja katsoo, että kehyksessä säädetään yhdistetystä lähestymistavasta, jossa kaikki käytettävissä olevat välineet on otettu huomioon. Ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevien toimenpiteiden toteuttaminen ei saisi riippua siitä, onko toimenpide ilmastonsuojelun kannalta perusteltua. ETSK tukee vahvasti yhdistettyä lähestymistapaa sekä politiikkojen yhdenmukaisuutta, millä saadaan aikaan liitännäishyötyjä. Direktiivin 9 artiklan 1 kohdassa rajoitetaan jäsenvaltioiden mahdollisuutta määrätä lisätoimenpiteitä EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluville toiminnanharjoittajille, ja siksi tämä säännös suositellaan poistamaan. Vaikka säännös poistettaisiin, teollisuuteen ei sovellettaisi välittömästi kasvihuonekaasupäästöjen raja-arvoja. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK katsoo, että eurooppalaisen turvaverkon päivittäminen viimeisimpien ja nykyaikaisten parasta käytettävissä olevaa tekniikka koskevien vaatimusten mukaisesti voisi merkittävästi tehostaa parhaan käytettävissä olevan tekniikan käyttöönottoa ja lisätä yleisiä hyötyjä erityisesti suurten polttolaitosten tapauksessa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK korostaa myös tarvetta parantaa tasapuolisia toimintaedellytyksiä: jätteenpoltossa päästöjen raja-arvoja on noudatettava varsinaisen toiminta-ajan kuluessa, ja suurten polttolaitosten toiminnanharjoittajat voivat puolestaan jättää huomiotta käynnistyksen ja alasajon aikana syntyvät päästöt. ETSK katsoo, että toiminnan jatkamista puhdistinlaitteiden rikkouduttua ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Direktiivin oikeasuhtaisen ja mahdollisimman kustannustehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi ETSK suosittaa painokkaasti, että direktiivin soveltamisalaa mukautetaan laajaperäisen karjankasvatuksen osalta sen perusteella, mikä on eläintiheys rehuhehtaaria kohden. Laidunkasvatus olisi otettava asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Ehdotuksessa esitetään joitakin keinoja parantaa noudattamisen arviointia, mutta tätä koskevat yksityiskohdat tullaan esittämään täytäntöönpanosäädöksessä, joka on määrä antaa vasta kahden vuoden kuluttua uuden direktiivin voimaantulosta. ETSK:n mielestä tämä on aivan liian myöhään – jo nyt olisi asetettava säännöksiä, joissa edellytetään tarkkailulaitteiden vähimmäistason kalibrointitiheyttä, ja vaatimuksia, joiden mukaan mittausten epätarkkuus ei saa ylittää huippuluokan mittauslaitteilla saavutettavaa tasoa. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK näkee jotain etua siinä, että pyritään suurempiin kuin vain asteittaisiin parannuksiin laitosten tasolla, sillä tavoitteena on nopeampi ja perusteellisempi siirtymä tuotantomenetelmien osalta. Painopisteiksi ehdotetaan seuraavia toimintoja: energian tuotanto ja säästäminen, veden laatu ja vedenjakelupalvelut, kasvi-/eläinvalkuaisen ja muiden elintarvikkeiden ja juomien tuotannon muutos, resurssien hallinta, huolta aiheuttavien kemikaalien korvaaminen sekä maaperän kunnostaminen ja hedelmällisyys. |
| --- | --- |

1.14

Teollisuuspäästöportaalia (E-PRTR) koskevat huomautukset:

| 1.15 | Ehdotuksessa ei hyödynnetä tilaisuutta säätää vuotuista vaatimustenmukaisuusraporttia varten jo nyt tuotettujen, vertailuun ja vaatimustenmukaisuuden seurantaan käytettyjen ympäristönsuojelun tasoa koskevien tietojen (teollisuuden päästödirektiivin 14 artiklan 1 kohta) tehokkaammasta käytöstä. Raportointivelvollisuuden mukainen yhdenmukaistettu ilmoituslomake, joka sisältäisi pakollisia osioita vuotuista vaatimustenmukaisuusraporttia varten, mahdollistaisi näiden tietojen automaattisen poiminnan EEA:n portaalista ja helpottaisi huomattavasti keskeisten ympäristönsuojelun tasoa koskevien tietojen saatavuutta EU:n tasolla useiden eri loppukäyttäjäryhmien kannalta. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK korostaa, että ympäristönsuojelun tasoa koskevien tietojen saatavuus paranisi ympäristöjärjestelmään liittyvien osioiden osalta. E-PRTR-rekisterin yhteydessä esitetään jo nyt useita näitä osa-alueita (esim. resurssien ja veden uudelleenkäyttö, jätteen syntymisen ehkäiseminen, vaarallisten aineiden korvaaminen ja käyttö) koskevaa raportointia. Teollisuuden päästödirektiiviin liittyvän raportoinnin virtaviivaistaminen tietojen sisällyttämiseksi portaaliin vähentäisi näin ollen hallinnollista rasitetta ja lisäisi näiden tietojen hyödyllisyyttä. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Ilmoittamiskynnysten säilyttäminen lisää toimivaltaisten viranomaisten hallinnollista rasitetta, sillä tällöin niiden on tarkastettava lisäksi, ylittyvätkö epäpuhtauksia koskevat raja-arvot. Silloin kun seurantatietoja on olemassa, niitä olisi käytettävä ja niistä olisi näin ollen raportoitava, sillä muutoin menetetään kiinnostavaa tietoa niistä tekijöistä, joiden ansiosta päästöjen ilmoittamiskynnys on alittunut. ETSK on siksi eri mieltä ilmoittamiskynnyksistä. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Ilmoitettavien epäpuhtauksien luettelo on säilynyt muuttumattomana vuodesta 2004 lähtien. ETSK ei ole vakuuttunut siitä, että tunnistettujen huolta aiheuttavien epäpuhtauksien luetteloinnin siirtäminen myöhemmäksi on asianmukaista. Raportointivelvoitteet koskevat jo kaikkia 14 artiklassa yksilöityjä epäpuhtauksia. ETSK ei näe lisäarvoa siinä, että tekstissä ainoastaan viitataan jo luvan saaneisiin liitteessä XIV lueteltuihin erityistä huolta aiheuttaviin aineisiin, kun taas teollisuuden päästödirektiivin säännökset koskevat ”vaarallisia aineita”. ETSK onkin sitä mieltä, että PRTR-asetuksen liitteessä II olisi lueteltava suoraan ja laajemmin aineita, joilla on huolta aiheuttavia ominaisuuksia, osana EU:n jätekoodien mukaista pakollista raportointia. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | ETSK:n mielestä EEA:n portaalin olisi mahdollistettava ympäristön pilaantumisen ja epäpuhtauksien ehkäisemiseen liittyvien luparajojen vertailu samankaltaisten laitosten välillä, mieluiten maailmanlaajuisella tasolla. ETSK suosittelee teollisuuden päästödirektiiviin / parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan ja ympäristöjärjestelmään liittyvien vaatimusten nojalla jo nyt tuotettujen tietojen integrointia. Epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevista rekistereistä tehdyn pöytäkirjan 1 artiklassa viitataan PRTR-rekisterien kolmeen tavoitteeseen: kansalaisten tiedonsaannin parantamiseen, joka myös helpottaa yleisön osallistumista ympäristöä koskevaan päätöksentekoon, sekä ympäristön pilaantumisen estämisen ja vähentämisen edistämiseen. Näistä tavoitteista kahteen viimeksi mainittuun ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | ETSK katsoo myös, että ympäristötehokkuuden vertailun ja vaatimusten noudattamisen edistäminen EU:n tasolla, tietotekniikan ylläpidon ja neuvontapalvelujen luominen sekä tätä varten toteutettavat yhteiset toimet (talousarvio ja välineet) edistäisivät loppukäyttäjäryhmien etuja paljon laajemmin ja monipuolisemmin sekä kannustaisivat teollisuutta vaihtamaan entistä aktiivisemmin ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseen liittyviä hyviä käytäntöjä. |
| --- | --- |

1.20

2.   Tausta

| 2.1 | Teollisuuden päästödirektiivi eli direktiivi 2010/75/EU on EU:n tärkein väline ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseksi yhtenäisesti sen lähteellä ja laajamittaisen teollisen toiminnan yleisen ympäristönsuojelun korkean tason saavuttamiseksi. Näin ollen tässä direktiivissä piilee mahdollisuus määrittää itse julkistettu nollapäästötavoite konkreettisesti, ja lisäksi se edistää terveyttä. Direktiivin uudelleentarkastelu on testi, jonka avulla EU:n päätöksentekijät voivat osoittaa suhtautuvansa vakavasti EU:n vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden toteuttamiseen käytännössä erityissäännösten avulla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Arviointi sai alkunsa EU:n vihreän kehityksen ohjelmasta. Tiettyjen teollisten toimijoiden ammattijärjestöjen edustajien ja muiden kansalaisyhteiskunnan edustajien välillä mutta myös asianosaisten alan sidosryhmien keskuudessa on näkemyseroja. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tarkastelun kohteena on teollisuuden päästödirektiiviä koskeva tarkistettu ehdotus yhdessä epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevan eurooppalaisen rekisterin perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 166/2006 (2) kanssa, jolla pannaan täytäntöön vuonna 2006 tehty YK:n Euroopan talouskomission (UNECE) Århusin sopimuksen päästö- ja siirtorekistereitä koskeva pöytäkirja (3). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Teollisuuden päästödirektiiviä koskevan tarkistetun ehdotuksen yleiskatsaus: Euroopan komission mukaan tavoitteena on muuttaa lainsäädäntö tulevaisuuteen suuntautuneeksi kehykseksi vihreän siirtymän edellyttämän teollisuuden muutoksen tukemiseksi. Ehdotuksen perustan muodostavat keskeiset osa-alueet ovat: 1. Tehokkuuden parantaminen, 2. Innovointi, 3. Resurssit ja kemikaalit sekä 4. Hiilestä irtautuminen. Näiden keskeisten osa-alueiden täytäntöönpano riippuu suoraan teollisuuden päästödirektiivin soveltamisalasta, joka esitetään sen liitteessä I ja jota voitaisiin pitää viidentenä osa-alueena. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tarkistetun E-PRTR-ehdotuksen yleiskatsaus: Teollisuuslaitosten ympäristötietojen ilmoittamisesta ja teollisuuspäästöportaalin perustamisesta annetun tarkistetun asetusehdotuksen tarkoituksena on parantaa raportointivirtojen integrointia keskitetyn sähköisen tietokannan (EEA:n teollisuuspäästöportaali (4)) ja resurssien käyttöä koskevan raportoinnin avulla sekä asettamalla tiedot asiayhteyteen. Ehdotuksen on tarkoitus kattaa vähintään 90 prosenttia päästötiedoista. Pilaavien aineiden luetteloa ja päästöjen ilmoittamiskynnyksiä ei ole muutettu. |
| --- | --- |

2.5

3.   Yleiset huomiot (teollisuuden päästödirektiivi)

| 3.1 | Kansalaisyhteiskunnan tärkeimmät odotukset (5) ovat ilmastonsuojelun toteutuminen yhdistetyn lähestymistavan avulla (ohjaus ja valvonta sekä päästökauppajärjestelmä), direktiivin soveltamisalan uudelleenmuotoilu, muutosta ohjaavat suorituskykyindikaattorit, joustavuuden rajoittaminen ja kunnianhimon lisääminen lupien yhteydessä sekä parhaan käytettävissä olevan tekniikan määrittäminen tulevaisuuteen katsoen ja asettaen etusijalle yleinen etu. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Teollisuuden näkökannoissa on enemmän kirjavuutta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Kaikkiin osa-alueisiin liittyvästä viidennestä tavoitteesta (ks. edellä oleva kohta 2.4) puuttuu kuitenkin keskeinen osatekijä, nimittäin uusiutuvan energian tarve energiatehokkuuden rinnalla. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Tarvitaan vertailevaa analyysia, jotta vältetään samoja päästöjä koskeva yhdenmukaistamaton moninkertainen (2–4-kertainen) lainsäädäntö, joka voisi aiheuttaa sekaannusta. Esimerkiksi energiankantajien osalta päästökauppajärjestelmä näyttäisi olevan motivoivampi vaihtoehto kuin muut rinnakkaiset säännöt. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Lupaprosessia olisi virtaviivaistettava, tehostettava ja yksinkertaistettava. Menettelyn nopeuttamiseksi ja tehostamiseksi on kehitettävä viranomaisten valmiuksia ja parannettava prosessin valmistelua. Lupahakemustiivistelmää koskeva ehdotus voi kenties auttaa ratkaisemaan nämä kysymykset. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Seuraamusten (kielteinen motiivi) ja kannustimien välillä tarvitaan herkempi tasapaino, ja on suosittava kannustimia, jotta pilaantumisen ehkäisemisen/vähentämisen saralla saavutetaan tuloksia nopeammin. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.3 | Työntekijöiden edustajajärjestöt suhtautuvat ehdotukseen myönteisesti: työntekijät ovat sitoutuneet teollisuuden vihreään muutokseen ja muistuttavat, että kyseessä ei ole niinkään teknologinen vaan yhteiskunnallinen haaste. On huolehdittava asianmukaisesti siitä, että laajempi yleisö ja työntekijät hyötyvät EU:n vihreän kehityksen ohjelman toteuttamiseksi tarvittavista laajemmista pilaantumisen ehkäisemistoimista ja että nämä toimet ovat täysin sopusoinnussa oikeudenmukaisen siirtymän kanssa. Työntekijäjärjestöt katsovat, että ympäristönsuojelua ja ihmisten terveyttä koskevat tiukemmat EU:n säännöt ovat työvoiman edun mukaiset ja tukevat korkealaatuisten työpaikkojen syntymistä, kun teollisuudesta itsestään tulee kestävä. Tästä hyvänä esimerkkinä on Ruotsin siirtymä vihreään teräkseen. Tiukemmat pilaantumista koskevat normit voivat auttaa houkuttelemaan investointeja, joiden avulla EU:n teollisuuden infrastruktuuri kykenee saavuttamaan nollapäästötavoitteen. Työntekijäjärjestöt kannattavat teollisuustoiminnan yhteydessä tuotettujen ja käytettävien vaarallisten aineiden korvaamiseen tähtäävien toimien nopeuttamista, ja siten ne kannattavat myös avoimuuden lisäämistä ja käyttäjäystävällistä tiedonsaantia kemikaalien hallintajärjestelmistä. |
| --- | --- |

3.3

4.   Erityishuomiot (teollisuuden päästödirektiiviä koskeva tarkastelu)

4.1   Osa-alue 1: Parhaan käytettävissä olevan tekniikan käyttöönottoa koskevien vaatimusten tiukentaminen lupavaiheessa

| 4.1.1 | Ehdotuksessa tunnustetaan, että eräs merkittävimmistä epäonnistumisista on se, että suurin osa lupaehdoista noudattaa löyhimpiä kulloistenkin parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvien päästö-/ympäristönsuojelun tasojen sallimia pilaantumistasoja (15 artiklan 3 kohta). Tarkistetussa 15 artiklan 3 kohdassa ehdotetaan uudeksi oletusarvoiseksi käytännöksi, että lupien myöntäjät vahvistavat ”mahdollisimman tiukat päästöjen raja-arvot, jotka vastaavat alhaisimpia päästöjä, jotka voidaan saavuttaa laitoksessa soveltamalla parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa”. ETSK pitää tätä selvennystä tervetulleena ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseksi pilaantumisen lähteellä ja katsoo sen olevan linjassa teollisuuden päästödirektiivin kanssa. Luvan myöntämisvaiheessa on otettava huomioon tarkka soveltamisala sekä teknologian rajat asiaankuuluvan parhaan käytettävissä olevan tekniikan vertailemiseksi. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Viittaamalla viimeisessä kohdassa vaihteluväliin ”tiukan mutta teknisesti toteutettavissa olevan” välillä tekisi tekstistä sisäisesti johdonmukaisen ja yhdenmukaisemman EU:n vihreän kehityksen ohjelman kanssa. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Ehdotuksen mukaan toiminnanharjoittajan on analysoitava ”mahdollisuutta saavuttaa” parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvien päästötasojen vaihteluvälin ”tiukimmat vaatimukset” sekä osoitettava ”paras tehokkuus, joka laitoksessa voidaan saavuttaa soveltamalla BAT-päätelmissä kuvattua parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa”. Tätä säännöstä on selvennettävä (ks. suositukset). |
| --- | --- |

4.1.3

Poikkeuksia koskeva säännös (15 artiklan 4 kohta)

| 4.1.4 | Viittauksella, jossa kielletään kaikki sellaiset poikkeukset, jotka voivat vaarantaa ympäristönlaatunormin noudattamisen, muunnetaan ennalta varautuva ja ennaltaehkäisevä lähestymistapa selkeämpään oikeudelliseen sanamuotoon, ja se saa siksi kannatusta, kuten myös seurantaa koskevien lisävaatimusten asettaminen vastaanottavaan ympäristöön kohdistuvien vaikutusten mittaamiseksi. |
| --- | --- |

4.1.4

Selventävä menetelmä kustannus-hyötyanalyysin tekemiseksi

| 4.1.5 | Uudessa liitteessä II ehdotetaan kustannus-hyötyanalyysimenetelmää osana uusia periaatteita, joita on noudatettava poikkeuksia myönnettäessä. Ympäristöhyötyihin olisi luokiteltava muun muassa terveyteen ja ilmastonsuojeluun liittyvät hyödyt; vahingon kustannuksia mittaavassa menetelmässä olisi käytettävä ainoastaan enemmän suojelevia menetelmiä, kuten OECD:n/Yhdysvaltojen hintatasoon mukautettua EEA:n tilastollista elämän arvoa mittaavaa menetelmää (ETC/ATNIn raportti nro 4/2020 (6)). |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Parannettua kustannus-hyötyanalyysimenetelmää olisi käytettävä myös seuraamusten ja korvausten tason määrittämiseen sekä sen määrittämiseen, mitä olisi pidettävä ”taloudellisesti kannattavana” parasta mahdollista käytettävissä olevaa tekniikkaa määritettäessä. Tätä menetelmää voitaisiin käyttää myös ulkoisten kustannusten huomioon ottamiseksi järjestelmällisesti, mikä mahdollistaisi myös lisävarojen tuottamisen, ja näillä varoilla voitaisiin tukea uuden läpimurtoteknologian käyttöönottoa. |
| --- | --- |

4.1.6

Jätevedenpoistoa koskevat huomautukset

| 4.1.7 | Ympäristön suojelun vastaavan tason saavuttamista koskevia vaatimuksia jäteveden epäsuorien päästöjen tapauksessa on tiukennettu (15 artiklan 1 kohta). Suurin osa sidosryhmistä, nimittäin kansalaisyhteiskunta ja vesihuoltoala, kannattaa hyvin pitkälti ehdotukseen sisältyviä muutoksia, sillä siinä asetetaan lisää ehtoja sille, missä tilanteissa epäsuorat jätevesipäästöt ovat sallittuja. On myönteistä, että pilaantumisen aiheuttaman kuormituksen osalta korostetaan vastaavan tason saavuttamista ja että tämä ei rajoita missään olosuhteissa 18 artiklan (ympäristönlaatunormien noudattaminen) soveltamista. Laimentamisen kieltämiseksi voitaisiin käyttää tiukempaa sanamuotoa, ja tiettyjen heikosti biohajoavien epäpuhtauksien osalta olisi otettava käyttöön täyskielto vesiensuojeluun sovellettavan huonontumista koskevan velvoitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | Säännös voisi tuottaa enemmän lisäarvoa, jos biologisen eliminoitavuuden / biohajoavuuden tavoitearvo asetettaisiin missä tahansa päästöjen syntymisvaiheessa. |
| --- | --- |

4.1.8

Joustavuuden rajoittaminen EU:n turvaverkon päivittämisen avulla

| 4.1.9 | Jos ruskohiiltä käyttäviltä suurilta polttolaitoksilta edellytettäisiin, etteivät ne saa ylittää parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvää tiukempaa päästötasoa, pelkästään tällä olisi voitu välttää vuosittain vähintään 42,2 miljardin euron verran terveysvahinkojen aiheuttamia kustannuksia. Liitteessä V esitetyt sitovat vähimmäisvaatimukset perustuvat vuosien 2000 ja 2001 päästötietoihin, ja siksi liitteessä V säädettyjä päästöjen raja-arvoja sekä vaatimustenmukaisuuden valvontajärjestelmää koskevia säännöksiä olisi ETSK:n mielestä muutettava, jotta ne olisivat yhdenmukaisia vuodelta 2017 peräisin olevassa, suuria polttolaitoksia koskevassa tarkistetussa BREF3-vertailuasiakirjassa esitettyjen, suuria kivi-/ruskohiilen polttolaitoksia koskevien tiukkojen parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvien energiatehokkuustasojen ja parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvien päästötasojen kanssa. Ehdotuksessa ei lainkaan perustella sitä, miksi vanhentunutta EU:n turvaverkkoa ei ole tarkistettu. |
| --- | --- |

4.1.9

Muut teollisuuden päästödirektiivin tavoitteiden vaikuttavuutta heikentävät puutteet

| 4.1.10 | Säädöstekstin 18 artiklassa (ympäristönlaatunormit) olisi määritettävä selkeämpiä toimenpiteitä (esim. toiminnan rajoittaminen) tulosperusteisine velvoitteineen, jotta varmistettaisiin, että toimivaltainen viranomainen on velvollinen toteuttamaan ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä (esim. ympäristönlaatunormien noudattamiseen liittyvä ”turvallisuuspuskuri”), 21 artiklan 5 kohdassa olisi hyvä viitata nimenomaisesti kansallisiin ilmansuojeluohjelmiin, kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin ja WHO:n ilmanlaatua koskeviin suuntaviivoihin (7), ja 3 artiklan ensimmäisen kohdan 6 kohtaa olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

4.1.10

Tasapuolisten toimintaedellytysten vahvistaminen, ympäristönsuojelun tasoa koskevat tiedot ja vaatimusten noudattamisen edistäminen

| 4.1.11 | Ehdotuksessa ei ole hyödynnetty tilaisuutta säätää vuotuista vaatimustenmukaisuusraporttia varten jo nyt tuotettujen ympäristönsuojelun tasoa koskevien tietojen (teollisuuden päästödirektiivin 14 artiklan 1 kohta) tehokkaammasta käytöstä. Raportointivelvollisuuden mukainen yhdenmukaistettu ilmoituslomake, joka mahdollistaisi näiden tietojen automaattisen poiminnan EEA:n portaalista, helpottaisi huomattavasti keskeisten ympäristönsuojelun tasoa koskevien tietojen saatavuutta. |
| --- | --- |

4.1.11

| 4.1.12 | ETSK:n mielestä jo nyt olisi asetettava vaatimusten noudattamista edistäviä säännöksiä, joissa säädettäisiin esimerkiksi tarkkailulaitteiden vähimmäistason kalibrointitiheydestä ja edellytettäisiin, että mittausten epätarkkuus ei saa ylittää huippuluokan mittauslaitteilla saavutettavaa tasoa. |
| --- | --- |

4.1.12

Århusin yleissopimuksessa määrättyjen oikeuksien vahvistaminen

| 4.1.13 | Joihinkin yleisön osallistumiseen ja muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuteen liittyviin näkökohtiin on tehty parannuksia, minkä taustalla on muun muassa eräs Århusin yleissopimuksen valvontakomitean käsittelemä tapaus (8). Tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja oikeussuojan saatavuuteen liittyvät 25 artiklassa säädetyt uudet takeet ovat tervetulleita. ETSK katsoo kuitenkin, että 25 artiklan säännöstä olisi muutettava siten, että se koskisi kaikkia teollisuuden päästödirektiivin soveltamisalaan liittyviä, ei ainoastaan 24 artiklaan liittyviä toimia ja laiminlyöntejä. Lisäksi olisi tutkittava huolellisesti ja järjestelmällisesti, onko tiedot määritetty liikesalaisuuksiksi asiaankuuluvan Århusin kehyksen mukaisesti ja missä määrin. |
| --- | --- |

4.1.13

4.2   Osa-alue 2: ”Innovoinnin tukeminen”

| 4.2.1 | ETSK:n mielestä ehdotus ei tarjoa selkeitä välineitä ja kannustimia merkityksellisen innovoinnin edistämiseksi. Ensinnäkin on epäselvää, mitä tällä innovoinnilla on tarkoitus saavuttaa, koska keskeiset suorituskykyindikaattorit ja tulostavoitteet puuttuvat. Ehdotus sisältää joitakin säännöksiä, jotka ohjaisivat ”uusien tekniikoiden” käyttöönottoa. Perusteet, joiden pohjalta määritetään, mikä on uutta tekniikkaa, perustuvat kuitenkin pelkästään teknologisen valmiuden tasoihin. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | ETSK korostaa, että vuodelle 2050 asetettu muutoksen saavuttamisen määräaika on ristiriidassa pilaantumisen ja päästöjen vähentämistä koskevien EU:n tavoitteiden ja maapallon asettamien rajojen kanssa. Nyt olisi määriteltävä välitavoitteet ja keskeiset suorituskykyindikaattorit tieteellisen prosessin avulla, ja kansalaisjärjestöt ja muut asiaankuuluvat sidosryhmät olisi otettava nimenomaisesti mukaan niiden määrittelyyn. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Muille sidosryhmille olisi annettava virallinen rooli muutossuunnitelmien laatimisessa ja EU:n BREF-vertailuasiakirjoihin liittyvässä tietojenvaihdossa. INCITE-keskusta (teollisuuden muutosta ja päästöjä käsittelevä innovaatiokeskus) koskevassa säännöksessä mainittujen sidosryhmien luettelo, johon myös EEA kuuluu, on asianmukaisempi. Lisäksi olisi kannustettava ottamaan tasapuolisemmin mukaan eri eturyhmiä sekä tiedeyhteisö ja muita terveydensuojelun parissa toimivia kansalaisjärjestöjä. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | ETSK:n mielestä olisi kehitettävä keskeisiä suorituskykyindikaattoreita, joille on asetettu selkeät aikasidonnaiset toimintatavoitteet, ja ne voitaisiin lisätä esimerkiksi teollisuuden päästödirektiivin liitteeseen III, joka koskee parhaan käytettävissä olevan tekniikan määrittelyperusteita. Näitä keskeisiä suorituskykyindikaattoreita voitaisiin käyttää BREF-vertailuasiakirjojen yhteydessä tehtävien arviointien sekä muutossuunnitelmaprosessin ohjenuorana. Nämä arvioinnit olisi toteutettava osana hyvin suunniteltua ja oikea-aikaista prosessia, joka sisältää ennakoitavissa olevia virstanpylväitä, jotta mahdollistetaan varhaisten signaalien havaitseminen ja asianmukainen tuki suunnittelulle. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | ETSK ehdottaa, että otetaan käyttöön vähimmäistason periaatteet, joilla varmistetaan, että pilaantumista pyritään mieluummin ehkäisemään kuin vähentämään, sekä toteutetaan tarkastelu sen selvittämiseksi, voidaanko säännöstöä noudattaa ja asetetut nollapäästötavoitteet saavuttaa määritetyllä (uudella) tekniikalla. |
| --- | --- |

4.2.5

4.3   Osa-alue 3: Resurssit ja kemikaalit

| 4.3.1 | Direktiivin 15 artiklan 3 a kohta, jonka mukaan ympäristönsuojelun tason raja-arvojen on oltava parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvien päästötasojen ja muiden ympäristötehokkuuden tasojen mukaiset, ei ole riittävän johdonmukainen sen kanssa, että toiminnanharjoittajia vaaditaan käyttämään parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa, vaan raja-arvojen olisi noudatettava parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvää tiukempaa, uusille laitoksille asetettua päästö-/ympäristönsuojelun tasoa silloin, kun BAT-päätelmissä tehdään tällainen ero. ETSK suhtautuu myönteisesti parhaan käytettävissä olevan tekniikan vahvempaan rooliin resurssien käytössä. Paras käytettävissä oleva tekniikka paitsi hyödyttää ympäristöä ja ihmisten terveyttä on myös järkevää toiminnanharjoittajien liiketoiminnan kannalta. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Työntekijöiden edustajajärjestöt ja kansalaisjärjestöt korostavat myös vaarallisten aineiden korvaamisen ja ennaltaehkäisyn hyötyjä, sillä näin vähennetään viime kädessä ammattitautien, kuten syövän (yleisin työperäinen kuolinsyy), esiintyvyyttä. ETSK korostaa, että ympäristönsuojelun tasoa koskevien tietojen saatavuutta ja tulkintaa parannettaisiin sisällyttämällä nämä tiedot suoraan EEA:n portaaliin. |
| --- | --- |

4.3.2

4.4   Osa-alue 4: Hiilestä irtautumisen tukeminen

| 4.4.1 | Ehdotuksessa ei ole onnistuttu muuttamaan teollisuuden päästödirektiiviä ilmastonsuojelun kannalta tehokkaaksi. ETSK pitää ilmastonsuojelua tärkeänä. ETSK tukee vahvasti yhdistettyä lähestymistapaa sekä politiikkojen yhdenmukaisuutta, millä saadaan aikaan liitännäishyötyjä. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Kansalaisyhteiskunta on ehdottanut seuraavien säännösten lisäämistä teollisuuden päästödirektiivin tekstiin: ilmastoneutraalius olisi lisättävä täydentäväksi parhaan käytettävissä olevan tekniikan määrittelyperusteeksi, 9 artiklan 1 kohta olisi poistettava, ja hiilestä irtautumista koskevat toimenpiteet olisi sisällytettävä myös muutossuunnitelmiin (esim. 100 g CO2eq/kWh 1. tammikuuta 2035 alkaen ja 0 g CO2eq/kWh viimeistään vuonna 2040). Lisäksi olisi otettava käyttöön pakollisia sähköistämistä ja polttoaineen vaihtamista koskevia velvoitteita. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Teollisuus on tästä eri mieltä: se noudattaisi mieluummin tapauskohtaista lähestymistapaa, kunnes tehostetun EU:n päästökauppadirektiivin mahdolliset vaikutukset ovat nähtävillä. Teollisuus kannattaa komission ehdotusta siirtää uudelleentarkastelu vuoden 2028 puoliväliin. Tärkeimpänä perusteena mainitaan se, että EU:n päästökauppajärjestelmä on toiminnanharjoittajille joustavampi, jolloin ne voivat itse päättää, mitkä toimenpiteet ovat kustannustehokkaita toteuttaa. |
| --- | --- |

4.4.3

4.5   Soveltamisalan uudelleenmuotoilu/laajentaminen (alakohtaiset huomautukset)

Intensiivinen karjankasvatus (nautakarjan huomioon ottaminen, siipikarjaa ja sikoja koskevat tarkistetut kynnysarvot)

| 4.5.1 | Komissio on ehdottanut teollisen karjankasvatuksen osalta joitakin eläinyksikköihin (9) perustuvia muutoksia. Komissio odottaa tähän liittyvien terveyshyötyjen olevan 5,5 miljardia euroa vuodessa, kun taas säännösten noudattamisesta arvioidaan koituvan kustannuksia noin 265 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Suurimmat muutokset liittyvät lupajärjestelmään: uutena lisätyssä luvussa VI a ehdotetaan ”kevyttä” lupajärjestelmää. ETSK:lle ei ole selvää, miten pilaantumista voidaan vähentää pelkästään laajentamalla soveltamisalaa. Toimintasääntöihin (70 i artikla) liittyviä toimenpiteitä ei ole vielä määritelty, ja niihin sovellettaisiin komission delegoitua säädöstä noudattamisen määräajan ulottuessa vuoteen 2030. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Kansalaisyhteiskunnan suurimmat huolenaiheet liittyvät siihen, että jäsenvaltiot voisivat käyttää rekisteröintijärjestelmää, joka olisi ristiriidassa lupamenettelyissä tapauskohtaisesti asetettujen vaatimusten kanssa (esim. vastaanottavan ympäristön tila erityisesti nitraattien ja lannan levityksen näkökulmasta). Tämä olisi askel taaksepäin tällä hetkellä teollisuuden päästödirektiivin toimintaluokkaan 6.6 (siat ja siipikarja) kuuluvan toiminnan osalta. Tekstistä puuttuu yksiselitteinen maininta siitä, että ympäristönlaatunormeja ja maan vastaanottokapasiteettia on noudatettava. Tekstissä olisi käsiteltävä myös vesiviljelystä johtuvaa pilaantumista. Lisäksi luvussa VI a (70 f artikla) käytetään epämääräisiä sanamuotoja ”merkittävyyden” yhteydessä. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Asianosaiset edustajajärjestöt ovat esittäneet seuraavat näkemykset: Karjankasvatuksen sisällyttäminen soveltamisalaan vaikuttaa ennenaikaiselta. Lannanlevitykseen liittyviä päästöarvoja ei voi mitata tarkasti, vaan ne pikemminkin arvioidaan tuotannossa käytetyn ravinnon perusteella, mutta arviotkin vaihtelevat yli 100 prosenttia keskiarvon molemmin puolin, ja epävarmuus on vieläkin suurempaa laidunkasvatuksen osalta, jossa päästöt hajaantuvat. Yhteisen tutkimuskeskuksen analyysitutkimusta ei ole saatavilla tai edes mainittu luettelossa, eikä toiminnanharjoittajilla ei myöskään ole riittävää tietämystä ja valmiuksia kerätä, toimittaa ja raportoida tämäntyyppisiä tietoja. |
| --- | --- |

4.5.4

| 4.5.5 | Teollisuuden päästödirektiivin tavoitteena on saavuttaa yleisesti korkea ympäristönsuojelun taso teollisissa suurlaitoksissa. Komission ehdotus merkitsee sitä, että vastaisuudessa teollisuuden päästödirektiivin säännökset koskevat jo 150:n (ns. kynnysarvo) tai sitä useamman eläinyksikön maatiloja kasvatusmenetelmästä riippumatta. Käytännössä tämä tarkoittaa, että monet perhetilat kuuluvat direktiivin piiriin ja niihin on siis määrä soveltaa samaa järjestelmää kuin suuriin teollisuuslaitoksiin (esimerkiksi sementin- tai teräksentuotantolaitoksiin). Direktiivin oikeasuhtaisen ja mahdollisimman kustannustehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi ETSK suosittaa painokkaasti, että karjatiloihin sovellettavaa kynnysarvoa nostetaan tuntuvasti kasvatusmenetelmien uuden asianmukaisen vaikutustenarvioinnin perusteella. |
| --- | --- |

4.5.5

| 4.5.6 | ETSK katsoo, että toimintasääntöjen (70 i artikla) sisältöä olisi selvennettävä niiden sääntöjen osalta, jotka olisivat tehokkaimpia pilaantumisen ehkäisemistä koskevien ilmoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, varmistaen samalla, että säännöt ovat oikeasuhteisia toiminnanharjoittajien kannalta. Tässä yhteydessä tehdään ero sen suhteen, pidetäänkö eläimiä sisätiloissa vain kausittain ja minkä tyyppisiä toimenpiteitä lannankäsittelyn osalta olisi toteutettava. ETSK suosittelee tarjoamaan lisäkannustimia sellaisille karjatiloille, jotka osoittavat noudattavansa parhaita ympäristökäytäntöjä, etenkin luonnonmukaisia ja muita sellaisia viljelykäytäntöjä, joissa varmistetaan eläinten hyvinvointi ja joissa eläimet saavat olla vapaalla laitumella ja käytettävät rodut olisivat mieluiten paikallisia, paikallisiin olosuhteisiin sopeutuneita tai harvinaisia rotuja. Uuden kehyksen olisi edistettävä kestäviä käytäntöjä, eikä se saisi kannustaa optimoimaan intensiivisiä karjankasvatusmenetelmiä esimerkiksi toteuttamalla ilman pilaantumisen osalta enemmän piipunpäätetoimenpiteitä. EMAS-järjestelmään liittyvä vuonna 2018 julkaistu alakohtainen viiteasiakirja, jossa esitetään ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat maatalousalalla (10), sisältää hyödyllisiä ideoita huipputason osaamista koskevista vertailuesimerkeistä, jotka voisivat toimia hyvänä perustana tätä koskevia vaatimuksia määriteltäessä. |
| --- | --- |

4.5.6

| 4.5.7 | Vesiviljely on monimutkainen ekosysteemi, joka tuottaa päästöjen lisäksi synergiaetua ympäristölle (mikroilmasto, lämpötilan säätely, ilmanlaatu, vesitalous, hiilen talteenotto, biodiversiteetti jne.), joten päästöjä ei voida arvioida erillään. Yksityiskohtaista Yhteisen tutkimuskeskuksen analyysitutkimusta ei ole saatavilla edes BREF-asiakirjojen luettelossa. Tarvitaan erittäin täsmällinen parhaan käytettävissä olevan tekniikan versioita koskeva määritelmä, koska olemassa on suuri määrä teknologioita, joista osa on ilmastoneutraaleja. |
| --- | --- |

4.5.7

Kaivostoiminta

| 4.5.8 | Komissio ehdottaa muutamien mineraali- ja metallikaivostoimintojen sisällyttämistä soveltamisalaan. ETSK kannattaa tätä, koska sillä voi olla merkittävä vaikutus ympäristöön ja se edistää hyödynnettävien luonnonvarojen ekologisesti järkevää ja mahdollisimman tehokasta etsintää ja siten se lisäisi toiminnan yleistä hyväksyntää. Kriittisten mineraalien kysynnän odotetaan kasvavan voimakkaasti EU:ssa, mikä lisää paineita lisätä kaivostoimintaa. Useimmissa tapauksissa tätä toimintaa säännellään jo nyt kansallisella tasolla, ja EU:n lähestymistapa edistäisi tasapuolisia toimintaedellytyksiä. |
| --- | --- |

4.5.8

Gigawattituntiakkujen valmistuksen sisällyttäminen soveltamisalaan

| 4.5.9 | Komission ehdotuksessa esitetään, että teollisuuden päästödirektiivin soveltamisalaan sisällytetään sellainen litiumioniakkujen valmistus ja akkukennojen/yksikköjen kokoaminen, jonka tuotantokapasiteetti on yli 3,5 GWh vuodessa. ETSK kannattaa näiden toimintojen sisällyttämistä soveltamisalaan siksi, että viimeaikaisten havaintojen perusteella näillä toiminnoilla voi olla erityisesti vedenkulutukseen ja vaarallisten metallien käyttöön liittyviä merkittäviä vaikutuksia. Liikenteen ja muiden käyttötarkoitusten sähköistymisen vuoksi tämä ala kasvaa nopeasti. On kuitenkin epäselvää, miksi alun perin ehdotettua 2,5 GWh:n kapasiteettikynnystä alennettiin viime hetkellä. |
| --- | --- |

4.5.9

Kaatopaikkajäte

| 4.5.10 | Komissio ehdottaa kaatopaikkoihin sovellettavien vaatimusten tiukentamista, joten soveltamisalaa ei tässä tapauksessa laajenneta. Parhaan käytettävissä olevan tekniikan käyttö kaatopaikkojen yhteydessä vähentäisi kaatopaikkojen ympäristö- ja ilmastovaikutuksia erityisesti metaanipäästöjen ehkäisemisen ja talteenoton yhteydessä. Kaatopaikkadirektiivi (11) on peräisin vuodelta 1999, ja toisin kuin direktiivissä todetaan, kaatopaikkojen osalta ei ole olemassa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevia vaatimuksia. Lisäksi tekstissä mainitaan nyt nimenomaisesti, että biologinen jätteenkäsittely kattaa anaerobiset käsittelytoimet (5.3 kohta). ETSK suhtautuu myönteisesti molempiin näihin selvennyksiin. |
| --- | --- |

4.5.10

5.   Yleiset huomautukset (E-PRTR-asetuksen tarkastelu)

| 5.1 | PRTR-rekistereillä on oltava vähintään kolme toisiinsa liittyvää tavoitetta, jotka on määritelty epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevista rekistereistä tehdyn pöytäkirjan 1 artiklassa (ks. 1.19 kohta). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK katsoo, että nykyaikaiset ja helppokäyttöiset integroidut tietoportaalit ovat avainroolissa seurattaessa saastumisen ehkäisemiseen ja julkiseen vastuuvelvollisuuteen liittyvää edistystä. ETSK pitää myönteisinä joitakin uusia säännöksiä, kuten panoksia (kulutus, materiaalit, vaikutukset toimitusketjussa) koskevaa järjestelmällistä raportointia, tietojen asettamista asiayhteyteen, hajapäästöjen raportointia, käyttäjäystävällisyyden maksimointia ja eri raportointivirtojen yhdistämistä, mutta sillä on myös vakavia huolenaiheita, jotka liittyvät yksityiskohtaisempiin vaatimuksiin (miten mahdollistetaan vertailu ja vaatimusten noudattamisen edistäminen). |
| --- | --- |

5.2

6.   Erityiset huomautukset (E-PRTR-asetuksen tarkastelu)

| 6.1 | ETSK ei ole vakuuttunut siitä, että tunnistettujen huolta aiheuttavien epäpuhtauksien luetteloinnin siirtäminen myöhemmäksi on oikea tapa edetä. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ETSK katsoo, että kansalaiset ovat oikeutettuja saamaan hyödyllistä tietoa tuotteiden ympäristöjalanjäljestä. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Euroopan komission esittämänä tavoitteena on ottaa talteen vähintään 90 prosenttia kunkin epäpuhtauden päästöistä ilmaan, veteen ja maaperään, mukaan lukien nollaraja ympäristölle tai ihmisten terveydelle erityisen vaarallisille aineille. Tämä on tervetullut tavoite. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Ilmoittamiskynnysten säilyttäminen lisää toimivaltaisten viranomaisten hallinnollista rasitetta. Silloin kun seurantatietoja on olemassa, niitä olisi käytettävä ja niistä olisi näin ollen raportoitava. Edellä selitetyn vuoksi ETSK on eri mieltä ilmoittamiskynnyksistä. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | ETSK:n mielestä raportoinnin tehokkuutta ja vaikuttavuutta on varaa parantaa. Toiminnanharjoittajien olisi voitava raportoida seurantatiedot suoraan EEA:n portaaliin. Useimpien toiminnanharjoittajien seurantatiedot perustuvat jatkuvatoimiseen päästöseurantajärjestelmään (CEM). Monissa EU-maissa ja lisäksi myös Kiinassa ja Yhdysvalloissa CEM-järjestelmien raakadata asetetaan keskitetyn tietokannan kautta suoraan julkisesti saataville reaaliajassa (tai kuukauden kuluessa). EEA:n portaalissa tätä mahdollisuutta ei vielä ole. ETSK katsoo, että jos toiminnanharjoittajille mahdollistettaisiin tietojen suora etäraportointi EEA:n portaaliin, keventäisi tämä toimivaltaisten viranomaisten hallinnollista ja vaatimusten noudattamisesta aiheutuvaa rasitetta ja mahdollistaisi samalla tehokkaamman tiedonsaannin useille eri loppukäyttäjille. Toimivaltaisen viranomaisen vastuulla olisi edelleen tietojen vahvistaminen ja täytäntöönpanon valvonta erityisten käyttöoikeuksien kautta, ja tietojen yhteyteen voitaisiin lisätä merkintä niiden tilasta (odottaa vahvistusta / vahvistettu). |
| --- | --- |

6.5

Bryssel 14. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 166/2006, annettu 18 päivänä tammikuuta 2006, epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevan eurooppalaisen rekisterin perustamisesta ja neuvoston direktiivien 91/689/ETY ja 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 33, 4.2.2006, s. 1).

2

(3)  https://unece.org/environment-policy/public-participation/prtrs-protocol-text

3

(4)  https://industry.eea.europa.eu/

4

(5)  https://eeb.org/library/ngo-preliminary-assessment-of-the-european-commissions-proposal-for-revised-ied-and-e-prtr

5

(6)  https://www.eionet.europa.eu/etcs/etc-atni/products/etc-atni-reports/etc-atni-report-04-2020-costs-of-air-pollution-from-european-industrial-facilities-200820132017

6

(7)  https://www.who.int/news-room/feature-stories/detail/what-are-the-who-air-quality-guidelines

7

(8)  ACCC/C/2014/121 EU: https://unece.org/acccc2014121-european-union

8

(9)  Eläinyksikkökertoimet perustuvat komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 808/2014 liitteeseen II.

9

(10)  Komission päätös (EU) 2018/813, annettu 14 päivänä toukokuuta 2018, organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1221/2009 mukaisesta alakohtaisesta viiteasiakirjasta, jossa esitetään ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat, alakohtaiset ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkkejä huipputason osaamisesta maatalousalalla (EUVL L 145, 8.6.2018, s. 1), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:32018D0813

10

(11)  Neuvoston direktiivi 1999/31/EY, annettu 26 päivänä huhtikuuta 1999, kaatopaikoista (EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX%3A12012M%2FTXT

11

---

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/140 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/140

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan sosiaali- ja talouskomitealle ja alueiden komitealle – Toimitusvarmuus ja kohtuulliset energian hinnat: Vaihtoehtoja kiireellisiksi toimenpiteiksi ja valmistautuminen ensi talveen”

(COM(2022) 138 final)

(2022/C 443/20)

| Esittelijä: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Alena MASTANTUONO

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 21.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 13.7.2022 |
| Täysistunnon nro | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 188/3/13 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 2.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

21.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

13.7.2022

Täysistunnon nro

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

188/3/13

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Käsillä olevaa tiedonantoa on tarkasteltava osana REPowerEU-suunnitelmaa, jonka tärkeimpänä tavoitteena on irtautua Venäjältä tuotavista fossiilisista polttoaineista. Tilanne on vakava ja edellyttää ennenäkemättömiä toimia ja mahdollisimman suurta solidaarisuutta ja luottamusta EU:n jäsenvaltioiden välillä. Eurooppa tarvitsee tehokkaan suunnitelman, jossa esitetään erilaisia energiapulaa koskevia skenaarioita ja hahmotellaan, miten näihin tilanteisiin olisi puututtava EU:n jäsenvaltioiden yhteisin toimin ja miten energiainfrastruktuuria voitaisiin käyttää tehokkaimmin ja kehittää edelleen. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannustaa jäsenvaltioita toteuttamaan yhteisiä toimia, joilla vastataan asianmukaisen infrastruktuurin ja sen tehokkaan käytön tarpeeseen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Venäläisestä kaasusta riippuvuuden vähentäminen merkitsee omavaraisuuden lisääntymistä ja edellyttää EU:ssa saatavilla olevien resurssien käytön lisäämistä ja muun muassa uusiutuvien energialähteiden nopeaa käyttöönottoa. EU:n olisi näin ollen hyödynnettävä mahdollisimman paljon saatavilla olevia resursseja ja omaa kapasiteettiaan energiapulan ratkaisemiseksi. Paikalliset lähteet eivät kuitenkaan riitä tai ole helposti saatavilla, joten EU:n on luotava uusia kumppanuuksia luotettavien maiden kanssa. Tässä yhteydessä ETSK korostaa, että luotaessa energiakumppanuuksia EU:n ulkopuolisten maiden kanssa on otettava tarkoin huomioon vaikutukset, joita voi olla riippuvuudella maista, jotka eivät jaa EU:n arvoja tai joita voitaisiin pitää epäystävällisinä valtioina. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Nykyisten korkeiden sähkönhintojen perimmäinen syy on kaasu, joka nostaa sähkön hintoja. Ainoa ihanteellinen ratkaisu tähän ongelmaan olisi lisätä muun kuin fossiilisista lähteistä tuotetun sähkön tuotantoa ja käyttöä siinä määrin, että se vastaa sähkön kysyntää. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vaikka tiedonannossa keskitytään lyhyen aikavälin toimenpiteisiin toimitusvarmuuden ja kohtuullisten hintojen varmistamiseksi, niitä on tarkasteltava pidemmän aikavälin tavoitteiden puitteissa. ETSK katsoo, että on jatkuvasti ja johdonmukaisesti noudatettava kaikkia kestävän energiajärjestelmän perustavoitteita eli toimitusvarmuutta, kohtuullisia kustannuksia ja hintoja sekä ekologista kestävyyttä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Suora tuki on epäilemättä kaikkein realistisin vaihtoehto kiireellisenä toimenpiteenä. ALV- ja energiaverotulojen lisääminen voi auttaa jäsenvaltioita rahoittamaan tällaisia toimenpiteitä. Kriisin lieventämiseen tähtäävien tukitoimenpiteiden olisi oltava väliaikaisia ja ne olisi kohdennettava tarkkaan niiden hyväksi, jotka kärsivät eniten, olipa kyse sitten kansalaisista, pk-yrityksistä tai energiavaltaisista teollisuudenaloista. Tiedonannossa ei kuitenkaan todeta, että myös kuluttajien on ponnisteltava merkittävästi kaasun kulutuksen vähentämiseksi. Hyvitys, joka ei johda kaasun kulutuksen vähenemiseen, ei olekaan kestävä vaihtoehto. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Tilanteessa olisi sovellettava ainoastaan sellaisia kohdennettuja väliaikaisia jäsenvaltiotason toimenpiteitä, joilla on vähiten vääristäviä vaikutuksia EU:n markkinoihin, tai EU:n tason toimenpiteitä, jotka eivät vaaranna hiilestä irtautumista tai energian saantia. Kaiken kaikkiaan markkinainterventioihin liittyy riski siitä, että ne toimivat pitkän aikavälin tavoitteiden vastaisesti aiheuttamalla investointiepävarmuutta ja jarruttamalla energiateollisuuden hiilestä irtautumista. ETSK yhtyy Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) päätelmiin, joiden mukaan sähkömarkkinat ovat osoittautuneet hyvin toimiviksi, koska niiden ansiosta on onnistuttu välttämään sähkön rajoituksia tai jopa katkoksia tietyillä alueilla. |
| --- | --- |

1.6

2.   Yleishuomiot

| 2.1 | Venäjän päätettyä lakkauttaa eräiden Euroopan maiden kaasutoimitukset Euroopan johtajat ymmärsivät tilanteen vakavuuden, joka edellyttää ennenäkemättömiä toimia ja mahdollisimman suurta solidaarisuutta ja luottamusta EU:n jäsenvaltioiden välillä. Eurooppa tarvitsee tehokkaan suunnitelman, jossa esitetään erilaisia energiapulaa koskevia skenaarioita ja hahmotellaan, miten näihin tilanteisiin olisi puututtava EU:n jäsenvaltioiden yhteisin toimin ja miten energiainfrastruktuuria voitaisiin käyttää tehokkaimmin. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Käsillä olevaa tiedonantoa on tarkasteltava osana REPowerEU-suunnitelmaa, jonka tärkeimpänä tavoitteena on irtautua Venäjältä tuotavista fossiilisista polttoaineista. Tässä yhteydessä ETSK viittaa aiempiin lausuntoihinsa (1), joissa esitetään näkemyksiä ja viestejä sekä lyhyen että pitkän aikavälin toimenpiteistä ongelman asettamiin haasteisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vaikka tiedonannossa keskitytään lyhyen aikavälin toimenpiteisiin toimitusvarmuuden ja kohtuullisten hintojen varmistamiseksi, niitä on tarkasteltava pidemmän aikavälin tavoitteiden puitteissa. ETSK katsoo, että on jatkuvasti ja johdonmukaisesti noudatettava kaikkia kestävän energiajärjestelmän perustavoitteita eli toimitusvarmuutta, kohtuullisia kustannuksia ja hintoja sekä ekologista kestävyyttä. On tunnustettava, että monien toimenpiteiden ja erityisesti suurten investointien toteuttaminen käytännössä kestää kauan ja että hätätilanteesta selviytymiseksi saatetaan tarvita lyhyen aikavälin kompromissitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ilman kokonaisvaltaista toimintatapaa on olemassa suuri riski, että akuutteihin oireisiin puututaan toimenpiteillä, jotka ovat joko tehottomia tai jopa perustavoitteiden vastaisia. Euroopan unionin on ehdottomasti asetettava etusijalle energian yhtäläinen saatavuus kohtuullisin hinnoin ja energian toimitusvarmuus kohtuullisin kustannuksin sekä samalla pyrkimys ilmastoneutraaliuteen. |
| --- | --- |

2.4

3.   Erityishuomiot – kaasun toimitusvarmuus kohtuullisin kustannuksin

| 3.1 | Tiedonannossa ehdotetaan yhteisiä unionin toimia, joilla puututaan kaasutoimitusten ongelmiin. Toimenpiteisiin kuuluvat EU:n kumppanuudet kolmansien maiden kanssa ja yhteisten hankintojen helpottaminen sekä yhteinen kaasun varastointipolitiikka. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Venäläisestä kaasusta riippuvuuden vähentäminen merkitsee omavaraisuuden lisääntymistä ja edellyttää EU:ssa saatavilla olevien resurssien käytön lisäämistä ja muun muassa uusiutuvien energialähteiden nopeaa käyttöönottoa. EU:n olisi näin ollen hyödynnettävä mahdollisimman paljon saatavilla olevia resursseja ja omaa kapasiteettiaan energiapulan ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | On kuitenkin selvää, että paikalliset lähteet eivät riitä tai ole helposti saatavilla, joten EU:n on luotava uusia kumppanuuksia kolmansien maiden kanssa. Tässä yhteydessä ETSK korostaa, että luotaessa energiakumppanuuksia EU:n ulkopuolisten maiden kanssa on otettava tarkoin huomioon vaikutukset, joita voi olla riippuvuudella maista, jotka eivät jaa EU:n arvoja tai joita voitaisiin pitää epäystävällisinä valtioina. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Vastaavasti EU:n olisi analysoitava perusteellisesti etuja ja haittoja, jotka liittyvät vedyn tuontiin kolmansista maista, ja etsittävä sopivia ratkaisuja, joita voitaisiin löytää Euroopan unionin sisällä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | LNG-terminaaleilla, kaasuvarastoilla ja monipuolisiin toimituksiin soveltuvilla putkistoilla on keskeinen rooli kaasun toimitusvarmuuden kannalta. Jotta EU:ssa käytettävissä olevia resursseja voidaan hyödyntää kestäväpohjaisella tavalla, Euroopan on tehtävä valtavia investointeja infrastruktuuriin sekä tutkimus-, kehitys- ja innovointitoimintaan. ETSK kannustaa jäsenvaltioita toteuttamaan yhteisiä toimia, joilla vastataan asianmukaisen infrastruktuurin ja sen tehokkaan käytön tarpeeseen. ETSK kiinnittää huomiota käynnissä oleviin hankkeisiin, kuten Suomen ja Viron yhteisesti suunnittelemaan LNG-terminaalilaivan vuokraukseen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK kannattaa voimakkaasti kaasun varastointia koskevia uusia sääntöjä, joista EU:n lainsäätäjät ovat nopeasti sopineet. Hyvin täytetyt kaasuvarastot auttavat varmistamaan turvatun talven (2022–2023), suojautumaan hintahäiriöiltä, suojelemaan eurooppalaisia energiaköyhyydeltä ja turvaamaan eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kaasun varastointia koskevasta EU:n politiikasta antamansa lausunnon (2) mukaisesti ETSK katsoo, että yhteistyö kolmansien maiden kanssa täydentää investointeja uuteen infrastruktuuriin, mikä lisää Euroopan energiavarmuutta. ETSK kehottaa neuvostoa ja parlamenttia harkitsemaan luotettavissa naapurimaissa, myös Ukrainassa, sijaitsevien kaasuvarastojen käyttöä, mikä lisää osaltaan toimitusvarmuutta. |
| --- | --- |

3.7

4.   Erityishuomiot – korkeisiin sähkön hintoihin puuttuminen

| 4.1 | Pandemiaa seurannut energian hintojen nousu, jota Venäjän hyökkäys pahentaa entisestään, vaikuttaa moniin kuluttajiin ja lisää osaltaan energiaköyhyyttä kaikkialla Euroopassa. Energiaköyhyydestä jo aiemmin kärsineiden tilanne pahenee, ja kuluttajat, joilla ei aiemmin ollut ongelmia energialaskujensa maksamisessa, ovat vaarassa ajautua köyhyyteen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Komissio on julkaissut jo useita aloitteita, joilla puututaan korkeisiin energian hintoihin ja niiden vaikutuksiin, mukaan lukien toiminta- ja tukivälineistö (3) sekä REPowerEU-tiedonannossa esitetyt vaihtoehdot heikossa asemassa olevien kansalaisten ja kriisistä eniten kärsivien yritysten, kuten energiaintensiivisten teollisuudenalojen, tukemiseksi, jotta voitaisiin alentaa tuotantokustannuksia ja edistää hiilestä irtautumista. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että tukitoimet koskevat myös pk-yrityksiä, ja pitää sitä ratkaisevan tärkeänä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti käsillä olevassa tiedonannossa esitettyyn analyysiin, joka koskee eri vaihtoehtojen etuja ja haittoja pyrittäessä puuttumaan sähkön korkeisiin hintoihin ja niistä kansalaisille ja yrityksille koituviin vaikutuksiin. Vaihtoehdot kattavat kahdenlaisia toimenpiteitä eli taloudellisen tuen korkeiden hintojen vaikutusten lieventämiseen sekä markkinatukitoimenpiteet, joilla pyritään vaikuttamaan itse hintoihin. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Suora tuki on epäilemättä kaikkein realistisin vaihtoehto kiireellisenä toimenpiteenä. ALV- ja energiaverotulojen lisääminen voi auttaa jäsenvaltioita rahoittamaan tällaisia toimenpiteitä. Kriisin lieventämiseen tähtäävien tukitoimenpiteiden olisi oltava väliaikaisia ja ne olisi kohdennettava tarkkaan niiden hyväksi, jotka kärsivät eniten, olipa kyse sitten kansalaisista, pk-yrityksistä tai energiavaltaisista teollisuudenaloista. Tiedonannossa ei kuitenkaan todeta, että myös kuluttajien on ponnisteltava merkittävästi kaasun kulutuksen vähentämiseksi. Hyvitys, joka ei johda kaasun kulutuksen vähenemiseen, ei olekaan kestävä vaihtoehto. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kuten tiedonannossa perustellusti todetaan, ihanteellista ratkaisua ei ole olemassa. Millä tahansa energiamarkkinoihin kohdistuvilla toimilla on kielteisiä seurauksia. Monissa tapauksissa kyse voi olla markkinoiden vääristymisestä, julkisen talouden kustannuksista, toimitushäiriöistä tai kielteisistä vaikutuksista investointeihin tai kuluttajien käyttäytymiseen. Lyhyesti sanottuna ne voivat vaikuttaa hiilestä irtautumiseen tähtääviin toimiin tai vaarantaa toimitusvarmuuden. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Komission hahmottelema kuva osoittaakin tilanteen monimutkaisuuden, kun Euroopalla on edessään kolminkertainen haaste: energian toimitusvarmuus, kohtuulliset hinnat ja ilmastonmuutoksen torjunta. Tämä tuo esiin jälleen kerran, että toimintalinjoihin ja toimenpiteisiin on sovellettava kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jotta voidaan varmistaa niiden johdonmukaisuus energiajärjestelmän yleisen kestäväpohjaisuuden tavoitteen kanssa ja edistää sitä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kuten asiakirjassa todetaan, ei ole olemassa yhtä ainoaa kaikille sopivaa ratkaisua, mikä jättää jäsenvaltioille mahdollisuuden löytää kullekin maalle sopivin ratkaisu. EU:n energiamarkkinoiden tapauksessa missä tahansa toteutetuilla toimilla saattaa kuitenkin olla seurauksia markkinoiden muissa osissa. Sen vuoksi tilanteessa olisi sovellettava ainoastaan sellaisia kohdennettuja väliaikaisia jäsenvaltiotason toimenpiteitä, joilla on vähiten vääristäviä vaikutuksia EU:n markkinoihin, tai EU:n tasolla toteutettavia toimenpiteitä, jotka eivät vaaranna pyrkimyksiä hiilestä irtautumiseen tai energian saantia. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EU:n energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) äskettäisen raportin (4) mukaisesti ETSK kannattaa päätelmää, jonka mukaan sähkömarkkinat ovat osoittaneet toimivuutensa, koska niiden ansiosta on onnistuttu välttämään sähkön rajoituksia tai jopa katkoksia tietyillä alueilla. ACERin arvion mukaan nykyinen markkinarakenne kannattaa säilyttää. Lisäksi eräät pitkän aikavälin parannukset osoittautuvat todennäköisesti keskeisiksi, jotta kehyksen avulla voidaan toteuttaa EU:n kunnianhimoinen hiilestä irtautumisen kehityskulku seuraavien 10–15 vuoden aikana ja jotta tämä voidaan tehdä alhaisemmin kustannuksin ja kuitenkin niin, että toimitusvarmuus taataan. ETSK korostaa, että markkinarakenteen mahdollisten muutosten on perustuttava niiden taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristövaikutusten huolelliseen analyysiin. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että nykyisten korkeiden sähkönhintojen perimmäisenä syynä on kaasu, joka nostaa sähkön hintoja myös marginaalihinnoittelun avulla. Ihanteellinen ratkaisu tähän ongelmaan olisi lisätä muun kuin fossiilisista lähteistä tuotetun sähkön tuotantoa ja käyttöä siinä määrin, että se vastaa sähkön kysyntää. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK katsoo, että hintakatot tai muut toimet energian tukkumarkkinoilla ovat ongelmallisia, koska ne vääristäisivät tarvittavia hintasignaaleja ja mutkistaisivat ”oikean” hintatason määrittämistä. Satunnaisten voittojen verotuksen kaltaiset verotustoimenpiteet eivät laske hintoja, vaan niitä pidetään pikemminkin tulonlähteenä. Kaiken kaikkiaan markkinainterventioihin liittyy riski siitä, että ne toimivat pitkän aikavälin tavoitteiden vastaisesti aiheuttamalla investointiepävarmuutta ja jarruttamalla energiateollisuuden hiilestä irtautumista. |
| --- | --- |

4.10

Bryssel 13. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 323, 26.8.2022, s. 123 ja EUVL C 323, 26.8.2022, s. 129.

1

(2)  EUVL C 323, 26.8.2022, s. 129.

2

(3)  COM(2021) 660 final.

3

(4)  ACERin lopullinen arvio EU:n sähkön tukkumarkkinoiden rakenteesta.

4

---

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/144 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/144

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Ukrainan lainsäädäntönsä mukaisesti myöntämiä kuljettajan asiakirjoja koskevista erityisistä ja väliaikaisista toimenpiteistä Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen johdosta”

(COM(2022) 313 final – 2022/0204 (COD))

(2022/C 443/21)

| Lausuntopyyntö | neuvosto, 28.6.2022
  Euroopan parlamentti, 4.7.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 13.7.2022 |
| Täysistunnon numero | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 195/4/3 |

Lausuntopyyntö

neuvosto, 28.6.2022

Euroopan parlamentti, 4.7.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen täysistunnossa

13.7.2022

Täysistunnon numero

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

195/4/3

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon.

Bryssel 13. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 22.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/145 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/145

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin (EU) 2018/2001, rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU ja energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta”

(COM(2022) 222 final)

(2022/C 443/22)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 6.6.2022
  Euroopan unionin neuvosto, 15.6.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 13.7.2022 |
| Täysistunnon numero | 571 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 201/2/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 6.6.2022

Euroopan unionin neuvosto, 15.6.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen täysistunnossa

13.7.2022

Täysistunnon numero

571

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

201/2/1

Koska Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että ehdotuksen sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon.

Bryssel 13. heinäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---