# Úradný vestník C 443/22.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 443 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6522. novembra 2022 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 443

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6522. novembra 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 571. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – plenárne zasadnutie plne s osobnou účasťou, 13. 7. 2022 – 14. 7. 2022 |
| 2022/C 443/01 | Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Príspevok EHSV k pracovnému programu Európskej komisie na rok 2023 | 1 |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 571. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – plenárne zasadnutie plne s osobnou účasťou, 13. 7. 2022 – 14. 7. 2022 |
| 2022/C 443/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zdaňovanie cezhraničných pracovníkov na diaľku a ich zamestnávateľov (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 15 |
| 2022/C 443/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitálna identita, dátová suverenita a spravodlivá digitálna transformácia pre občanov žijúcich v informačnej spoločnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 22 |
| 2022/C 443/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Analýza úlohy organizovanej občianskej spoločnosti v novej dohode medzi EÚ a Organizáciou afrických, karibských a tichomorských štátov (OAKTŠ) vrátane situácie DHP v tomto rámci (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 29 |
| 2022/C 443/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Činnosť novej Rady EÚ – USA pre obchod a technológie: priority pre podniky, pracovníkov a spotrebiteľov a potrebné záruky (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 37 |
| 2022/C 443/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Mládežnícka politika na západnom Balkáne ako súčasť inovačnej agendy pre západný Balkán [stanovisko z vlastnej iniciatívy] | 44 |
| 2022/C 443/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Náklady pri nekonaní na úrovni EÚ – prínosy jednotného trhu (prieskumné stanovisko) | 51 |
| 2022/C 443/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zdaňovanie digitálneho hospodárstva (prieskumné stanovisko na žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ) | 58 |
| 2022/C 443/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Rodová rovnosť (prieskumné stanovisko na žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ) | 63 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky hospodársky a sociálny výbor

571. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – plenárne zasadnutie plne s osobnou účasťou, 13. 7. 2022 – 14. 7. 2022

2022/C 443/01

Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Príspevok EHSV k pracovnému programu Európskej komisie na rok 2023

1

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

571. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – plenárne zasadnutie plne s osobnou účasťou, 13. 7. 2022 – 14. 7. 2022

2022/C 443/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zdaňovanie cezhraničných pracovníkov na diaľku a ich zamestnávateľov (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

15

2022/C 443/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitálna identita, dátová suverenita a spravodlivá digitálna transformácia pre občanov žijúcich v informačnej spoločnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

22

2022/C 443/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Analýza úlohy organizovanej občianskej spoločnosti v novej dohode medzi EÚ a Organizáciou afrických, karibských a tichomorských štátov (OAKTŠ) vrátane situácie DHP v tomto rámci (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

29

2022/C 443/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Činnosť novej Rady EÚ – USA pre obchod a technológie: priority pre podniky, pracovníkov a spotrebiteľov a potrebné záruky (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

37

2022/C 443/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Mládežnícka politika na západnom Balkáne ako súčasť inovačnej agendy pre západný Balkán [stanovisko z vlastnej iniciatívy]

44

2022/C 443/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Náklady pri nekonaní na úrovni EÚ – prínosy jednotného trhu (prieskumné stanovisko)

51

2022/C 443/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zdaňovanie digitálneho hospodárstva (prieskumné stanovisko na žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ)

58

2022/C 443/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Rodová rovnosť (prieskumné stanovisko na žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ)

63

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 571. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – plenárne zasadnutie plne s osobnou účasťou, 13. 7. 2022 – 14. 7. 2022 |
| 2022/C 443/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia smernice 2005/29/ES a 2011/83/EÚ, pokiaľ ide o posilnenie postavenia spotrebiteľov v rámci zelenej transformácie prostredníctvom lepšej ochrany pred nekalými praktikami a lepšieho informovania [COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD)] | 75 |
| 2022/C 443/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o náležitej starostlivosti podnikov v oblasti udržateľnosti a o zmene smernice (EÚ) 2019/1937 [COM(2022) 71 final] | 81 |
| 2022/C 443/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 909/2014, pokiaľ ide o disciplínu pri vyrovnaní, cezhraničné poskytovanie služieb, spoluprácu v oblasti dohľadu, poskytovanie vedľajších služieb bankového typu a požiadaviek na centrálne depozitáre cenných papierov tretích krajín [COM(2022) 120 final – 2022/0074 (COD)] | 87 |
| 2022/C 443/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o boji proti násiliu na ženách a domácemu násiliu [COM(2022) 105 final] | 93 |
| 2022/C 443/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: COVID-19 – Podpora pripravenosti a reakcie EÚ: pohľad do budúcnosti [COM(2022) 190 final] | 101 |
| 2022/C 443/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Stratégia EÚ v oblasti udržateľných a obehových textílií [COM(2022) 141 final] | 106 |
| 2022/C 443/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Plán pre kritické bezpečnostné a obranné technológie [COM(2022) 61 final] | 112 |
| 2022/C 443/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zemepisných označeniach Európskej únie pre víno, liehoviny a poľnohospodárske výrobky a o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a o zmene nariadení (EÚ) č. 1308/2013, (EÚ) 2017/1001 a (EÚ) 2019/787 a zrušení nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 [COM(2022) 134 final – 2022/0089 (COD)] | 116 |
| 2022/C 443/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Udržateľné výrobky ako štandard [COM(2022) 140 final]; – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje rámec na stanovenie požiadaviek na ekodizajn udržateľných výrobkov a zrušuje smernica 2009/125/ES [COM(2022) 142 final – 2022/0095(COD)] | 123 |
| 2022/C 443/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) a smernica Rady 1999/31/ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadov [COM(2022) 156 final – 2022/0104 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o oznamovaní environmentálnych údajov z priemyselných zariadení a o zriadení portálu priemyselných emisií [COM(2022) 157 final – 2022/0105 (COD)] | 130 |
| 2022/C 443/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Bezpečnosť dodávok a dostupné ceny energie: možnosti okamžitých opatrení a príprava na nasledujúcu zimu [COM(2022) 138 final] | 140 |
| 2022/C 443/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa v dôsledku invázie Ruska na Ukrajinu stanovujú osobitné a dočasné opatrenia týkajúce sa vodičských dokladov vydaných Ukrajinou v súlade s jej právnymi predpismi [COM(2022) 313 final – 2022/0204 (COD)] | 144 |
| 2022/C 443/22 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2018/2001 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov, smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov a smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti [COM(2022) 222 final] | 145 |

III   Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

571. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – plenárne zasadnutie plne s osobnou účasťou, 13. 7. 2022 – 14. 7. 2022

2022/C 443/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia smernice 2005/29/ES a 2011/83/EÚ, pokiaľ ide o posilnenie postavenia spotrebiteľov v rámci zelenej transformácie prostredníctvom lepšej ochrany pred nekalými praktikami a lepšieho informovania [COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD)]

[COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD)]

75

2022/C 443/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o náležitej starostlivosti podnikov v oblasti udržateľnosti a o zmene smernice (EÚ) 2019/1937 [COM(2022) 71 final]

[COM(2022) 71 final]

81

2022/C 443/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 909/2014, pokiaľ ide o disciplínu pri vyrovnaní, cezhraničné poskytovanie služieb, spoluprácu v oblasti dohľadu, poskytovanie vedľajších služieb bankového typu a požiadaviek na centrálne depozitáre cenných papierov tretích krajín [COM(2022) 120 final – 2022/0074 (COD)]

[COM(2022) 120 final – 2022/0074 (COD)]

87

2022/C 443/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o boji proti násiliu na ženách a domácemu násiliu [COM(2022) 105 final]

[COM(2022) 105 final]

93

2022/C 443/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: COVID-19 – Podpora pripravenosti a reakcie EÚ: pohľad do budúcnosti [COM(2022) 190 final]

[COM(2022) 190 final]

101

2022/C 443/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Stratégia EÚ v oblasti udržateľných a obehových textílií [COM(2022) 141 final]

[COM(2022) 141 final]

106

2022/C 443/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Plán pre kritické bezpečnostné a obranné technológie [COM(2022) 61 final]

[COM(2022) 61 final]

112

2022/C 443/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zemepisných označeniach Európskej únie pre víno, liehoviny a poľnohospodárske výrobky a o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a o zmene nariadení (EÚ) č. 1308/2013, (EÚ) 2017/1001 a (EÚ) 2019/787 a zrušení nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 [COM(2022) 134 final – 2022/0089 (COD)]

[COM(2022) 134 final – 2022/0089 (COD)]

116

2022/C 443/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Udržateľné výrobky ako štandard [COM(2022) 140 final]; – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje rámec na stanovenie požiadaviek na ekodizajn udržateľných výrobkov a zrušuje smernica 2009/125/ES [COM(2022) 142 final – 2022/0095(COD)]

[COM(2022) 140 final]

[COM(2022) 142 final – 2022/0095(COD)]

123

2022/C 443/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) a smernica Rady 1999/31/ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadov [COM(2022) 156 final – 2022/0104 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o oznamovaní environmentálnych údajov z priemyselných zariadení a o zriadení portálu priemyselných emisií [COM(2022) 157 final – 2022/0105 (COD)]

[COM(2022) 156 final – 2022/0104 (COD)]

[COM(2022) 157 final – 2022/0105 (COD)]

130

2022/C 443/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Bezpečnosť dodávok a dostupné ceny energie: možnosti okamžitých opatrení a príprava na nasledujúcu zimu [COM(2022) 138 final]

[COM(2022) 138 final]

140

2022/C 443/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa v dôsledku invázie Ruska na Ukrajinu stanovujú osobitné a dočasné opatrenia týkajúce sa vodičských dokladov vydaných Ukrajinou v súlade s jej právnymi predpismi [COM(2022) 313 final – 2022/0204 (COD)]

[COM(2022) 313 final – 2022/0204 (COD)]

144

2022/C 443/22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2018/2001 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov, smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov a smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti [COM(2022) 222 final]

[COM(2022) 222 final]

145

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky hospodársky a sociálny výbor

571. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – plenárne zasadnutie plne s osobnou účasťou, 13. 7. 2022 – 14. 7. 2022

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/1

---

Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Príspevok EHSV k pracovnému programu Európskej komisie na rok 2023

(2022/C 443/01)

| Spravodajcovia: | Marija MINČEVA


  Stefano PALMIERI


  Kinga JOÓ |
| --- | --- |

Spravodajcovia:

Marija MINČEVA

Stefano PALMIERI

Kinga JOÓ

| Právny základ | článok 54 ods. 4 rokovacieho poriadku |
| --- | --- |
| Prijaté v pléne | 14. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 196/0/0 |

Právny základ

článok 54 ods. 4 rokovacieho poriadku

Prijaté v pléne

14. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

196/0/0

1.   Úvod

| 1.1. | Pandémia aj vojna na Ukrajine ukázali, že je kľúčové, aby bola EÚ dobre pripravená na neočakávaný vývoj. Vyzdvihuje to úlohu prognostických činností pri identifikácii akýchkoľvek malých náznakov a vypracúvaní rôznych scenárov, čím vzniká možnosť pre tvorcov politík EÚ, sociálnych partnerov a iných aktérov občianskej spoločnosti na posilnenie odolnosti, odstránenie rizík a využitie príležitostí. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) naliehavo žiada zamerať sa v rámci strategických prognostických činností oveľa výraznejšie na geopolitický vývoj nielen v Európe, ale aj mimo nej (1), vrátane jeho dôsledkov na bezpečnosť, dopravu, utečencov a ich integráciu do spoločnosti, ktoré ich prijímajú. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pandémia a vojna opäť vrhli svetlo aj na schopnosti a význam občianskej spoločnosti a jej inštitúcií v boji proti následkom kríz a pri pomoci ľuďom. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby viac uznávala význam občianskej spoločnosti a jej inštitúcií tým, že im poskytne popredné miesto v politike EÚ. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Globálna sila EÚ vychádza z jej spoločných hodnôt založených na demokracii, zásadách právneho štátu a jej hospodárskom a sociálnom modeli. Na seba nadväzujúce otrasy poukazujú na to, aké je dôležité budovať odolnejšie európske hospodárstvo a tlmiť sekundárne účinky rozličných kríz (inflácia, zvyšovanie cien energií a surovín a nedostatok dodávok, narušenie dodávateľských reťazcov). Európa potrebuje zmenšiť závislosť a mieru vystavenia nespoľahlivým dodávateľom, no zároveň musí budovať koalície s rovnako zmýšľajúcimi partnermi a diverzifikovať svoje zdroje dodávok. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Okrem energetiky sú Rusko a Ukrajina pre EÚ významné z hľadiska dovozu kovov, ktoré sú rozhodujúce pre viaceré strategické odvetvia (2). Obe krajiny sú významnými vývozcami viacerých poľnohospodárskych produktov, ako sú obilniny a olejniny. Narušenie vývozu z týchto krajín už viedlo k obrovskému celosvetovému zvýšeniu cien poľnohospodárskych komodít. Dôsledky pociťujú najmä najchudobnejšie krajiny sveta a najviac trpieť budú najchudobnejší ľudia. V tejto súvislosti EHSV opakuje svoju výzvu urýchliť rozvoj strategickej a technologickej nezávislosti Európy a potrebu obmedziť našu závislosť v oblasti energie, kritických surovín a potravín (3). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ak sa má predísť drastickým hospodárskym a sociálnym dôsledkom, je potrebné, aby bola energetická politika EÚ realistická a pomáhala pri budovaní Európskej únie a dosahovaní klimatických cieľov bez toho, aby predstavovala dodatočnú záťaž pre najohrozenejších spotrebiteľov a pracovníkov a bez oslabovania konkurencieschopnosti európskych podnikov. EÚ musí pracovať na dosiahnutí svojich ambicióznych klimatických cieľov a zároveň zabezpečiť stabilitu a bezpečnosť energetických dodávok za ceny dostupné pre podniky a občanov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Európske spoločnosti už vážne zasiahla pandémia a táto kríza je ďalším obrovským šokom, ktorý väčšinou pociťujú tí najohrozenejší členovia spoločnosti. Solidarita a sociálna konvergencia musia byť tiež hlavnými smermi v nadchádzajúcich politikách EÚ: reakcia na vojnu na Ukrajine bude na úkor každého a musíme zabezpečiť, aby sa tieto bremená rozdelili spravodlivým spôsobom. EK by mohla viesť ďalšie diskusie s členskými štátmi o možných dlhodobých nástrojoch, t. j. systémoch zaistenia v nezamestnanosti, s cieľom riešiť systémové problémy, ktoré sa v dôsledku prebiehajúcej krízy len zhoršili. Účinky a možné ďalšie využívanie mechanizmu SURE by sa mali preskúmať a prediskutovať aj so sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV vyzýva Komisiu, aby ako prioritu zachovala lepšiu právnu reguláciu, a ju a zákonodarcov EÚ žiada, aby dôsledne prehlbovali a rozvíjali systém lepšej právnej regulácie EÚ vo všetkých jeho aspektoch a vo svojej práci systematicky využívali nástroje a usmernenia pre lepšiu právnu reguláciu. Zároveň ju nabáda, aby na tento účel pokračovala v presadzovaní zásad a nástrojov lepšej regulácie vo všetkých svojich útvaroch. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Prístup udržateľného rozvoja by mal byť prijatý ako zastrešujúci a integrálny cieľ všetkých politík, programov a opatrení. Aby sa podporilo zotavenie z krízy, Komisia a členské štáty by mali identifikovať a usilovať sa o politiky a iniciatívy, ktoré súčasne prinášajú hospodárske, sociálne a environmentálne výhody, t. j. posilňujú podnikateľské prostredie, zlepšujú pracovné a životné podmienky a uľahčujú prechod na klimaticky neutrálne a obehové hospodárstvo. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Obnova a odolnosť EÚ voči krízam vo svojej podstate závisí od udržateľného rastu, sociálnej konvergencie, priaznivého podnikateľského prostredia a pozitívneho vývoja zamestnanosti a podmienok zamestnanosti, a to v súlade s Európskou zelenou dohodou, Európskym pilierom sociálnych práv a jeho akčným plánom a cieľmi udržateľného rozvoja. Akékoľvek prijaté politické opatrenia musia byť zamerané na udržateľný obchod, podnikanie a vytváranie pracovných miest, ako aj na zlepšenie životných a pracovných podmienok. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Napriek naliehavým problémom je nevyhnutné mať na pamäti základy, o ktoré sa opiera EÚ, ako je účinné vykonávanie jednotného trhu, či dlhodobé potreby, ako je dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 2050 a boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, aby sa zabezpečila úspešná budúcnosť pre občanov a podniky. Komisia by preto mala naďalej uľahčovať a podporovať investície do výskumu a inovácií, pričom by mala náležite zohľadňovať rastúcu potrebu nájsť riešenia a zlepšiť odolnosť voči geohospodárskym, spoločenským, zdravotným a environmentálnym rizikám. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Dosiahnutie pevnejšej pozície vo svete si okrem posilnenia vnútorného trhu a zmenšenia kritických závislostí vyžaduje aj úspech vývozu. Komisia by mala preskúmať, ako vo všeobecnosti zlepšiť konkurencieschopnosť európskych podnikov a najmä uľahčiť upevnenie postavenia podnikov z EÚ na svetových trhoch technológií, produktov a riešení, ktorými je možné reagovať na globálne megatrendy a výzvy, ako je zmena klímy. Musí tiež posilniť kapacitu svojho zdravotníctva, pokiaľ ide o zlepšenie výskumu a metodík na zvládnutie rastúceho dopytu po starostlivosti, ako aj možných budúcich pandémií. To musí zahŕňať podporu rozvoja a medzinárodnej propagácie noriem európskymi podnikmi a inovátormi, pretože normy vytvárajú trhy. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Upevnenie globálnej úlohy EÚ si vyžaduje solídnu jednotu a spoločné úsilie členských štátov. Komisia by mala stavať na jednote dosiahnutej počas kríz a nájsť spôsoby, ako zlepšiť obnovu a dlhodobú konkurencieschopnosť EÚ a blaho občanov spôsobom, ktorý by sa čoraz viac opieral o inovácie a zručnosti, a nie o štátnu pomoc alebo prekážky trhu a spolupráce. Únia by vo svojich vzťahoch so zvyškom sveta mala naďalej prispievať k odstraňovaniu chudoby a ochrane ľudských práv. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Európska zelená dohoda

| 2.1. | EHSV podporil vykonávanie Európskej zelenej dohody a poukázal na to, že sa musí realizovať sociálne spravodlivým spôsobom a za podmienok zaistenia európskej potravinovej bezpečnosti, ako aj dodávok energie za dostupné ceny. Týka sa to okrem iného balíka Fit for 55, ktorý bude mať nerovnomerný vplyv na rôzne sektory, podniky, regióny, komunity a jednotlivcov v celej Európe. EHSV trvá na tom, že aktívne zapojenie sociálnych partnerov a príslušných organizácií občianskej spoločnosti je dôležité tak vo fáze plánovania, ako aj vo fáze realizácie. Je nevyhnutné podporovať občanov a skupiny zainteresovaných strán pri ich mobilizácii, aby sa aktívne podieľali na prechode k nízkouhlíkovej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV poznamenáva, že iniciatívy týkajúce sa Európskej zelenej dohody sa musia dopĺňať a vzájomne posilňovať v oblastiach klímy, energetiky, dopravy, budov, priemyslu, lesníctva a potravinových systémov, aby sa dosiahlo konkurencieschopné, spravodlivé, klimaticky neutrálne a obehové hospodárstvo EÚ. Zároveň požaduje lepšiu komplementárnosť zelenej a digitálnej transformácie. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Na monitorovanie pokroku v prechode k hospodársky, sociálne a environmentálne udržateľnému rastu v súlade s Európskou zelenou dohodou EHSV požaduje vytvorenie súboru vhodných ukazovateľov „nad rámec HDP“. Bolo by vhodné vypracovať stručnú hodnotiacu tabuľku takýchto ukazovateľov, ktorá by sa potom mohla začleniť do hodnotiacej tabuľky Európskej zelenej dohody a do procesu európskej správy hospodárskych záležitostí. Musí tiež informovať o vývoji politiky, zlepšovať komunikáciu a podporovať stanovovanie cieľov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV podporuje cieľ európskej taxonómie pre udržateľné činnosti („taxonómia EÚ“), ktorým je nasmerovať investície do udržateľných projektov a činností. Na tento účel Komisia vypracovala súbor pravidiel na určenie toho, čo možno označovať ako environmentálne (zelené) investície. EHSV žiada rozvoj taxonómie takým spôsobom, ktorý by zohľadňoval spoločenské potreby, ako je bezpečnosť dodávok energie a základných surovín a komodít, viac by sa zameriaval na aspekty sociálnej udržateľnosti, ako sú pracovné a ľudské práva, a zároveň rešpektoval právomoci členských štátov a rôzne systémy pracovnoprávnych vzťahov a uskutočniteľnosť objektívneho posúdenia v súvislosti s prístupom k financovaniu. V súvislosti so Zelenou dohodou od začiatku tvrdí, že táto dohoda môže byť a bude úspešná len vtedy, ak bude aj sociálnou dohodou. Pokiaľ ide o sociálne aspekty taxonómie, EHSV v súčasnosti pripravuje stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému Sociálna taxonómia – výzvy a príležitosti. Taxonómia by sa mala používať aj v kontexte normy pre európske zelené dlhopisy. EHSV považuje za dôležité medzinárodne zosúladiť taxonómie v rámci Medzinárodnej platformy pre udržateľné financovanie. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | S cieľom riešiť sociálne a pracovné problémy týkajúce sa Európskej zelenej dohody EHSV vyzýva Komisiu, aby navrhla dodatočné politické opatrenia na posilnenie sociálneho a pracovného rozmeru tejto dohody, čím by sa zosúladila s ambicióznymi sociálnymi cieľmi v súlade s Portským vyhlásením, Európskym pilierom sociálnych práv a usmerneniami MOP pre spravodlivú transformáciu. EHSV predovšetkým vyzýva inštitúcie EÚ, aby zmapovali a analyzovali vplyv, ktorý bude mať zelená transformácia na zamestnanosť a zručnosti v rôznych krajinách, regiónoch a odvetviach vrátane subdodávateľov a nadväzujúcich hodnotových reťazcov. EHSV tiež požaduje, aby národné energetické a klimatické plány obsahovali stratégie spravodlivej transformácie. Okrem toho je dôležité predvídať a riadiť zmeny vo svete práce, a to aj cielenou podporou, napr. na zlepšenie potrebných zručností, zabezpečenie sociálnej ochrany a zapojenie celej zainteresovanej spoločnosti do formovania transformácie, ako aj ďalších návrhov na mobilizáciu obrovských verejných a súkromných investícií na podporu transformácií a výrazné zväčšenie veľkosti a rozsahu pôsobnosti Fondu na spravodlivú transformáciu tak, aby zodpovedal výzvam. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV žiada, aby sa zabezpečilo, že regulačný rámec EÚ umožní podnikom v EÚ vrátane MSP stať sa lídrami v ekologickom podnikaní, pričom sa zabráni riziku premiestnenia výroby a zabezpečí sa ochrana pred dovozmi s väčším negatívnym vplyvom na životné prostredie. Týka sa to najmä energeticky náročných odvetví. EHSV tiež žiada podporu pre MSP, aby mohli lepšie pochopiť a zvládať pribúdajúce klimatické a environmentálne požiadavky, ktoré sú na ne priamo a nepriamo zamerané. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV požaduje výraznú podporu inovácií, aby priemyselné odvetvia rozvíjali a zavádzali ekologicky vhodné technológie, materiály, produkty, výrobné procesy a obchodné modely, napríklad uľahčením programov v oblasti vodíka, batérií, polovodičových výrobkov, zachytávania a využívania uhlíka a postupov obehového hospodárstva v rôznych oblastiach, napríklad v obalovom hospodárstve. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Na posilnenie globálneho vplyvu v oblasti zmierňovania zmeny klímy by EÚ mala zaistiť priaznivé podmienky pre priemyselné odvetvia EÚ tak, aby sa chopili vývozných príležitostí, ktoré poskytuje globálny dopyt po klimaticky a environmentálne vhodných technológiách a riešeniach, a tým zmenšili uhlíkovú stopu EÚ. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Priemyselné aliancie sa ukazujú ako úspešná metóda na rozvoj rozsiahlych a cezhraničných priemyselných projektov v strategických oblastiach. Tieto priemyselné aliancie majú spolu s dôležitými projektmi spoločného európskeho záujmu zásadný význam pre obnovu a podporu európskych noriem a kľúčových technológií, najmä v oblastiach, v ktorých samotný trh nedokáže priniesť výsledky alebo je narušený. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Pokrok smerom k skutočnej energetickej únii by sa mal zintenzívniť, aby sa zabezpečil energetický prechod na cenovo dostupný, bezpečný, konkurencieschopný, chránený a udržateľný energetický systém. Vzhľadom na súčasné výzvy spôsobené rusko-ukrajinskou vojnou by sa Komisia mala zamerať na opatrenia, ktoré prinesú najväčšie výhody z hľadiska celkových cieľov energetickej únie a zároveň prispejú k naliehavým výzvam a dlhodobým cieľom. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Situácia na Ukrajine viedla k predloženiu oznámenia o REPowerEU (4), po ktorom na žiadosť Európskej rady nasledoval plán REPowerEU s návrhmi (5), ktoré, ak sa riadne vykonajú, môžu výrazne urýchliť energetickú nezávislosť a udržateľnosť Európskej únie. Na dosiahnutie nezávislosti od ruského plynu a iných fosílnych palív je naliehavo potrebná diverzifikácia dodávateľov a energetických zdrojov, ako aj väčšia solidarita a dlhodobé opatrenia, ktorými sa podporí prechod k uhlíkovej neutralite s ohľadom charakteristiky jednotlivých členských štátov a regiónov a dostupné alternatívne zdroje. Na zabezpečenie úspechu tohto procesu je však potrebné zmobilizovať dostatočné súkromné a verejné investície a plne využiť okrem iného Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti a prostriedky z fondov politiky súdržnosti. Ako už bolo uvedené (6), zníženie dopytu po ruskom plyne o dve tretiny do konca roka 2022 je náročnou úlohou a znamenalo by diverzifikáciu, na jednej strane a predovšetkým v krátkodobom horizonte prostredníctvom skvapalneného zemného plynu (LNG) a biometánu, a na druhej strane prostredníctvom energetickej efektívnosti a rozširovania obnoviteľných zdrojov energie. Malo by sa zabrániť zablokovaniu infraštruktúry, pretože to obmedzuje budúce realistické alternatívy, pričom investície by sa mali čo najviac zameriavať na obnoviteľné zdroje energie a podporné infraštruktúry. Sociálni partneri a občianska spoločnosť musia byť úzko zapojení do týchto politických návrhov, aby sa zabezpečila ich spoločenská akceptácia, udržateľnosť a úspech. Na zvýšenie úrovne reakcie na vonkajšie krízy by okrem toho bola potrebná stála koordinačná štruktúra v Rade Európskej únie. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Ďalšia integrácia trhu EÚ s energiou bude zohrávať dôležitú úlohu pri zvyšovaní cenovej dostupnosti a bezpečnosti dodávok energie. Na tento účel sa musí zaistiť dostatočná prepojovacia kapacita (7) a zaviesť potrebná a zodpovedajúca infraštruktúra, a to najmä na energetických „ostrovoch“, ako je napríklad Pyrenejský polostrov (8). Na podporu konkurenčnej výhody EÚ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a s cieľom zaistiť, aby využívanie obnoviteľných zdrojov energie neohrozovalo bezpečnosť dodávok, by sa mal vypracovať realistický plán rozvoja a zavádzania efektívnej infraštruktúry pre energiu z obnoviteľných zdrojov vrátane uskladňovacích kapacít a dostatočných prenosových prepojení, ktoré umožnia vývoz nadbytočnej produkcie do iných členských štátov. V záujme rýchleho zavedenia infraštruktúry pre čistú energiu musia členské štáty urýchliť udeľovanie povolení. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | V záujme vytvorenia rovnakých podmienok by EÚ mala podporovať globálne stanovovanie cien uhlíka. Malo by sa vypracovať a zefektívniť zdaňovanie emisií oxidu uhličitého, aby symetricky odrážalo vplyv na klímu a zohľadňovali sa v ňom opatrenia na sekvestráciu uhlíka z atmosféry. Okrem toho by EHSV mal sledovať svoj cieľ postupného rušenia dotácií na tie zdroje energie, ktoré sú škodlivé pre klímu a životné prostredie, a zároveň zabezpečiť, aby prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo prebiehal spravodlivým spôsobom. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Súčasný nárast cien energie predstavuje veľkú hrozbu z hľadiska zvyšovania energetickej chudoby, ako aj straty konkurencieschopnosti podnikov, ktoré potrebujú energiu na svoju činnosť. EHSV vyzýva na prijatie opatrení na úspešné zmiernenie vplyvu zvýšených cien energie a zabránenie energetickej chudobe, a to okrem iného aj energetickej chudobe domácností v EÚ. Dočasné a dobre cielené opatrenia na obmedzenie vplyvu prudkého nárastu cien energie sú potrebné aj na to, aby sa MSP a energeticky náročným odvetviam pomohlo prežiť krízu. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | V rámci dlhodobého premýšľania o tom, ako trh s energiou reaguje na otrasy, je dôležité riešiť základné príčiny zvyšovania cien energií (v súčasnosti ceny plynu), ako navrhuje Agentúra pre spoluprácu energetických regulátorov (ACER) na základe svojho nedávneho posúdenia (9) súčasnej koncepcie trhu s elektrinou a systému tvorby cien. Okrem toho by sa mohlo zvážiť preskúmanie v súvislosti s trhmi, na ktorých je koncentrácia dodávok energie vysoká, a teda môže byť narušená bežná prevádzka. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Občania a spotrebitelia by mali byť v centre energetickej transformácie prostredníctvom podpory komunitnej energie a miestneho vlastníctva a transformácie spotrebiteľov energie na výrobcov-spotrebiteľov. EHSV požaduje transparentné informačné, konzultačné a vzdelávacie kampane s cieľom podporiť angažovanosť občanov v energetickej transformácii. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | EHSV tiež žiada, aby sa venovala väčšia pozornosť problémom súvisiacim s prechodom na uhlíkovo neutrálnu spoločnosť, najmä pokiaľ ide o odvetvia, ktoré z rôznych technických a/alebo finančných dôvodov potrebujú čas na prispôsobenie, aby si zachovali konkurencieschopnosť na trhu. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | EHSV víta aktualizáciu nariadenia o TEN-T s cieľom lepšie reagovať na aktuálne ciele a potreby. Na základe európskych koridorov je potrebné venovať osobitnú pozornosť identifikácii priorít a vymedzeniu sieťových prepojení všetkých hlavných a veľkých miest, prístavov, letísk a terminálov členských štátov. Koridory by mali podľa potreby zahŕňať „námorné mosty“ alebo pravidelné a časté spojenia trajektmi ro-ro medzi prístavmi koridorov. Pokiaľ ide o územnú súdržnosť, EHSV sa domnieva, že koridory základnej siete musia mať lepšie prepojenie na regionálne, mestské a miestne sústavy. Na zavedenie dvojakého využívania dopravnej infraštruktúry je tiež potrebné identifikovať rozdiely medzi technickými požiadavkami TEN-T a požiadavkami vojenskej mobility. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Vzhľadom na dosť dlhý čas realizácie projektov TEN-T EHSV podporuje európsky rámec regulácie a financovania na zabezpečenie strednodobej a krátkodobej stability, pokiaľ ide o koridory a projekty, až do dokončenia európskej siete. Žiada tiež, aby sa naliehavo vypracovali národné plány riadneho a mimoriadneho financovania údržby infraštruktúr TEN-T a európsky plán monitorovania základnej siete. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Vzhľadom na zásadnú úlohu letectva pre EÚ EHSV požaduje komplexný a účinný prístup na podporu obnovy a rastu udržateľného letectva. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | S cieľom prispieť k úsiliu o znižovanie emisií z cestnej dopravy EHSV požaduje priaznivé regulačné podmienky pre používanie väčších a ťažších vozidiel na prepravu tovaru a kombinácií vozidiel v rámci dotknutých členských štátov a medzi nimi. Európska komisia by mala vziať do úvahy aj budúce a špecifické výzvy v podobe nedostatku vodičov nákladných vozidiel v nadchádzajúcich rokoch, a to z hľadiska nedostatočnej generačnej výmeny, ako aj z hľadiska zložitých pracovných podmienok. V tejto súvislosti je dôležitý rozvoj multimodálnej nákladnej dopravy v snahe zvýšiť atraktívnosť železničnej nákladnej dopravy ako súčasti kompletného logistického reťazca spolu so zlepšením pracovných podmienok pracovníkov v sektore dopravy. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | EHSV víta rozvoj rámca mestskej mobility EÚ a žiada, aby sa mestská doprava, najmä verejná doprava, stala inkluzívnejšou, čím sa podporia rovnaké príležitosti pre občanov. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | V záujme posilnenia udržateľnej a inteligentnej mobility sa EHSV prihovára za vhodnú iniciatívu Komisie na spustenie rozsiahlych digitálnych projektov v oblasti dopravy, ktorá je kľúčová napr. pre efektívnu multimodálnosť a optimalizáciu využívania kapacity. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Keďže energetika, doprava a digitálne systémy sú čoraz lepšie prepojené, sú potrebné dopravné, digitálne a energetické integrované siete. S cieľom posilniť synergie a zvýšiť odolnosť celkových infraštruktúr EHSV vyzýva na preskúmanie hlavných prekážok a slabých miest týkajúcich sa prepojení týchto systémov zo súčasnej aj z dlhodobejšej perspektívy. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | EHSV tiež vyzýva na zväčšenie odolnosti energetickej, dopravnej a digitálnej siete voči zmene klímy, prírodným rizikám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou, aby sa vytvorila a zachovala dlhodobá hodnota infraštruktúry. Celkovo požaduje opatrenia na zlepšenie adaptácie na zmenu klímy a jej vplyvy. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Aby sa zabezpečila udržateľnosť potravinových systémov a konkurencieschopnosť európskych výrobcov, EHSV vyzýva na podporu otvorenej strategickej autonómie vrátane lepšej bielkovinovej sebestačnosti, zabezpečenie reciprocity obchodných noriem (hospodárskych, sociálnych, environmentálnych), podporu výskumu, zlepšenie digitalizácie, rozvoj inovatívnych technológií a osív a podporu spravodlivých cien, ktoré zahŕňajú vyššie vstupné náklady a náklady na zvýšenú udržateľnosť. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Spoločná poľnohospodárska politika a spoločná rybárska politika by mali významne prispieť k udržateľnejším a odolnejším potravinovým systémom. Musí sa zabezpečiť štruktúrovaná a široká účasť občianskej spoločnosti na vykonávaní stratégie Z farmy na stôl. Návrh legislatívneho rámca pre udržateľné potravinové systémy by mal obsahovať jasné ciele, ukazovatele a spoľahlivý monitorovací mechanizmus a hodnotiacu tabuľku. |
| --- | --- |

2.27.

3.   Európa pripravená na digitálny vek

| 3.1. | Pandémia a vojna na Ukrajine poukázali na zásadný význam digitálnych technológií a potrebu, aby EÚ zväčšila svoju technologickú suverenitu. EHSV víta Digitálny kompas a Cestu k digitálnemu desaťročiu a vyzýva na účinné zavedenie mechanizmu riadenia a uľahčenie rýchlej realizácie cieľov. Pandémia tiež zdôraznila výzvy, ktoré môže digitálna transformácia predstavovať, a EHSV vyzýva na posilnenie sociálneho dialógu na európskej, národnej a odvetvovej úrovni, aby sa zabezpečilo, že aj táto transformácia bude spravodlivá. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV považuje spoluprácu medzi Komisiou a členskými štátmi za kľúčovú pri hodnotení pokroku a posudzovaní opatrení potrebných na dosiahnutie cieľov, a to aj prostredníctvom projektov pre viacero krajín. Žiada tiež vypracovanie správy o stave digitálneho desaťročia, aby sa prispelo k výmene poznatkov a osvedčených postupov medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV zdôraznil, že je potrebné, aby digitálna transformácia prebiehala udržateľným a inkluzívnym spôsobom zameraným na ľudí, ktorý funguje pre všetkých, a bez ďalšieho prehlbovania existujúcej digitálnej priepasti alebo vytvárania nových rozdielov, so zabezpečením dobrých pracovných podmienok, rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov. Na tento účel je tiež dôležité predvídať a riadiť zmeny vo svete práce, využívať sociálny dialóg na rôznych úrovniach a zlepšovať potrebné zručnosti a vhodné pracovné podmienky vrátane telepráce a práce pre platformy a zároveň vykonať hodnotenie takzvaného „práva na odpojenie“ na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Investície do digitálnej infraštruktúry zabezpečujúce lepšiu prístupnosť a do rozvoja jednotného dátového trhu sú zásadným a nevyhnutným faktorom, ktorý umožní riadny digitálny rozvoj vo všetkých regiónoch EÚ. EHSV požaduje účinné vykonanie opatrení, ktoré zlepšia voľný obeh údajov a zároveň zabezpečia náležitú ochranu údajov, súkromia a duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EÚ by mala dosiahnuť ďalší pokrok smerom k vytvoreniu bezpečného a autonómneho systému konektivity založeného na vesmírnej infraštruktúre na poskytovanie zaručených a odolných satelitných komunikačných služieb, čím sa zlepší dostupnosť vysokorýchlostného širokopásmového pripojenia a bezproblémového pripojenia v celej Európe. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV považuje za dôležité pokračovať vo vývoji inteligentných dopravných systémov smerom k spoločnému európskemu dátovému priestoru pre mobilitu, čo znamená lepšiu efektívnosť a predpoklady na zlepšenie pracovných podmienok, ako aj na bezproblémovú multimodálnosť. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV považuje za rozumné spoliehať sa pri zavádzaní digitálnych finančných služieb na silných európskych účastníkov trhu. Domnieva sa, že sú naliehavo potrebné opatrenia na sprehľadnenie sektora kryptoaktív a na ochranu koncových používateľov digitálneho financovania, zabezpečenie finančnej stability, ochranu integrity finančného sektora EÚ a zabezpečenie rovnakých podmienok pre rôzne hospodárske subjekty v hospodárskom a finančnom systéme, ako aj na nasmerovanie odvetvia kryptoaktív k udržateľnejším a menej energeticky náročným prevádzkovým mechanizmom. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Keďže zručnosti a kompetencie sú základným predpokladom digitálnej transformácie, EHSV vyzýva na neustály rozvoj spôsobov posilňovania mimoriadnych talentov, ako aj zlepšovania zručností a kompetencií občanov a pracovníkov, aby sa lepšie využili príležitosti, ktoré ponúka digitalizácia, a zvládli súvisiace riziká. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Na zvýšenie excelentnosti EÚ v oblasti digitalizácie potrebujú európske spoločnosti v porovnaní so zahraničnými konkurentmi priaznivé podmienky na inovácie, investície a prevádzku. Vzhľadom na to, že družstvá sú obzvlášť vhodné na podporu inkluzívnej účasti na riadení digitálnych platforiem, EHSV nalieha na zabezpečenie iniciatív na podporu rozvoja platforiem digitálnej spolupráce. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Pri podpore inovatívnych podnikov sa musí zabezpečiť motivácia všetkých podnikov vrátane mikropodnikov, malých a stredných podnikov a podnikov sociálneho hospodárstva, aby sa mohli zapojiť a využívať výhody vyplývajúce z pokroku. EHSV považuje za dôležité zvýšiť mieru využívania umelej inteligencie a ďalších moderných technológií, ale treba takisto uznať skutočnosť, že značná časť MSP má veľké problémy osvojiť si aj základné digitálne technológie. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Je čoraz dôležitejšie, aby všetky subjekty vrátane celého hodnotového reťazca venovali náležitú pozornosť kybernetickej bezpečnosti. Doterajšie krízy ešte viac zdôraznili jej význam pre zabezpečenie riadneho fungovania hospodárstva a spoločnosti a udržanie medzinárodných spojení. To si vyžaduje posilnenie opatrení členských štátov vrátane spolupráce podporovanej Komisiou. Stále dôležitejšie je bojovať proti dezinformáciám a zároveň zabezpečiť, aby sa tento boj nepoužíval ako zámienka na obmedzovanie verejných slobôd, najmä slobody prejavu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV požaduje mobilizáciu verejného aj súkromného financovania s cieľom uľahčiť investície do výskumu a inovácií, vzdelávania a odbornej prípravy a technickej infraštruktúry. Regulačný rámec je ďalším všeobecným faktorom formujúcim digitálny rozvoj. EHSV považuje za dôležité zabezpečiť, aby vývoj regulácie podporoval inovácie a investície a rovnaké podmienky v súlade s ľudskými právami a cieľmi v oblasti životného prostredia a klímy. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Keďže digitalizácia je aj naďalej dôležitou hnacou silou globálneho hospodárskeho rastu, je EHSV presvedčený, že politiky týkajúce sa zdaňovania digitálneho hospodárstva by mali byť zamerané na podporu hospodárskeho rastu, cezhraničného obchodu a investícií, a nie na to, aby tomu vytvárali prekážky. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Rovnaké podmienky založené na pravidlách pre digitálne činnosti sú dôležité aj na medzinárodnej úrovni a jednotný trh je odrazovým mostíkom pre to, aby sa EÚ stala vplyvným a silným globálnym aktérom. EHSV žiada, aby sa na podporu prístupu zameraného na človeka a dôveryhodnosti digitálnych technológií využívala široká škála nástrojov, od diplomatickej činnosti až po spoluprácu v oblasti inovácií a obchodné dohody. Byť globálnym tvorcom noriem si vyžaduje aj globálnu konkurencieschopnosť, ktorá sa opiera o solídnu vzájomnú spoluprácu členských štátov. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Hospodárstvo, ktoré pracuje v prospech ľudí

| 4.1. | Súčasný sociálno-hospodársky vývoj je sprevádzaný vysokou mierou neistoty spojenej so stále prebiehajúcou pandémiou COVID-19 a ďalej umocňovaný vojnou na Ukrajine a rastúcim geopolitickým napätím s Ruskom. Je nevyhnutné, aby členské štáty účinne posilňovali a koordinovali svoje hospodárske, zdravotné a sociálne politiky, účinne riešili makroekonomické nerovnováhy a zabezpečili zdravé verejné financie. Zároveň musia zlepšiť kvalitu a zloženie svojich verejných investícií s cieľom dať k dispozícii potrebné finančné zdroje, a to aj stimulovaním súkromných investícií, s cieľom podporiť sociálno-ekologickú transformáciu hospodárstva so zameraním na zaistenie vysokej úrovne zamestnanosti, kvalitných pracovných miest, blahobytu, primeraného príjmu, pričom sa zabezpečí, aby sa tým neznížila motivácia ľudí byť aktívni na trhu práce. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EÚ by sa mala zamerať na konkurenčnú výhodu pre priemysel a pracovné miesta EÚ ako kľúče k prosperite, ako aj na boj proti nerovnosti a chudobe v procese obnovy. Európsky pilier sociálnych práv ako hlavný nástroj sociálnej politiky EÚ by mal byť tiež stredobodom stratégie obnovy, aby sa zabezpečilo, že hospodárska a sociálna obnova pôjdu ruka v ruke. EÚ by mala venovať osobitnú pozornosť podpore ohrozených skupín prostredníctvom aktívnych a inkluzívnych politík sprevádzaných základnými a podpornými sociálnymi službami. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Na základe konjunkturálneho úspechu sa nástroj NextGenerationEU aj Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti musia posúdiť ako účinné nástroje reakcie na krízu spôsobenú vojnou, ktorá bude mať pravdepodobne dramatické dôsledky pre európske hospodárstvo. Tieto nástroje dopĺňajú existujúce štrukturálne mechanizmy na podporu hospodárskeho rastu a vzostupnej konvergencie, ochrany životných podmienok a zabezpečenia sociálneho mieru a stability v EÚ. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.3. | EÚ a vlády jej členských štátov by mali prijať opatrenia na zmiernenie tohto vplyvu vojny na Ukrajine s cieľom minimalizovať nárast cien a nákladov na energiu pre rodiny a podniky, ako aj podporiť hospodárstvo a zamestnanosť prispôsobením terajších núdzových opatrení. S cieľom pomôcť podnikom vyrovnať sa s krízami a byť schopnými vytvárať a udržiavať pracovné miesta by Komisia mala neustále monitorovať vplyvy pandémie a vojny na podniky EÚ všetkých veľkostí a byť pripravená na nevyhnutné dočasné podporné opatrenia a zároveň zabezpečiť spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV dôrazne podporuje cieľ presmerovania investícií tak, aby prispeli k prechodu EÚ na udržateľné hospodárstvo. Je pritom potrebné venovať pozornosť zavádzaniu v súvislosti s „environmentálne klamlivou reklamou“ alebo „klamlivou reklamou týkajúcou sa udržateľnosti“. Výbor očakáva, že Komisia aktívne zapojí sociálnych partnerov a občiansku spoločnosť do tvorby a vykonávania udržateľného financovania. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Členské štáty EÚ musia mať primeraný fiškálny priestor, aby mohli čeliť negatívnym hospodárskym a sociálnym vplyvom vojny na Ukrajine. To ďalej posilňuje potrebu revízie rámca EÚ pre správu hospodárskych záležitostí. Členské štáty však musia konsolidovať svoje verejné financie v obdobiach dobrého rastu, čo umožní reagovať počas recesie. Aj v tejto súvislosti EHSV opakuje svoje varovanie pred predčasným zrušením všeobecnej únikovej doložky. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Okrem toho EHSV požaduje revidovaný a vyvážený rámec správy hospodárskych záležitostí orientovaný na prosperitu, v ktorom sa prikladá rovnaká váha celému radu kľúčových politických cieľov, ako je udržateľný a inkluzívny rast, plná zamestnanosť a dôstojná práca, konkurencieschopné sociálne trhové hospodárstvo a stabilné verejné financie. Konkurencieschopné európske hospodárstvo, ktoré je tiež udržateľné zo sociálneho a environmentálneho hľadiska, je predpokladom zvyšovania prosperity všetkých Európanov. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | V boji proti nepriaznivým vplyvom hospodárskeho poklesu budú odolnejšie tie hospodárstva, v ktorých sa v rámci vnútroštátnej fiškálnej politiky uznáva potreba budovania rezerv z príjmov v čase rastu, pričom sú naďalej zabezpečené investície potrebné pre prosperitu v budúcnosti. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Riadne presadzovanie Paktu stability a rastu, zrevidovaného po ukončení prebiehajúceho preskúmania, pokiaľ možno so zjednodušenými pravidlami a zníženou procyklickosťou a odrážajúc kontext po pandémii, bude nevyhnutné na to, aby sa členským štátom pomohlo postaviť svoje verejné financie na udržateľný základ a posilniť investičnú dôveru. Akýkoľvek budúci fiškálny rámec musí a) podporovať udržateľné verejné financie umožňujúce väčšie verejné investície, b) umožniť väčšiu anticyklickú politiku a c) umožniť väčšiu flexibilitu a diferenciáciu podľa jednotlivých krajín, pokiaľ ide o postup úprav dlhu, a zároveň zaistiť fiškálnu udržateľnosť. Konkrétnejšie, jedným z hlavných návrhov EHSV, pokiaľ ide o revíziu fiškálneho rámca, je zaviesť tzv. zlaté pravidlo pre verejné investície bez oslabenia strednodobej fiškálnej a finančnej stability a hodnoty eura a v kombinácii s výdavkovým pravidlom. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Národné parlamenty aj Európsky parlament si musia zachovať svoju významnú úlohu v rámci budúcej správy hospodárskych záležitostí EÚ, aby sa posilnila demokratická zodpovednosť EÚ. EHSV vzal na vedomie myšlienku vytvorenia systému podpory v nezamestnanosti, ktorý bol pôvodne zahrnutý do politických priorít Európskej komisie. Vzhľadom na účinky krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a súčasnej vojny na Ukrajine by EK mohla pokračovať v ďalších diskusiách s členskými štátmi a sociálnymi partnermi o možných dlhodobých nástrojoch, t. j. systémoch zaistenia v nezamestnanosti, na riešenie systémových problémov. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.6. | Mechanizmus SURE (10) zohráva základnú úlohu pri tlmení účinkov pandémie a ukázal sa ako účinný nástroj. Na základe toho EHSV žiada, aby sa posúdila možnosť ďalšieho využívania tohto mechanizmu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Prehlbovanie hospodárskej a menovej únie ide ruka v ruke s posilňovaním správy hospodárskych záležitostí vrátane dokončenia bankovej únie a únie kapitálových trhov a posilnenia úlohy európskeho semestra pri zvyšovaní rastu, súdržnosti, inkluzívnosti, konkurencieschopnosti a konvergencie. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV sa domnieva, že vzhľadom na výzvy, ktoré vojna prináša, a najmä rastúcu potrebu výdavkov na obranu a energie, by Európska únia mohla vytvoriť nové mechanizmy vlastných zdrojov. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Fragmentácia kapitálových trhov v členských štátoch nevytvára dostatočný priestor na ľahší prístup podnikateľských subjektov k finančným zdrojom na jednotnom kapitálovom trhu. Preto je potrebný ďalší pokrok pri dokončovaní únie kapitálových trhov. Prehĺbenie únie kapitálových trhov a bankovej únie by sa malo zamerať na posilnenie spôsobov financovania a podporu prispievania súkromného sektora k investičnému úsiliu. EHSV pritom vyzýva na udržanie správnej rovnováhy medzi rozdeľovaním a zmenšovaním rizika a osobitne víta úsilie o posilnenie monitorovania systémových rizík vyplývajúcich z klimatickej krízy. Okrem toho je tiež dôležité zohľadniť riziká sociálnej udržateľnosti, ktoré v dôsledku prehlbovania rozdielov v ich rozložení ohrozujú sociálnu súdržnosť. Pri regulácii finančných trhov by sa zároveň mala uprednostňovať efektívnosť pred zložitosťou a zabezpečovať vysoká miera ochrany spotrebiteľa. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Všetky zainteresované strany by mali byť zapojené do vývoja a vykonávania opatrení na zlepšenie finančnej gramotnosti, účinnosti pravidiel ochrany a zmenšovania informačnej asymetrie medzi poskytovateľmi finančných služieb a občanmi. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Mal by sa naplno využiť potenciál európskeho jednotného trhu. Hospodárske zisky by sa dali zabezpečiť lepším a efektívnejším uplatňovaním a presadzovaním existujúcich právnych predpisov a ich prehlbovaním. Ďalšie odstraňovanie prekážok voľného obehu tovaru a služieb prináša výhody pre všetkých – zákazníkov, pracovníkov aj podniky. Správne fungovanie jednotného trhu závisí aj od bezpečnosti a kvality tovaru a služieb. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Zároveň je EHSV znepokojený existenciou nekalej daňovej súťaže v rámci EÚ, ktorá podporuje obchádzanie daňových povinností. Domnieva sa, že účinná menová únia si vyžaduje koherentnú fiškálnu politiku a súlad medzi fiškálnymi pravidlami jej členov. Navrhol, aby sa spustil európsky pakt zameraný na účinný boj proti daňovým podvodom a únikom, obchádzaniu daňových povinností a praniu špinavých peňazí. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Prílišná byrokracia vytvára pre hospodárstva a spoločnosť zbytočné náklady. EÚ budúcnosti by sa nemala zameriavať na mikromanažment, ale mala by sa riadiť zásadou lepšej regulácie. Nemalo by sa to však robiť na úkor prísnych noriem v oblasti ochrany spotrebiteľa, práce, životného prostredia a sociálnej ochrany, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou sociálneho trhového hospodárstva. Na európskej úrovni by sa mohla zlepšiť schopnosť sociálnych partnerov riešiť problémy, napríklad pri zlaďovaní rozdielnych záujmov. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Podnikanie predstavuje kľúčovú kompetenciu na zlepšenie konkurencieschopnosti a blahobytu, ako aj na rozvoj sociálneho a zeleného hospodárstva, a to ešte viac v kontexte obnovy po pandémii. Podpora podnikateľského vzdelávania s cieľom rozvíjať podnikateľské zručnosti by mohla byť spôsobom, ako znížiť nezamestnanosť, najmä mladých ľudí. Pre hospodársky rast, inovácie, zamestnanosť a sociálne začlenenie má zásadný význam podnikanie vo všetkých podobách a odvetviach (vrátane cestovného ruchu, sociálneho hospodárstva a slobodných povolaní). Je dôležité identifikovať ťažkosti, s ktorými sa stretávajú MSP (najmä veľmi malé podniky, často rodinného charakteru) pri prístupe na jednotný trh, a reagovať na ne, najmä v kontexte zelenej a digitálnej transformácie. EHSV vyzýva Komisiu, aby vo svojom pracovnom programe prijala konkrétne opatrenia na odstránenie už identifikovaných prekážok jednotného trhu (11). |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EHSV podporuje prijatie kombinácie takých hospodárskych politík, ktoré efektívne využijú domáce dostupné zdroje, tak verejné, ako aj súkromné, vrátane finančných zdrojov vytvorených v rámci nástroja NextGenerationEU a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Zistené nedostatočné zapojenie organizácií občianskej spoločnosti bolo a je predmetom obáv EHSV. Organizovaná občianska spoločnosť požaduje formálnejšie postupy, ktoré uľahčia skutočné výmeny názorov pri vykonávaní a hodnotení národných plánov obnovy a odolnosti. Zásada partnerstva by mala slúžiť ako model účinného mechanizmu na zapájanie občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | EHSV podporuje legislatívne návrhy Komisie v oblasti zdaňovania spoločností a oceňuje ich koordináciu s globálnymi diskusiami na úrovni inkluzívneho rámca OECD s cieľom dosiahnuť globálny konsenzus. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Výbor podporuje všetko úsilie pri navrhovaní nového systému zamerané na zníženie nákladov na dodržiavanie predpisov pre európske spoločnosti a daňové orgány. Európske podniky nesmú byť konkurenčne znevýhodnené. Úplné vykonávanie 2. piliera globálnej dohody o zdaňovaní bude zložité a vyžiada si dlhodobé a značné úsilie podnikov aj daňových orgánov. Jednotné prijatie a vykonávanie medzinárodne dohodnutých pravidiel v EÚ a iných obchodných blokoch v rovnakom čase je prvoradým záujmom EÚ a jej členských štátov. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Sociálne podnikanie si zaslúži osobitnú pozornosť vzhľadom na úlohu, ktorú môže táto forma podnikania zohrávať pri prekonávaní krízy. Vykonávanie akčného plánu pre sociálne hospodárstvo bude zohrávať kľúčovú úlohu pri posilňovaní tohto odvetvia. Vymedzenie špecifického ekosystému sociálneho hospodárstva v novej priemyselnej stratégii musí viesť ku konkrétnym opatreniam, aby bolo sociálne hospodárstvo ekologické, digitálne a odolné. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Po pandémii narastá potreba podporovať kvalitnú vzdelávaciu mobilitu všetkých a uznávať súvisiace výsledky vzdelávania, a preto EHSV podporuje vybudovanie skutočného európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025 pre učiacu sa Európu. Dosiahne sa to financovaním a predovšetkým medziodvetvovou spoluprácou v oblasti vzdelávania. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Moderná spotrebiteľská politika musí spotrebiteľom zabezpečovať práva a ochranu, ktoré potrebujú. Jednotný trh umožňuje spotrebiteľom a podnikom v EÚ ľahšie nakupovať a predávať tovar a služby bez ohľadu na hranice štátov, a to na internete aj mimo neho. To si vyžaduje dôveru v trh, cielené právne predpisy a ich účinné presadzovanie. Informovanie a odborná príprava musia spotrebiteľom takisto pomôcť urobiť zodpovednejšie rozhodnutia. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Je potrebné zlepšiť prístup k zapojeniu dobrovoľníkov a zväčšiť jeho rozsah a kvalitu. Potenciál dobrovoľníckej angažovanosti ľudí všetkých vekových skupín a zo všetkých prostredí by sa mal preskúmať a realizovať v inovatívnych a flexibilných rámcoch, ktoré vytvoria nové možnosti. Rok 2025 by mala EÚ vyhlásiť za Európsky rok dobrovoľníkov. Bola by to primeraná pocta úsiliu a vplyvu dobrovoľníkov počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a vojnou na Ukrajine. Zdôraznil by sa ich význam pre zdravie a blahobyt v Európe a ich úloha pri obnove a budúcnosti Európy. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Slobodné povolania sú kľúčovým sociálnym a hospodárskym faktorom vo všetkých členských štátoch a sú zodpovedné za dôležité verejné služby v takých oblastiach, ako je zdravotníctvo, spravodlivosť, bezpečnosť, jazyk a umenie. Je preto potrebné, aby sa pred prijatím európskych právnych predpisov a po ňom vykonalo osobitné posúdenie vplyvu dôsledkov legislatívnych návrhov na slobodné povolania. V tejto súvislosti európsky zákonodarca musí zohľadniť najmä negatívne účinky byrokratickej záťaže na slobodné povolania. |
| --- | --- |

4.22.

5.   Silnejšia Európa vo svete

| 5.1. | EHSV požaduje otvorené, spravodlivé, inkluzívne a predvídateľné medzinárodné obchodné prostredie, ktoré sa bude zasadzovať za demokraciu a právny štát, mier a stabilitu, sociálnu a environmentálnu udržateľnosť a otvorený a spravodlivý svetový obchodný poriadok založený na pravidlách. Európa musí chrániť globálne obchodné pravidlá, zabezpečiť rovnaké podmienky a dosiahnuť rovnováhu medzi strategickou autonómiou a otvorenosťou medzinárodnému obchodu podporovaním silnej priemyselnej základne a odolných medzinárodných dodávateľských reťazcov. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Avšak vývoj v Číne v posledných rokoch aj prebiehajúca ruská agresia jasne ukazujú, že rastúci medzinárodný obchod nemusí nevyhnutne prispieť k upevneniu demokratických procesov. EÚ preto vo svojej obchodnej politike musí propagovať svoje základné hodnoty, ako je dodržiavanie ľudských práv, právny štát a sloboda médií. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV považuje za dôležité pokračovať v odstránení kritickej závislosti EÚ od tretích krajín. Týka sa to najmä energetiky, surovín, potravín, zdravotníckych výrobkov, infraštruktúry a technológií. Vzťahuje sa aj na priemyselný rozmer bezpečnostnej, obrannej politiky a politiky v oblasti kozmického priestoru. EÚ musí prehodnotiť najmä svoj nedostatok priemyselných kapacít a svoju závislosť od nespoľahlivých partnerov. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Posilnenie otvorenej strategickej autonómie EÚ a významnejšia globálna úloha si zároveň vyžadujú spoluprácu s partnermi v rôznych oblastiach vrátane obchodu. EHSV vyzýva na uzavretie rokovaní o bilaterálnych obchodných dohodách a rozvoj multilaterálnej spolupráce v rámci WTO. Rozvoj vzťahov s latinskoamerickými partnermi na základe modernizovaných dohôd by bol tiež aktuálnou príležitosťou pre EÚ na upevnenie jej pozície. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV vyzdvihuje kľúčovú úlohu občianskej spoločnosti v oblasti obchodu a zdôrazňuje, že je potrebné posilniť spoluprácu s občianskou spoločnosťou, a to počnúc formulovaním a končiac monitorovaním obchodných nástrojov a dohôd (dohody o voľnom obchode, dohody o hospodárskom partnerstve a investičné dohody). Toto všetko by uľahčilo realizáciu cieľov novej stratégie obchodnej politiky EÚ a zabezpečilo, že dohody prispejú k udržateľnému rozvoju oboch rokujúcich strán – EÚ a partnerských krajín obchodných dohôd – z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho hľadiska. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Nevyhnutná je aj spolupráca v oblasti dopravy, digitálnych technológií a energetiky, čo otvára napríklad nové možnosti spolupráce EÚ s USA. Koridory základnej siete musia byť lepšie prepojené so zvyškom sveta pre tovar aj cestujúcich. EHSV vyzýva na zriadenie fóra na uľahčenie integrácie siete TEN-T so zvyškom sveta vrátane susedných krajín. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EHSV sa domnieva, že EÚ potrebuje iniciatívnejší a účinnejší prístup k ochrane záujmov európskeho priemyslu vytvorením rovnakých podmienok hospodárskej súťaže a bojom proti nekalým obchodným praktikám prostredníctvom existujúcich právnych predpisov v oblasti obchodu, najmä antidumpingových a antisubvenčných predpisov. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Výbor sa domnieva, že je potrebné posilniť medzinárodnú úlohu eura ako dôležitého nástroja na zlepšenie globálneho postavenia Európy, a žiada, aby sa viac pozornosti venovalo dôvodom oslabenia medzinárodnej úlohy eura a dobudovaniu hospodárskej a menovej únie. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EHSV vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila úsilie o začlenenie prístupu EÚ k obchodu a udržateľnému rozvoju, pokiaľ ide o záväzky v oblasti práce aj životného prostredia, do WTO. To by malo zahŕňať aj ďalšie úvahy o štruktúrovanom zapojení všetkých zložiek občianskej spoločnosti do procesov WTO, keďže bez jej zapojenia nemôže existovať skutočná udržateľnosť. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany už nedokáže v dostatočnej miere ani v potrebnom rozsahu reagovať na katastrofy spojené so zmenou klímy a viacnásobné riziká ani na území EÚ ani mimo neho. Mechanizmus sa okrem zvyčajnej činnosti v prípade prírodných katastrof využíva aj pri zvládaní iných rizikových situácií, ako sú pandémie, závažné priemyselné riziká, rozsiahle znečistenie morí, dôsledky kybernetických útokov na elektrické alebo vodovodné siete a iné prvky základnej infraštruktúry či humanitárne krízy spojené s prisťahovalectvom. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Je potrebné lepšie riešiť a koordinovať prepojenie medzi krátkodobou civilnou ochranou a dlhodobým riadením humanitárnej pomoci. EHSV sa domnieva, že na tento účel by sa malo preskúmať, či je potrebné zriadiť európsku agentúru pre civilnú ochranu a humanitárnu pomoc ako praktický mechanizmus v záujme ráznejších zahraničnopolitických opatrení. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | EHSV konštatuje, že v mnohých partnerských krajinách stále chýba inkluzívny a participatívny dialóg a tvorba politiky a priestor občianskeho a sociálneho dialógu sa postupne zmenšuje, a to aj napriek podpore, ktorú poskytuje Komisia. Navrhuje, aby Komisia v spolupráci s ním vytvorila pilotný projekt „hodnotiacej tabuľky priestoru občianskej spoločnosti“ pre niektoré partnerské krajiny na každoročné posudzovanie stavu občianskeho a sociálneho dialógu, počnúc krajinami západného Balkánu alebo krajinami európsko-stredomorského partnerstva (Euromed). |
| --- | --- |

5.12.

6.   Podpora európskeho spôsobu života

| 6.1. | V takmer všetkých európskych krajinách je potrebné posilniť zdravotníctvo so zameraním na prevenciu a zaručenie prístupu všetkých ku kvalitným verejným zdravotníckym štruktúram, základným zdravotným službám vrátane vakcín a dlhodobej opatrovateľskej starostlivosti. Otázky duševného zdravia si vyžadujú naliehavú strategickú reakciu. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV pripomína, že je nevyhnutné podporovať silný a koordinovaný európsky ekosystém zdravotnej starostlivosti, a tým prispievať k priemyselnej strategickej autonómii, technologickej suverenite a lepšej kvalite života občanov EÚ. Malo by sa vykonať zmapovanie a analýza zdola nahor s cieľom posúdiť presnú povahu zistených závislostí a odstrániť slabé stránky a nedostatok strategických materiálov. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Migrácia je naďalej prioritnou otázkou vzhľadom na jej vplyv na demografiu, hospodárstvo a politiky EÚ (zamestnanosť, sociálne veci, trh práce, integračné politiky, správa hraníc, boj proti rasizmu, xenofóbii, populizmu a diskriminácii). Pakt EÚ o migrácii a azyle a spoločný európsky azylový systém budú musieť dostať konečnú podobu na základe skutočnej rovnováhy medzi solidaritou, zodpovednosťou a záväzkami EÚ a členských štátov podľa medzinárodného práva. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Utečenecká kríza, ktorá sa odohráva v dôsledku vojny na Ukrajine, podčiarkuje kľúčový význam tejto oblasti a poukazuje na správnosť spôsobu akým EÚ reaguje: okrem okamžitej ochrany utečencov a zavedenia dočasného pobytu a pracovných povolení je potrebné prijať aj naliehavé opatrenia na integráciu do spoločností a trhov práce v členských štátoch a vládam a lokálne pôsobiacim organizáciám občianskej spoločnosti sa musí poskytnúť primerané financovanie. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Rok 2022 je Európskym rokom mládeže a je určený na uznanie výziev, ktorým mladí ľudia čelili počas pandémie COVID-19 a obetí, ktoré naďalej podstupujú, a poskytuje im príležitosti zapájať sa na všetkých úrovniach s osobitným zameraním na environmentálu problematiku, inklúziu, digitálne technológie a začleňovanie mládeže do všetkých politík v EÚ. Je dôležité, aby pre tento rok existoval konkrétny odkaz a aby sa iniciatívy na úrovni EÚ skutočne každý rok zameriavali na mladých ľudí. Komisia by preto mala pokračovať v nadväzujúcich činnostiach v roku 2023 a ďalších rokoch. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Nový impulz pre európsku demokraciu

| 7.1. | Je potrebné prijať opatrenia na zlepšenie občianskeho dialógu so zainteresovanými stranami a skupinami v spoločnosti a medzi nimi, čo im umožní prevziať zodpovednosť za politiky, ktoré sa ich priamo dotýkajú, a skutočnú účasť na nich, čím sa podporí úloha občanov pri budovaní budúcnosti Európy. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Dôležitú úlohu pri zapájaní občanov na európskej úrovni zohráva niekoľko existujúcich kanálov, napríklad Európska iniciatíva občanov. Tieto kanály však nepostačujú na zmysluplné zapojenie občanov EÚ a je potrebné, aby nástroje účasti (vrátane elektronickej účasti) boli inkluzívnejšie, využívali sa štruktúrovaným spôsobom, boli prístupné pre každého a najmä účinnejšie. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | V rámci tejto myšlienky by sa mala zlepšiť a posilniť inštitucionálna úloha EHSV ako etablovaného zástupcu organizovanej občianskej spoločnosti pri poskytovaní poradenstva pri tvorbe politík EÚ, ako aj sprostredkovateľa a garanta aktivít participatívnej demokracie, ako je štruktúrovaný dialóg s organizáciami občianskej spoločnosti a občianskymi panelmi. Živá občianska spoločnosť je kľúčová pre demokratický život Európskej únie. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Tvorcom politík EÚ odporúčame, aby vypracovali koherentné (vnútorné a vonkajšie) stratégie občianskej spoločnosti Európskej únie vrátane politík založených na týchto aspektoch: lepšie uznanie sektora a občianskeho dialógu, a to aj prostredníctvom osobitného piliera akčného plánu pre európsku demokraciu, každoročného hodnotenia právneho štátu a stratégie európskej občianskej spoločnosti; umožnenie právnych rámcov a vytvorenie rovnakých podmienok na európskej úrovni; prístup k verejnému financovaniu; mechanizmy monitorovania a ochrany na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Je nevyhnutné zamerať sa na opatrenia nadväzujúce na návrhy Konferencie o budúcnosti Európy, aby sa splnili požiadavky občanov. EHSV očakáva, že každá európska inštitúcia sa zaviaže ku konštruktívnemu a ambicióznemu prístupu v súlade so svojou úlohou a právomocami v každom kroku nadväzujúcich opatrení vrátane legislatívnych návrhov. EHSV je pripravený zohrávať svoju úlohu a zabezpečiť riadne opatrenia v nadväznosti na výsledky konferencie, a rovnako dôležitú úlohu musí zohrávať, ak bude zorganizovaný konvent. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | EHSV je presvedčený, že na obnovenie dôvery v rozširovanie a zlepšenie spôsobov, akými EÚ oslovuje svojich prirodzených spojencov v regióne, by EÚ mala jednoznačne zapojiť krajiny západného Balkánu do činností zameraných na vykonávanie výsledkov Konferencie o budúcnosti Európy. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Vojna na Ukrajine posunula európske spoločné opatrenia a integráciu v kľúčových sektoroch, ako je obrana a zahraničná politika, do takej miery, akú si pred niekoľkými mesiacmi bolo ťažké predstaviť. EHSV víta záväzok intenzívnejšie využívať Európsky mierový nástroj vyjadrený vo vyhlásení z Versailles. Zdôrazňuje, že EÚ by mala pokročiť smerom k silnejšej politickej integrácii, ktorá by mohla podporiť spoločnú zahraničnú politiku. Vyzýva členské štáty, aby bezodkladne začali pracovať na realizácii skutočne spoločného a účinného obranného systému, ktorý by výrazne posilnil obranyschopnosť Európy (12). Rozhodnutie prijaté na úrovni EÚ v tejto súvislosti by malo zahŕňať Európsky parlament ako priameho zástupcu ľudu v súlade so zmluvami. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Európsky parlament, ako aj EHSV, sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti musia byť zapájané do plánov pre nepredvídané udalosti s cieľom čeliť hospodárskym dôsledkom vojny, najmä pri navrhovaní rôznych položiek v rámci stratégie REPowerEU. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné čeliť výzvam spojeným s aktívnym zapojením mladých ľudí do spoločnosti a politických a rozhodovacích procesov, keďže deti a mladí ľudia sú generáciou, ktorá bude musieť zaplatiť obrovský verejný dlh, ktorý krajiny v súčasnosti vytvárajú s cieľom riešiť dôsledky pandémie, a budú musieť žiť s dôsledkami krokov, ktoré sa teraz podnikli na riešenia týkajúce sa zmeny klímy a novej bezpečnostnej situácie v Európe. Je tiež potrebný koordinovaný európsky prístup založený na pevných politických a právnych rámcoch s cieľom prerušiť medzigeneračný cyklus znevýhodnenia. Je potrebné pozorne monitorovať dosiahnutie ambiciózneho cieľa, ktorým je vymaniť z chudoby čo najviac detí a mladých ľudí. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | EHSV zdôrazňuje, že rodová rovnosť a uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti by sa mali zohľadňovať vo všetkých aspektoch tvorby a vykonávania právnych predpisov EÚ, najmä preto, že pandémia a pokles, ktorý vyvolala, prehĺbili rodovú nerovnováhu. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Žiadne reakcie na výnimočné podmienky nesmú byť v rozpore so zásadami právneho štátu ani ohrozovať demokraciu, deľbu moci a základné práva európskych občanov. Je potrebné uplatňovať nové nástroje EÚ na ochranu a presadzovanie základných práv a zásad právneho štátu, napríklad cyklus preskúmania právneho štátu a mechanizmus na zabezpečenie podmienenosti financovania z prostriedkov EÚ dodržiavaním základných práv a zásad právneho štátu. Toto treba brať do úvahy najmä pri citlivých dočasných rozhodnutiach, ako sú zákazy televízneho či rozhlasového vysielania, obmedzenie voľného pohybu ľudí alebo akékoľvek iné rozhodnutia prijaté počas pandémie aj vojny. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | EHSV odporúča prijať celoeurópsku chartu práv a zodpovedností na vidieku a v mestách a vyzýva na vytvorenie modelu riadenia pre vidiecky pakt, ktorý bude zahŕňať miestne samosprávy a miestne súkromné aj neziskové podniky a v spolupráci s miestnymi demokratickými štruktúrami a štruktúrami sociálnych partnerov zabezpečí, že hlas miestnej úrovne bude vypočutý a bude sa môcť úspešne realizovať dlhodobá vízia. |
| --- | --- |

7.12.

| 7.13. | Pokiaľ ide o Európsku zelenú dohodu, EHSV žiada, aby sa zaviedli vhodné riadiace štruktúry, ktoré by zapojili všetky zainteresované strany do navrhovania opatrení v rámci Európskej zelenej dohody vrátane:






  — | vytvorenia Európskej platformy zainteresovaných strán v oblasti zmeny klímy zloženej z aktérov v oblasti klímy na všetkých úrovniach, |
| --- | --- | --- |

7.13.

—

vytvorenia Európskej platformy zainteresovaných strán v oblasti zmeny klímy zloženej z aktérov v oblasti klímy na všetkých úrovniach,

| — | zriadenia Európskeho fóra pre financovanie opatrení v oblasti klímy s cieľom uľahčiť prístup k financiám a odstrániť prekážky, |
| --- | --- |

—

zriadenia Európskeho fóra pre financovanie opatrení v oblasti klímy s cieľom uľahčiť prístup k financiám a odstrániť prekážky,

| — | zaručenia riadneho zapojenia existujúcich štruktúr európskeho sociálneho dialógu, |
| --- | --- |

—

zaručenia riadneho zapojenia existujúcich štruktúr európskeho sociálneho dialógu,

| — | nabádania členských štátov, aby zapojili regionálne orgány, sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti do prípravy národných a regionálnych plánov spravodlivej transformácie, |
| --- | --- |

—

nabádania členských štátov, aby zapojili regionálne orgány, sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti do prípravy národných a regionálnych plánov spravodlivej transformácie,

| — | štrukturálnejšieho zapojenia mladých ľudí do rozhodovacieho procesu týkajúceho sa udržateľnosti a zapojenia zástupcu mladých ľudí do oficiálnej delegácie EÚ na zasadnutiach COP, |
| --- | --- |

—

štrukturálnejšieho zapojenia mladých ľudí do rozhodovacieho procesu týkajúceho sa udržateľnosti a zapojenia zástupcu mladých ľudí do oficiálnej delegácie EÚ na zasadnutiach COP,

| — | štrukturálneho prepojenia balíka Fit for 55 s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

—

štrukturálneho prepojenia balíka Fit for 55 s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja,

| — | stavania na úspechu spoločnej práce Európskej komisie a EHSV na Európskej platforme zainteresovaných strán pre obehové hospodárstvo. |
| --- | --- |

—

stavania na úspechu spoločnej práce Európskej komisie a EHSV na Európskej platforme zainteresovaných strán pre obehové hospodárstvo.

| 7.14. | Inštitúcie EÚ by tiež mali uznať základnú úlohu občianskej spoločnosti pri šírení kultúry základných práv a zásad právneho štátu a podporovať jej účasť na uľahčovaní primeranej komunikácie o hodnotách a zásadách EÚ. V súlade s tým sa musí posilniť úloha občianskej spoločnosti v cykle preskúmania právneho štátu, a to aj prostredníctvom fóra zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | Okrem toho sa EHSV domnieva, že je nevyhnutné zaručiť zapojenie zástupcov občianskej spoločnosti vrátane sociálnych partnerov, spotrebiteľských organizácií a ďalších zainteresovaných strán do tvorby, vykonávania a monitorovania programu politiky digitálneho desaťročia a súvisiacich národných plánov. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.16. | EHSV vyzýva Komisiu, aby si ako prioritu zachovala lepšiu právnu reguláciu. Zároveň ju vrátane všetkých jej útvarov, a takisto zákonodarcov EÚ vyzýva, aby neustále prehlbovali a rozvíjali systém lepšej právnej regulácie EÚ vo všetkých jeho aspektoch a vo svojej práci systematicky využívali nástroje a usmernenia pre lepšiu právnu reguláciu. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | EHSV zdôrazňuje, že Komisia by vypracovaným úplným posúdením vplyvu mala automaticky podrobne zdôvodniť každý legislatívny návrh. Mala by tiež vykonať náležité posúdenia vplyvu všetkých nadchádzajúcich stratégií, aby ich dosah bolo možné identifikovať v počiatočnom štádiu a zároveň aby bolo možné lepšie predvídať spoločné účinky jednotlivých iniciatív. |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | EHSV zdôrazňuje, že nástroje lepšej právnej regulácie musia zostať politicky neutrálne a jasne oddelené od politického rozhodovania, ktoré treba prenechať legitímnym politickým orgánom na to určeným.
  V postupoch verejných konzultácií súvisiacich s návrhmi Európskej komisie je potrebné dbať na zabezpečenie a vyváženie vstupov od rôznych zainteresovaných strán. Vyžaduje si to revíziu metodiky, aby sa lepšie dostali k organizáciám občianskej spoločnosti na úrovni EÚ a členských štátov. EHSV zdôrazňuje, že online postupy musia byť doplnené štruktúrovaným dialógom s organizáciami občianskej spoločnosti vo všetkých fázach tvorby politiky vrátane fázy vykonávania a hodnotenia. |
| --- | --- |

7.18.

V postupoch verejných konzultácií súvisiacich s návrhmi Európskej komisie je potrebné dbať na zabezpečenie a vyváženie vstupov od rôznych zainteresovaných strán. Vyžaduje si to revíziu metodiky, aby sa lepšie dostali k organizáciám občianskej spoločnosti na úrovni EÚ a členských štátov. EHSV zdôrazňuje, že online postupy musia byť doplnené štruktúrovaným dialógom s organizáciami občianskej spoločnosti vo všetkých fázach tvorby politiky vrátane fázy vykonávania a hodnotenia.

| 7.19. | EHSV vyzýva Komisiu a najmä Spoločné výskumné centrum, aby ho v plnej miere zapojili do svojho prognostického cyklu a podporili ho pri preverovaní existujúcich prognostických činností, ktoré vykonávajú organizácie občianskej spoločnosti, odborové zväzy a podnikateľské združenia. |
| --- | --- |

7.19.

| 7.20. | Výbor tiež vyzýva na neustále posilňovanie spolupráce pri následnom hodnotení rôznych iniciatív. |
| --- | --- |

7.20.

| 7.21. | Pandémia aj súčasná vojna na Ukrajine preukázali naliehavosť potreby ďalších krokov na národnej a európskej úrovni s cieľom chrániť slobodné a pluralitné médiá a kvalitnú nezávislú žurnalistiku. |
| --- | --- |

7.21.

V Bruseli 14. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 290, 29.7.2022, s. 35.

1

(2)  Uznesenie EHSV Vojna na Ukrajine a jej hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky (Ú. v. EÚ C 290, 29.7.2022, s. 1).

2

Vojna na Ukrajine a jej hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky

(3)  Uznesenie EHSV Vojna na Ukrajine a jej hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky (Ú. v. EÚ C 290, 29.7.2022, s. 1).

3

Vojna na Ukrajine a jej hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky

(4)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/ip_22_1511.

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/publications/key-documents-repowereu_sk.

5

(6)  Stanovisko EHSV na tému REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu (Ú. v. EÚ C 323, 26.8.2022, s. 123).

6

REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu

(7)  Prepojenie je už cieľom EÚ (najmenej 15 % do roku 2030, ale niektoré krajiny sú od neho veľmi ďaleko): https://energy.ec.europa.eu/topics/infrastructure/electricity-interconnection-targets_sk.

7

(8)  Dokument Komisie o energetických ostrovoch, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/MEMO_18_4622.

8

(9)  Záverečné hodnotenie agentúry ACER o štruktúre veľkoobchodného trhu s elektrinou v EÚ.

9

(10)  Európsky nástroj dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE).

10

(11)  Pozri napríklad Business Journey on the Single Market: Practical Obstacles and Barriers, SWD(2020) 54 final, Brusel 10. marca 2020.

11

Business Journey on the Single Market: Practical Obstacles and Barriers

(12)  Ú. v. EÚ C 290, 29.7.2022, s. 1.

12

---

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

571. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – plenárne zasadnutie plne s osobnou účasťou, 13. 7. 2022 – 14. 7. 2022

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/15

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zdaňovanie cezhraničných pracovníkov na diaľku a ich zamestnávateľov

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 443/02)

| Spravodajca: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Spravodajca:

Krister ANDERSSON

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 1. 7. 2022 |
| Prijaté v pléne | 13. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 195/0/2 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

1. 7. 2022

Prijaté v pléne

13. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

195/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) uznáva osobitné výzvy, ktoré nárast cezhraničnej práce na diaľku predstavuje pre súčasné medzinárodné daňové systémy. Týka sa to najmä zdaňovania miezd a zdaňovania ziskov podnikov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV súhlasí s Európskou komisiou (EK), že cezhraničný zamestnanec pracujúci na diaľku by mohol čeliť dvojitému zdaneniu svojich príjmov, čo by viedlo k zdĺhavým a nákladným sporom medzi zamestnancom a daňovými úradmi členských štátov. V závislosti od toho, ako daná krajina pristupuje k príjmu zo zahraničia, môže byť zamestnanec povinný podať dve daňové priznania, pričom je možné, že tak musí urobiť v dvoch odlišných termínoch z dôvodu rozdielov medzi lehotami na podanie daňového priznania v jednotlivých členských štátoch. Administratívna záťaž vyplývajúca z dodržiavania predpisov je prekážkou pre efektívnosť jednotného trhu. Členské štáty by mali venovať náležitú pozornosť týmto prekážkam pri podpisovaní dvojstranných daňových dohôd. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pokiaľ ide o zdaňovanie ziskov spoločností, medzinárodným pracovníkom na diaľku môže hroziť, že ich činnosť bude považovaná za neúmyselné založenie stálej prevádzkarne v inej krajine, než je krajina pôvodu danej spoločnosti. V takomto prípade by bola spoločnosť nútená presne rozdeliť svoj príjem právnickej osoby medzi dve miesta, a teda podliehať rôznym povinnostiam týkajúcim sa podávania daňových priznaní a platenia daní. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta dočasné daňové opatrenia prijaté členskými štátmi počas vrcholiacej pandémie a usmernenia vydané OECD počas pandémie. Tieto opatrenia umožnili cezhraničným zamestnancom a zamestnávateľom pokračovať v podnikateľských činnostiach a zabezpečiť, aby nikto z nich nečelil dvojitému zdaneniu, čo podnikom umožnilo pokračovať v podpore hospodárstva EÚ a pracovníkov v tomto dôležitom období. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité ďalej aktualizovať daňové systémy tak, aby zodpovedali potrebám dnešného pracovného prostredia. Medzinárodný rámec zdaňovania príjmu právnických osôb bol nedávno prepracovaný prostredníctvom dohody o inkluzívnom rámci OECD/G20 pre boj proti narúšaniu základu dane a presunu ziskov (BEPS), ktorý pozostáva z dvoch pilierov. Ak budú zamestnanci čoraz častejšie vykonávať zárobkovú činnosť prostredníctvom práce na diaľku, môže byť potrebné prehodnotiť aj medzinárodné pravidlá zdaňovania fyzických osôb. Pravidlá musia byť predovšetkým stanovené tak, aby bolo jednoduché ich dodržiavať. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV považuje za nevyhnutné, aby sa prostredníctvom daňových pravidiel týkajúcich sa cezhraničnej práce na diaľku zamedzilo dvojitému zdaneniu alebo neúmyselnému nezdaneniu zamestnancov ani zamestnávateľov. Pri zabezpečení toho, aby spoločnosti všetkých veľkostí mohli ponúkať možnosti práce na diaľku, je dôležité, aby sa odstránili alebo aspoň minimalizovali akékoľvek administratívne povinnosti súvisiace so zdaňovaním cezhraničných pracovníkov na diaľku. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Hoci EHSV uznáva, že krajiny majú právo rozhodnúť o tom, či a v akej výške budú vyberať dane vo svojich krajinách, zásady zdaňovania cezhraničnej práce na diaľku by sa mali pokiaľ možno dohodnúť na globálnej úrovni. Vzhľadom na prirodzenú mobilitu v rámci EÚ na základe slobody pohybu v rámci jednotného trhu však existujú dôvody, aby sa táto otázka riešila na úrovni EÚ skôr, ako sa nájde globálne riešenie. Hoci sú možné rôzne prístupy, je dôležité, aby sa v EÚ dosiahol vysoký stupeň koordinácie. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV zdôrazňuje, že pravidlá by mali byť jednoduché pre zamestnancov aj zamestnávateľov. Jednou z možností by bolo, keby členské štáty súhlasili so zdanením zamestnanca len vtedy, ak počet pracovných dní v krajine presiahne 96 dní za kalendárny rok. EHSV konštatuje, že v inkluzívnom rámci OECD v oblasti daní sa používa mnohostranný nástroj, ktorý má uľahčiť uľahčenie včasné vykonávanie nových daňových pravidiel. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV nabáda EK, aby zvážila, či by nebolo možné zriadiť jednotné kontaktné miesto, aké existuje v oblasti DPH. Od zamestnávateľa by sa vyžadovalo, aby v prípade cezhraničných pracovníkov na diaľku uvádzal počet dní, ktoré pracovníci na diaľku odpracovali v krajine svojho bydliska a v krajine, v ktorej sa nachádza zamestnávateľ. Na základe týchto informácií by daňové úrady boli schopné posúdiť, v ktorej krajine by boli príjmy zdaniteľné alebo aká časť príjmov by bola zdaniteľná v jednotlivých krajinách. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Systém jednotného kontaktného miesta vyvinutý pre cezhraničných pracovníkov na diaľku môže slúžiť ako prvý krok k vybudovaniu infraštruktúry, ktorá zamestnancom a zamestnávateľom umožní obmedziť daňové spory medzi členskými štátmi a zároveň zabezpečí správny výber daní bez toho, aby fyzická osoba musela podávať daňové priznanie vo viacerých krajinách. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontext

| 2.1. | Pandémia COVID-19 bezprecedentným spôsobom zmenila život pracovníkov a fungovanie podnikov. Jedným z najvýraznejších trendov počas pandémie bol nárast práce na diaľku, keďže sa v úsilí zabrániť prenosu koronavírusu zaviedli cestovné obmedzenia a vládnymi nariadeniami sa obmedzil aj počet zamestnancov prítomných v kanceláriách (1). Podniky a zamestnanci vynaložili veľké úsilie na digitalizáciu svojich každodenných činností (napr. nástroje na organizovanie schôdzí online) v snahe uľahčiť prácu z domu. Podniky takto mohli naďalej dodávať (potrebný) tovar a služby zákazníkom a podporovať tak hospodárstvo EÚ, zamestnanosť, obchod a hospodársky rast. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vďaka skráteniu času dochádzania do práce je práca na diaľku spojená s väčšou flexibilitou, čo môže znížiť stres zamestnanca a umožniť lepšiu rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom (2). Okrem toho nárast práce na diaľku môže byť prínosom pre cieľ EÚ, ktorým je uhlíková neutralita. Vzhľadom na veľký podiel emisií v EÚ pochádzajúcich z dopravy by nárast práce na diaľku mohol viesť k nižšiemu množstvu emisií uhlíka a menšiemu preťaženiu dopravy (3). Prechodom na prácu na diaľku sa pravdepodobne zníži potreba kancelárskych priestorov, v dôsledku čoho poklesnú náklady na emisie súvisiace s kancelárskymi budovami (napr. vykurovanie a chladenie). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Smerujúc k obdobiu po skončení pandémie COVID-19 s vysokou mierou zaočkovanosti v celej EÚ možno síce očakávať, že niektorí zamestnanci sa vrátia do svojich kancelárií, je však nepravdepodobné, že sa rastúci trend práce na diaľku úplne zvráti. V prieskume nadácie Eurofound z marca 2021 sa 46 % zamestnancov v EÚ vyjadrilo, že by po skončení pandémie chceli naďalej pracovať z domu „denne“ alebo „niekoľkokrát do týždňa“ (4). V dôsledku toho sa takisto očakáva, že práca na diaľku sa stane súčasťou našej pracovnej kultúry. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nárast cezhraničnej práce na diaľku predstavuje výzvu pre súčasné daňové systémy. Hoci jav cezhraničnej práce nie je nový, možnosť, aby zamestnanec pracoval na diaľku zo svojho domova v inej krajine vyvoláva problémy v súvislosti s medzinárodnými daňovými pravidlami, najmä ak zamestnanec odpracuje podstatnú časť pracovných dní v krajine svojho bydliska alebo v tretej krajine, a nie na obvyklom mieste výkonu práce. Týka sa to najmä zdaňovania miezd a zdaňovania ziskov podnikov. Takéto prípady môžu nastať najmä v určitých „problémových regiónoch“, ktoré ležia geograficky blízko iných členských štátov, ale rast a rozvoj telekonferenčných nástrojov pravdepodobne zvýši počet takýchto prípadov vo väčšom rozsahu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pokiaľ ide o zdanenie miezd, pracovníci s bydliskom v jednom členskom štáte (jurisdikcia bydliska), ale pracujúci pre spoločnosť so sídlom v inom (jurisdikcia zdroja príjmov), môžu podliehať dvojitému zdaneniu, pričom obe jurisdikcie zdania príjem. Aby sa predišlo takémuto scenáru, krajiny uzavreli bilaterálne zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia, ktoré často vychádzajú z Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní príjmov a majetku. V Modelovej zmluve OECD o zdaňovaní sa stanovuje ako všeobecná zásada, že príjmy zo zamestnania by sa mali zdaňovať len v jurisdikcii bydliska. Ak sa však práca vykonáva v inom štáte (t. j. v štáte zdroja príjmov), štát zdroja môže zdaniť príjem pripadajúci na dni odpracované v tomto štáte za predpokladu, že zamestnanec sa v roku zdržiava v štáte zdroja príjmov aspoň 183 dní, alebo odmenu vypláca zamestnávateľ v štáte zdroja príjmov, alebo ak odmenu vypláca stála prevádzkareň zamestnávateľa v štáte zdroja príjmov. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V súlade s Modelovou zmluvou OECD o zdaňovaní budú u zamestnanca s bydliskom v inej krajine, ako je krajina jeho obvyklej pracovnej činnosti, v prvý deň rozdelené práva na zdanenie pracovného príjmu medzi jurisdikciu bydliska a jurisdikciu zdroja príjmov na pomernom základe. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Aby sa predišlo okamžitému rozdeleniu príjmu za cezhraničnú prácu, a keďže Modelová zmluva OECD je vzorom, ktorý členské štáty nie sú povinné dodržiavať, niektoré krajiny zaviedli odlišné pravidlá, napríklad štruktúry de minimis. V tomto prípade sa príjem zamestnanca zdaňuje výlučne v krajine bydliska, ak zamestnanec nepresiahne určitý počet dní, počas ktorých sa nezdržiava v mieste obvyklého výkonu činnosti (5). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | V dôsledku opatrení prijatých počas pandémie, ako je zavedenie prísnych karanténnych požiadaviek a obmedzenie cezhraničného cestovania, bolo veľa pracovníkov, najmä cezhraničných pracovníkov, nútených pracovať na diaľku v krajine svojho bydliska, a nie v krajine, v ktorej zvyčajne vykonávajú činnosť. V dôsledku pandémie COVID-19 mnohé členské štáty prijali dočasné opatrenia, s cieľom zabrániť tomu, aby jurisdikcie zdroja príjmov stratili celé svoje právo zdanenia. Členské štáty sa dohodli na „memorandách o porozumení“, podľa ktorých sa všetky dni odpracované z domu budú považovať za činnosť v členskom štáte, kde sa pracovná činnosť bežne vykonáva. Týkalo by sa to iba pracovníkov, na ktorých sa vzťahuje výnimočná situácia pandémie COVID-19, a nie cezhraničných pracovníkov, ktorí už pred pandémiou pracovali na diaľku. Platnosť týchto dočasných opatrení pravdepodobne nebude po 30. júni 2022 predĺžená a krajiny sa vrátia do všeobecných štruktúr podľa Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní alebo štruktúr de minimis. Podobne OECD vydala aj usmernenie týkajúce sa zdaňovania príjmu „uviaznutých pracovníkov“ (zamestnanci uviaznutí v jurisdikcii zdroja príjmov na dlhé obdobie v dôsledku cestovných obmedzení súvisiacich s pandémiou ochorenia COVID-19, karanténnymi opatreniami atď.) (6). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Podľa EK (7) by cezhraničný zamestnanec pracujúci na diaľku mohol čeliť dvojitému zdaneniu svojich príjmov, čo by viedlo k (zdĺhavým, nákladným) sporom medzi zamestnancom a členskými štátmi. V závislosti od toho, ako daná krajina pristupuje k príjmu zo zahraničia, môže byť zamestnanec povinný podať dve daňové priznania, pričom je možné, že tak musí urobiť v dvoch odlišných termínoch z dôvodu rozdielov medzi lehotami na podanie daňového priznania v jednotlivých členských štátoch. Okrem toho by mohli vzniknúť komplikácie, keby bolo potrebné presne rozdeliť určité daňové výdavky potrebné na vytváranie príjmov medzi dva členské štáty. Cezhraničný zamestnanec pracujúci na diaľku môže prísť aj o daňové výhody alebo úľavy. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Daňovníci-nerezidenti s príjmom z dvoch alebo viacerých členských štátov, ako sú mobilní pracovníci, sezónni pracovníci, športovci, umelci a dôchodcovia, nemajú vo všeobecnosti nárok na zohľadnenie osobnej a rodinnej situácie rovnakým spôsobom ako v prípade daňovníkov-rezidentov. Podľa rozsudku vo veci Schumacker (8) musia členské štáty poskytnúť takéto daňové výhody nerezidentom, ak daňovníci dostávajú celý alebo takmer celý svoj príjem v tomto členskom štáte. Niektoré členské štáty stanovujú, že minimálne 90 % celkového príjmu musí pochádzať z daného členského štátu, aby mohli byť poskytnuté takéto daňové výhody. To môže byť prekážkou voľného pohybu, keďže akýkoľvek príjem presahujúci 10 % z celkového príjmu v iných členských štátoch bude mať za následok aspoň čiastočnú stratu takýchto daňových výhod, keďže sa už nedosiahne prahová hodnota pre plné poskytnutie takýchto daňových výhod. Členské štáty by mali umožniť zohľadnenie osobnej a rodinnej situácie, ak nerezidenti dostávajú 75 % príjmu daňovníka v štáte zdroja. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Administratívna záťaž vyplývajúca z dodržiavania predpisov je prekážkou pre efektívnosť jednotného trhu. Členské štáty by mali venovať náležitú pozornosť týmto prekážkam pri podpisovaní dvojstranných daňových dohôd. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Pokiaľ ide o zdaňovanie ziskov spoločností, medzinárodným pracovníkom na diaľku môže hroziť, že ich činnosť bude považovaná za neúmyselné založenie stálej prevádzkarne v inej krajine, než je krajina pôvodu danej spoločnosti. V takomto prípade by bola spoločnosť nútená presne rozdeliť svoj príjem právnickej osoby medzi dve miesta, a teda podliehať rôznym povinnostiam týkajúcim sa podávania daňových priznaní a platenia daní. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Mnohé spoločnosti, najmä MSP bez medzinárodnej štruktúry, si možno neuvedomujú, že ak majú zamestnancov z inej krajiny, môže to naplniť ich funkcie a podstatu, a preto budú podliehať rozdeľovaniu zisku a požiadavkám na dodržiavanie pravidiel transferového oceňovania, ako aj požiadavkám na podávanie správ. MSP nemusia mať daňové oddelenie ani prístup k poradcom a ich náklady na dodržiavanie predpisov sú už teraz veľmi vysoké. Podľa štúdie EK sa odhaduje, že spoločnosti v EÚ a Spojenom kráľovstve vynaložia ročne celkovú sumu približne 204 miliárd EUR na splnenie povinností súvisiacich s daňou z príjmu právnických osôb, DPH, daňami a odvodmi súvisiacimi so mzdami, daňou z majetku a nehnuteľností a miestnymi daňami. Priemerný podnik vynaloží ročne na splnenie svojich daňových povinností 1,9 % zo svojho obratu (9). Akékoľvek ďalšie zvýšenie môže ohroziť životaschopnosť spoločnosti. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Vzhľadom na obavy vyplývajúce z možného vytvorenia stálej prevádzkarne v dôsledku cezhraničnej práce na diaľku vydala OECD v apríli 2020 a marci 2021 usmernenie k tejto téme (10). OECD usúdila, že „výnimočná a dočasná zmena“ miesta, kde zamestnanci pracujú, „by nemala zamestnávateľovi vytvárať nové stále prevádzkarne“ (11). Vo všeobecnosti OECD tvrdila, že „hoci časť činnosti podniku možno vykonávať na mieste, akým je domácnosť jednotlivca, nemalo by to viesť k záveru, že toto miesto má daný podnik k dispozícii len preto, že toto miesto používa jednotlivec (napr. zamestnanec), ktorý pracuje pre podnik“, a argumentovala tým, že ak je zamestnanec nútený pracovať z domu v dôsledku pandémie COVID-19 a opatrení v oblasti verejného zdravia, „nemá to dostatočný stupeň trvalosti alebo kontinuity potrebnej na to“, aby sa jeho domácnosť považovala za stálu prevádzkareň zamestnávateľa. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | OECD poukázala na výnimočnú povahu pandémie COVID-19 a zároveň poznamenala, že ak by zamestnanci po pandémii COVID-19 pokračovali v práci z domu, a teda by ich takáto práca dosiahla určitú mieru „trvalosti alebo kontinuity“, „nemusí to nevyhnutne viesť k vzniku (...) stálej prevádzkarni podniku“. Takéto situácie by si podľa OECD vyžadovali ďalšie skúmanie konkrétnych skutočností a okolností. V prípade osôb na rozhodovacích pozíciách si daňové úrady často kladú otázku, či mohla byť zriadená stála prevádzkareň. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV veľmi víta úsilie spoločností a pracovníkov pokračovať počas pandémie COVID-19 v podnikateľskej činnosti prostredníctvom digitálnych nástrojov. Bezprecedentné okolnosti pandémie COVID-19 a z nej vyplývajúce opatrenia v oblasti verejného zdravia prinútili spoločnosti a pracovníkov prispôsobiť svoje pracovné prostredie, aby mohli pokračovať v podnikateľskej činnosti a dodávať tovary a služby, a tak podporovať hospodárstvo, zamestnanosť a rast v EÚ. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Keďže väčší pokrok v oblasti online kancelárskych nástrojov (napr. softvér na online schôdze) umožní niektorým zamestnancom stále častejšie vykonávať pracovné činnosti z domu s väčšou alebo rovnakou efektivitou, očakávame, že počet (cezhraničných) pracovníkov na diaľku v EÚ vzrastie. Zákonodarcovia musia prispôsobiť existujúce pravidlá novej realite. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Zatiaľ čo možnosť práce na diaľku sa môže líšiť v závislosti od odvetvia a pracovnej pozície, EHSV sa domnieva, že nárast práce na diaľku by mal byť vítaný a podporovaný tam, kde je to možné. Okrem väčšej flexibility pre zamestnancov môže byť prospešný aj pre širšiu agendu Európskej zelenej dohody, keďže menej ľudí bude cestovať do práce, a tým sa znížia emisie z dopravy a znečistenie ovzdušia. EHSV uznáva osobitný význam tejto témy pre EÚ a voľný pohyb pracovníkov na jednotnom trhu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV uznáva osobitné výzvy, ktoré nárast cezhraničnej práce na diaľku predstavuje pre medzinárodný daňový systém. EHSV berie na vedomie prekážky, o ktorých zamestnanci v cezhraničných pracovných situáciách informovali už pred pandémiou (12). EHSV víta dočasné daňové opatrenia prijaté členskými štátmi počas vrcholiacej pandémie a usmernenia vydané OECD počas pandémie. Tieto opatrenia umožnili cezhraničným zamestnancom a zamestnávateľom pokračovať v podnikateľských činnostiach a zabezpečiť, aby nikto z nich nečelil dvojitému zdaneniu, čo podnikom umožnilo pokračovať v podpore hospodárstva EÚ a pracovníkov v tomto dôležitom období. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV však zdôrazňuje, že je dôležité ďalej aktualizovať daňové systémy tak, aby zodpovedali potrebám dnešného pracovného prostredia. Predovšetkým je dôležité, aby zamestnávatelia pri zavádzaní opatrení na prácu na diaľku neboli odrádzaní od prijímania zamestnancov mimo jurisdikcie zamestnávateľa z dôvodu daňových prekážok. Podobne by daňové pravidlá nemali byť prekážkou pre zamestnancov pri uchádzaní sa o prácu v cezhraničnej situácii. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV považuje za nevyhnutné, aby sa prostredníctvom daňových pravidiel týkajúcich sa cezhraničnej práce na diaľku zamedzilo dvojitému zdaneniu alebo neúmyselnému nezdaneniu zamestnancov ani zamestnávateľov. Pri zabezpečení toho, aby spoločnosti všetkých veľkostí mohli ponúkať možnosti práce na diaľku, je dôležité, aby sa odstránili alebo aspoň minimalizovali akékoľvek administratívne povinnosti súvisiace so zdaňovaním cezhraničných pracovníkov na diaľku (13). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Medzinárodný rámec zdaňovania príjmu právnických osôb bol nedávno prepracovaný prostredníctvom dohody o inkluzívnom rámci OECD/G20 pre boj proti narúšaniu základu dane a presunu ziskov (BEPS), ktorý pozostáva z dvoch pilierov. Ak budú zamestnanci čoraz častejšie vykonávať zárobkovú činnosť prostredníctvom práce na diaľku, môže byť potrebné prehodnotiť aj medzinárodné pravidlá zdaňovania fyzických osôb. Pravidlá musia byť predovšetkým stanovené tak, aby bolo jednoduché ich dodržiavať. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV víta diskusie, ktoré začala Európska komisia na túto tému s cieľom aktualizovať daňové systémy tak, aby odrážali dnešné pracovné prostredie založené na intenzívnejšej práci na diaľku, a to s členskými štátmi, ako aj so zainteresovanými stranami Platformy pre dobrú správu daní, agresívne daňové plánovanie a dvojité zdanenie. EHSV sa odvoláva na predchádzajúce diskusie, ktoré sa na túto tému viedli v súvislosti s oznámením s názvom Odstránenie cezhraničných daňových prekážok pre občanov EÚ, a na správy skupiny odborníkov Komisie v oblasti riešenia daňových problémov, s ktorými sa stretávajú jednotlivci aktívni naprieč hranicami v rámci EÚ (14). |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Hoci EHSV uznáva, že krajiny majú právo rozhodnúť o tom, či a v akej výške budú vyberať dane vo svojich krajinách, zásady zdaňovania pre cezhraničnú prácu na diaľku by sa mali pokiaľ možno dohodnúť na globálnej úrovni. Vzhľadom na prirodzenú mobilitu v rámci EÚ na základe slobody pohybu v rámci jednotného trhu však existujú dôvody, aby sa táto otázka riešila na úrovni EÚ skôr, ako sa nájde globálne riešenie. Hoci sú možné rôzne prístupy, je dôležité, aby sa dosiahol vysoký stupeň koordinácie medzi členskými štátmi EÚ a podľa možnosti aj s tretími krajinami (Spojené kráľovstvo, Švajčiarsko atď.). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pravidlá by mali byť jednoduché pre zamestnancov aj zamestnávateľov. Jednou z možností by bolo, keby členské štáty súhlasili so zdanením zamestnanca len vtedy, ak počet pracovných dní v krajine presiahne 96 dní za kalendárny rok. EHSV konštatuje, že v inkluzívnom rámci OECD v oblasti daní sa používa mnohostranný nástroj, ktorý má uľahčiť uľahčenie včasné vykonávanie nových daňových pravidiel. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Zdá sa, že je opodstatnené mať ambiciózne pravidlá umožňujúce cezhraničnú prácu na diaľku. Ak by sa uplatnilo pravidlo 183 dní, zamestnanci by získali väčšiu flexibilitu a s väčšou pravdepodobnosťou by sa dosiahli environmentálne ciele. So zvyšujúcim sa počtom dní sa zvyšuje aj potreba určitého štandardizovaného systému podávania správ a môže byť tiež potrebné vytvoriť určitý druh kompenzačného mechanizmu na presun daňových príjmov medzi krajinami (15). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV nabáda EK, aby zvážila, či by nebolo možné zriadiť jednotné kontaktné miesto, aké existuje v oblasti DPH (16). Od zamestnávateľa by sa vyžadovalo, aby v prípade cezhraničných pracovníkov na diaľku uvádzal počet dní, ktoré pracovníci na diaľku odpracovali v krajine svojho bydliska a v krajine, v ktorej sa nachádza zamestnávateľ. Na základe týchto informácií by daňové úrady boli schopné posúdiť, v ktorej krajine by boli príjmy zdaniteľné alebo aká časť príjmov by bola zdaniteľná v jednotlivých krajinách. Takéto odporúčanie podporila expertná skupina EK vo svojej správe s názvom „Spôsoby riešenia cezhraničných daňových prekážok, ktorým čelia jednotlivci v EÚ“ (17). Systém kompenzácie daňových príjmov medzi krajinami by mohol byť prepojený s informáciami nahlásenými na jednotnom kontaktnom mieste. Daňovník by mal podliehať len jednej daňovej správe. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Zamestnávateľ zvyčajne musí zraziť dane zo mzdy a platu zamestnanca. Okrem toho sa príspevky na sociálne zabezpečenie do verejných dôchodkových systémov a iné sociálne dávky pre zamestnanca často platia oddelene, no na základe príjmu zamestnanca (18). Administratívnu záťaž by značne znížilo, ak by takéto odvody mohol za zamestnanca platiť zamestnávateľ tak, že by ich jednotné kontaktné miesto pridelilo príslušnej prijímajúcej krajine. Takýto systém by si vyžadoval úzku spoluprácu medzi daňovými úradmi a elektronické podávanie priznaní. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV opakovane požadoval užšiu spoluprácu medzi daňovými úradmi členských štátov. Takáto spolupráca by zjednodušila život bežným občanom a podnikom a zvýšila by možnosti účinnejšieho boja proti podvodom a daňovým únikom. V boji proti daňovým únikom je prvoradé, aby dodržiavanie predpisov bolo jednoduché. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Systém jednotného kontaktného miesta vyvinutý pre cezhraničných pracovníkov na diaľku môže slúžiť ako prvý krok k vybudovaniu infraštruktúry, ktorá zamestnancom a zamestnávateľom umožní obmedziť daňové spory medzi členskými štátmi a zároveň zabezpečí správny výber daní bez toho, aby fyzická osoba musela podávať daňové priznanie vo viacerých krajinách. |
| --- | --- |

4.7.

V Bruseli 13. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Zatiaľ čo sa uznáva dôležitosť pracovných zmlúv, príspevkov na sociálne zabezpečenie, dôchodkových práv, (fyzického a duševného) zdravia a bezpečnosti, vplyvu na organizácie trhu práce, konkurencieschopnosti atď., toto stanovisko sa zameriava na priame zdanenie zamestnancov a zamestnávateľov v situácii, v ktorej je zamestnanec zamestnaný v podniku v jednej krajine a zároveň vykonáva prácu počas obmedzenej časti pracovného času zo zahraničia pomocou nástrojov na prácu na diaľku. Predmetom stanoviska nie sú vyslaní pracovníci, cezhraniční pracovníci, ako sú definovaní v dvojstranných dohodách, ani samostatne zárobkovo činné osoby. ktoré sa zaoberajú cezhraničným predajom.

1

(2)  The impact of teleworking and digital work on workers and society (Vplyv telepráce a digitálnej práce na pracovníkov a spoločnosť).

2

The impact of teleworking and digital work on workers and society

(3)  The impact of teleworking and digital work on workers and society (Vplyv telepráce a digitálnej práce na pracovníkov a spoločnosť).

3

The impact of teleworking and digital work on workers and society

(4)  Eurofound, Labour market change: Teleworkability and the COVID-19 crisis: a new digital divide? (Zmena na trhu práce: Možnosť práce na diaľku a kríza COVID-19: nová digitálna priepasť?) Pracovný dokument WPEF20020.

4

Labour market change: Teleworkability and the COVID-19 crisis: a new digital divide?

(5)  Tieto štruktúry zahŕňajú prácu na diaľku, ale aj školenia a služobné cesty.

5

(6)  Updated guidance on tax treaties and the impact of the COVID-19 pandemic (Aktualizované usmernenia o daňových zmluvách a vplyve pandémie COVID-19), OECD

6

Updated guidance on tax treaties and the impact of the COVID-19 pandemic

(7)  Tax in an Increasingly Mobile Working Environment: Challenges and Opportunities, by Commission Expert Group „Platform for Tax Good Governance“ (Dane v čoraz mobilnejšom pracovnom prostredí: výzvy a príležitosti), správa expertnej skupiny Komisie Platforma pre dobrú daňovú správu.

7

(8)  Pozri rozsudok Európskeho súdneho dvora zo 14. februára 1995 vo veci C-279/93 Schumacker.

8

(9)  Tax compliance costs for SMEs: an update and a complement: final report, 2022 (Náklady MSP na dodržiavanie daňových predpisov: aktualizácia a doplnenie: záverečná správa, 2022).

9

Tax compliance costs for SMEs: an update and a complement: final report, 2022

(10)  Updated guidance on tax treaties and the impact of the COVID-19 pandemic (Aktualizované usmernenia o daňových zmluvách a vplyve pandémie COVID-19), OECD, OECD Secretariat analysis of tax treaties and the impact of the COVID-19 crisis (Analýza sekretariátu OECD o daňových zmluvách a vplyve pandémie COVID-19).

10

Updated guidance on tax treaties and the impact of the COVID-19 pandemic

OECD Secretariat analysis of tax treaties and the impact of the COVID-19 crisis

(11)  OECD Secretariat analysis of tax treaties and the impact of the COVID-19 crisis (Analýza sekretariátu OECD o daňových zmluvách a vplyve pandémie COVID-19).

11

OECD Secretariat analysis of tax treaties and the impact of the COVID-19 crisis

(12)  Pozri oznámenie Komisie s názvom Odstránenie cezhraničných daňových prekážok pre občanov EÚ (COM(2010) 769 final), strana 3: „Občania EÚ, ktorí sa sťahujú do zahraničia s cieľom pracovať tam dočasne alebo trvalo alebo prekračujú hranice každý deň pri dochádzaní do práce, sa sťažujú predovšetkým na problémy so získavaním dávok, daňových úľav a odpočítaní od zahraničných daňových úradov. Často sa sťažujú aj na vyššie progresívne daňové sadzby vzťahujúce sa na nerezidentov a vyššie zdanenie príjmov zo zahraničia. Opakovane sa vyskytujú aj problémy s dvojitým zdanením vyplývajúce z konfliktu daňového domicilu, obmedzení výšky kreditu dostupného podľa dvojstranných dohôd o dvojitom zdanení a dokonca v určitých prípadoch neexistencia takýchto dohôd.“

12

Odstránenie cezhraničných daňových prekážok pre občanov EÚ

(13)  Pracovníci, ktorí po pandémii žijú trvalo v inej krajine EÚ, než je krajina, v ktorej sa nachádza firma, a pracujú na diaľku, budú čeliť mnohým otázkam: ktorý systém sociálneho zabezpečenia sa bude uplatňovať, ktorému daňovému úradu bude musieť zamestnávateľ platiť dane z ich príjmu, bude môcť zamestnávateľ naďalej odvádzať zrážkovú daň, bude musieť byť pracovný pomer zaregistrovaný na príslušných úradoch práce v krajine nového bydliska pracovníka, aké pracovnoprávne predpisy by sa mali vzťahovať na pracovný pomer atď.

13

(14)  Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU (Spôsoby riešenia cezhraničných daňových problémov, s ktorými sa stretávajú jednotlivci v rámci EÚ).

14

Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU

(15)  Kompenzačný systém vyvinutý pre medzinárodné zdaňovanie právnických osôb spočíva v pridelení časti zisku vo vysokoziskových spoločnostiach krajine predaja (suma A v pilieri 1). Je dôležité, aby bol akýkoľvek kompenzačný systém medzi krajinami v dôsledku cezhraničnej práce na diaľku čo najjednoduchší. Počet dní a dosiahnutý príjem by mali byť kľúčové posudzované parametre.

15

(16)  Zjednodušený režim jednotného kontaktného miesta (MOSS) zaviedla EÚ s cieľom zmierniť zaťaženie podnikov predávajúcich spotrebiteľom v iných členských štátoch EÚ. Jednotné kontaktné miesta umožňujú podnikom podať jedno daňové priznanie k DPH s vykázaním tržieb vo viacerých členských štátoch EÚ namiesto toho, aby sa museli registrovať na účely platby DPH v každej krajine.

16

(17)  Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU (Spôsoby riešenia cezhraničných daňových problémov, s ktorými sa stretávajú jednotlivci v rámci EÚ).

17

Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU

(18)  EHSV uznáva, že je potrebné zaoberať sa aj vplyvom na dávky, ako sú dôchodky atď., ak sa príspevky na sociálne zabezpečenie rozdelia medzi jednotlivé krajiny. Touto témou sa EHSV môže zaoberať v budúcnosti.

18

---

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/22

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitálna identita, dátová suverenita a spravodlivá digitálna transformácia pre občanov žijúcich v informačnej spoločnosti

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 443/03)

| Spravodajca: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |

Spravodajca:

Dumitru FORNEA

| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku
  stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| --- | --- |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 21. 6. 2022 |
| Prijaté v pléne | 14. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 179/1/3 |

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

21. 6. 2022

Prijaté v pléne

14. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

179/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Technologický pokrok a vývoj digitálnych technológií, biotechnológií a elektronických komunikačných systémov vytvorili značné príležitosti na konsolidáciu hospodársky prosperujúcich, inkluzívnejších a spravodlivejších spoločností. Zároveň vzniklo množstvo nebezpečných hrozieb pre ľudstvo. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Aby sme zachovali bezpečnosť ľudstva a sociálnu štruktúru potrebnú na to, aby každý jednotlivec mohol žiť na tejto planéte plnohodnotný život, musíme zabezpečiť, aby nové nástroje riadenia, ktoré sa zavádzajú s digitálnou a priemyselnou revolúciou, neboli utláčateľské a nepodmieňovali každodenný život jednotlivcov povinným začlenením sa do digitálnych technologických systémov riadených nedemokratickým spôsobom. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Verejné inštitúcie sú zraniteľné voči neštátnym subjektom s priamym prístupom k znalostiam, patentom, technológiám a investičným fondom. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) sa domnieva, že európska technologická suverenita musí byť zahrnutá do každého budúceho vývoja politík a že právne predpisy sa musia doplniť o explicitné a plne uplatniteľné nariadenia a spoločné normy vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Technologický vývoj ovplyvňuje mnohé práva a slobody občanov. Výbor požaduje, aby všetky odvetvia, ktoré využívajú osobné údaje a biometrické údaje, boli regulované jasným spôsobom a v plnom súlade so základnými ľudskými právami. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV je presvedčený, že digitálna identita, digitálne platobné prostriedky a začlenenie do platforiem virtuálnej a rozšírenej reality by mali zostať nástrojmi, ktoré len dopĺňajú fyzickú existenciu, ktorú sme poznali pred zavedením týchto technológií, a nemali by úplne a zneužívajúc nahrádzať iné existenčné modely, ktoré ľudstvo vyvinulo a zdokonalilo počas tisícok rokov existencie. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV požaduje jasné antidiskriminačné ustanovenia vo všetkých budúcich legislatívnych návrhoch týkajúcich sa digitálnej identity a je dôrazne proti zavedeniu systému, ktorý bude pozorovať európskych občanov, sledovať ich a/alebo monitorovať ich aktivity a správanie. Okrem toho výbor považuje za potrebné, aby sa organizovaná občianska spoločnosť dôkladne zapojila do procesu implementácie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV dospel k záveru, že každá iniciatíva na integráciu občanov do európskeho systému digitálnej identity by mala byť založená na štúdiách vplyvu a komplexných sociologických prieskumoch. Konečné rozhodnutie by malo byť prijaté len s informovaným a slobodne vyjadreným súhlasom občana. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sa domnieva, že v záujme demokratického prechodu k spravodlivej digitálnej spoločnosti, ktorú akceptujú občania EÚ, musí Európska komisia vykonať hodnotenia vplyvu:






  — | obrovskej a neprestajnej potreby energie na udržanie globálnej technologickej infraštruktúry na podporu neprerušovaného a bezpečného prístupu k digitálnemu systému zameranému na prenos kritických a strategických funkcií ľudskej spoločnosti, |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

obrovskej a neprestajnej potreby energie na udržanie globálnej technologickej infraštruktúry na podporu neprerušovaného a bezpečného prístupu k digitálnemu systému zameranému na prenos kritických a strategických funkcií ľudskej spoločnosti,

| — | digitalizácie a automatizácie ľudskej interakcie na kvalitu života a pracovné podmienky, najmä pokiaľ ide o medziľudské vzťahy, zvyšovanie rozšírenosti osamelosti, problémy duševného zdravia, pokles kognitívnej a emocionálnej inteligencie a zvýšené riziko sociálneho odcudzenia, |
| --- | --- |

—

digitalizácie a automatizácie ľudskej interakcie na kvalitu života a pracovné podmienky, najmä pokiaľ ide o medziľudské vzťahy, zvyšovanie rozšírenosti osamelosti, problémy duševného zdravia, pokles kognitívnej a emocionálnej inteligencie a zvýšené riziko sociálneho odcudzenia,

| — | politických, ekonomických a sociálnych opatrení potrebných na prispôsobenie spoločnosti dramatickým kvantitatívnym zmenám na trhu práce, |
| --- | --- |

—

politických, ekonomických a sociálnych opatrení potrebných na prispôsobenie spoločnosti dramatickým kvantitatívnym zmenám na trhu práce,

| — | kybernetickej bezpečnosti, v súvislosti s ktorou sa zvýšila rozmanitosť a komplexnosť aktivít hackerov, a pokiaľ ide o podmienky zrýchleného rozvoja internetu vecí, ktoré robia protokoly o prístupe zraniteľnými a priepustnými. |
| --- | --- |

—

kybernetickej bezpečnosti, v súvislosti s ktorou sa zvýšila rozmanitosť a komplexnosť aktivít hackerov, a pokiaľ ide o podmienky zrýchleného rozvoja internetu vecí, ktoré robia protokoly o prístupe zraniteľnými a priepustnými.

| 1.9. | EHSV dospel k záveru, že bezpečnosť údajov by mala byť nespochybniteľná a vyjadruje sklamanie nad tým, že bezpečnosť budúcej digitálnej európskej peňaženky nie je najvyššou prioritou legislatívneho návrhu Komisie. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV sa domnieva, že vo všetkých legislatívnych návrhoch EÚ týkajúcich sa umelej inteligencie musí byť jasne stanovená plná zodpovednosť za možné poruchy. Je potrebné nájsť správnu rovnováhu medzi nezverejňovaním obchodných tajomstiev a zabezpečením transparentného a sledovateľného vývoja. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Výbor bol prvou európskou inštitúciou, ktorá požadovala prístup „human-in-command“ a opätovne zdôrazňuje potrebu niekoľkých úrovní kontroly, aby sa to zabezpečilo. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV je zásadne proti súkromným databázam na rozpoznávanie tvárí s výnimkou prípadov na účely trestnej činnosti a akémukoľvek typu systému sociálneho hodnotenia, pretože porušujú základné hodnoty a práva EÚ. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Výbor sa domnieva, že údaje získané v EÚ by sa mali uchovávať na pôde EÚ a mali by byť chránené pred akýmkoľvek prístupom z tretích krajín. Okrem toho sa EHSV domnieva, že informovaný súhlas s používaním údajov sa musí zaviesť pre osobné aj neosobné údaje, a opätovne žiada, aby sa v tejto súvislosti aktualizovalo všeobecné nariadenie o ochrane údajov. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV je znepokojený rastúcimi rozdielmi medzi členskými štátmi a nedostatočnou ochranou zraniteľných skupín a opätovne vyzýva na vytvorenie EÚ, ktorá by prijala digitálne začlenenie, v ktorom sa na nikoho nezabudne. Osobitná pozornosť by sa mala venovať staršej generácii. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Výbor požaduje silný európsky systém digitálneho vzdelávania, ktorý je schopný pripraviť pracovnú silu na technologické výzvy a pomôcť jej získať vysokokvalitné pracovné miesta. Programy digitálnej gramotnosti sa musia zaviesť vo všetkých členských štátoch spolu s programami celoživotného digitálneho vzdelávania, výučbou slovnej zásoby a praktickým školením. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Výbor považuje za nevyhnutné zapojiť zamestnancov do digitálnej transformácie, aby pochopili budúce riziká a príležitosti, aby bolo možné prenášať znalosti a získavať nové zručnosti. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Európski občania sa zaujímajú o vývoj v oblasti zavádzania riešení využívajúcich digitálne technológie s cieľom zjednodušiť administratívne postupy potrebné pri styku s orgánmi alebo v každodennom živote v spoločnosti. Cieľom tohto stanoviska je zvýšiť informovanosť národných a európskych rozhodovacích orgánov o obavách organizovanej občianskej spoločnosti, ktoré sa týkajú možných nepriaznivých spoločenských účinkov spojených so zrýchleným zavádzaním digitálnych technológií. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pandémia ochorenia COVID-19 urýchlila digitálnu transformáciu spoločností a prinútila občanov osvojiť si nové technológie na prácu, štúdium a iné každodenné činnosti. Podnikom a občanom poskytla príležitosti na digitálne zlepšenie a pokrok. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Výhody rozšíreného zavádzania digitálnej identity sú dôkladne vysvetlené v rôznych dokumentoch európskych inštitúcií a svetových medzinárodných organizácií. V tejto súvislosti je najnovším dokumentom návrh nariadenia, pokiaľ ide o stanovenie rámca pre európsku digitálnu identitu (1), uverejnený 3. júna 2021. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Cieľom Európskej komisie je poskytnúť rámec pre európsku digitálnu identitu založený na revízii súčasného rámca, aby do roku 2030 aspoň 80 % občanov malo vyriešenú identifikáciu na prístup ku kľúčovým verejným službám (2). Subjekty verejného sektora musia byť vybavené potrebnými ľudskými a finančnými zdrojmi, aby boli schopné zahrnúť a kontrolovať digitálny technologický vývoj. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ako dôkaz toho treba poznamenať, že index digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI) (3), ktorý zverejnila Európska komisia v roku 2021, ukazuje, že v roku 2020 bol percentuálny podiel ľudí s aspoň základnými digitálnymi zručnosťami 56 %. Veľká časť obyvateľov EÚ však ešte nemá základné digitálne zručnosti, aj keď väčšina pracovných miest si ich vyžaduje. Mnohí občania tvrdia, že majú digitálne zručnosti, no pri bližšom skúmaní nejde o nič iné ako o schopnosť na základnej úrovni využívať možnosti, ktoré ponúka internet (prehľadávanie a sociálne siete) a softvérové balíky, ktoré ponúkajú Microsoft Office alebo Mac OS. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pokiaľ ide o umelú inteligenciu, nedávna štúdia, ktorú zverejnila Európska investičná banka (4), ukazuje, že Európa stále zaostáva za ostatnými svetovými hospodárskymi mocnosťami. Uvádza sa v nej, že USA a Čína spolu tvoria viac ako 80 % z 25 miliárd EUR ročných kapitálových investícií do technológií umelej inteligencie a blockchainu. Na EÚ pripadá len 7 % a celkový nedostatok investícií sa pohybuje medzi 5 a 10 miliardami EUR ročne. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisia navrhla odstrániť tento nedostatok a poskytnúť investície vo výške 1 miliardy EUR ročne do umelej inteligencie, ktoré by sa mali doplniť súkromnými investíciami a vlastnými zdrojmi členských štátov. Cieľom je dosiahnuť v nasledujúcom desaťročí investície vo výške 20 miliárd EUR ročne (5). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Technologický pokrok vo všeobecnosti a vývoj digitálnych technológií, biotechnológií a elektronických komunikačných systémov za posledné dve desaťročia vytvorili globálne obrovské príležitosti na konsolidáciu hospodársky prosperujúcich, inkluzívnejších a spravodlivejších spoločností. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Bez novej spoločenskej zmluvy a regulačného rámca prispôsobeného týmto novým technológiám s rušivým vplyvom zároveň vzniklo množstvo nebezpečných hrozieb pre ľudstvo (ako strata zamestnania v dôsledku pokroku v automatizácii a zavádzania automatizácie, porušovanie súkromia, algoritmické skreslenie spôsobené zlými údajmi, kolísavosť trhu atď.), najmä vzhľadom na neprestajné pokusy globálnych technologických gigantov presadiť svoje produkty a služby, pričom sa obchádzajú existujúce právne predpisy na medzinárodnej a vnútroštátnej úrovni, ktoré zaručujú základné ľudské práva. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Medzinárodné a vnútroštátne vládne inštitúcie sú zraniteľné voči neštátnym subjektom s priamym prístupom k znalostiam, patentom, technológiám a investičným fondom, keďže zamestnanci týchto inštitúcií často nedokážu pochopiť úplný spoločenský vplyv nových technológií na práva občanov a spotrebiteľov. Výbor je presvedčený, že úvahy o technologickej suverenite EÚ musia byť zahrnuté do každého budúceho vývoja politík. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV požaduje, aby sa právne predpisy objasnili a doplnili o explicitné a plne uplatniteľné nariadenia a spoločné normy vo všetkých členských štátoch vrátane súvisiacich zodpovedností, pokiaľ ide o skutočnosť, že technológie súvisiace s digitálnou identitou sú z veľkej časti riadené počítačovými algoritmami a umelou inteligenciou, ktoré nemôžu niesť zodpovednosť za chyby, ktoré spôsobujú. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Existuje už veľa zdokumentovaných a podrobne preštudovaných situácií, v ktorých sú ľudia postihnutí a nespravodlivo odsúdení za nesprávne rozhodnutia počítačových algoritmov a umelej inteligencie. Napríklad tvorcovia rozhodnutí v bezpečnostných a policajných zložkách sú zavádzaní nesprávnymi výsledkami počítačových algoritmov, ako sú „umelá inteligencia“, „rozpoznávanie tváre“, „strojové učenie“, „analýza údajov a prognózy“, „časové výkazy a skóre“ atď. V dôsledku toho sú dotknuté mnohé práva a slobody občanov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Právne normy, ktoré sa vypracujú pre oblasť digitálnej identity a s ňou súvisiacich technológií, preto musia byť založené predovšetkým na úplnej transparentnosti, správnych a úplných informáciách používateľov a slobodnom informovanom súhlase a musia zabezpečiť úplnú ochranu, ktorá vyrieši všetky zraniteľnosti v kybernetickej oblasti mobilných komunikačných sietí a ich zariadení atď. Z týchto dôvodov EHSV požaduje, aby všetky odvetvia, ktoré používajú osobné údaje a bioúdaje, ako je digitálna identita alebo mobilné komunikačné siete 5G, umelá inteligencia atď., boli regulované osobitným, jasným spôsobom a v plnom súlade so základnými ľudskými právami. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrétne pripomienky

Digitálna identita

| 4.1. | Pokiaľ ide o zavedenie elektronickej identifikácie v Európe, správa údajov je životne dôležitá na zabezpečenie ochrany občanov a ochrany ich súkromia. Musí sa zabezpečiť úplný súlad so všeobecným nariadením o ochrane údajov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Európski občania sú ťažiskom všetkých programov a politík zavedených v EÚ. EHSV oceňuje a podporuje vydanie návrhu Komisie o digitálnej identite pre všetkých Európanov (6), v ktorom sa uvádza, že rozhodnutie, či používať alebo nepoužívať elektronickú identifikáciu, musí byť na jednotlivcovi. Napriek tomu sa výbor domnieva, že vplyv vylúčenia niektorých občanov, ktorí sa nerozhodnú pre elektronickú identifikáciu, sa bagatelizuje a trvá na tom, aby sa právo byť zabudnutý a právo na odpojenie sa jasne zaviedli do právnych predpisov EÚ. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV požaduje jasné antidiskriminačné ustanovenia vo všetkých budúcich legislatívnych návrhoch na túto tému. Bez ohľadu na dôvod, pre ktorý by sa ktorýkoľvek občan mohol rozhodnúť nepoužívať takúto funkciu, či už z dôvodu ochrany údajov, anonymity, alebo z iných dôvodov, nesmie byť znevýhodnený alebo marginalizovaný v porovnaní s aktívnymi používateľmi. Individuálne údaje by mali vždy zostať majetkom príslušného jednotlivca, pričom ochrana ľudských práv musí byť základom zavádzania elektronickej identifikácie. S cieľom zaručiť ochranu a bezpečnosť údajov, ako aj rešpektovanie súkromného života výbor navrhuje, aby digitálnu identitu občanov EÚ v každom členskom štáte riadila verejnoprávna inštitúcia, ktorá podlieha štátnej moci a demokratickej kontrole národných parlamentov. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Účelom zavedenia elektronickej identifikácie v Európe by malo byť umožnenie bezpečnej a jednoduchej pripojiteľnosti pre spotrebiteľov. Okrem iného musí poskytovať lepšie dáta a poskytovanie verejných služieb, zlepšené cielené vládne programy a vyššiu efektivitu úverového trhu EHSV podporuje takýto scenár. Výbor však poznamenáva, že zavedenie elektronickej identifikácie so sebou nesie celý rad rizík, pokiaľ ide o súkromie a ochranu údajov, a dôrazne nesúhlasí so zavedením systému, ktorý bude pozorovať európskych občanov, sledovať ich a/alebo monitorovať ich aktivity a správanie. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kybernetická bezpečnosť je dôležitým aspektom zavádzania, pričom riziko hacknutia dôležitých osobných a finančných údajov je vysoké. EHSV očakáva konečnú verziu navrhovaných právnych predpisov a dohodu medzi členskými štátmi o normách, technických špecifikáciách a aspektoch interoperability, ktoré by mali byť zavedené do októbra 2022. EHSV sa domnieva, že organizovaná občianska spoločnosť vrátane sociálnych partnerov, MVO a akademickej obce sa musí dôkladne zapojiť do procesu implementácie. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Podvod zostáva jedným z najväčších rizík spojených so zavedením elektronickej identifikácie. Phishingové správy, ktoré dnes všetci dostávame, sa znásobia a zacielia na najzraniteľnejšie skupiny v Európe. EHSV sa domnieva, že bezpečnostné otázky týkajúce sa tejto záležitosti neboli dôkladne vyčíslené, a vyjadruje sklamanie nad tým, že bezpečnosť budúcej digitálnej peňaženky nie je najdôležitejšou otázkou v návrhu EK, ktorým sa stanovuje rámec pre európsku digitálnu identitu. K podvodom so syntetickou identifikáciou došlo aj v iných častiach sveta, kde sú zavedené podobné systémy, a EÚ by sa mala s týmito problémami oboznámiť a riešiť ich pred zavedením. Výbor sa preto domnieva, že bezpečnosť údajov by mala byť nescudziteľná. |
| --- | --- |

4.6.

AI – umelá inteligencia

| 4.7. | Digitálny jednotný trh potrebuje, aby sa umelá inteligencia vyvíjala a napredovala. Umelá inteligencia je založená na algoritmoch, ktoré si vyžadujú obrovské množstvo súkromných údajov a metaúdajov. Spoločnosť musí mať prospech z technologického rozvoja a aplikovanej vedy založenej na algoritmoch. Pri zavádzaní technológií umelej inteligencie je však potrebné zabezpečiť, aby historicky marginalizované komunity boli schopné zvládnuť programy a aby sa nezväčšovali existujúce sociálne rozdiely. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV bol prvou európskou inštitúciou, ktorá pri práci so systémami umelej inteligencie požadovala prístup human-in-command (7). EHSV opätovne potvrdzuje, že je prvoradé, aby ľudia mali posledné slovo a mali plnú kontrolu nad rozhodovacími procesmi, pokiaľ ide o vývoj strojov. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ochrana duševného vlastníctva môže byť použitá ako argument pre netransparentný vývoj umelej inteligencie. EHSV sa domnieva, že je potrebné nájsť správnu rovnováhu medzi nezverejňovaním obchodných tajomstiev a zabezpečením transparentného a vysledovateľného vývoja. Okrem toho musí byť zodpovednosť za možné poruchy jasne stanovená vo všetkých legislatívnych návrhoch EÚ týkajúcich sa umelej inteligencie a zodpovednosť by sa mala preniesť na vývojárov, programátorov, dizajnérov umelej inteligencie a právoplatných vlastníkov. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Výbor sa nazdáva, že technológie umelej inteligencie musia byť zavedené sociálne udržateľným spôsobom, zohľadňujúc ľudské práva, európske hodnoty, rodovú rovnosť, kultúrnu rozmanitosť, záujmy znevýhodnených skupín a práva duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Ďalší pokrok je potrebný v oblasti všeobecného nariadenia o ochrane údajov, aby sa zabezpečilo, že algoritmy budú plne v súlade s európskym právom, a že ho budú dodržiavať. Výbor požaduje vypracovanie spoločných etických pravidiel, ktoré zabezpečia voľný prístup k zdrojovým kódom algoritmov. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Umelá inteligencia má potenciál prispieť k dosiahnutiu klimatických a environmentálnych cieľov, treba však vziať do úvahy obrovské množstvo energie, ktoré sa spotrebuje na prevádzku týchto digitálnych systémov, ako aj ďalšie výzvy súvisiace s internalizáciou externých nákladov. EHSV navrhuje posilniť monitorovanie tohto aspektu a vyzýva digitálne spoločnosti, aby pokročili v znižovaní emisií uhlíka. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | V kľúčových oblastiach, ako je obrana alebo kybernetická bezpečnosť, sa musí zaručiť kontrola ľudí nad robotmi a EHSV požaduje veľmi konkrétny rámec na úrovni EÚ, ktorý to zabezpečí, ako aj to, že ľudský zásah musí byť vždy možný na nápravu chýb akéhokoľvek automatizovaného rozhodovacieho systému. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EHSV dôrazne nesúhlasí so súkromnými databázami na rozpoznávanie tvárí, s výnimkou prípadov na účely trestnej činnosti, a akémukoľvek typu systému sociálneho hodnotenia, pretože porušujú základné hodnoty a práva EÚ. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Pokiaľ ide o sociálne aspekty, EHSV sa obáva, že vývoj umelej inteligencie bude mať obrovský vplyv na trhy práce, čo môže spôsobiť krízu nezamestnanosti. Okrem toho by mohol mať vplyv na ľudské správanie a viesť k lenivosti a povrchnosti. |
| --- | --- |

4.15.

Veľké dáta (Big Data)

| 4.16. | EHSV víta akt o údajoch (8) vydaný Európskou komisiou vo februári 2022 a považuje ho za etický rámec pre transparentné spracovanie osobných údajov s plnou kontrolou občanov a podnikov, ktoré ich vytvárajú. Umožňuje takisto, aby údaje využíval väčší počet zainteresovaných strán a občanov, s rozšírenými výhodami pre spotrebiteľov, podniky a subjekty verejného sektora, čo vedie k spravodlivému hospodárstvu založenému na údajoch. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Subjekty verejného sektora a niekoľko veľkých technologických gigantov ako Google, Facebook (Meta), TikTok alebo Amazon majú teraz k dispozícii veľké množstvo údajov. Žiaľ, dnes z toho má úžitok len obmedzený počet zainteresovaných strán a EHSV sa obáva, že údaje vytvorené v EÚ sa uchovávajú, spracúvajú a vytvárajú hodnotu mimo Európy (9). Výbor sa domnieva, že digitálnu suverenitu EÚ bude ťažké dosiahnuť bez vlastných digitálnych technologických gigantov EÚ, bez uchovávania európskych údajov na pôde EÚ a bez ochrany týchto údajov pred akýmkoľvek extrateritoriálnym prístupom. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Správa veľkých dát musí vždy dodržiavať ľudské práva zakotvené v článku 21 Charty základných práv Európskej únie (10), najmä ak sa algoritmy používajú v rozhodovacom procese. Poskytovatelia cloudových služieb so sídlom v EÚ majú len malý podiel na medzinárodnom trhu, na ktorom dominujú najmä spoločnosti z USA. To znevýhodňuje EÚ a obmedzuje investičné možnosti na trhu v oblasti spracovania údajov. Bráni to aj konkurencieschopnosti veľkých spoločností a ich možnosti rásť a získavať trhy a bráni MSP v rozširovaní. Výbor víta oznámenie Komisie s názvom Politika hospodárskej súťaže pripravená na nové výzvy (11) a dôraz, ktorý sa pri pretváraní budúceho rámca hospodárskej súťaže EÚ kladie na digitálnu transformáciu. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Výbor sa domnieva, že informovaný súhlas s používaním údajov sa musí zaviesť pre osobné aj neosobné údaje. EHSV opätovne žiada, aby sa v tejto súvislosti aktualizovalo všeobecné nariadenie o ochrane údajov. |
| --- | --- |

4.19.

Spravodlivá digitálna transformácia a digitálna gramotnosť v EÚ

| 4.20. | Výbor berie na vedomie meniaci sa trh práce, na ktorom sa čoraz viac hospodárskych odvetví sťažuje na nedostatok zručnej a kvalifikovanej pracovnej sily. Konštatuje takisto pokles kvalifikácie a nedostatok špecifického know-how a odborných znalostí. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | EHSV v predchádzajúcich stanoviskách žiadal Úniu, aby prijala digitálnu inklúziu, v rámci ktorej sa na nikoho nezabudne. Po rokoch rozdiely medzi členskými štátmi narastajú a zraniteľné skupiny sú stále nechránené, a to najmä staršie obyvateľstvo, ktoré je najviac ohrozené. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Výbor je znepokojený súčasnou digitálnou priepasťou v EÚ a žiada, aby sa programy digitálnej gramotnosti vykonávali vo všetkých členských štátoch koordinovaným spôsobom. Požaduje tiež, aby sa celoživotné digitálne vzdelávanie vrátane riešení s otvoreným zdrojovým kódom ako bezplatných alternatív ku komerčným riešeniam stalo v EÚ realitou. Vytváranie digitálnych zručností začína výučbou slovnej zásoby a končí praktickým školením. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Zapojenie zamestnancov do digitálnej transformácie je životne dôležité, aby zároveň pochopili budúce riziká a príležitosti. Meniace sa pracovné prostredie si vyžaduje prenos vedomostí a získanie nových zručností, ale aj zlepšenie pracovných podmienok pre ľudí pracujúcich prostredníctvom digitálnych pracovných platforiem. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | EHSV požaduje silný európsky systém digitálneho vzdelávania, ktorý dokáže pripraviť pracovnú silu na technologické výzvy a pomôcť jej získať vysokokvalitné pracovné miesta a v tejto súvislosti pripomína rámcovú dohodu európskych sociálnych partnerov o digitalizácii. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Výbor už vyzval, aby sa ďalej zlepšovali kvalitné kompetencie v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky v oblasti STEM (12). |
| --- | --- |

4.25.

V Bruseli 14. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 910/2014, pokiaľ ide o stanovenie rámca pre európsku digitálnu identitu [COM(2021) 281 final].

1

(2)  Digitálna identita pre všetkých Európanov.

2

(3)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi.

3

(4)  EIB study: Artificial intelligence, blockchain and the future of Europe: How disruptive technologies create opportunities for a green and digital economy (Štúdia EIB: Umelá inteligencia, blockchain a budúcnosť Európy: Ako prevratné technológie vytvárajú príležitosti pre zelené a digitálne hospodárstvo).

4

EIB study: Artificial intelligence, blockchain and the future of Europe: How disruptive technologies create opportunities for a green and digital economy

(5)  European Commission – A European approach to artificial intelligence (Európska komisia – Európsky prístup k umelej inteligencii).

5

European Commission – A European approach to artificial intelligence

(6)  Digitálna identita pre všetkých Európanov, COM(2021) 281 final.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 1.

7

(8)  Európska komisia – akt o údajoch.

8

(9)  Eurostat uvádza, že v roku 2020 využívalo cloudové služby iba 36 % podnikov v EÚ a väčšina z nich na e-mail a úložisko, pričom sa využilo len 19 % cloudových spoločností.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 391.

10

(11)  Oznámenie EK – Politika hospodárskej súťaže pripravená na nové výzvy [neoficiálny preklad] (COM(2021) 713 final)

11

neoficiálny preklad

(12)  Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 46, Ú. v. EÚ C 10, 11.1.2021, s. 40, Ú. v. EÚ C 228, 5.7.2019, s. 16, Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 6, Ú. v. EÚ C 374 16.9.2021, s. 11.

12

---

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/29

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Analýza úlohy organizovanej občianskej spoločnosti v novej dohode medzi EÚ a Organizáciou afrických, karibských a tichomorských štátov (OAKTŠ) vrátane situácie DHP v tomto rámci

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 443/04)

| Spravodajca: | Carlos TRINDADE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Carlos TRINDADE

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 21. 10. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v sekcii | 9. 6. 2022 |
| Prijaté v pléne | 13. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 170/0/1 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

21. 10. 2021

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v sekcii

9. 6. 2022

Prijaté v pléne

13. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

170/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) konštatuje, že EÚ už dávno vytvorila rámec hodnôt a cieľov, ktorými sa riadia jej vzťahy s africkými, karibskými a tichomorskými štátmi (AKT), konkrétne: demokracia, dobrá správa vecí verejných a ľudské práva, inkluzívny udržateľný rast s dôstojnou prácou, mobilita a migrácia ako príležitosti, ľudský rozvoj, životné prostredie a zásada „spojiť sily na svetovej scéne v oblastiach spoločného záujmu“. V kontexte vzťahov so susednými tretími krajinami sa tieto ciele dopĺňajú o aspekty bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV podporuje tento rámec hodnôt a cieľov, prostredníctvom ktorých EÚ vybudovala svoje obchodné vzťahy a vzťahy v oblasti rozvojovej spolupráce stanovené v rôznych medzinárodných dohodách uzavretých so štátmi AKT od roku 1960. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV podporuje túto novú dohodu ako celok a dúfa, že ju zmluvné strany budú môcť urýchlene podpísať. Oceňuje pritom veľké úsilie a dôležité záväzky zmluvných strán, ktoré sa opierajú o ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja ako referenčný rámec. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV predovšetkým dôrazne navrhuje Komisii, aby bola štruktúra rozvojovej spolupráce, o ktorú sa opiera nová dohoda a dohody o hospodárskom partnerstve (DHP), predmetom hĺbkových úvah a nových rozhodnutí, berúc do úvahy skúsenosti s ochorením COVID-19 (otázka kritickej zdravotníckej infraštruktúry) a geopolitické dôsledky vojny na Ukrajine (okrem iného potravinová bezpečnosť, cena energie a ohrozenie demokracie). EHSV zdôrazňuje, že tieto dve kľúčové globálne udalosti, ktoré výrazne zmenili situáciu v celosvetovom meradle, vyvolali v štátoch AKT potrebu komplexnejších a naliehavejších reakcií, ktoré si vyžadujú medzinárodnú spoluprácu odlišnú od súčasnej. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta, že v novej dohode sa uznáva úloha organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov a že signatárske krajiny toto uznanie akceptovali. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV veľmi pozitívne hodnotí skutočnosť, že v novej dohode sa tak vo všeobecnej časti, ako aj v každom z regionálnych protokolov, opakovane (aj keď s rôznymi formuláciami) odkazuje na význam inštitucionálnych mechanizmov pre účasť, informovanie, vypočutie a štruktúrované konzultácie s občianskou spoločnosťou (inštitucionálne mechanizmy). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV poukazuje na to, že organizácie občianskej spoločnosti/sociálni partneri majú vlastné mechanizmy inštitucionalizácie, prostredníctvom ktorých formálne predkladajú svoje hodnotenia, návrhy a vyjadrujú kritiku. Kľúčový význam majú inštitucionálne mechanizmy s právnou reguláciou a formálnou činnosťou bez ohľadu na ich názov (hospodárske, sociálne a kultúrne výbory, poradné rady, fóra, platformy, siete organizácií občianskej spoločnosti, stále konferencie alebo iné zloženia), prostredníctvom ktorých organizácie občianskej spoločnosti (v rámci občianskeho dialógu) a sociálni partneri (v rámci sociálneho dialógu) prispievajú k diskusii vo verejnom a demokratickom priestore. Inštitucionalizácia týchto inštitucionálnych mechanizmov zvyšuje odolnosť spoločnosti, pretože posilňuje občianstvo a podporuje demokratický život. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV konštatuje, že v EÚ a štátoch AKT sa z dôvodu hospodárskych, sociálnych, kultúrnych a politických rozdielov medzi regiónmi, subregiónmi a krajinami podoba organizácií občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov a inštitucionálnych mechanizmov značne líši. Pre aktivity v krajinách AKT je charakteristická neformálnosť, ktorú treba zohľadniť pri pôsobení organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov, ako aj pri vykonávaní a fungovaní inštitucionálnych mechanizmov, v opačnom prípade nebude mať široká verejnosť možnosť profitovať z výsledkov novej dohody. EHSV potvrdzuje, že je absolútne nevyhnutné nájsť riešenia s cieľom prekonať existujúce ťažkosti, najmä pokiaľ ide o technickú kapacitu a finančnú podporu pre organizácie občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov. Domnieva sa, že vo vzťahoch medzi EÚ a OAKTŠ existuje súbor osvedčených postupov, ktoré je potrebné identifikovať, aby bolo možné ich uplatniť v iných krajinách. Jedným z takýchto príkladov je monitorovací výbor AKT – EÚ, ktorý má potenciál túto úlohu realizovať. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV si ako cieľ svojej angažovanosti v tomto procese stanovuje zavedenie inštitucionálnych mechanizmov a presadzovanie a podporu organizácií občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov v štátoch AKT, pričom uznáva ich úlohu ako hnacej sily udržateľného rozvoja, najmä vzhľadom na cieľ OSN č. 17. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV navrhuje, aby Komisia – rešpektujúc štruktúru novej dohody – stanovila za cieľ vytvoriť štyri inštitucionálne mechanizmy, a to: po prvé, mechanizmus medzi EÚ a OAKTŠ opierajúci sa o všeobecnú časť; po druhé, mechanizmus medzi EÚ a Afrikou opierajúci sa o Africký regionálny protokol; po tretie, mechanizmus medzi EÚ a Karibikom, opierajúcich sa o Karibský regionálny protokol a po štvrté, mechanizmus medzi EÚ a Tichomorím opierajúci sa o Tichomorský regionálny protokol. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV rovnako navrhuje Komisii, aby sa v rámci dohôd o hospodárskom partnerstve zriadili poradné výbory. Zdôrazňuje, že úloha organizácií občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov v dohodách o hospodárskom partnerstve je nenahraditeľná a mala by sa posilniť. V tejto súvislosti súhlasí s odporúčaniami uvedenými v stanovisku REX/536, ktoré by sa mali uplatňovať v súčasných a budúcich dohodách o hospodárskom partnerstve, a domnieva sa, že konzultačný výbor CARIFORUM je vynikajúcim príkladom osvedčených postupov, ktoré by sa mali šíriť a preberať. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV dôrazne odporúča Komisii, aby sa v budúcnosti náležite sformulovali rôzne inštitucionálne mechanizmy, ktoré majú fungovať v rámci EÚ – OAKTŠ (všeobecná časť + regionálne protokoly + dohoda o hospodárskom partnerstve), s cieľom vytvárať synergie a optimalizovať zdroje, najmä finančné. Inštitucionálne mechanizmy, ktoré sa cielene a presne zameriavajú na svoje poslanie, fungujú ako sieť a predstavujú jednotný a štruktúrovaný systém, tak preukážu svoj význam pre odolnosť spoločností, hospodársky rast a blahobyt občanov. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV dôrazne odporúča, aby Komisia dala k dispozícii finančné nástroje na podporu programov a projektov zameraných na štúdie a výhľadové štúdie o situácii organizácií občianskej spoločnosti v štátoch AKT. Pritom treba zohľadniť ich potreby, pokiaľ ide o posilnenie postavenia vedúcich predstaviteľov, technickú spoľahlivosť organizácií a vykonávanie plánovaných inštitucionálnych mechanizmov. EHSV zdôrazňuje, že cieľom je prispieť týmto spôsobom k lepšiemu posilneniu postavenia demokratických organizácií občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov v rámci novej dohody prostredníctvom odborného zapojenia a aktívnej účasti ich členov. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV dôrazne žiada Komisiu, aby podporila činnosť monitorovacieho výboru AKT – EÚ, ktorý existuje v EHSV a ktorý je v súčasnosti jediným inštitucionálnym mechanizmom v rámci novej dohody EÚ – OAKTŠ a bude mať v tomto procese významnejšiu úlohu, najmä prostredníctvom štruktúrovaného dialógu, s cieľom: I) predkladať inštitúciám príslušné správy, návrhy a stanoviská; II) mobilizovať zapojenie zainteresovaných strán z krajín AKT; III) prispievať k vytvoreniu plánovaných inštitucionálnych mechanizmov. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Všeobecné pripomienky k historickému kontextu a strategickým cieľom

| 2.1. | V roku 2016 schválila EÚ súbor prioritných oblastí spoločného záujmu v obnovenom partnerstve so štátmi OAKTŠ, ktoré boli opätovne potvrdené v neskorších dokumentoch: demokracia, dobrá správa vecí verejných a ľudské práva, inkluzívny udržateľný rast s dôstojnou prácou, mobilita a migrácia ako príležitosti, ľudský rozvoj, životné prostredie a zásada „spojiť sily na svetovej scéne v oblastiach spoločného záujmu“ (1), ktoré boli doplnené o bezpečnostné otázky v kontexte vzťahov s ich najbližšími susednými krajinami. Touto systematizáciou sa skonsolidovali dovtedajšie ciele EÚ v tejto oblasti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EÚ konkretizovala tieto ciele prostredníctvom medzinárodných dohôd, najmä Dohovoru z Yaoundé, neskôr dohôd z Lomé, Dohody z Cotonou a v súčasnosti prostredníctvom rokovaní o dohode nadväzujúcej na Dohodu z Cotonou. EÚ zároveň uzavrela dohody o hospodárskom partnerstve s niektorými štátmi alebo skupinami štátov AKT. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dohody o hospodárskom partnerstve (DHP) sú najvšeobecnejším hospodárskym nástrojom na vykonávanie tejto stratégie. Za ciele sa v nich stanovuje opatrná a postupná integrácia krajín AKT do svetového hospodárstva a odstránenie chudoby, pričom sa zdôrazňuje, že pri rokovaniach by sa mali zohľadniť rozdiely medzi úrovňami rozvoja zmluvných strán a hospodárske, sociálne a environmentálne osobitosti, a predovšetkým miera neformálnosti každého štátu alebo subregiónu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV sa domnieva, že ponaučenia z pandémie, ako aj problémy, ktorým boli vystavené systémy zdravotnej starostlivosti, škodlivé dôsledky pre hospodárstvo, nárast sociálnych nerovností a chudoby, štrukturálne problémy týkajúce sa prístupu k liekom a vakcínam alebo ich výroby, platnosť digitálnych nástrojov, ohrozenie ľudských práv a demokracie, či obrovská hospodárska závislosť atď. poukázali na potrebu prehodnotiť štruktúru rozvojovej spolupráce, čo by sa malo zohľadniť pri vykonávaní a prepracovaní stratégií týkajúcich sa vzťahov medzi EÚ a OAKTŠ. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Konkrétne pripomienky k dohode nadväzujúcej na Dohodu z Cotonou

| 3.1. | V roku 2015 sa vykonalo hodnotenie Dohody z Cotonou po 15 rokoch jej platnosti, pričom sa identifikovali jej úspechy a slabé stránky. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Platnosť Dohody z Cotonou sa mala skončiť vo februári 2020. Diskusie o citlivých témach a pandémia však znemožnili jej obnovenie k plánovanému dátumu, v dôsledku čoho bola obnovená dohoda o partnerstve, vo všeobecnosti označovaná ako dohoda nadväzujúca na Dohodu z Cotonou (nová dohoda), parafovaná medzi EÚ a OAKTŠ až v apríli 2021. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | S cieľom zohľadniť rozmanitosť signatárskych krajín a zamerať sa na vykonávanie v jednotlivých regiónoch obsahuje nová dohoda spoločný základ doplnený tromi záväznými regionálnymi protokolmi (Afrika, Karibik, Tichomorie). Vzhľadom na túto komplikovanú štruktúru bude musieť byť monitorovací výbor AKT – EÚ v budúcnosti proaktívnejší. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Priority novej dohody vyjadrujú záväzok zmluvných strán plniť ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja a sú štruktúrované do šiestich oblastí: I) ľudské práva, demokracia a správa vecí verejných; II) mier a bezpečnosť; III) ľudský rozvoj, ktorý zahŕňa zdravie, vzdelávanie, sanitáciu, potravinovú bezpečnosť, sociálnu súdržnosť, kultúru a rodovú rovnosť, ako aj záväzky v oblasti rozvojovej spolupráce; IV) inkluzívny udržateľný hospodársky rast a rozvoj vrátane prístupu založeného na DHP; V) environmentálna udržateľnosť a zmena klímy; VI) migrácia a mobilita. Tieto priority majú mimoriadny význam pre organizácie občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Okrem týchto priorít treba riešiť aj dôsledky pandémie COVID-19 v EÚ a štátoch AKT, a to pokiaľ ide o riziko narušenia demokracie, hospodársku a sociálnu obnovu v dôsledku slabých vyhliadok na obnovu v krajinách AKT a následného nárastu chudoby a nerovnosti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV predovšetkým zdôrazňuje, že v krajinách AKT zostáva aj naďalej veľmi dôležitá otázka kritickej infraštruktúry, čo sa ukázalo aj počas pandémie. Udržateľný rozvoj veľmi úzko súvisí s odolnou infraštruktúrou, ktorá stimuluje a podporuje hospodársku činnosť a sociálny pokrok a je rozhodujúca pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja – Agendy 2030 a Agendy 2063 Africkej únie. EHSV zdôrazňuje, že nevyhnutnou, ale nie postačujúcou podmienkou jej úspechu zostáva rozvojová spolupráca, ktorú treba v krajinách AKT posilniť. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V tejto súvislosti EHSV poukazuje najmä na význam kritickej zdravotníckej infraštruktúry. Existencia univerzálnych, ľahko dostupných a vo všeobecnosti bezplatných služieb zdravotnej starostlivosti v štátoch AKT je nevyhnutná pre blaho obyvateľstva a pre udržateľný rozvoj. Rýchly prístup k vakcínam (patenty a miestne technické výrobné kapacity) poskytne spoločnostiam v krajinách AKT potrebnú odolnosť v prípade budúcich (a možných) pandémií. EHSV konštatuje, že táto relevantná otázka nie je zahrnutá do novej dohody, a vyzýva EÚ a OAKTŠ, aby ju pri vykonávaní dohody zohľadnili. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV sa domnieva, že v novej dohode sa musia zohľadniť dôsledky súčasnej európskej a globálnej geopolitickej situácie, najmä v kontexte vojny na Ukrajine (vrátane potravinovej bezpečnosti, cien energií a ohrozenia demokracie), na rozvojovú spoluprácu vo všeobecnosti a najmä na dohody o hospodárskom partnerstve. Upozorňuje na skutočnosť, že súčasná situácia vedie k zvýšeniu konkurencie, pokiaľ ide o získanie vplyvu zo strany krajín AKT, a vyzýva EÚ, aby posilnila svoju schopnosť spolupracovať s týmito krajinami, najmä v hospodárskej, sociálnej a kultúrnej oblasti. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Pokiaľ ide o inštitucionálne mechanizmy účasti, informovania, vypočutia a štruktúrovaných konzultácií s občianskou spoločnosťou (inštitucionálne mechanizmy), EHSV víta tieto vyhlásenia v novej dohode: zmluvné strany zavedú „otvorené a transparentné mechanizmy štruktúrovaných konzultácií“ (2), „zmluvné strany vytvoria mechanizmy na vedenie (...) konzultácií“ (3) alebo „zmluvné strany zavádzajú a vyvíjajú mechanizmy konzultácií a dialógu“ (4), ako aj „zmluvné strany vytvoria mechanizmy na konzultácie a dialóg“ (5). |
| --- | --- |

3.9.

4.   Konkrétne pripomienky k dohodám o hospodárskom partnerstve (DHP) medzi EÚ a africkými, karibskými a tichomorskými krajinami

| 4.1. | Rokovania o deviatich dohodách o hospodárskom partnerstve viedli k uzavretiu siedmich regionálnych dohôd s 32 z celkového počtu 79 krajín AKT (14 karibských krajín, 14 afrických a štyri tichomorské). Päť z týchto siedmich dohôd sa vykonáva predbežne, keďže ich ešte neratifikovali všetky členské štáty EÚ. Zvyšné dve dohody – s krajinami západnej a východnej Afriky – sa ešte predbežne nevykonávajú z dôvodu oneskorení pri podpise a ratifikácii africkými krajinami. Ďalších 21 štátov ukončilo rokovania o DHP, ktoré sa ešte len majú vykonať. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV zdôrazňuje, že dohody o hospodárskom partnerstve prinášajú príležitosti aj riziká. Je nevyhnutné zabezpečiť rovnocenné partnerstvo, ktoré prináša hospodársky rast, ale zároveň zabezpečuje blahobyt a sociálnu spravodlivosť. Činnosť organizácií občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov je kľúčová na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Dohody o hospodárskom partnerstve však narážajú na kritiku zo strany organizácií občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov v EÚ a partnerských štátoch. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Terčom tejto kritiky je formulácia dohôd o hospodárskom partnerstve a ich možný obmedzujúci účinok na produktívny rast v krajinách AKT aj napriek možným ochranným klauzulám pre národné priemyselné odvetvia, ako je napríklad agropriemysel. Voľný obchod medzi EÚ a OAKTŠ je jednou z výhod DHP, ale ako poukázali viaceré organizácie občianskej spoločnosti/sociálni partneri, v mnohých prípadoch mal účinok v podobe znižovania colných príjmov, najmä znížených daní zo zahraničného obchodu, ako aj ohrozenia mikropodnikov, malých a stredných podnikov alebo družstiev, základu rodinného hospodárstva, vzhľadom na rozdiely medzi hospodárskymi úrovňami EÚ a štátov AKT. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Úloha občianskej spoločnosti je zakotvená v dohodách o hospodárskom partnerstve viacerými spôsobmi a má rôznu formu, pričom sa organizáciám občianskej spoločnosti dáva rôzna váha pri diskusii o týchto dohodách a ich monitorovaní. Napríklad DHP s Pobrežím Slonoviny viedla k zriadeniu platformy Pobrežia Slonoviny (Dohovor o občianskej spoločnosti Pobrežia Slonoviny), ktorá pripravila projekt (6) na monitorovanie účinkov DHP na rodinné hospodárstvo. Okrem toho rozsah interných schôdzí je zameraný na „udržateľný rozvoj“, čo obmedzuje vplyv občianskej spoločnosti na iné témy. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V niektorých dohodách o hospodárskom partnerstve sa ustanovujú ďalšie orgány, ako napríklad spoločný parlamentný výbor, ako v prípade CARIFORUM a DHP so západnou Afrikou. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Keďže v dohodách o hospodárskom partnerstve sa výslovne uvádza, že sú začlenené do priorít Dohody z Cotonou, nová dohoda poskytuje signatárskym stranám príležitosť podporovať širšie, harmonizované a inštitucionalizované zapojenie organizácií občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov, čo by sa malo v plnej miere využiť. Ako vyplýva z posúdenia jej vykonávania, ktoré uskutočnila EÚ v septembri 2021, proces v tejto oblasti je pomalý. Najúčinnejší spôsob vykonávania inštitucionálnych mechanizmov stanovených v dohodách o hospodárskom partnerstve spočíva v tom, že orgány verejnej správy budú včas a podrobne informovať organizácie občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov a žiadať ich o zapojenie štruktúrovaným spôsobom a o vypracúvanie štúdií a odôvodnených návrhov. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Konkrétne pripomienky týkajúce sa koncepcie, reprezentatívnosti, činnosti a inštitucionalizácie občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov

| 5.1. | EHSV sa považuje za „európsky dom občianskej spoločnosti“. EHSV je poradným orgánom Európskej únie zriadeným podľa článku 13 Zmluvy o Európskej únii. Tvorí ho 329 členov zastupujúcich zamestnávateľov (skupina I), pracovníkov (skupina II) a organizácie občianskej spoločnosti (skupina III), ktorí prostredníctvom tohto európskeho inštitucionálneho mechanizmu v štruktúrovanom dialógu vyjadrujú svoje názory na príslušné otázky EÚ. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV poukazuje na to, že organizácie občianskej spoločnosti zahŕňajú združenia so širokou škálou cieľov, zastupujú registrovaných členov a plnia úlohy v spoločnosti, ktoré okrem iného zahŕňajú opatrenia na podporu blahobytu obyvateľstva, podporu sociálneho začlenenia a boja proti vylúčeniu, ochranu sociálnych, hospodárskych, kultúrnych a profesijných práv a záujmov komunít a/alebo skupín občanov, ochranu životného prostredia a boj proti zmene klímy, ochranu ľudských práv, oznamovanie protispoločenskej činnosti (vykonávanie dohľadu), upozornenia a vyvíjanie tlaku na štátne orgány s cieľom chrániť záujmy svojich členov a presadzovať spoločenské hodnoty. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Hospodárske, sociálne a politické okolnosti spoločnosti, v ktorej je zastúpený takýto široký a rôznorodý súbor organizácií, určujú zásadným spôsobom ich usporiadanie. Napriek ich dôležitej a záslužnej úlohe ich však nemožno považovať za kľúčových sociálnych aktérov pri podpore udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV zdôrazňuje, že práve vzhľadom na túto mnohostrannú panorámu je potrebné náležite zohľadniť skutočnosť, že v krajinách AKT existuje vo všeobecnosti vysoká miera hospodárskej a sociálnej neformálnosti, čo výrazne podmieňuje všetky sociálne, organizačné a inštitucionálne vzťahy. Za týchto okolností majú organizácie občianskej spoločnosti/sociálni partneri zvyčajne veľké ťažkosti so zakladaním, organizovaním a fungovaním na inštitucionálnej úrovni, ako aj s ekonomickou podporou a formálnymi činnosťami. Tieto organizácie občianskej spoločnosti, resp. títo sociálni partneri by mali dostávať mimoriadnu finančnú podporu, pretože inak nedokážu svojou účasťou a činnosťou prispieť k udržateľnému rozvoju, uplatňovaniu občianstva a demokratickej odolnosti svojej krajiny. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Činnosť organizácií občianskej spoločnosti závisí od sociálnej úlohy, ktorú chcú zohrávať (skôr občianska alebo skôr politická), ich veľkosti, spoločenského významu, ktorý im prisudzujú ich členovia a spoločnosť, líderstva, ktoré sa im podarí dosiahnuť, finančných prostriedkov, ktoré potrebujú na naplnenie svojich cieľov, a súvisiacich obmedzení zo strany darcov. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Slabé stránky organizácií občianskej spoločnosti vo všeobecnosti vedú k tomu, že súperia o financovanie nielen medzi sebou, ale aj s verejnými orgánmi. Tieto nedostatky spôsobujú, že ich činnosť a účasť na národných a/alebo medzinárodných inštitucionálnych mechanizmoch je problematická. Zároveň to môže viesť k vzniku závislosti od poskytovateľov finančných prostriedkov a/alebo orgánov jednotlivých štátov. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Odborové zväzy a podnikateľské združenia, t. j. sociálni partneri, sa považujú za organizácie občianskej spoločnosti, ale vzhľadom na svoju jedinečnosť majú vlastnú osobitnú identifikáciu. Sociálni partneri konajú v záujme svojich členov a zastupujú ich záujmy, najmä hospodárskej povahy, pred štátnymi orgánmi, prostredníctvom osobitných konzultačných a rokovacích mechanizmov alebo vzájomného dialógu, a to najmä prostredníctvom kolektívnych rokovaní a kolektívneho vyjednávania. Sociálni partneri majú konzistentnú štruktúru, jasnú reprezentatívnosť záujmov, nepopierateľnú stálosť, uznávané historické acquis, ustálený a dobre vymedzený rozsah činnosti a oblasť interakcie a vo všeobecnosti majú schopnosť samofinancovania. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Konkrétne pripomienky k dohode nadväzujúcej na Dohodu z Cotonou a k občianskej spoločnosti a sociálnym partnerom

6.1.   Občianska spoločnosť a sociálni partneri v dohode nadväzujúcej na Dohodu z Cotonou

| 6.1.1. | Nová dohoda, tak vo svojom spoločnom základe, ako aj v každom z troch regionálnych protokolov, zabezpečuje aktívnu úlohu občianskej spoločnosti. Tá sa však nekonkretizuje, pretože sa ponecháva na zmluvné strany (OAKTŠ – EÚ), aby vymedzili inštitucionálny rámec ich účasti vrátane zriadenia inštitucionálnych mechanizmov, čo vyvoláva ústrednú otázku, ako zabezpečiť zapojenie občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov na národnej a nadnárodnej úrovni. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Začlenenie kľúčových organizačných prvkov vrátane ich právnej štruktúry, reprezentatívnosti, výberu ich zástupcov a minimálnych požiadaviek týkajúcich sa frekvencie schôdzí vytvorí dynamiku, ktorá posilní úlohu organizácií občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov zainteresovaných v tomto procese. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Týmto zainteresovaným stranám pripadá vzhľadom na ich záujmy osobitná úloha, ktorú nemožno zamieňať s úlohu, ktorú zohrávajú v spoločnosti politické strany. Zapojenie organizácií občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov musí súvisieť s konkrétnymi činnosťami, pričom by malo predstavovať viac než len zapojenie do všeobecných diskusií. Môžu prispievať svojimi štúdiami, stanoviskami a návrhmi pre inštitúcie k diskusii a rozhodnutiam. Organizácie občianskej spoločnosti/sociálni partneri môžu prostredníctvom inštitucionálnych mechanizmov aktívnej účasti, ktoré si riadia sami v súlade so stanovenými procesnými normami, ako aj šírením informácií a vzájomnou interakciou na základe konzultácií a štruktúrovaného dialógu najlepšie prispieť k existencii „otvorenej správy“ (7). |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Obzvlášť dôležitá je finančná otázka. Bez primeraného, rozumného a transparentného financovania nebude zabezpečená účasť organizácií občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov na schôdzach, a najmä ani na prípravných prácach v rámci aplikovaného výskumu, čoho súčasťou je zber údajov a vypracúvanie štúdií a stanovísk. |
| --- | --- |

6.1.4.

6.2.   Súčasná realita občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov v EÚ a štátoch AKT

6.2.1.   Európa

V Európe pôsobia tisíce združení, organizácií, federácií, konfederácií, platforiem, fór na národnej alebo európskej úrovni, či už ide o organizácie občianskej spoločnosti alebo v podnikateľskom sektore (súkromné podniky, mikropodniky a malé podniky, verejné podniky alebo podniky sociálneho hospodárstva) alebo v sektore odborových zväzov, pričom existuje určitý súlad z hľadiska organizačnej formy.

6.2.2.   Krajiny africkej, karibskej a tichomorskej oblasti

| 6.2.2.1. | V krajinách AKT viedli hospodárske, sociálne, politické a historické okolností každého regiónu, subregiónu a štátu k vzniku širokej škály organizačných foriem organizácií občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov, a v mnohých prípadoch aj k chýbajúcej vzájomnej interakcii, pričom však zároveň existuje mnoho príkladov osvedčených postupov, ale aj mnoho ťažkostí a nedostatkov. |
| --- | --- |

6.2.2.1.

| 6.2.2.2. | Zároveň však pretrvávajú ťažkosti alebo dokonca nedostatok všeobecných alebo konkrétnych informácií pre organizácie občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov o novej dohode alebo dohodách o hospodárskom partnerstve (ak existujú) a vo všeobecnosti chýba priestor na účasť a štruktúrovanú diskusiu s verejnými inštitúciami. |
| --- | --- |

6.2.2.2.

| 6.2.2.3. | Táto heterogénna realita ukazuje, že obe situácie treba skúmať priamo na mieste s cieľom šíriť príklady osvedčených postupov a riešiť ťažkosti a nedostatky, aby sa posilnilo postavenie organizácií občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov a propagovala ich úloha. Tým sa podporia existujúce inštitucionálne mechanizmy alebo sa podporí vznik takýchto mechanizmov. |
| --- | --- |

6.2.2.3.

6.2.3.   Monitorovací výbor AKT – EÚ

V súčasnosti sa organizácie občianskej spoločnosti/sociálni partneri v rámci vzťahov medzi EÚ a AKT spoliehajú na monitorovací výbor AKT – EÚ, ktorý je súčasťou EHSV a ktorý sa skladá z 12 členov EÚ/EHSV a 12 delegátov zastupujúcich organizácie občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov AKT (v súčasnosti 8 z Afriky, 2 z Karibiku a 2 z Tichomoria), ktorých vymenúva organizovaná občianska spoločnosť v každom regióne rešpektujúc rovnováhu záujmov.

7.   Konkrétne pripomienky k tomu, ako propagovať a podporovať organizácie občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov ako hnaciu silu udržateľného rozvoja

| 7.1. | EHSV považuje za mimoriadne dôležité formalizovať plánované inštitucionálne mechanizmy a konštatuje, že je to jeho hlavný cieľ v tejto oblasti. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EHSV dôrazne odporúča, aby Komisia po konečnom podpise novej dohody navrhla OAKTŠ a príslušným štátom vytvorenie politických, organizačných a finančných podmienok na vykonávane týchto iinštitucionálnych mechanizmov. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EHSV dôrazne vyzýva OAKTŠ, aby sa v tomto procese rovnocenne angažovala. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EHSV konštatuje, že štruktúra novej dohody predpokladá vytvorenie inštitucionálneho mechanizmu, ktorý zodpovedá spoločnému základu a zahŕňa zástupcov EÚ a OAKTŠ. Zároveň sa v nej predpokladá možnosť zriadiť – pri zohľadnení príslušných regionálnych protokolov – inštitucionálny mechanizmus v každom regióne (Afrika, Karibik a Tichomorie), do ktorého budú zapojení zástupcovia daného regiónu a EÚ. Bude sa preto musieť uplatňovať systém 1 + 3 inštitucionálne mechanizmy, ktorý sa bude vzťahovať na celú oblasť novej dohody. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | EHSV konštatuje, že aj v rámci dohôd o hospodárskom partnerstve sa plánujú inštitucionálne mechanizmy, poradné výbory, podobne ako v prípade dohôd s CARIFORUM a západnou a východnou Afrikou. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | EHSV osobitne poukazuje na to, že táto štruktúra inštitucionálnych mechanizmov ako celku si bude vyžadovať veľké organizačné úsilie a fungovanie v sieti ako jednotný a štruktúrovaný systém s cieľom vytvoriť synergie, zabrániť duplicite úsilia a rozptýleniu zdrojov, najmä finančných, a optimalizovať ich využívanie. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | EHSV navrhuje, aby Komisia nariadila delegáciám EÚ v štátoch OAKTŠ podporovať projekty organizácií občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov, najmä tie, ktoré sa venujú zvyšovaniu povedomia, odbornej príprave a posilneniu postavenia svojich členov a vedúcich predstaviteľov, technickému posilneniu organizácií a podpore vytvárania inštitucionálnych mechanizmov. EHSV odporúča, aby Komisia pri posudzovaní jednotlivých profilov uprednostnila žiadosti organizácií občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov z krajín AKT pred inými žiadosťami. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | EHSV navrhuje, aby Komisia vytvorila programy, ktoré umožnia skúmať pri uplatňovaní inštitucionálnych mechanizmov v praxi realitu, potenciál a ťažkosti organizácií občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov a rôznych existujúcich štruktúr (platformy, fóra atď.) s cieľom zhromaždiť príklady osvedčených postupov (už existujúcich v rámci OAKTŠ), ktoré sa majú šíriť. EHSV odporúča, aby organizácie občianskej spoločnosti/sociálni partneri z krajín AKT zásadne prispeli k tejto štúdii z kvalitatívneho aj kvantitatívneho hľadiska. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | EHSV zdôrazňuje, že monitorovací výbor AKT – EÚ posilní svoju organizáciu zvýšením objemu zdrojov a počtu členov a delegátov, aby mohol lepšie prispievať k tomuto procesu a plniť svoje poslanie. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | EHSV dôrazne odporúča, aby Komisia začlenila financovanie tohto procesu do súčasných finančných nástrojov. EHSV osobitne upozorňuje na skutočnosť, že činnosti organizácií občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov si vyžadujú financovanie, pretože ich vlastné finančné prostriedky nie sú dostatočné. EHSV pripomína, že vzhľadom na geografický rozsah pôsobnosti novej dohody si fungovanie inštitucionálnych mechanizmov a zapojenie organizácií občianskej spoločnosti /sociálnych partnerov vyžaduje finančné prostriedky, ktorými však tieto nedisponujú. Aj napriek využívaniu prísnych metód kontroly riadenia a moderných digitálnych technológií je finančná podpora organizácií občianskej spoločnosti/sociálnych partnerov kľúčová. EHSV dôrazne vyzýva EÚ, OAKTŠ a členské štáty, aby schválili osobitné programy na podporu činnosti organizácií občianskej spoločnosť/sociálnych partnerov a fungovanie inštitucionálnych mechanizmov. |
| --- | --- |

7.10.

V Bruseli 13. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade – Obnovené partnerstvo s africkými, karibskými a tichomorskými krajinami, 2016, s. 5 – 6.

1

(2)  Spoločný základ dohody, článok 95.

2

(3)  Africký regionálny protokol, článok 5.

3

(4)  Karibský regionálny protokol, článok 7.

4

(5)  Tichomorský regionálny protokol, článok 7.

5

(6)  Projekt na posilnenie operačnej kapacity organizácií občianskej spoločnosti Pobrežia Slonoviny pri vykonávaní dohľadu zo strany občianskych spoločností nad plnením dočasnej dohody o hospodárskom partnerstve s Pobrežím Slonoviny.

6

(7)  Zásada podľa definície OECD.

7

---

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/37

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Činnosť novej Rady EÚ – USA pre obchod a technológie: priority pre podniky, pracovníkov a spotrebiteľov a potrebné záruky

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 443/05)

| Spravodajca: | Timo VUORI |
| --- | --- |
| Spoluspravodajkyňa: | Tanja BUZEK |

Spravodajca:

Timo VUORI

Spoluspravodajkyňa:

Tanja BUZEK

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 21. 10. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v sekcii | 9. 6. 2022 |
| Prijaté v pléne | 14. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 173/0/4 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

21. 10. 2021

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v sekcii

9. 6. 2022

Prijaté v pléne

14. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

173/0/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Budovanie pozitívneho transatlantického programu: Rada EÚ – USA pre obchod a technológie (Trade and Technology Council – TTC) môže byť stredobodom programu zameraného na opätovné naštartovanie nášho partnerstva prostredníctvom dôveryhodných kanálov spolupráce. Hoci naše transatlantické hospodárstva tvoria približne polovicu celosvetového HDP a veľkú časť svetových obchodných a investičných tokov, naše vzťahy stále narážajú na prekážky týkajúce sa obchodu, investícií, práce, cestovania a štúdia na oboch stranách Atlantiku. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Prevzatie vedenia pri ochrane našich hodnôt a obchodu založeného na pravidlách: V búrlivých geopolitických časoch majú popredné svetové ekonomiky, EÚ a USA, spolu s ďalšími podobne zmýšľajúcimi partnermi veľkú zodpovednosť za presadzovanie moderného rámca spolupráce pre obchod a technológie, ktorý podporuje otvorené a udržateľné hospodárstvo, voľný a spravodlivý obchod a rešpektuje demokratické hodnoty, dôstojnú prácu a ľudské práva. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Potreba reagovať na narušenie trhu: Vzhľadom na veľké množstvo prebiehajúcich kríz je nevyhnutné, aby transatlantickí partneri urýchlene našli spôsoby, ako posilniť odolnosť našich otvorených demokratických spoločností, a to aj zabezpečením našich globálnych hodnotových a dodávateľských reťazcov a energetickej bezpečnosti, najmä v súvislosti s naliehavou potrebou nahradiť ruské dodávky energie a surovín. Okrem toho musia EÚ a USA vynaložiť väčšie úsilie na posilnenie multilateralizmu a na riešenie výziev súvisiacich so zmenou klímy, so zabezpečením toho, aby voľný a spravodlivý obchod nebol ohrozený, a s narúšaním trhu autoritárskymi štátmi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Budovanie dôvery založenej na vzájomnej a stabilnej spolupráci: Obe strany sa musia zapojiť do budovania stálej štruktúry pre dialóg v rámci TTC, aby sa v krátkodobom a dlhodobom horizonte dosiahli konkrétne výsledky nezávisle od politických volebných cyklov a zmien vlád. Okrem toho sa v rámci TTC musia EÚ a USA zamerať na strategickejší a horizontálnejší prístup k otázkam obchodu a technológií. Desať pracovných skupín v rámci TTC by sa malo snažiť o holistický a efektívne koordinovaný prístup k spolupráci, ktorý nevedie k zbytočne izolovaným riešeniam. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Posilnenie zapojenia zainteresovaných strán: Transparentnosť a silná angažovanosť zainteresovaných strán na oboch stranách Atlantiku sú jediným spôsobom, ako TTC dosiahne svoje ciele, aby sa predišlo zlyhaniam, ktoré sa zaznamenali v predchádzajúcich ambicióznych obchodných rokovaniach. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) sa preto bude aktívne angažovať v štruktúrach TTC a ako jedinečná zainteresovaná strana z občianskej spoločnosti sa bude snažiť zapájať do ministerských zasadnutí TTC. V tejto súvislosti EHSV opäť vyjadruje poľutovanie nad tým, že nebola obnovená expertná skupina pre obchodné dohody a že sa nevytvorila porovnateľná stála štruktúra pre konzultácie so zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Osobitný transatlantický dialóg o práci: EHSV v minulosti vyjadril podporu transatlantickým dialógom pre podniky a spotrebiteľov, a preto víta nadviazanie tripartitného dialógu o obchode a práci avizované na nedávnej ministerskej schôdzi v Paríži, ktorým sa vytvorí formálny kanál pre sociálnych partnerov na oboch stranách Atlantiku s cieľom prispieť k procesu TTC a formovať transatlantické obchodné a investičné vzťahy. V tejto súvislosti EHSV naliehavo vyzýva Európsku komisiu, aby riešila nerovnováhu v pracovnej demokracii vyplývajúcu z neratifikovania šiestich základných dohovorov MOP a jeho vplyvu na rovnaké podmienky v obchode. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Všeobecné pripomienky – rastúca potreba užšieho partnerstva medzi EÚ a USA

| 2.1. | EHSV v transatlantickom dialógu: EHSV už roky sleduje transatlantické politické a obchodné otázky a formuluje stanoviská organizovanej občianskej spoločnosti EÚ. Okrem toho EHSV udržiava pravidelný dialóg s inštitúciami EÚ, ako aj s vládou USA a najmä s občianskou spoločnosťou na druhej strane Atlantiku. Začatie činnosti novej Rady EÚ – USA pre obchod a technológie (TTC) s desiatimi pracovnými skupinami a pravidelnými vypočutiami si vyžaduje, aby EHSV aktualizoval svoj postoj k prioritám TTC. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Zodpovednosť popredných svetových ekonomík: EHSV zdôrazňuje, že EÚ a USA majú najkomplexnejšie bilaterálne obchodné a investičné vzťahy a ich hospodársky vzťah je najprepojenejším na svete. USA zostávajú zďaleka najväčším obchodným a investičným partnerom EÚ, hoci ich Čína v roku 2021 predbehla ako najväčší zdroj dovozu tovaru do EÚ. Transatlantický vzťah vymedzuje svetové hospodárstvo v ohrozenom multilaterálnom obchodnom systéme, ktorý bol ovplyvnený krízami WTO, dvoma rokmi prebiehajúcej pandémie COVID-19 a teraz vojnou na Ukrajine. Buď EÚ, alebo USA sú najväčším obchodným a investičným partnerom takmer každej inej krajiny vo svetovom hospodárstve. Transatlantické partnerstvo nie je samo osebe cieľom, ale musí stavať na spoločných hodnotách, záujmoch a spoločnej zodpovednosti. EÚ a USA by mali byť pilierom demokracie, mieru a bezpečnosti na celom svete, ako aj právneho štátu a ľudských práv pre všetkých (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Impulz pre užšie strategické partnerstvo medzi EÚ a USA: EHSV konštatuje, že keďže v súčasnosti svetom otriasa neočakávané množstvo kríz, ide o kritický moment pre popredné svetové ekonomiky (EÚ a USA spolu s ďalšími podobne zmýšľajúcimi demokratickými štátmi s otvoreným trhovým hospodárstvom založeným na pravidlách), aby prehĺbili svoju politickú a hospodársku spoluprácu s cieľom chrániť naše univerzálne hodnoty a posilniť prosperitu, demokraciu a právny štát, bezpečnosť a ľudské práva. V tomto kontexte sa mier ukázal ako nevyhnutná priorita vo vedení medzinárodnej politiky. Zároveň by sme už nemali tolerovať žiadne kroky štátov proti medzinárodnému poriadku ani čiernych pasažierov v medzinárodnom obchode. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kľúčová úloha obchodu a technológií v geopolitike: EHSV opakuje, že obchod a technológie nie sú len regulačnými otázkami, ale základnými nástrojmi na ochranu a podporu týchto univerzálnych hodnôt na celom svete. EÚ a USA musia prehĺbiť svoju spoluprácu a dosiahnuť konkrétne výsledky na multilaterálnej a bilaterálnej úrovni. TTC poskytuje jedinečnú príležitosť pre takú strategickú spoluprácu na vysokej úrovni v oblasti obchodu a technológií, ktorá presahuje súčasné ad hoc dohody o spolupráci a nezávisí od výsledkov volieb v EÚ a USA a inštitucionálnych zmien vlád. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Platforma pre dialóg a spoluprácu: TTC nie je a ani by sa nemala vnímať ako opakovanie Transatlantického obchodného a investičného partnerstva (TTIP), hoci z tohto neúspešného rokovania možno vyvodiť niekoľko užitočných ponaučení. Ciele a postupy TTC nesmú spochybňovať inštitúcie a rozhodovacie procesy EÚ, pričom sa musí posilniť zapojenie zainteresovaných strán. Normy EÚ, v ktorých sa odrážajú naše hodnoty, sa nesmú spochybňovať, najmä zásada predbežnej opatrnosti je ústredným prvkom prístupu EÚ k stanovovaniu noriem. EHSV súhlasí s názorom, že spolupráca v oblasti noriem je spojená aj s rôznymi právnymi rámcami a vyžaduje si hĺbkové analýzy technických otázok, ako aj hodnotenie hospodárskych, sociálnych a environmentálnych vplyvov, ktoré by sa mali vykonávať v závislosti od jednotlivých prípadov. Príklad novej rámcovej základnej dohody o tokoch údajov svedčí o tom, že EÚ a USA dokážu pracovať na dosiahnutí konsenzu v citlivých otázkach. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Silná podpora zainteresovaných strán: EHSV poznamenáva, že podniky a iné zainteresované strany z občianskej spoločnosti v EÚ aj USA už vyjadrili všeobecnú podporu TTC a určeným témam v rámci desiatich pracovných skupín. Zdá sa, že transatlantickí partneri vidia pridanú hodnotu strategického transatlantického partnerstva a užšej regulačnej spolupráce. Stále existujú zbytočné prekážky týkajúce sa obchodu, investovania a práce. Okrem toho by transatlantickí partneri mohli spoločne posilniť svoju globálnu konkurencieschopnosť na svetovom trhu, čo ide ruka v ruke s cieľmi udržateľného rozvoja, sociálnej spravodlivosti, dodržiavania ľudských práv, vysokých pracovných noriem a vysokých environmentálnych noriem. Aby sa však dosiahli výsledky, obe strany musia navzájom poznať svoje ciele, prístupy a prostriedky s cieľom vytvoriť nový spoločný rámec pre obchod. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Lepšie zapojenie zainteresovaných strán po neúspešných dialógoch s občianskou spoločnosťou medzi EÚ a USA: EHSV zdôrazňuje, že posilnený dialóg s občianskou spoločnosťou je dôležitou súčasťou v transatlantickom kontexte vrátane TTC. V tejto súvislosti je mimoriadne dôležitá potreba spoločného dialógu o občianskych právach, odolnosti proti dezinformáciám, slobode médií, opatreniach v oblasti klímy, sociálnych právach, ochrane spotrebiteľa a podpore demokracie (2). Transatlantické partnerstvo môže viesť k ešte užšej transatlantickej integrácii v našich hospodárstvach vrátane spoločného rámca pre obchod, technológie a investície. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Konkrétne pripomienky – kľúčové priority pre podniky, pracovníkov a spotrebiteľov

| 3.1. | EHSV sa domnieva, že TTC preukazuje vzájomnú prepojenosť dvoch najväčších svetových ekonomík a zároveň slúži ako jedinečné fórum na budovanie užšej spolupráce v oblasti obchodnej politiky a otázok regulácie trhu na oboch stranách Atlantiku. EHSV sa preto domnieva, že TTC by sa mala zamerať na určité kľúčové priority z pohľadu podnikov, pracovníkov a spotrebiteľov. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Moderný multilaterálny obchod založený na pravidlách: EÚ a USA musia preukázať spoločnú zodpovednosť a vedúce postavenie vo Svetovej obchodnej organizácii (WTO) a obhajovať efektívny multilaterálny model s progresívnou obchodnou politikou, v ktorej sa zohľadňujú environmentálne a sociálne aspekty (3). EÚ aj USA čelia problémom v dôsledku praktík netrhových hospodárstiev, ktoré narúšajú trh, vrátane nespravodlivých a diskriminačných opatrení týkajúcich sa štátnych podnikov, štátnych dotácií, odvodov a daní. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vedenie reformy WTO: TTC by sa mala zamerať na spôsoby zlepšenia multilaterálneho obchodného systému WTO a jej mechanizmu na urovnávanie sporov, vzhľadom na jej ústrednú úlohu pri poskytovaní efektívnej multilaterálnej matrice pre progresívnu obchodnú agendu zahŕňajúcu environmentálne a sociálne aspekty. EÚ a USA musia viesť ambicióznu reformu WTO a presadzovať modernú agendu WTO, ktorou by sa odbúralo tabu (pokiaľ ide o sociálne aspekty obchodu) a riešili nadchádzajúce výzvy v oblasti udržateľnosti. EHSV preto vyzýva EÚ a USA, aby v oblasti prioritných multilaterálnych otázok uzavreli strategické dohody s kľúčovými obchodnými partnermi (4). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Dôstojná práca v medzinárodnom obchode (5): EHSV vyzýva EÚ a USA, aby podporovali užšiu spoluprácu medzi WTO a Medzinárodnou organizáciou práce (ďalej len „MOP“) s cieľom podporiť dôstojnú prácu a pracovné normy prostredníctvom obchodných nástrojov. Nedávna voľba nových generálnych riaditeľov v oboch organizáciách by mala prispieť k novým impulzom v tejto oblasti. Zabezpečenie dodržiavania medzinárodných pracovných noriem, ako ich stanovuje a monitoruje MOP, by malo byť súčasťou diskusie EÚ a USA o vedení reformy WTO. Ako pozitívny príklad a príležitosť na posilnenie tohto ambiciózneho prehodnotenia EHSV víta návrh USA na riešenie celosvetového problému nútenej práce na rybárskych plavidlách v rámci prebiehajúcich rokovaní WTO o dotáciách pre rybolov (6). Transatlantickí partneri by mali ďalej využívať svoju spoluprácu v úsilí o pevnejší právny základ pre začlenenie základných pracovných práv MOP do WTO (7). Bilaterálne pracovné otázky spoločného záujmu by mali zahŕňať komparatívne prístupy ku kapitolám o obchode a udržateľnom rozvoji a ich účinnú vymožiteľnosť v dohodách o voľnom obchode (8). EHSV už dávno žiadal, aby sa pri kapitolách o obchode a udržateľnom rozvoji v súvislosti s ich presadzovaním uplatňoval prístup založený na sankciách, a uvítal inovatívne nástroje presadzovania obsiahnuté v dohode medzi USA a Mexikom a Kanadou (USMCA) (9). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Spolupráca na medzinárodných fórach: TTC by mohla poskytnúť fórum na prípravu posilnenej spolupráce v otázkach práce a zamestnanosti na medzinárodných fórach, najmä v MOP a Organizácii pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD). Táto posilnená spolupráca by mala zahŕňať podporu a presadzovanie náležitej starostlivosti. TTC by mala podporovať spoločné budovanie kapacít, najmä na podporu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (BOZP) na celom svete, a rozvíjať spoločné projekty, napríklad v oblasti zdrojov inšpekcie práce v tretích krajinách. Očakávané zahrnutie dohovorov o BOZP medzi základné pracovné normy MOP by poskytlo úrodnú pôdu pre spoluprácu. Nútená práca je otázkou hlbokého spoločného záujmu a prístupy EÚ a USA, najmä pokiaľ ide o dovoz tovaru vyrobeného prostredníctvom takýchto praktík v Číne, by sa mali koordinovať. O šírení nových foriem zamestnania na celom svete, najmä práce pre platformy, vedenej spoločnosťami z USA a EÚ, by sa malo diskutovať v príslušných pracovných skupinách TTC, a mali by sa tu zahrnúť aj príspevky pracovníkov z praxe. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Odolnosť a udržateľnosť v globálnych dodávateľských reťazcoch: TTC by mala vyvinúť stratégie pre väčšiu odolnosť zabezpečením udržateľnosti globálnych dodávateľských reťazcov a zabezpečením ich správneho fungovania. EÚ a USA by mali identifikovať spoločné slabé miesta a spolupracovať, napríklad v oblasti dostupnosti kritických surovín a produktov, ako sú polovodiče. Transatlantickí partneri by takisto mali okamžite upriamiť pozornosť na štandardizovaný prístup k bezpečnosti dodávok energie, ktorý je plne v súlade s ambicióznym programom udržateľnosti, akým je Európska zelená dohoda. Okrem toho by mali zvážiť spoločné opatrenia na zlepšenie príslušnej výrobnej kapacity, investícií a logistiky. TTC by mala pracovať na zavedení spoločnej povinnej náležitej starostlivosti v dodávateľských reťazcoch na základe osvedčených postupov s cieľom vytvoriť model pre globálne požiadavky na udržateľnosť v hodnotových reťazcoch. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Podpora zeleného hospodárstva: TTC by sa mala zamerať na spoluprácu v oblasti klímy a zelených technológií a politík spravodlivej transformácie. EÚ a USA by mali presadzovať medzinárodný rámec a normy pre zmierňovanie zmeny klímy, obehové hospodárstvo, udržateľné financovanie, technológie na úsporu energie, ekologické a sociálne normy pri verejnom obstarávaní, udeľovaní environmentálnych značiek a podávaní správ o udržateľnosti. Okrem toho by transatlantickí partneri mali pracovať na vytvorení multilaterálneho rámca pre liberalizáciu obchodu s environmentálnym tovarom v rámci súčasných iniciatív, konkrétne dohody o environmentálnych tovaroch (EGA), štruktúrovaných diskusií o obchode a environmentálnej udržateľnosti (TESSD) a neformálneho dialógu o znečistení plastmi (IDP). TTC by sa mala zamerať na účinné a koordinované mechanizmy uhlíkovej kompenzácie na hraniciach (CBAM) s cieľom vytvoriť model pre globálny rámec a vyhnúť sa obchodným konfliktom medzi EÚ a USA. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Digitalizácia a nové hospodárstva: TTC by sa mala zamerať na spoluprácu v oblasti technologických noriem, výskumu a politík v oblasti umelej inteligencie (AI), internetu vecí, 6G, batérií, kvantových a blockchainových technológií. Rámec by mal podporovať inováciu a normalizáciu, ale musí zahŕňať zásadné podstatné politické úvahy. Nové technologické oblasti, ako je AI, majú často aj rozmer pracoviska, ktorý si vyžaduje dôkladné stratégie v oblasti umelej inteligencie a dát, ktoré v prvom rade poskytujú európsky právny a posilňujúci rámec založený na ľudských právach, a teda zahŕňajúci etické pravidlá, pracovné práva a odborové práva. Hoci nie je možné mať úplne rovnaké pravidlá na oboch stranách, cieľom by mala byť interoperabilita rámcov. Okrem toho je potrebné objasniť spoločné regulačné požiadavky na klimaticky neutrálne technológie, biotechnológie a zdravotnícke technológie. EÚ a USA by mali presadzovať zásady založené na hodnotách pre medzinárodné normy, aby si v týchto nových oblastiach hospodárstva udržali globálne vedúce postavenie. TTC by takisto mala posilniť odolnosť našich demokratických spoločností s cieľom predchádzať cieleným dezinformačným kampaniam vedeným umelou inteligenciou a prostredníctvom lepšej bezpečnosti informačných a komunikačných technológií (IKT) čeliť štátom podporovaným kybernetickým útokom. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Údaje a súkromie: TTC by sa mala zamerať na spoluprácu, aby sa zabezpečilo, že v budúcnosti spoločné využívanie digitálnych technológií a údajov medzi USA a EÚ umožní otvorený medzinárodný ekosystém pre výskum, vývoj a inovácie najpokročilejších technológií, ktoré budú slúžiť zákazníkom a občanom na celom svete, pričom budú chrániť ich základné právo na ochranu údajov a zachovávať politický priestor pre prístup k verejným údajom a ich kontrolu a schopnosť regulovať digitálne nadnárodné spoločnosti. Okrem toho by EÚ a USA mali urýchlene uzavrieť nový rámec pre prenos údajov, ktorým by sa riešili problémy vedúce k neplatnosti štítu na ochranu osobných údajov a presadzovali spoločné hodnoty súkromia a bezpečnosti. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kontroly vývozu: TTC by sa mala zamerať na vznikajúce a základné technológie, ktoré zabezpečujú kľúčovú úlohu mnohostranných režimov kontroly vývozu, pretože sú veľmi dôležité pre EÚ aj USA pri podporovaní demokracie, ľudských práv a otvorenej spoločnosti s trhovým hospodárstvom. Napríklad účinné obchodné sankcie si vyžadujú účinnú kontrolu vývozu proti štátom, ktoré zneužívajú obchod a technológie a podkopávajú mier, bezpečnosť a ľudské práva. EÚ a USA by mali spolupracovať na budovaní aliancií s rovnako zmýšľajúcimi partnermi s cieľom riešiť výzvy a zabezpečiť rovnaké podmienky. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Normalizácia: TTC by sa mala zamerať na spoluprácu medzi normalizačnými orgánmi, ako aj na obmedzené zásady vzájomného uznávania. Normalizačné systémy USA a EÚ sa od seba líšia. Najmä zásada, že na jeden produkt sa vzťahuje jedna norma akceptovaná všade, ktorá predstavuje pilier jednotného trhu EÚ, v USA neexistuje. V prípade prijatia novej normy v Európe sa vnútroštátne normy, ktoré sú s ňou v rozpore, stiahnu; v USA existujú na trhu súbežne rôzne normy a pre MSP je ťažké určiť, ktorá by bola najvhodnejšia pre ich sortiment. Ide často o malé podniky s obmedzenými prostriedkami, ale s vysokou mierou špecializácie na okrajovom trhu, na ktorej je založená ich konkurencieschopnosť. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | MSP: Regulačná spolupráca v rámci TTC by mohla zohrávať dôležitú úlohu pri uľahčovaní obchodu a investícií, ako aj pri zlepšovaní konkurencieschopnosti najmä malých firiem. Najmä malé a stredné podniky (MSP) očakávajú otvorenie nových príležitostí vzhľadom na to, že na rozdiel od veľkých firiem nedisponujú potrebnými prostriedkami, aby sa mohli pohybovať v odlišných regulačných prostrediach na oboch stranách Atlantiku. Väčšia kompatibilita regulačných režimov by zároveň vytvárala príležitosti pre veľké podniky, pokiaľ ide o využívanie úspor z rozsahu medzi EÚ a USA (10). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Potraviny a poľnohospodárstvo: EHSV sa domnieva, že je dôležité, aby EÚ a USA popri práci TTC vytvorili novú platformu transatlantickej spolupráce v oblasti poľnohospodárstva, ktorá by riešila globálne výzvy v oblastiach udržateľnosti, zmeny klímy a potravinovej bezpečnosti. Medzinárodná spolupráca v boji proti zmene klímy a pri podpore udržateľnosti je prvoradá pre zmiernenie tvrdej a ťažkej budúcnosti, ktorá nás ako globálnu spoločnosť čaká. K tomuto problému prispela vojna na Ukrajine a jej bezprostredný vplyv na globálne zásobovanie potravinami. Zmena klímy už teraz hlboko a zásadne ovplyvňuje živobytie poľnohospodárov, od extrémnych výkyvov počasia po veľké suchá, od záplav po lesné požiare a iné katastrofické udalosti, ktoré ohrozujú naše mestá a komunity. EÚ a USA sa musia postaviť tejto výzve. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Spotrebitelia: ako súčasť práce TTC je dôležité zaviesť záruky, ktoré zabezpečia, že proces regulačnej spolupráce nebude zneužitý na oslabovanie sociálnych, pracovných, spotrebiteľských a environmentálnych noriem. Mal by sa skôr zamerať na ich harmonizáciu a zlepšenie. Ak budú tieto podmienky splnené, bude to mať nielen hospodársky prínos, ale môže sa tým uľahčiť aj úloha regulačných orgánov tým, že sa dosiahnu ciele verejnej politiky. Transatlantickú spoluprácu možno okrem toho rozvíjať výmenou analýz, systémami včasného varovania pred nebezpečnými výrobkami a službami z tretích krajín a dialógom o lepšom presadzovaní právnych predpisov. Keďže sa upúšťa od povinnej konvergencie, ktorú sa TTIP formálne snažilo dosiahnuť, EÚ a USA musia túto novú agendu dobrovoľnej spolupráce správne nastaviť, aby pomohli svojim občanom čeliť novým výzvam v týchto kritických časoch. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Riešenie problémov a nevyhnutné záruky

| 4.1. | TTC predstavuje najlepšiu príležitosť ukázať, že EÚ a USA môžu podniknúť konkrétne kroky smerom k skutočnej spolupráci v oblasti obchodu a technológií a ukázať, že ich vzťah je založený na zmysluplnom partnerstve. Existujú však určité kritické aspekty, ktoré musí TTC vyriešiť, aby dosiahla úspech:






  — | silný strategický záväzok vedenia EÚ aj USA, |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

silný strategický záväzok vedenia EÚ aj USA,

| — | jasná spoločná vízia cieľov a postupov TTC, |
| --- | --- |

—

jasná spoločná vízia cieľov a postupov TTC,

| — | potreba vytvárať pridanú hodnotu prostredníctvom spolupráce dosahovaním pozitívnych, konkrétnych výsledkov, |
| --- | --- |

—

potreba vytvárať pridanú hodnotu prostredníctvom spolupráce dosahovaním pozitívnych, konkrétnych výsledkov,

| — | potreba vyvinúť úsilie zamerané na rozvoj spoločných prístupov k spoločným normám, |
| --- | --- |

—

potreba vyvinúť úsilie zamerané na rozvoj spoločných prístupov k spoločným normám,

| — | potreba vytvoriť jasný postup na riešenie podrobných technických problémov, |
| --- | --- |

—

potreba vytvoriť jasný postup na riešenie podrobných technických problémov,

| — | budovanie účinných mechanizmov pre politické rozhodovanie v EÚ aj v USA, |
| --- | --- |

—

budovanie účinných mechanizmov pre politické rozhodovanie v EÚ aj v USA,

| — | budovanie procesu aktívneho a štruktúrovaného zapojenia zainteresovaných strán s podnikmi, odborovými zväzmi a inými zainteresovanými stranami z občianskej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

budovanie procesu aktívneho a štruktúrovaného zapojenia zainteresovaných strán s podnikmi, odborovými zväzmi a inými zainteresovanými stranami z občianskej spoločnosti,

| — | vytváranie plynulej koordinácie, konzistentnosti a holistického prístupu k celému pracovnému procesu; využitie skúseností získaných z rokovaní o TTIP a predchádzajúcich bilaterálnych činností v oblasti postupov, transparentnosti a informovania verejnosti, |
| --- | --- |

—

vytváranie plynulej koordinácie, konzistentnosti a holistického prístupu k celému pracovnému procesu; využitie skúseností získaných z rokovaní o TTIP a predchádzajúcich bilaterálnych činností v oblasti postupov, transparentnosti a informovania verejnosti,

| — | zodpovednosť občianskej spoločnosti na oboch stranách Atlantiku v Atlantickom oceáne sprevádzať tento proces informovaným spôsobom. |
| --- | --- |

—

zodpovednosť občianskej spoločnosti na oboch stranách Atlantiku v Atlantickom oceáne sprevádzať tento proces informovaným spôsobom.

| 4.2. | Zabezpečenie vysokej úrovne verejných záujmov EÚ v transatlantickej regulačnej spolupráci bolo pre EHSV vždy zásadné. Dôrazne potvrdzuje, že zabezpečenie existujúcich vysokých noriem je základnou požiadavkou. Spolupráca v oblasti regulácie by mala okrem cieľa rozšíriť obchodné príležitosti zlepšiť aj bezpečnosť, zdravie a hospodársky a sociálny blahobyt občanov na oboch stranách Atlantiku. EHSV žiada o ďalšie uistenia, napríklad že právne predpisy EÚ v oblasti potravinárstva nebudú zmenené a že EÚ zachová obmedzenia týkajúce sa hormónov, rastových stimulátorov a geneticky modifikovaných organizmov (11). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV nalieha na Európsku komisiu, aby sa v rámci TTC zaoberala nerovnováhou pracovnej demokracie a jej vplyvom na rovnaké podmienky v obchode. EHSV opakuje, že USA ratifikovali iba dve z ôsmich základných pracovných noriem MOP, pričom chýbajú najmä kľúčové podporné dohovory 87 o slobode združovania a 98 o práve na kolektívne vyjednávanie (12). |
| --- | --- |

4.3.

5.   Zmysluplné zapojenie zainteresovaných strán na základe skúseností z procesu TTIP

| 5.1. | EHSV zdôrazňuje, že proces TTC by mal byť transparentný, zodpovedný a zmysluplným spôsobom by mal zahŕňať verejné záujmové skupiny. Mal by ísť ruka v ruke so zlepšenou a aktívnou komunikačnou politikou o povahe TTC. Čo je najdôležitejšie, agenda spolupráce musí zostať platformou na informovanie a výmenu osvedčených postupov, nie automatickým nástrojom na vzájomné ovplyvňovanie legislatívnych a rozhodovacích procesov alebo vzájomné odrádzanie od zlepšovania ochrany. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Zainteresované strany musia byť schopné poskytnúť vstupy všetkým desiatim pracovným skupinám, aby sa predišlo uzavretému prístupu. Zatiaľ čo pracovná skupina pre výzvy globálneho obchodu má prierezovejší charakter a poskytuje hlavné fórum pre diskusie o práci, súvisiace obavy vznikajú v rámci pôsobnosti mnohých iných pracovných skupín, najmä v súvislosti s otázkami dodávateľského reťazca, umelou inteligenciou a inými novými technológiami a ochranou údajov. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV považuje ochranu a blaho spotrebiteľa za hlavné ciele tejto spolupráce. Jednotlivé dialógy o TTC musia byť pre zainteresované strany transparentné. Príslušné regulačné orgány a odvetvoví odborníci musia zohrávať vedúcu úlohu pri rozvoji regulačnej spolupráce. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Okrem cielených stretnutí v rámci dialógu s občianskou spoločnosťou by sa pred každým zasadnutím Rady TTC a po ňom mali plánovať prípravné stretnutia a porady zainteresovaných strán. Bývalá poradná skupina pre TTIP, ktorú zriadilo GR pre obchod, poskytla cenný príklad konzultácií so zainteresovanými stranami, do ktorých mal byť zapojený aj EHSV. Bolo to tiež fórum, kde členské organizácie mohli lepšie pochopiť výzvy a príležitosti obchodu pre rôzne záujmy, ktoré zastupovali iní. Prispela k budovaniu mostov medzi rôznymi organizáciami. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | V tejto súvislosti EHSV ešte raz vyjadruje poľutovanie nad tým, že nebola obnovená expertná skupina pre obchodné dohody. Bol to veľmi pozitívny krok v stratégii Komisie na zlepšenie zapojenia občianskej spoločnosti do obchodnej politiky a zvýšenie transparentnosti. Predstavovala aj logické nadviazanie na poradnú skupinu pre TTIP. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EHSV v minulosti vyjadril podporu transatlantickému dialógu pre podniky a spotrebiteľov a požadoval uznanie rovnocenného transatlantického dialógu o práci. |
| --- | --- |

5.6.

V Bruseli 14. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 56.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 56.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 56.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 73.

4

(5)  EHSV predložil konkrétne odporúčania v stanovisku Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 197; pripravované stanovisko SOC/727 na tému Dôstojná práca na celom svete, spravodajkyňa: Maria del Carmen Barrera Chamorro, prijatie je naplánované v septembri 2022.

5

Dôstojná práca na celom svete

(6)  Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 73.

6

(7)  V možných postupoch by sa mohlo zvážiť výkladové vyhlásenie podľa článku IX:2 Dohody o založení WTO, ktorým sa potvrdzuje výklad výnimky „verejnej morálky“ (článok XX GATT 1994 a článok XIV GATS), ktoré by zahŕňalo základné pracovné práva MOP a načrtla by sa v ňom možná úloha rozhodnutí MOP v akomkoľvek právnom konaní v tejto veci.

7

(8)  Dobrým príkladom, na ktorom sa dá stavať, je Comparative Analysis of Trade and Sustainable Development Provisions in Free Trade Agreements (Komparatívna analýza ustanovení o obchode a udržateľnom rozvoji v dohodách o voľnom obchode) vypracovaná na žiadosť EÚ, LSE, február 2022, najmä pokiaľ ide o mechanizmus rýchlej reakcie v rámci dohody medzi USA, Mexikom a Kanadou (USMCA), https://www.lse.ac.uk/business/consulting/assets/documents/TSD-Final-Report-Feb-2022.pdf .

8

Comparative Analysis of Trade and Sustainable Development Provisions in Free Trade Agreements

(9)  Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 40.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016, s. 30.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016, s. 30.

11

(12)  C29 o nútenej práci, C100 o rovnakom odmeňovaní, C111 o diskriminácii (v zamestnaní a povolaní) a C138 o minimálnom veku dopĺňajú zoznam neratifikovaných základných pracovných dohovorov.

12

---

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/44

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Mládežnícka politika na západnom Balkáne ako súčasť inovačnej agendy pre západný Balkán

[stanovisko z vlastnej iniciatívy]

(2022/C 443/06)

| Spravodajca: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Andrej ZORKO |

Spravodajca:

Ionuț SIBIAN

Spoluspravodajca:

Andrej ZORKO

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v sekcii | 9.6.2022 |
| Prijaté v pléne | 13.7.2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 165/2/1 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20.1.2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v sekcii

9.6.2022

Prijaté v pléne

13.7.2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

165/2/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) uznáva pokrok pri vypracúvaní pevných rámcov mládežníckej politiky a vyzýva vlády partnerských krajín západného Balkánu, aby ďalej investovali do mládežníckych politík založených na dôkazoch, ktorými sa budú riešiť problémy spojené s rozvojom mládeže. Domnieva sa, že v záujme zabezpečenia úspešného udržateľného rozvoja v miestnych komunitách je kľúčové, aby základom inštitucionálnych, programových a politických krokov boli názory mladých ľudí na ľudský rozvoj. Navyše je presvedčený o tom, že predpokladom umožnenia pozitívnych zmien a zlepšenia situácie mladých ľudí je transparentné prideľovanie dostatočných rozpočtových prostriedkov na rozvoj mládežníckej politiky. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV vyzýva vlády krajín západného Balkánu, aby dodržiavali kľúčové dokumenty Európskej únie týkajúce sa mládežníckej politiky s cieľom ďalej rozvíjať národné mládežnícke politiky a umožniť mladým ľuďom zúčastňovať sa na tvorbe politík. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV sa domnieva, že predpokladom informovaných politík a podporných opatrení pre mladých ľudí, najmä zraniteľné skupiny mladých ľudí, je systematický zber kvalitných údajov zohľadňujúcich mládež. Výrazné zlepšenie si vyžaduje predovšetkým systém zberu a spracúvania údajov týkajúcich sa sociálneho rozmeru účasti mládeže (1). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Pokiaľ ide o riešenie boja proti chudobe a zlepšovanie kvality vzdelávania, EHSV zastáva názor, že v záujme zabezpečenia rozsiahlejšej reformy zameranej na zlepšenie sociálnych práv a vyhliadok mladých ľudí je kľúčové zapojiť sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti (OOS). Sociálni partneri a iné OOS by mali zohrávať výraznejšiu úlohu v dialógu o sociálnych a hospodárskych reformách. Priama podpora EÚ by mala zabezpečiť zohľadnenie názorov sociálnych partnerov a OOS. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV žiada posilnenie programov EÚ a regionálnych štruktúr v záujme toho, aby sa do nich zapojilo viac mladých ľudí zo západného Balkánu a aby sa im v rámci nich poskytli príležitosti na vzdelávanie, mobilitu, dobrovoľníctvo a zamestnanie. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV žiada klásť väčší dôraz na odborné vzdelávanie a prípravu v kombinovanom systéme učňovskej prípravy s akademickým vzdelávaním na druhom a treťom stupni. Domnieva sa, že pri presadzovaní politiky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy je potrebné zlepšiť úzku spoluprácu s podnikateľskou komunitou, pričom by sa pozornosť mala venovať viac kompetenciám než kvalifikáciám. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV víta hospodársky a investičný plán pre západný Balkán a vyzýva na zlepšenie účasti na trhu práce, najmä pokiaľ ide o mladých ľudí a ženy, znevýhodnené skupiny a menšiny, predovšetkým Rómov. Realizáciou tohto plánu by sa mali maximalizovať prínosy pre mladých ľudí. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV vyzýva na vykonávanie záruky pre mladých ľudí na západnom Balkáne v súlade s odporúčaniami Rady o posilnenej záruke pre mladých ľudí (2). |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV v záujme zavedenia záruky pre mladých ľudí na západnom Balkáne vyzýva na zvýšenie kapacít verejných služieb zamestnanosti a ich zamestnancov v krajinách tohto regiónu. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV upozorňuje na dôležitosť spolupráce medzi rôznymi partnermi pri riešení problému nezamestnanosti mladých ľudí. Na všetkých úrovniach verejnej správy by sa mali vytvárať partnerstvá medzi poskytovateľmi záruky pre mladých ľudí a príslušnými zainteresovanými stranami, ako sú sociálni partneri, inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy, mládežnícke organizácie a iné OOS. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV sa domnieva, že v záujme zmiernenia neistých pracovných podmienok a zvýšenia kvality pracovných miest by sa mala pozornosť a podpora venovať budovaniu kapacít sociálnych partnerov, ako aj rozvoju sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania. Zároveň vyzýva sociálnych partnerov zo západného Balkánu, aby na národnej a odvetvovej úrovni aktívne mladých ľudí zapájali do všetkých svojich činností vrátane kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Vzhľadom na možnosti Európskeho roka mládeže, ktorý je vyhlásený na rok 2022, je EHSV presvedčený o tom, že riešenie problémov, ktorým mladí ľudia čelia, a priblíženie Európy k mladým ľuďom by nemali predstavovať prístup, ktorý sa obmedzuje iba na mladých ľudí žijúcich v EÚ. Mal by sa vzťahovať aj na mladých ľudí vo všetkých partnerských krajinách na západnom Balkáne. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EHSV nabáda EÚ a svojich partnerov zo západného Balkánu, aby v súlade so stratégiou EÚ pre mládež zaviedli nástroj na posudzovanie vplyvu na mládež, tzv. mládežnícky test. Týmto nástrojom by sa zabezpečilo, aby sa mladí ľudia brali do úvahy počas tvorby politiky, umožnil by vytvoriť lepšie cielené politiky a identifikovať zmierňujúce opatrenia potrebné na zabránenie negatívnemu vplyvu na mladých ľudí. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EHSV je presvedčený, že vlády partnerských krajín západného Balkánu musia vyvinúť úsilie zamerané na to, aby sa regionálna spolupráca zaradila medzi politické priority. EÚ by v rámci podpory tejto transformácie a presadzovania regionálnej spolupráce ako politickej priority mala západnému Balkánu poskytnúť pomoc pri identifikácii kľúčových oblastí a spôsobov, ktorými by bolo možné podporiť zmeny pre občanov celého západného Balkánu, najmä mladých ľudí. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | V záveroch zo samitu o západnom Balkáne v rámci berlínskeho procesu, ktorý sa konal v roku 2021 v Berlíne (3), sa zdôrazňuje potreba posilniť mládežnícke organizácie a siete. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby ďalej skúmala spôsoby, ako na regionálnej úrovni podporiť príslušné mládežnícke štruktúry, napr. národné rady mládeže a zastrešujúce mládežnícke organizácie na západnom Balkáne, čo by umožnilo regionálny dialóg o mládežníckej politike. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EHSV je presvedčený, že je potrebné ďalšie úsilie o posilnenie politického vzdelávania a zastúpenia mladých ľudí, a to prostredníctvom hlavného politického prúdu aj mládežníckych štruktúr, ako sú národné, miestne a mestské rady mládeže. EHSV preto vyzýva inštitúcie EÚ na ďalšiu podporu západného Balkánu pri zlepšovaní účasti mládeže. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EHSV víta skutočnosť, že v inovačnej agende pre západný Balkán sa stanovujú ďalšie opatrenia na podporu jej zapojenia do všetkých programov EÚ, ktoré sa týkajú výskumu, inovácie, vzdelávania, kultúry, mládeže a športu. Keď sa zohľadní pozitívny vzťah medzi vzdelávacou mobilitou alebo mobilitou v odbornej príprave a občianskou a politickou angažovanosťou mladých ľudí, ďalšie úsilie v tejto oblasti môže viesť k zlepšeniu účasti a angažovanosti mládeže. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EHSV opätovne zdôrazňuje dôležitosť mladých ľudí pre budúcnosť západného Balkánu, a teda aj dôležitosť prijatia konkrétnych opatrení zameraných na premenu regiónu na miesto s vyhliadkami do budúcnosti a príležitosťami pre mladých ľudí, ktoré im umožnia zostať a prosperovať (4). Včasné zapojenie mladých ľudí do navrhovania a uskutočňovania sociálnych a politických zmien je mimoriadne dôležité. |
| --- | --- |

1.18

2.   Úvod

| 2.1 | Západný Balkán má podľa Eurostatu celkovo približne 3,6 milióna mladých obyvateľov, čo predstavuje asi 21 % celkového počtu obyvateľov (5). Najvyšší podiel mládeže na celkovom počte obyvateľov má Kosovo (*1) (26,29 %), za ktorým nasleduje Albánsko (23,4 %), Bosna a Hercegovina (20,37 %) a Severné Macedónsko (20,32 %), Čierna Hora (19,49 %) a Srbsko (16,8 %). Pomer mužov a žien medzi mladým obyvateľstvom je v prípade všetkých partnerov zo západného Balkánu podobný, pričom počet mladých mužov je mierne vyšší: 51,16 % mladých obyvateľov na západnom Balkáne tvoria muži a 48,84 % ženy (6). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Partneri zo západného Balkánu dosiahli značný pokrok, pokiaľ ide o ďalšie vytváranie a konsolidáciu ich rámca mládežníckej politiky, keďže prijali príslušné právne predpisy, stratégie a akčné plány. Plne funkčný systém týkajúci sa mládeže, ktorým by sa zabezpečilo účinné posilnenie postavenia, angažovanosť a účasť mládeže na rozhodovaní, však stále nie je vytvorený. Existujú v ňom viaceré nedostatky od širších politických problémov a nedostatočnej ochoty urobiť z mládeže prioritu ako medziinštitucionálnu a medziodvetvovú politiku až po veľmi konkrétne druhy ťažkostí so systematickým monitorovaním a hodnotením rozvoja a vykonávania mládežníckej politiky, zberom a s uverejňovaním údajov (7). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V záujme podpory dobrých životných podmienok mladých ľudí by sa mala pozornosť venovať aj rešpektovaniu práv dieťaťa. Udržateľné politické opatrenia v tejto oblasti zlepšujú životné podmienky detí a ďalej podporujú kvalitný prechod do obdobia dospievania a ranej dospelosti. |
| --- | --- |

2.3

3.   Rozvoj ľudského kapitálu

| 3.1 | Stupeň a relevantnosť vzdelania sú kľúčové z hľadiska vyhliadok mladých ľudí na zamestnanie, ich kariérneho rastu a sociálneho začlenenia v regióne. Vo vzdelávacích systémoch sa napriek tomu stále odhaľujú nedostatky v súvislosti so zabezpečením, aby sa uspokojovali potreby všetkých študentov a aby sa mladým absolventom poskytovali relevantné zručnosti. V dôsledku nedostatočných alebo neefektívnych prepojení s inými oblasťami politiky, ako je zamestnanosť, hospodárstvo, sociálne služby a sociálna ochrana, mnohým deťom a mladým ľuďom hrozí predčasné ukončenie školskej dochádzky, sociálne vylúčenie a chudoba (8). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Západný Balkán musí v záujme budovania dynamického hospodárstva investovať do vedomostí a rozvoja zručností mladých ľudí. Na dosiahnutie pokroku v úsilí o rozvoj sú kľúčové reformy vzdelávacieho systému (9). Na západnom Balkáne je stále potrebné zlepšiť ich výkonnosť a zabezpečiť, aby mladí ľudia získavali základné zručnosti, pričom je potrebné zmenšiť rozdiel vo výkonnosti v porovnaní s EÚ. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Dlhodobý problém predstavuje emigrácia zo západného Balkánu spôsobená hospodárskymi, sociálnymi a inštitucionálnymi problémami, ktorá ohrozuje vyhliadky na rozvoj regiónu. Emigrácia bude v dohľadnej budúcnosti pravdepodobne pokračovať vo väčšine regiónov, ale nemalo by to brániť prijatiu vhodných politík na udržanie mladých ľudí v regióne. Ľudia sa rozhodujú pre odchod z rôznych dôvodov, ktoré sa však často týkajú toho, že ak by zostali v danom regióne, mali by ťažkosti dosiahnuť vysokú kvalitu života pre seba a svoje rodiny. Únik mozgov zmenšuje ľudský kapitál regiónu, ktorý je potrebný na hospodársky rast, zatiaľ čo existujúca sociálna infraštruktúra nedokáže zlepšiť životné podmienky osôb, ktoré zostávajú. Na národnej úrovni sa musia prijať aj vhodné opatrenia na presmerovanie „úniku mozgov“ na „obeh mozgov“. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Odliv ľudí zostáva pre väčšinu krajín západného Balkánu ústredným problémom, keďže má vplyv na hospodárske, sociálne a politické vyhliadky regiónu, ktorý za EÚ stále hospodársky zaostáva. Celkový počet osôb, ktoré región opustili, je náročné presne vyčísliť. Z dostupných údajov vyplýva, že ľudia región naďalej opúšťajú (10). V rokoch 2012 až 2018 odišlo z regiónu do niektorej z krajín Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) ročne v priemere 155 000 ľudí. Iba v roku 2018 tento údaj dosiahol úroveň 175 000 osôb (11). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | V štúdiách sa ako motivačný faktor emigrácie okrem lepších hospodárskych vyhliadok v zahraničí zdôrazňuje aj dôležitá úloha kvalitných a dôveryhodných verejných inštitúcií. Z analýzy MMF (12) (2016) vyplynulo, že hoci všetky druhy migrantov hľadajú v zahraničí lepšie hospodárske príležitosti, jednotlivcov s vyššou úrovňou zručností motivovala k presunu aj kvalita domácich inštitúcií (korupcia a nepotizmus pri získavaní zamestnania) a jednotlivcov s nižšou úrovňou zručností priťahovali aj rozsiahlejšie a spoľahlivejšie systémy sociálnych dávok v zahraničí (13). Vysoká úroveň korupcie v regióne je kľúčovým určujúcim faktorom emigračných tokov, ktorý ešte zhoršuje skutočnosť, že 63 % osôb v regióne nedôveruje súdnej alebo zákonodarnej moci (14). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Mladí ľudia v regióne majú veľký záujem presťahovať sa do zahraničia, aby získali lepšie príležitosti, čo prispieva k veľmi skreslenému podielu mladých ľudí na celkovom počte emigrantov. V Bosne a Hercegovine, Severnom Macedónsku a Albánsku napríklad viac než 50 % mladých ľudí chce žiť a pracovať v zahraničí počas obdobia dlhšieho ako 20 rokov, čo je signálom potenciálne výraznej dlhodobej straty pre demografickú a hospodársku budúcnosť regiónu (15). Vysoká úroveň migrácie mladých ľudí zo západného Balkánu vyplýva predovšetkým zo skutočnosti, že mladí ľudia nedokážu získať prístup ku kvalitnému vzdelávaniu (ako aj z obmedzených hospodárskych príležitostí po získaní titulu), čo mnohých núti hľadať vzdelávacie príležitosti v zahraničí. V roku 2018 študovalo v inej krajine 6 % študentov z regiónu vo veku zodpovedajúcemu štúdiu na vysokej škole (priemer EÚ dosahuje 3 %). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Sociálna infraštruktúra na západnom Balkáne dostatočne nepodporuje schopnosť regiónu rozvíjať a udržiavať spoľahlivú základňu ľudského kapitálu, a to najmä v kontexte odlivu ľudského kapitálu prostredníctvom úniku mozgov. Sektory vzdelávania väčšiny krajín čelia nedostatku finančných prostriedkov a zdrojov, čo vedie k suboptimálnemu prístupu k vzdelávaniu aj k suboptimálnym výsledkom vzdelávania. Nedostatočné výsledky vzdelávania zasa nedokážu poskytnúť potrebné zručnosti, ktoré budúce generácie potrebujú, aby spĺňali požiadavky existujúcich podnikov a pomáhali vytvárať nové. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Na zvýšenie konkurencieschopnosti a boj proti nezamestnanosti je kľúčová maximalizácia hodnoty ľudského kapitálu. Pracovná sila v súčasnosti musí byť vybavená celým radom prenosných zručností, schopnosťou prispôsobiť sa a podnikateľským prístupom pri súčasnom zabezpečení primeraných sociálnych istôt. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | V rámci súčasných vzdelávacích systémov a učebných plánov sa musí zlepšiť a posilniť zamestnateľnosť mladších generácií prostredníctvom podpory odborného vzdelávania a prípravy, digitálneho vzdelávania a podnikateľských predmetov. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Povzbudzovať a podporovať by sa mali podnikateľské schopnosti mladých ľudí. Tvorcovia politík musia zabezpečiť priaznivé prostredie, v ktorom budú mladí ľudia môcť založiť vlastný podnik a stať sa podnikateľmi, a podporovať a poskytovať jednoduchší prístup k financiám pre startupy. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | V dnešnom rýchlo sa vyvíjajúcom svete je kľúčový boj proti zmene klímy, nové obchodné modely, výskumné a inovačné kapacity a vývoj nových technologických riešení v záujme zelenej transformácie. Na tento účel je dôležité zvýšiť počet mladých ľudí, predovšetkým mladých žien, so schopnosťami v oblasti STEM (veda, technológia, inžinierstvo a matematika) a s digitálnymi zručnosťami. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Počas zelenej transformácie sa menia pracovné miesta, pričom niektoré z nich zanikajú, a vytvárajú sa nové pracovné miesta, ktoré si vyžadujú nové ekologické a digitálne zručnosti. Systém vzdelávania a odbornej prípravy sa musí prispôsobiť rastúcemu dopytu po nových zručnostiach. Programy vzdelávania a odbornej prípravy by sa mali zosúladiť s vyvíjajúcimi sa podnikateľskými potrebami, ako aj so súbežnou zelenou a digitálnou transformáciou. |
| --- | --- |

3.12

4.   Problémy so zamestnávaním mladých na západnom Balkáne

| 4.1 | Hlavné problémy, ktorým čelí politika zamestnanosti mladých ľudí v regióne, sa týkajú: koordinácie zainteresovaných strán na rôznych úrovniach verejnej správy a v rôznych oblastiach politiky (zamestnanosť, vzdelávanie, bývanie, zdravotníctvo); nedostatkov v kvalite vzdelávacích systémov a vo vyučovaní zručností, po ktorých je na trhu práce dopyt; neefektívneho postupu hľadania pracovného miesta, ktorý vedie k nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a zdĺhavým prechodom zo školy a univerzity do zamestnania; prevahy neistého zamestnania v niektorých hospodárstvach; nedostatočného počtu dostupných pracovných miest pre mladých ľudí; nedostatku zariadení starostlivosti o deti na podporu žien, ktoré sa vracajú do práce, a vysokej úrovne neformálnosti. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Mladí ľudia majú na západnom Balkáne nepriaznivé postavenie na trhoch práce v regióne. Miera zamestnanosti mladých ľudí vo vekovej skupine od 15 do 24 rokov bola v roku 2020 v celom regióne západného Balkánu nižšia ako 27 %, zatiaľ čo miera nezamestnanosti mladých ľudí vo vekovej skupine od 15 do 24 rokov presahovala 26 % (v porovnaní s úrovňou iba 16,8 % v tejto vekovej skupine v rámci EÚ27), pričom v Kosove dosiahla takmer 50 % (16). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Podiel mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET), vo vekovej skupine od 15 do 24 rokov na západnom Balkáne v priemere dosahuje 23,7 %, pričom sa pohybuje od 15,9 % v Srbsku po 37,4 % v Kosove v porovnaní s úrovňou len 11,1 % v EÚ v rovnakej vekovej skupine (17). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Dlhodobá nezamestnanosť sa dotýka takmer dvoch tretín nezamestnaných mladých ľudí v Severnom Macedónsku, Bosne a Hercegovine a Kosove a dvoch tretín nezamestnaných mladých žien v Čiernej Hore. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Miera účasti mladých ľudí na trhu práce (miera aktivity) bola takisto nižšia ako v EÚ, pričom v rámci účasti na trhu práce existuje veľký rodový rozdiel, ktorý sčasti odráža nedostatok zariadení starostlivosti o deti pre mladé matky, ktoré sa chcú zúčastňovať na trhu práce. Rodový rozdiel sa prejavuje aj v miere zamestnanosti mladých žien, ktorá je všade v regióne nižšia ako miera zamestnanosti mladých mužov. V krajinách, kde je miera nezamestnanosti mladých ľudí najvyššia (Bosna a Hercegovina, Kosovo, Severné Macedónsko, Srbsko), miera nezamestnanosti mladých žien prevyšuje mieru nezamestnanosti mužov. V Albánsku a Čiernej Hore je naopak miera nezamestnanosti mladých žien rovnako ako v EÚ nižšia ako v prípade mužov. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Mladí ľudia čelia na trhoch práce neistej situácii. V porovnaní s EÚ majú vyšší podiel dočasných zmlúv vo všetkých hospodárstvach v regióne, najmä v Kosove a Čiernej Hore, kde majú tento druh zmluvy viac než tri štvrtiny zamestnaných mladých ľudí, zatiaľ čo v Srbsku to platí pre viac než polovicu zamestnaných mladých ľudí. Takáto neistá práca môže mať nepriaznivý vplyv na dobré životné podmienky jednotlivca a produktivitu hospodárstiev. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Riešenie potrieb mladého obyvateľstva by sa malo stať prioritou, najmä vzhľadom na vysoký počet osôb v skupine NEET. Je nevyhnutné zdôrazniť potrebu opatrení vychádzajúcich z príkladu záruky EÚ pre mladých ľudí, a to ešte viac v čase krízy. Prostredníctvom týchto opatrení sa pomôže tomu, aby mladí ľudia dostávali ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže, čím sa mladým ľuďom takisto ponúknu riešenia a vyhliadky a prispeje sa k boju proti úniku mozgov. |
| --- | --- |

4.7

5.   Mladí ľudia na západnom Balkáne ako kľúčová sila regionálnej spolupráce a podpory európskej integrácie

| 5.1 | Prosperita a konvergencia s EÚ by mali byť založené na zásadách inkluzívnosti, dôvery a spolupráce. EHSV poukazuje na to, že vlády krajín západného Balkánu sa pri uskutočňovaní reforiem pod vedením EÚ a vykonávaní investičných plánov zaviazali dodržiavať základné európske hodnoty demokracie, právneho štátu a základných práv, ako aj zmierenia (18). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EHSV súhlasí, že regionálna spolupráca na západnom Balkáne je kľúčová pre proces rozširovania a v záujme podpory transformácie by sa mala ďalej posilňovať. Dôveryhodná perspektíva vstupu do EÚ je kľúčovým stimulom a hnacou silou transformácie v regióne. Ide o kľúčový nástroj podpory demokracie, právneho štátu a dodržiavania základných práv, ktoré sú zároveň hlavnými motormi hospodárskej integrácie a základnou oporou podpory regionálneho zmierenia a stability (19). |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EHSV uznáva, že za niekoľko posledných rokov sa začali vykonávať viaceré kľúčové európske aj regionálne iniciatívy, najmä pre región západného Balkánu, zamerané na jeho priblíženie k EÚ, ale aj na posilnenie spolupráce medzi mladými ľuďmi. EÚ je naďalej hlavným strategickým partnerom regiónu a poskytuje finančné prostriedky a podporu prostredníctvom rôznych programov (IPA, Erasmus+ atď.). Na základe úspešného príkladu Francúzsko-nemeckého úradu pre mládež navyše v roku 2016 vznikol Úrad pre regionálnu spoluprácu mládeže (RYCO), ktorého cieľom je podpora ducha zmierenia a spolupráce medzi mladými ľuďmi v regióne prostredníctvom výmenných programov pre mládež. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Pri zlepšovaní spolupráce medzi mladými ľuďmi na západnom Balkáne zohráva dôležitú úlohu. Na zefektívnenie regionálnej spolupráce mládeže, ktorá je základným prvkom, pokiaľ ide o dosiahnutie mieru a stability v regióne, je kľúčovou podpora EÚ. Úloha mladých ľudí pri zlepšovaní vyhliadok regiónu by sa nemala posilňovať iba prostredníctvom úsilia RYCO. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Európske hlavné mesto mládeže je titul, ktorý udeľuje Európske fórum mládeže. Jeho účelom je zlepšiť postavenie mladých ľudí, stimulovať účasť mládeže a posilniť európsku identitu v mestách. V roku 2022 je Európskym hlavným mestom mládeže Tirana. Hlavným cieľom titulu, ktorého sloganom je „Aktivovať mládež“, je povzbudiť aktívnu účasť so zameraním na potreby mladých ľudí v súčasnosti aj budúcnosti. Súčasťou programu sú činnosti zamerané na podporu dobrovoľníctva, zlepšenie postavenia mládežníckych organizácií a vytváranie sietí a synergií medzi mladými ľuďmi z celej Európy. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Intenzívnejšou spoluprácou a činnosťami vzájomného učenia spoluorganizovanými inštitúciami EÚ a stranami zainteresovanými do mládežníckej politiky na západnom Balkáne by sa malo ďalej podporiť úspešné vykonávanie inovačnej agendy pre západný Balkán. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Úsilie o zapojenie západného Balkánu do programov EÚ pre mládež by sa malo koordinovať s prebiehajúcimi programami, ktoré ponúka RYCO. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby západnému Balkánu pomohla pri hľadaní spôsobov, ako vytvoriť nové systémy medziregionálnej mobility. |
| --- | --- |

5.7

6.   Zosilnenie hlasov mladých ľudí zo západného Balkánu

| 6.1 | Politický program EÚ v súvislosti s inovačnou agendou pre západný Balkán je zameraný na uľahčenie tvorby politík na základe dôkazov (20). Existencia spoľahlivých a transparentných štatistík predstavuje významnú požiadavku EÚ vo vzťahu ku všetkým krajinám v predvstupovej fáze (21). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Cieľom stratégie EÚ pre mládež na roky 2019 – 2027 je povzbudzovať a podporovať inkluzívnu demokratickú účasť všetkých mladých ľudí na demokratických procesoch a v spoločnosti, aktívne ich zapájať, podporovať zastúpenie mládeže na miestnej, regionálnej a národnej úrovni, ako aj skúmať a podporovať využívanie inovačných a alternatívnych foriem demokratickej účasti, napr. nástroje digitálnej demokracie (22). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Dialóg EÚ s mládežou predstavuje dobre fungujúci mechanizmus dialógu medzi mladými ľuďmi a osobami s rozhodovacou právomocou. EHSV víta návrh Komisie vychádzať z tohto mechanizmu a zaviesť ho do regionálnej spolupráce na západnom Balkáne, čím by sa zabezpečilo, aby sa názory a potreby mladých ľudí a mládežníckych organizácií zohľadnili pri vymedzovaní priorít mládežníckej politiky. Okrem toho by sa mali stimulovať a propagovať existujúce participatívne procesy a mechanizmy na západnom Balkáne, do ktorých sú zapojení mladí ľudia. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Podľa indexu účasti mládeže (23) sú mladí ľudia na západnom Balkáne stále výrazne nedostatočne zastúpení v politickom živote. Z nedávnych údajov vyplýva, že veľká väčšina (78 %) si myslí, že mladí ľudia by mali mať v politike väčšie slovo (24). |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EHSV dôrazne podporuje zapojenie mladých ľudí do rozhodovacích procesov v otázkach, ktoré sa ich týkajú. Pri zlepšovaní postavenia mladých ľudí na politickej, hospodárskej a sociálnej scéne je okrem individuálnej účasti kľúčová aj úloha mládežníckych organizácií. Ako sa zdôrazňuje v nariadení o nástroji IPA III a metodike rozširovania, je preto potrebné poukázať na význam financovania a podpory organizácií občianskej spoločnosti s cieľom uspokojiť potreby mladých ľudí. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Sociálno-ekonomické postavenie a dosiahnutý stupeň vzdelania sa považujú za dôležité ukazovatele tendencie jednotlivca voliť alebo sa iným spôsobom politicky angažovať. Zo štatistickej analýzy na regionálnej úrovni vyplýva konzistentný obraz sociálno-ekonomických nerovností, ktoré sú neoddeliteľne spojené s angažovanosťou mladých ľudí v regióne západného Balkánu (25). |
| --- | --- |

6.6

V Bruseli 13. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Youth Participation Index 2020, Nadácia Any a Vladeho Divacovcov, s. 31.

1

Youth Participation Index 2020

(2)  Odporúčanie Rady z 30. októbra 2020 o moste k pracovným miestam – posilnení záruky pre mladých ľudí, a ktorým sa nahrádza odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí, Ú. v. EÚ C 372, 4.11.2020, s. 1.

2

(3)  Samit o západnom Balkáne v rámci berlínskeho procesu, Berlínsky samit 2021, závery predsedu.

3

(4)  Záverečné vyhlásenie z 8. fóra občianskej spoločnosti krajín západného Balkánu.

4

(5)  Basic figures on Western Balkans and Turkey, Factsheets, vydanie z roku 2022.

5

Basic figures on Western Balkans and Turkey, Factsheets

(*1)  Týmto označením nie sú dotknuté postoje k otázke statusu a označenie je v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN 1244 a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova.

*1

(6)  Mapping of Youth Policies and Identification of Existing Support and Gaps in Financing of Youth Actions in the Western Balkans, Rada pre regionálnu spoluprácu, porovnávacia správa, január 2021, s. 4.

6

Mapping of Youth Policies and Identification of Existing Support and Gaps in Financing of Youth Actions in the Western Balkans

(7)  Mapping of Youth Policies and Identification of Existing Support and Gaps in Financing of Youth Actions in the Western Balkans, Rada pre regionálnu spoluprácu, porovnávacia správa, január 2021, s. 4.

7

Mapping of Youth Policies and Identification of Existing Support and Gaps in Financing of Youth Actions in the Western Balkans

(8)  Unlocking Youth Potential in South Eastern Europe and Turkey: Skills development for labour market and social inclusion, Európska nadácia pre odborné vzdelávanie (ETF), 2020.

8

Unlocking Youth Potential in South Eastern Europe and Turkey: Skills development for labour market and social inclusion

(9)  Z výsledkov Programu OECD pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA) za rok 2018 vyplýva, že takmer všetky krajiny západného Balkánu výrazne zaostávajú v kľúčových kompetenciách (žiaci, ktorí nedosahujú úroveň 2 na stupnici PISA v oblasti čítania, matematiky a prírodovedy).

9

(10)  Social Infrastructure in the Western Balkans – Increasing the region’s economic resilience, enhancing human capital and counteracting the effects of brain drain, Rozvojová banka Rady Európy, november 2021.

10

Social Infrastructure in the Western Balkans – Increasing the region’s economic resilience, enhancing human capital and counteracting the effects of brain drain

(11)  Na presnosť údajov o migrácii pre región západného Balkánu majú negatívny vplyv rôzne problémy, ktoré obmedzujú rozsah komplexných porovnaní medzi krajinami.

11

(12)  Emigration and Its Economic Impact on Eastern Europe, 2016.

12

Emigration and Its Economic Impact on Eastern Europe

(13)  Pokrytie sociálnymi dávkami na západnom Balkáne môže byť nerovnomerné a môže dochádzať k omeškaniam pri ich vyplácaní.

13

(14)  Balkan Barometer 2020: Public Opinion Survey, Rada pre regionálnu spoluprácu.

14

Balkan Barometer 2020: Public Opinion Survey

(15)  Miran Lavrič, Smiljka Tomanović, Mirna Jusić, FES Youth Study Southeast Europe 2018/2019, Nadácia Friedricha Eberta.

15

Miran Lavrič, Smiljka Tomanović, Mirna Jusić, FES Youth Study Southeast Europe 2018/2019

(16)  Study on Youth Employment in the Western Balkans, Rada pre regionálnu spoluprácu, 2021.

16

Study on Youth Employment in the Western Balkans

(17)  Study on Youth Employment in the Western Balkans, Rada pre regionálnu spoluprácu, 2021.

17

Study on Youth Employment in the Western Balkans

(18)  Záverečné vyhlásenie z 8. fóra občianskej spoločnosti krajín západného Balkánu, REX/184, s. 3.

18

(19)  Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 88.

19

(20)  Agenda pre západný Balkán v oblasti inovácie, výskumu, vzdelávania, kultúry, mládeže a športu.

20

(21)  Európska komisia – Kapitoly acquis/rokovacie kapitoly.

21

(22)  Zapájať mladých ľudí, spájať ich a posilňovať ich postavenie: nová stratégia EÚ pre mládež, COM(2018) 269 final.

22

(23)  Youth Participation Index 2020, Nadácia Any a Vladeho Divacovcov.

23

Youth Participation Index 2020

(24)  Mirna Jusić, Political alienation of a precarious generation, Nadácia Friedricha Eberta 2019, s. 5.

24

Political alienation of a precarious generation

(25)  Mirna Jusić, Political alienation of a precarious generation, Nadácia Friedricha Eberta 2019, s. 5.

25

Political alienation of a precarious generation

---

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/51

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Náklady pri nekonaní na úrovni EÚ – prínosy jednotného trhu

(prieskumné stanovisko)

(2022/C 443/07)

| Spravodajca: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Spoluspravodajkyňa: | Émilie PROUZET |

Spravodajca:

Philip VON BROCKDORFF

Spoluspravodajkyňa:

Émilie PROUZET

| Žiadosť o konzultáciu | predsedníctvo Rady Európskej únie, 26. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 27. 6. 2022 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 63/1/1 |
| Prijaté v pléne | 13. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 194/0/3 |

Žiadosť o konzultáciu

predsedníctvo Rady Európskej únie, 26. 1. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

27. 6. 2022

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

63/1/1

Prijaté v pléne

13. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

194/0/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) sa domnieva, že cieľom jednotného trhu je zlepšiť blahobyt prostredníctvom sociálnej a hospodárskej konvergencie, ktorá má znížiť nerovností a zabezpečiť, aby sa zhoršujúca sa sociálna nerovnováha napokon nestala vážnou prekážkou európskej integrácie. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV sa domnieva, že vnútroštátne právne predpisy, ktoré potenciálne bránia vnútornému trhu, sa musia oznamovať Európskej komisii (EK), musia sa k nim vypracovať pripomienky a musia sa zhodnotiť. Bez uvedeného sú tieto postupy naďalej neúčinné a vytvárajú sa nimi nepotrebné prekážky. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Pokiaľ ide o vnútroštátnu certifikáciu, EHSV odporúča, aby sa členské štáty zaviazali k menej obmedzujúcim vnútroštátnymi opatreniam prostredníctvom „posilnenej spolupráce“. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV takisto vyzýva na účinné vykonávanie a presadzovanie smerníc, o ktorých sa už rokovalo a hlasovalo, ako je balík týkajúci sa lepšej právnej regulácie. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV sa domnieva, že akt o digitálnych službách (1) a akt o digitálnych trhoch (2) predstavujú kľúčové kroky pri dosahovaní rovnakých podmienok pre všetkých prevádzkovateľov na digitálnych trhoch. Prioritou by mala byť aj maximálna harmonizácia v rozsahu pôsobnosti aktu o digitálnych trhoch. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Z hľadiska európskej inovácie, rastu podnikov a podpory digitálneho jednotného trhu je rovnako kľúčový voľný tok údajov. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV zdôrazňuje, že rozvoju jednotného trhu bránia územné obmedzenia dodávok, a vyzýva EK, aby riešila ich protisúťažné účinky. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV odporúča koordinovaný prístup členských štátov k uvádzaniu výrobkov dotknutých krízou na Ukrajine na trh. Kríza spôsobená ruskou agresiou viedla k rozsiahlym obmedzeniam dodávok. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV odporúča účinnejšie vnútroštátne politické opatrenia a poskytovanie stimulov mobility s dôrazom na aktívne politiky trhu práce, ako sú dávky podmienené výkonom práce pre pracovníkov z EÚ. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV síce uznáva, že únia kapitálových trhov je zložitým projektom, no konštatuje, že EÚ stále má 27 kapitálových a finančných trhov, ktoré nefungujú jednotne, čím sa obmedzuje potenciál jednotného trhu. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | V tomto období veľkej neistoty je potrebné zabezpečiť, aby sa politika hospodárskej súťaže osobitne zameriavala na dosiahnutie transformácií, ku ktorým sa EÚ zaviazala. Navyše nemožno dovoliť žiadnu formu obchodného, sociálneho, regulačného, daňového alebo environmentálneho dampingu, ktorý narúša hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV napokon zastáva názor, že by sa mala presadzovať „otvorená strategická autonómia“, a to najmä v kľúčových sektoroch, s cieľom prispieť k budovaniu odolnosti, diverzifikácii a ambicióznemu programu pre obchod. |
| --- | --- |

1.12

2.   Kontext

2.1   Cieľ jednotného trhu

| 2.1.1 | Cieľom jednotného trhu EÚ bolo odstrániť prekážky pohybu tovaru, služieb, kapitálu a osôb v úsilí posilniť produktivitu a konkurencieschopnosť v celej EÚ. |
| --- | --- |

2.1.1

2.2   Spoločná zodpovednosť za jednotný trh

| 2.2.1 | Fungovanie jednotného trhu je spoločnou zodpovednosťou EÚ a členských štátov. V súčasnom stave však vo výklade a v uplatňovaní práva EÚ stále existujú mnohé rozdiely. V mnohých prípadoch možno tieto rozdiely považovať za neodôvodnené alebo neprimerané, pričom v každom prípade predstavujú prekážku voľného pohybu osôb, tovaru a služieb. |
| --- | --- |

2.2.1

2.3   Zodpovednosť členských štátov

| 2.3.1 | Oprávnené dôvody na rozdiely medzi členskými štátmi objektívne môžu existovať, no nie vždy sa takéto odôvodnenie poskytne, pričom v niektorých prípadoch sa členské štáty vôbec nepokúšajú vyvážiť odôvodnenie na vnútroštátnej úrovni a možný negatívny vplyv na jednotný trh. V dôsledku toho v EÚ stále existuje množstvo regulačných aj iných ako regulačných prekážok, ktoré spôsobujú, že jednotný trh je „neúplný“ a rozdrobený, napríklad:






  — | vnútroštátne právne predpisy odôvodnené na základe predpokladu, že sa uplatňuje zásada subsidiarity; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

—

vnútroštátne právne predpisy odôvodnené na základe predpokladu, že sa uplatňuje zásada subsidiarity;

| — | neuznávanie zásady predpokladaného vzájomného uznávania, |
| --- | --- |

—

neuznávanie zásady predpokladaného vzájomného uznávania,

| — | zvyšovanie počtu prípadov transpozície nad požadovaný rámec, ktorá je známa aj ako gold-plating, a nezosúladených transpozícií, pričom vnútroštátne vlády a parlamenty vykonávajú transpozíciu právnych textov EÚ schválených na úrovni EÚ nad požadovaný rámec. Viaceré prekážky, ktoré majú vplyv na jednotný trh, v podstate vyplývajú z nesprávneho alebo neúplného uplatňovania právnych predpisov EÚ a z toho, že členské štáty uplatňujú vnútroštátne pravidlá, ktoré sú v rozpore s cieľmi jednotného trhu. Nepresné alebo nesprávne vykonávanie členskými štátmi a nedostatočné presadzovanie Komisiou majú preto škodlivý vplyv na občanov aj podniky na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni, |
| --- | --- |

—

zvyšovanie počtu prípadov transpozície nad požadovaný rámec, ktorá je známa aj ako gold-plating, a nezosúladených transpozícií, pričom vnútroštátne vlády a parlamenty vykonávajú transpozíciu právnych textov EÚ schválených na úrovni EÚ nad požadovaný rámec. Viaceré prekážky, ktoré majú vplyv na jednotný trh, v podstate vyplývajú z nesprávneho alebo neúplného uplatňovania právnych predpisov EÚ a z toho, že členské štáty uplatňujú vnútroštátne pravidlá, ktoré sú v rozpore s cieľmi jednotného trhu. Nepresné alebo nesprávne vykonávanie členskými štátmi a nedostatočné presadzovanie Komisiou majú preto škodlivý vplyv na občanov aj podniky na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni,

| — | uplatňovanie plánovaných európskych opatrení na vnútroštátnej úrovni, pričom sa vlády a parlamenty pokúšajú predvídať uplatňovanie politík EÚ tým, že dajú vnútroštátne záujmy na prvé miesto, a to aj napriek tomu, že Komisia tieto politiky EÚ ešte len vypracúva. Príkladom uvedeného je politika EÚ v oblasti obehového hospodárstva, |
| --- | --- |

—

uplatňovanie plánovaných európskych opatrení na vnútroštátnej úrovni, pričom sa vlády a parlamenty pokúšajú predvídať uplatňovanie politík EÚ tým, že dajú vnútroštátne záujmy na prvé miesto, a to aj napriek tomu, že Komisia tieto politiky EÚ ešte len vypracúva. Príkladom uvedeného je politika EÚ v oblasti obehového hospodárstva,

| — | vnútroštátne záujmy prevládajúce nad otázkami strategických európskych ekosystémov. |
| --- | --- |

—

vnútroštátne záujmy prevládajúce nad otázkami strategických európskych ekosystémov.

2.4   Hospodárske náklady na obmedzenia jednotného trhu

| 2.4.1 | Príklady uvedené v predchádzajúcom texte ilustrujú hlavné náklady pri nekonaní na úrovni EÚ, pričom vo viacerých štúdiách sa v skutočnosti zdôraznili rozsiahle hospodárske zisky vyplývajúce z „úplného“ jednotného trhu. Zo súhrnnej správy Európskeho parlamentu vyplýva, že predstavujú 650 miliárd EUR až 1,1 bilióna EUR ročne, čo zodpovedá 5 % až 8,6 % HDP EÚ (3). |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | V tej istej štúdii inštitútu RAND Europe vykonanej pre Európsky parlamentu sa skúmal hospodársky vplyv menších prekážok obchodu na jednotný trh. Podľa tejto štúdie by vplyv lepších obchodných tokov, hospodárskeho rastu a vytvárania pracovných miest v dôsledku menších prekážok obchodu viedol k hospodárskym prínosom na úrovni od 183 do 269 miliárd EUR ročne (4). |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Relevantným z hľadiska stratených potenciálnych prínosov je aj odhad EK, pokiaľ ide o plne integrovaný digitálny jednotný trh EÚ. EK uvádza, že by sa ním podporili inovácie, každý rok by sa do hospodárstva EÚ prispelo sumou 415 miliárd EUR a vytvorili by sa stovky tisíc nových pracovných miest (5). |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | Všetky uvedené informácie poukazujú na významné potenciálne hospodárske prínosy (a súvisiace prínosy v oblasti sociálneho zabezpečenia), ktoré by priniesol úplnejší jednotný trh. Inak povedané, toto predstavuje celkové hospodárske náklady, resp. pridanú hodnotu a kolektívne verejné statky stratené v dôsledku nekonania na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

2.4.4

| 2.4.5 | Vnútorný trh napriek obmedzeniam dosiaľ prispel k zachovaniu a podpore hospodárskej prosperity EÚ. Konkurencieschopnosť a odolnosť hospodárstva EÚ sa musia posilniť prostredníctvom ďalších reforiem jednotného trhu, ako aj riešením strategických závislostí. Podporiť treba aj podnikateľskú kultúru v EÚ, pričom inovatívnym podnikom všetkých veľkostí, a najmä mikropodnikom, malým a stredným podnikom, ako aj startupom, sa poskytne účinnejšia podpora a budú môcť prosperovať, aby prispievali k odolnejšej a súdržnejšej spoločnosti. Je rovnako dôležité, aby dobre fungujúci jednotný trh umožňoval víziu sociálnejšej Európy – takej, kde je blahobyt občanov prioritou politického programu a ktorá pomáha predchádzať sociálnej nivelizácii smerom nadol. |
| --- | --- |

2.4.5

3.   Obmedzenia

| 3.1 | K existujúcim obmedzeniam patria tie, ktoré sa spájajú s reguláciou, otázkami týkajúcimi sa vnútroštátneho práva, daňovými otázkami, logistickými otázkami a otázkami týkajúcimi sa dodávok, ako aj s inými jemnejšími rozdielmi medzi členskými štátmi EÚ, v dôsledku ktorých je obchod v EÚ stále náročný. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Obmedzenia takisto brzdia kľúčové hospodárske sektory, napríklad sektor služieb, ktoré sú na úrovni štátov naďalej rozdrobené, Ide napríklad o tieto problematické aspekty:






  — | historicky obmedzujúce vnútroštátne pravidlá, ktoré sú často odôvodnené zásadou subsidiarity, |
| --- | --- | --- |

3.2

—

historicky obmedzujúce vnútroštátne pravidlá, ktoré sú často odôvodnené zásadou subsidiarity,

| — | chybné vykonávanie a uplatňovanie smernice o službách, ktorými sa bráni slobode usadiť sa, voľnému pohybu služieb a slobode poskytovať služby, |
| --- | --- |

—

chybné vykonávanie a uplatňovanie smernice o službách, ktorými sa bráni slobode usadiť sa, voľnému pohybu služieb a slobode poskytovať služby,

| — | vnútroštátne obchodné predpisy, ktorými sa pre podniky vytvárajú prekážky, pokiaľ ide o spôsob ich podnikania. Týmito predpismi sa často obmedzuje konkurencieschopnosť sektora, sú protekcionistické a narúšajú investície dôveryhodných a legitímnych podnikov v iných členských štátoch. |
| --- | --- |

—

vnútroštátne obchodné predpisy, ktorými sa pre podniky vytvárajú prekážky, pokiaľ ide o spôsob ich podnikania. Týmito predpismi sa často obmedzuje konkurencieschopnosť sektora, sú protekcionistické a narúšajú investície dôveryhodných a legitímnych podnikov v iných členských štátoch.

| — | vnútroštátne požiadavky, ktorými sa bráni voľnému pohybu tovaru. Často dochádza k tomu, že členské štáty neoznamujú nové vnútroštátne technické požiadavky v súlade s postupom stanoveným v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1535 (6) a neuplatňujú zásadu vzájomného uznávania v prípade neharmonizovaných činností, napríklad pokiaľ ide o smernice, pri ktorých došlo ku gold-platingu, atď. |
| --- | --- |

—

vnútroštátne požiadavky, ktorými sa bráni voľnému pohybu tovaru. Často dochádza k tomu, že členské štáty neoznamujú nové vnútroštátne technické požiadavky v súlade s postupom stanoveným v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1535 (6) a neuplatňujú zásadu vzájomného uznávania v prípade neharmonizovaných činností, napríklad pokiaľ ide o smernice, pri ktorých došlo ku gold-platingu, atď.

| 3.3 | EHSV poukazuje na skutočnosť, že postupy v prípade nesplnenia povinnosti sú zdĺhavé, finančne náročné a ich výsledok je neistý. V prípade podnikov to predstavuje príliš vysoké náklady a odrádza ich to od rozširovania svojho podnikania či od investícií v iných štátoch EÚ. V dôsledku týchto obmedzení navyše spotrebitelia prichádzajú o širší výber, lepšie služby a nižšie ceny. EHSV tiež žiada, aby Komisia vyvinula dôraznejšie úsilie, pokiaľ ide o uplatňovanie postupov v prípade nesplnenia povinnosti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Tieto náklady majú vplyv na hospodárstvo v širšom zmysle, pričom obmedzujú konkurencieschopnosť, rastový potenciál, ako aj ďalší vývoj trhového hospodárstva. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Na EÚ rovnako ako na všetky ostatné hospodárstva vplývajú vonkajšie otrasy, no reakciu na tieto otrasy a reakciu trhov v podstate určujú vnútroštátne politiky jednotlivých členských štátov a opatrenia prijaté na stimuláciu hospodárskeho správania. Vojna na Ukrajine odhalila závislosť EÚ od globálnych dodávateľských reťazcov. Prebiehajúca kríza pravdepodobne bude mať na jednotlivé sektory odlišný vplyv, no nepochybne odhalila slabiny jednotného trhu, najmä obmedzenia voľného pohybu tovaru a služieb a základných komodít. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Napokon je potrebné poznamenať, že približne 82 % výrobkov, s ktorými sa obchoduje na jednotnom trhu, podlieha harmonizovaným pravidlám a približne 18 % obchodu s tovarom v rámci EÚ je predmetom vzájomného uznávania. Stále sa však objavujú nové prípady vnútroštátnych technických pravidiel, ktoré sú zrejme v rozpore s právom EÚ. V mnohých členských štátoch navyše v poslednom čase došlo k prudkému nárastu vnútroštátnych požiadaviek na označovanie potravín a nápojov, ktoré sa odôvodňujú ochranou spotrebiteľov a životného prostredia. Zásada vzájomného uznávania zároveň nefunguje bezproblémovo. Dôkazom je, že 71 % MSP, ktoré podali žiadosť v rámci existujúceho systému vzájomného uznávania v súvislosti s neharmonizovaným tovarom, dostalo rozhodnutie o zamietnutí prístupu na trh. |
| --- | --- |

3.6

4.   Riešenie obmedzení

| 4.1 | Opatrenia uvedené v ďalšom texte by prispeli k dosiahnutiu niektorých potenciálnych hospodárskych ziskov vyplývajúcich z jednotného trhu. |
| --- | --- |

4.1

4.2   Účinnejšie využívanie existujúcich nástrojov

| 4.2.1 | EHSV sa domnieva, že návrhy vnútroštátnych textov, ktoré potenciálne bránia vnútornému trhu, sa musia oznamovať EK, musia sa k nim vypracovať pripomienky a musia sa zhodnotiť. Bez záväzku členských štátov oznamovať a vypracúvať pripomienky/hodnotiť sú tieto postupy naďalej neúčinné. V záujme podpory harmonizácie regulácie trhu s výrobkami vo všetkých členských štátoch EÚ sa preto vyžaduje účinnejší dohľad. Príkladom je sektor maloobchodu, v ktorom v poslednom čase dochádza k prudkému nárastu počtu vnútroštátnych obmedzení v podobe povolení a požiadaviek na miestny obsah. To je v rozpore s článkami 28 a 30 zmluvy, pričom na nákupy výrobkov, ktoré sú už zákonne uvedené na jednotný trh, sa často uplatňuje opätovné vnútroštátne testovanie. V prípade služieb EHSV takisto zastáva názor, že postup oznamovania podľa smernice o službách nefunguje tak dobre, ako sa očakávalo. Pokiaľ ide o slobodu usadiť sa, EHSV s poľutovaním konštatuje, že členské štáty nedospeli ku kompromisu, pokiaľ ide o návrh tzv. smernice o oznamovaní. Týmto predpisom by sa posilnila povinnosť členských štátov oznamovať Komisii návrhy zákonov alebo iných právnych predpisov o systémoch povoľovania v prípade služieb (a teda aj v prípade územného plánovania) (7). EHSV takisto naliehavo žiada EK a členské štáty, aby v prípade, že členské štáty oznámia technické pravidlá, poskytovali podrobnejšie informácie o príslušnom odôvodnení a proporcionalite. Dôležité je aj zabezpečiť, aby dochádzalo k náležitej kontrole oznámených požiadaviek bez ohľadu na to, ktorý postup oznamovania sa použije (8). EHSV sa domnieva, že v záujme riešenia jadra problému by bol potrebný ďalší legislatívny prechod z minimálnej harmonizácie na maximálnu harmonizáciu. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Ďalšou oblasťou vyvolávajúcou obavy je uplatňovanie opatrení, ktoré bránia plánovaným právnym predpisom EÚ, ako je vnútroštátna certifikácia, pričom sa uplatňujú výslovne s cieľom poskytnúť určitú úroveň ochrany, najmä v agropotravinárskom sektore. Podľa názoru EHSV sú takéto obmedzenia otvorene protekcionistické, no keď sa odhalia, postup vedúci k ich zrušeniu je často pomalý a náročný, v dôsledku čoho zostávajú pre maloobchodníkov v platnosti príliš dlho. EHSV sa domnieva, že v záujme predchádzania takýmto situáciám by sa členské štáty namiesto toho mohli zaviazať k menej obmedzujúcim vnútroštátnymi opatreniam prostredníctvom „posilnenej spolupráce“, ako sa povoľuje v zmluve. EHSV tiež poukazuje na celoeurópsky osobný dôchodkový produkt ako na štandardný rámec na podporu jednotného trhu, ktorý by sa mohol uplatniť v iných oblastiach. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | EHSV takisto zastáva názor, že európsky semester by mohol predstavovať účinný nástroj na boj proti týmto problémom, najmä prostredníctvom primeraných opatrení zo strany Komisie vrátane pozastavenia finančných prostriedkov EÚ v prípade, že by sa nedodržiavali záväzky v súlade s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny. Je to v súlade s príručkou EK pre členské štáty o plánoch obnovy a odolnosti, v ktorej sa zdôrazňuje odstránenie regulačných a neregulačných prekážok vnútorného trhu, ako aj to, za akých podmienok musia členské štáty splniť požiadavky európskeho semestra. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | EHSV napokon vyzýva na účinné vykonávanie a presadzovanie smerníc, o ktorých sa už rokovalo a hlasovalo. V tejto súvislosti by sa mali EK a členské štáty zaviazať, že budú vykonávať balík týkajúci sa lepšej právnej regulácie, pričom sa musia vypracúvať kvalitné posúdenia vplyvu. |
| --- | --- |

4.2.4

4.3   Využívanie potenciálu digitálneho jednotného trhu

| 4.3.1 | EHSV sa domnieva, že rozrastajúce sa digitálne hospodárstvo v Európe prináša príležitosti na hospodársky rast, pričom by mohlo dochádzať k hospodárskym ziskom prostredníctvom rozsiahlejšej integrácie digitálnych služieb v členských štátoch. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | EHSV sa v tejto súvislosti domnieva, že akt o digitálnych službách a akt o digitálnych trhoch predstavujú kľúčové kroky pri dosahovaní rovnakých podmienok pre všetkých prevádzkovateľov na digitálnych trhoch. Zameraním sa na konkrétne služby bez ohľadu na miesto, kde má poskytovateľ služieb sídlo, alebo na právne predpisy, ktoré sa uplatňujú pri poskytovaní týchto služieb, sa v akte o digitálnych službách a akte o digitálnych trhoch zmysluplne rieši otázka rovnakého zaobchádzania s európskymi a globálnymi online prevádzkovateľmi. Pre EHSV je navyše absolútnou prioritou predchádzanie tomu, aby v dôsledku nárastu počtu vnútroštátnych právnych predpisov dochádzalo k ďalšiemu rozdrobeniu vnútorného trhu. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Významné finančné zisky by sa mohli dosiahnuť aj rozsiahlejším využívaním online služieb a zlepšením digitálnej infraštruktúry v rámci EÚ. EK v tomto kontexte odporúča prechod na plne funkčný režim elektronického obstarávania a elektronickú fakturáciu. Z pôsobivého odhadu vyplýva, že úplným prechodom na elektronické obstarávanie by sa mohlo získať 50 až 75 miliárd EUR ročne (9). |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | EHSV napokon zastáva názor, že z hľadiska európskej inovácie, rastu podnikov všetkých veľkostí, vytvárania pracovných miest a dosiahnutia digitálneho jednotného trhu je kľúčový voľný tok údajov. Právne predpisy na podporu voľného toku údajov sú už v platnosti. Malo by sa však zabrániť akýmkoľvek neodôvodneným požiadavkám na lokalizáciu údajov. |
| --- | --- |

4.3.4

4.4   Odstránenie obmedzení dodávok

| 4.4.1 | EHSV konštatuje, že nariadeniami o geografickom blokovaní z roku 2018 sa prispelo k uľahčeniu obchodu v rámci EÚ. Európski spotrebitelia však stále podliehajú geografickému blokovaniu tovaru a služieb. EHSV poukazuje na existenciu pretrvávajúcich územných obmedzení dodávok, ktoré môžu mať podobu rôznych postupov, ako je odmietnutie dodávok alebo hrozba zastavenia dodávok konkrétnemu distribútorovi, obmedzovanie množstiev dostupných na predaj členskými štátmi, nevysvetliteľné rozdiely v sortimentoch a cenách výrobkov v jednotlivých členských štátoch alebo obmedzovanie jazykových možností na balení výrobkov. EHSV zdôrazňuje, že územné obmedzenia dodávok bránia rozvoju jednotného trhu, ako aj jeho potenciálnym prínosom pre spotrebiteľov, a vyzýva Komisiu, aby riešila protisúťažné účinky týchto obmedzení s cieľom dosiahnuť plne fungujúci jednotný trh. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | V dôsledku ruskej invázie na Ukrajinu sa odhalili obrovské riziká v oblasti energetiky a potravinovej bezpečnosti, ktoré si vyžadujú jednotný strategický prístup EÚ. EHSV sa domnieva, že dobre fungujúcim jednotným trhom možno podporiť túto stratégiu, ako aj zmierniť niektoré tlaky na ceny, ktoré rýchlo narúšajú kúpnu silu v celej EÚ. EHSV v tejto súvislosti víta úsilie spolupracovať v oblasti spoločného nákupu plynu (na dobrovoľnom základe) na úrovni EÚ v úsilí zmierniť tlak na ceny energie. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | EHSV však vyjadruje poľutovanie nad tým, že zatiaľ nedošlo k pokusu o koordinovaný prístup členských štátov v súvislosti s inými výrobkami dotknutými krízou na Ukrajine. |
| --- | --- |

4.4.3

4.5   Posilnenie cezhraničnej mobility pracovníkov a odborníkov

| 4.5.1 | Cezhraničná mobilita pracovníkov a odborníkov v EÚ je naďalej výzvou, ktorá obmedzuje dodávky a spôsobuje nesúlad v sektoroch, ako je IT a odvetvie moderných technológií, a to aj napriek politikám EÚ zameraným na uľahčenie voľného pohybu osôb. Z európskych a vnútroštátnych údajov vyplýva, že úroveň mobility medzi krajinami aj v rámci nich je stále nízka aj pri medzinárodnom porovnaní. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | EHSV konkrétne odporúča účinnejšie vnútroštátne politické opatrenia, ktorými by sa poskytovali stimuly mobility, s dôrazom na aktívne politiky trhu práce, ako sú dávky podmienené výkonom práce pre pracovníkov z EÚ a pracovníkov z tretích krajín v postavení utečenca. EHSV sa v tejto súvislosti domnieva, že ak by sa uchádzačom o zamestnanie ponúkali v hostiteľských krajinách finančné stimuly zamerané na to, aby sa zamestnali v inom členskom štáte či inom regióne, ešte viac by sa tým povzbudila mobilita. Potrebné je okrem toho ďalšie úsilie o zlepšenie informácií o pracovných miestach v iných krajinách EÚ, ako aj pomoci pri premiestnení s cieľom poskytnúť logistickú podporu pri sťahovaní do inej krajiny, napr. pri hľadaní ubytovania, registrácii na daňové účely, hľadaní školy pre detí, prípadnej pomoci pri hľadaní zamestnania pre partnerov atď. EHSV však upozorňuje, že dosiaľ uplatňovaný nesystematický prístup škodí pracovnej mobilite v EÚ. Je potrebné predísť ďalším nesúvislým politikám, najmä na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Uznávanie diplomov a kvalifikácií, ktoré je kľúčové pri obsadzovaní voľných pracovných miest v prípadoch, že pretrváva nedostatok pracovnej sily, je stále problematické v celej EÚ. EHSV zastáva názor, že existujúci systém stále príliš výrazne závisí od jednotlivých vlád a členské štáty majú možnosť uplatňovať svoje vlastné pravidlá. Komisia by mala zabezpečiť, aby sa vo všetkých členských štátoch uplatňoval harmonizovanejší prístup k uznávaniu diplomov a iných kvalifikácií. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | K posilneniu mobility pracovníkov a odborníkov z EÚ napokon môže dôjsť iba vtedy, keď sa dosiahne lepšie presadzovanie existujúcich ustanovení, prístup k informáciám a spolupráca medzi členskými štátmi. EHSV konštatuje, že jednotlivé členské štáty môžu byť zdržanlivé, pokiaľ ide o ďalšie reformy jednotného trhu, z dôvodu obáv, že by mohli viesť k potenciálnym krátkodobým stratám pracovných miest a sektorovým stratám, najmä v krajinách, ktoré už zaostávajú, ako aj v krajinách/sektoroch s nízkou produktivitou. K riešeniu tohto problému by teoreticky prispel voľný pohyb pracovnej sily, no z vnútroštátneho hľadiska by to mohlo viesť k strate zdrojov a potenciálnemu úniku mozgov/zručností v medziobdobí. |
| --- | --- |

4.5.4

4.6   Posilnenie kapitálových tokov a finančných služieb v EÚ

| 4.6.1 | Rovnaký argument platí v prípade kapitálových trhov EÚ. EHSV uznáva, že únia kapitálových trhov je zložitým projektom, ktorého cieľom je prehĺbiť a ďalej integrovať kapitálové trhy členských štátov EÚ. Vyžaduje si prijatie opatrení a regulačných zmien v širokej škále oblastí a prináša so sebou povinnosti nielen na úrovni EÚ, ale aj na úrovni jednotlivých členských štátov. EHSV konštatuje, že dokončenie únie kapitálových trhov je v roku 2022 stále vzdialeným cieľom. Napriek istému pokroku, najmä pokiaľ ide o balík opatrení EÚ na obnovu kapitálových trhov, má EÚ naďalej 27 kapitálových trhov, ktoré nefungujú jednotne. Európske finančníctvo je stále výrazne segmentované na úrovni jednotlivých štátov, pričom sporitelia a investori do značnej miery závisia od vnútroštátneho prostredia. Platí to aj pre finančné služby vo všeobecnosti vrátane retailových finančných služieb a domácich úspor. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | EHSV sa domnieva, že sa tým obmedzuje hospodárska obnova, ako aj bezproblémové fungovanie jednotného trhu. Hospodárske prínosy únie kapitálových trhov sú zrejmé, no jej dokončenie si vyžaduje politické zapojenie jednotlivých členských štátov, ako aj účinné prijatie iniciatív pod vedením EK vrátane tých, ktoré sa zameriavajú na posilnenie medzinárodnej úlohy eura. Pri uľahčovaní vzniku únie kapitálových trhov okrem toho nemožno podceňovať úlohu digitalizácie. |
| --- | --- |

4.6.2

4.7   Oveľa silnejšia politická vôľa na odstránenie obmedzení jednotného trhu

| 4.7.1 | V tomto období veľkej neistoty by EHSV privítal politiku hospodárskej súťaže, ktorá by sa osobitne zameriavala na dosiahnutie transformácií, ktoré EÚ začala. Tieto transformácie si vyžiadajú ambiciózne obchodné a investičné politiky, mimoriadne verejné aj súkromné investície, inovácie, ďalší sociálny, hospodársky a environmentálny pokrok, ako aj dobre fungujúci jednotný trh. To všetko musí vychádzať z právneho a finančného rámca, ktorým sa zabezpečia rovnaké podmienky na trhu pre všetky zainteresované strany, regióny a pre všetkých občanov v EÚ. V tomto kontexte je kľúčová integrita a celistvosť nášho vnútorného trhu. Prvoradý je dobre fungujúci jednotný trh a politika hospodárskej súťaže, prostredníctvom ktorých sa podnikom a spotrebiteľom umožní prístup k rozsiahlej hospodárskej súťaži na trhu za rovnakých podmienok, čím sa stimuluje efektívnosť a inovácie a zabezpečí sa prostredie, v ktorom môže úspešný podnik rásť. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Podľa nášho názoru umožňuje harmonizácia a odstránenie prekážok voľného pohybu na danom území rozvoj hospodárskej súťaže, inovácie, ako aj zvýšenie produktivity. Nemožno dovoliť žiadnu formu obchodného, sociálneho, regulačného, daňového alebo environmentálneho dampingu, ktorý narúša hospodársku súťaž. EHSV očakáva, že všetky členské štáty to budú rešpektovať a budú vyžadovať, aby naši vonkajší partneri dodržiavali naše základné hodnoty a práva, či už v sociálnej, podnikateľskej, alebo environmentálnej oblasti. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | EHSV upozorňuje, že jednotný trh by sa už nemal vnímať ako glorifikovaná verzia dohody o globálnom obchode, ktorej vlastnosti by bolo možné upraviť v rámci rokovaní. Jednotný trh je oveľa viac než len to. Ide v ňom aj o zlepšenie životných podmienok prostredníctvom sociálnej a hospodárskej konvergencie, ktorej cieľom je znížiť nerovnosti a zabezpečiť, aby sa zhoršujúca sa sociálna nerovnováha a všeobecný nárast chudoby napokon nestali vážnymi prekážkami európskej integrácie. EHSV preto zdôrazňuje význam základných sociálnych práv a práv pracovníkov na dôstojnú mzdu a dôstojné pracovné podmienky nielen v rámci ich interakcie s hospodárskymi slobodami, ale aj v súvislosti s vnútorným trhom a trhom práce, hospodárskou súťažou a všetkými ostatnými politickými opatreniami Únie, a to okrem iného vrátane oblastí, ako je správa hospodárskych záležitostí, obchod, digitalizácia a životné prostredie. Cieľom je takisto chrániť a posilňovať autonómiu sociálnych partnerov a vytvoriť jasné prepojenie s dodržiavaním a presadzovaním kolektívnych sociálnych práv. Kľúčové je tiež zabezpečiť, aby boli základné práva plne chránené a zaručené v zmluvách. |
| --- | --- |

4.7.3

| 4.7.4 | EHSV uznáva, že jednotný trh musí neustále reagovať na technologické zmeny, globalizáciu, vývoj v oblasti vzdelávania, práce a kapitálových trhov, a najmä na globálne krízy a konflikty. V súčasnom stave neexistuje priestor na návrhy na základe nezmeneného prístupu – aktuálna krízová situácia a zmenené okolnosti sa musia zohľadniť v návrhoch právnych predpisov. |
| --- | --- |

4.7.4

| 4.7.5 | EHSV takisto zastáva názor, že by sa mala prijať „otvorená strategická autonómia“, a to najmä v kľúčových sektoroch. Tým by sa prispelo k budovaniu odolnosti prostredníctvom otvorenosti, k ambicióznemu obchodnému programu, spolupráci s podobne zameranými partnermi, diverzifikácii, ako aj k predchádzaniu protekcionizmu. |
| --- | --- |

4.7.5

| 4.7.6 | EHSV napokon s poľutovaním konštatuje, že hoci európsky jednotný trh onedlho oslávi 30. výročie svojho vzniku, vnútorný trh ešte stále nie je úplne dobudovaný. |
| --- | --- |

4.7.6

V Bruseli 13. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 825 final (Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 70).

1

(2)  COM(2020) 842 final (Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 64).

2

(3)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html

3

(4)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html

4

(5)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1535 z 9. septembra 2015, ktorou sa stanovuje postup pri poskytovaní informácií v oblasti technických predpisov a pravidiel vzťahujúcich sa na služby informačnej spoločnosti (Ú. v. EÚ L 241, 17.9.2015, s. 1).

6

(7)  2016/0398(COD), https://eur-lex.europa.eu/procedure/SK/2016_398

7

(8)  Štúdia o posudzovaní proporcionality zo strany členských štátov pri prijímaní požiadaviek súvisiacich s maloobchodnými podnikmi podľa smernice 2006/123/ES.

8

(9)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html.

9

---

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/58 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/58

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zdaňovanie digitálneho hospodárstva

(prieskumné stanovisko na žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ)

(2022/C 443/08)

| Spravodajca: | Benjamin RIZZO |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Petru Sorin DANDEA |

Spravodajca:

Benjamin RIZZO

Spoluspravodajca:

Petru Sorin DANDEA

| Konzultácia | 26. 1. 2022, list od Mikuláša BEKA, ministra pre európske záležitosti |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 1. 7. 2022 |
| Prijaté v pléne | 13. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 200/0/1 |

Konzultácia

26. 1. 2022, list od Mikuláša BEKA, ministra pre európske záležitosti

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

1. 7. 2022

Prijaté v pléne

13. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

200/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Vytvorenie primeraných zásad a pravidiel zdaňovania digitálneho hospodárstva sa pre Európsku úniu (EÚ) a ďalšie medzinárodné regulačné orgány stalo zásadnou úlohou v záujme modernizácie fiškálnych politík a ich prispôsobenia súčasným a budúcim potrebám. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) navrhuje, aby sa po dosiahnutí medzinárodnej dohody o pilieri 1 Inkluzívneho rámca OECD/G20 o rozdelení práv na zdanenie urýchlene zaviedli zodpovedajúce pravidlá v EÚ v koordinácii a súbežne s ďalšími hlavnými obchodnými partnermi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV sa domnieva, že EÚ môže zohrávať vedúcu úlohu v otázke zdaňovania digitálneho hospodárstva. Takúto úlohu by však mala zohrávať na základe medzinárodnej dohody, ktorá sa dosiahne v rámci OECD/G20, ako sa už stalo v prípade piliera 2, pokiaľ ide o mechanizmus týkajúci sa narúšania základu dane. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV považuje za zásadné, aby sa obidva piliere v EÚ zaviedli hneď, ako to bude možné, čím sa dosiahne vysoká úroveň súladu s medzinárodnou dohodou, ktorá bude výsledkom rokovaní v rámci OECD/G20. Obidva piliere by sa mali považovať za komplexný a navzájom integrovaný regulačný balík. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV konštatuje, že európska legislatívna iniciatíva v oblasti zdaňovania digitálneho hospodárstva by mohla veľmi prospieť vnútornému trhu, čo nepochybne povedie k efektívnejšiemu rámcu v porovnaní so samostatnými iniciatívami jednotlivých štátov. Zavedenie nekoordinovaných a oddelených pravidiel členskými štátmi by viedlo k zvýšenej fragmentácii v celej EÚ, čo by vytvorilo daňovú neistotu a oslabilo konkurencieschopnosť. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV podporuje medzinárodnú dohodu o pilieri 1 zameranú na dosiahnutie efektívneho systému zdaňovania, ktorý je v súlade so zásadami neutrality a rovnakého zaobchádzania a dokáže na jednej strane zachovať inovačný potenciál zakotvený v digitálnom hospodárstve a na druhej strane zabezpečiť, aby vysoko digitalizované podniky spravodlivým dielom prispievali do štátnych rozpočtov. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV vyzýva, aby sa v rámci medzinárodnej dohody o pilieri 1 v čo najväčšej miere zabránilo príliš zložitým pravidlám a aby sa zameriavala na dosiahnutie transparentnosti, predvídateľnosti a administratívneho zjednodušenia, pričom náklady na dodržiavanie predpisov sa udržia na nízkej úrovni. Príliš zložitý systém by totiž mohol vytvárať príležitosti na obchádzanie novo dohodnutých pravidiel, čím by sa znížila ich efektívnosť. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV zdôrazňuje, že správne navrhnuté medzinárodné právne predpisy o zdaňovaní digitálnych podnikov majú kľúčový význam pri predchádzaní daňovým únikom a obchádzaniu daňových povinností, ako aj pri navrhovaní spravodlivého, stabilného a progresívneho systému zdaňovania. Rovnaké podmienky v oblasti zdaňovania zisku právnických osôb sú kľúčové, lebo v posledných rokoch spoločnosti dokázali využiť osobitné daňové predpisy v niektorých členských štátoch, aby si výrazne znížili efektívnu sadzbu dane. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV sa domnieva, že v riadnom regulačnom rámci zdaňovania digitálneho hospodárstva by sa malo zohľadniť veľké spoliehanie sa na nehmotné aktíva, ktoré priniesla digitalizácia. Tieto aktíva do veľkej miery zvýšili schopnosť spoločností rozvíjať príslušné obchodné činnosti v jurisdikciách, kde nemajú fyzickú prítomnosť. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV poukazuje na to, že digitálne podniky často zneužívajú údaje používateľov na vytváranie hodnoty. Takýto spôsob vytvárania hodnoty nie je zachytený v súčasných daňových systémoch, čím sa vytvára nesúlad medzi vytváraním hodnoty a zdaňovaním. Táto osobitná otázka by sa mala riešiť v pilieri 1. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV opakuje, že je naďalej kľúčové prijať prístup, ktorým sa zabráni rizikám dvojitého zdanenia, ako aj neúmyselnému nezdaneniu v akejkoľvek jurisdikcii a minimalizujú sa náklady na dodržiavanie predpisov pre európske spoločnosti. V tomto ohľade by sa dohodou o pilieri 1 a pravidlami zameranými na jeho transpozíciu mali harmonizovať rôzne iniciatívy, ktoré už členské štáty prijali, aby sa predišlo nesúladu a medzerám v pravidlách. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV úprimne dúfa, že sa čo najskôr podarí dosiahnuť prijateľnú dohodu o pilieri 1 na medzinárodnej úrovni aj na úrovni EÚ, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že finalizácii takejto zásadnej dohody stále bránia určité obmedzenia. |
| --- | --- |

1.12

2.   Základný kontext

| 2.1 | Súčasné medzinárodné pravidlá zdaňovania príjmu podnikov sú založené na zásadách, ktoré boli vypracované začiatkom 20. storočia a odvtedy sa v priebehu času čiastočne prispôsobili. V súčasnom kontexte už nie sú vhodné na svoj účel ani pre globalizované a digitalizované hospodárstvo. To znamená, že daňové príjmy sa medzi krajiny nerozdeľujú spravodlivo a naďalej sa umožňujú škodlivé daňové praktiky na úkor verejných financií a spravodlivej hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vytvorenie primeraných zásad a pravidiel zdaňovania digitálneho hospodárstva sa preto stalo pre Európsku úniu a ďalšie regulačné orgány na celom svete zásadnou úlohou v záujme modernizácie fiškálnych politík a ich prispôsobenia súčasným a budúcim potrebám. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Inkluzívny rámec OECD/G20 pre boj proti narúšaniu základu dane a presunu ziskov sa opiera o dvojpilierové riešenie daňových výziev vyplývajúcich z čoraz digitalizovanejšieho a globalizovanejšieho hospodárstva. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Pilier 1 bude slúžiť na zabezpečenie spravodlivejšieho rozdelenia príjmov a zdaňovacích práv medzi krajinami, pokiaľ ide o najväčšie nadnárodné podniky a najmä digitálne spoločnosti. V rámci tohto piliera sa od nadnárodných podnikov bude hlavne vyžadovať, aby zaplatili časť svojej dane z príjmu tam, kde sa nachádzajú spotrebitelia a používatelia, čím sa vytvorí prepojenie medzi ziskom a miestami, kde sa nachádzajú príslušní používatelia a spotrebitelia. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Dohoda na prerozdelení zisku v rámci piliera 1 zahŕňa zrušenie a pozastavenie platnosti dane z digitálnych služieb a ďalších relevantných podobných opatrení, čím sa ukončí napätie v oblasti obchodu vyplývajúce z nestabilnosti medzinárodného daňového systému. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Cieľom piliera 2 je zabezpečiť, aby veľké nadnárodné spoločnosti, najmä tie digitalizované, platili minimálnu efektívnu sadzbu dane z príjmov právnických osôb vo výške 15 percent, čím sa stanoví regulačný rámec, ktorý dokáže odradiť od presunu zisku a bude vhodný na predchádzanie škodlivej daňovej súťaži medzi jurisdikciami. Takto možno účinne zrušiť obmedzenie súťaže o daň z príjmu právnických osôb, pretože sa dosiahne globálna minimálna sadzba dane z príjmu právnických osôb používaná krajinami na ochranu ich daňových základov. EHSV naliehavo vyzýva všetky členské štáty, aby rýchlo dosiahli politickú dohodu o týchto pravidlách. Ľutuje, že sa ešte nedosiahol konečný konsenzus. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Medzinárodná dohoda o pilieri 2 a inkluzívnom rámci sa dosiahla na fóre OECD/G20 a inštitúcie EÚ sa pustili do ich riadnej transpozície prostredníctvom návrhu smernice, o ktorej sa momentálne rokuje v Rade (1). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Na spoločnom medzinárodnom konsenze v tejto otázke sa ešte pracuje v rámci OECD/G20, ako sa potvrdilo v nedávnej konzultácii OECD o pilieri 1, v ktorej sa zbiera spätná väzba verejnosti k návrhu pravidiel, hoci takéto pravidlá „neodrážajú konsenzus o podstate dokumentu“ (2). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Európska komisia ešte v roku 2018 uverejnila legislatívny návrh o zdaňovaní digitálneho hospodárstva, v súvislosti s ktorým sa nepokročilo hlavne z dôvodu chýbajúceho medzinárodného širokého spoločného konsenzu o pravidlách, ktoré sa majú zaviesť v rámci piliera 1. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Medzičasom inštitúcie EÚ schválili akt o digitálnych trhoch zameraný na reguláciu štruktúry hospodárskej súťaže na digitálnych trhoch. V tejto súvislosti EÚ prijala originálny a komplexný regulačný prístup, ktorý sa odlišuje od prístupov ďalších hlavných obchodných blokov, ako sú USA, Čína a ďalšie rozvíjajúce sa krajiny. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EHSV sa domnieva, že ak EÚ bude nasledovať príklad aktu o digitálnych trhoch, môže zohrávať vedúcu úlohu aj v zdaňovaní digitálneho hospodárstva. Takúto úlohu by však mala zohrávať na základe medzinárodnej dohody, ktorá sa dosiahne v OECD/G20, ako sa už stalo v prípade piliera 2. |
| --- | --- |

2.11

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | EHSV je pevne presvedčený, že v kontexte digitalizácie hospodárstva sa všetky zmeny pravidiel rozdeľovania práv na zdaňovanie ziskov medzi krajinami musia koordinovať na celosvetovej úrovni, aby sa mohli lepšie využiť výhody globalizácie s riadnym a efektívnym celosvetovým riadením a celosvetovo platnými pravidlami. Navrhnuté konkrétne riešenia preto musia byť výsledkom širokej medzinárodnej dohody zahŕňajúcej čo najviac daňových jurisdikcií. Okrem toho by sa mali riadne zohľadniť rozdielne vplyvy a dôsledky nových pravidiel na malé aj väčšie členské štáty. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV oceňuje významný vývoj hospodárstva zapríčinený digitalizáciou a jeho pozitívne účinky na našu spoločnosť, ako aj veľký potenciál digitalizácie pri posilňovaní postavenia daňových orgánov ako nástroja na poskytovanie lepších služieb v záujme štátnych rozpočtov a občanov. EÚ bude musieť pomôcť koordinovať daňové správy členských štátov, aby zvládli nový režim a rýchlo sa meniaci hospodársky kontext. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV súhlasí zo záverom dokumentu Akcia 1 OECD/G20 v oblasti narúšania základu dane a presunu ziskov – záverečná správa z roku 2015, kde sa poznamenáva, že digitálne hospodárstvo čoraz splýva s „hospodárstvom samotným“. Digitalizácia mnohých podnikov v priebehu rokov je pôsobivá a počas nedávnych opatrení na obmedzenie pohybu v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 sa tento proces zrýchlil. Tento trend často vedie k oddeleniu obrovských ziskov digitálnych platforiem od fyzických miest, kde sa nachádzajú príslušní platiaci používatelia a spotrebitelia. V budúcnosti bude tento jav tiež potrebné riešiť v súvislosti s povinnosťami v oblasti sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV navrhuje, aby sa v koordinácii s ďalšími hlavnými obchodnými partnermi a v záujme konsolidácie vnútorného trhu v súlade s článkami 113 až 115 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v EÚ urýchlene zaviedol pilier 1, ako to bolo v prípade druhého piliera po tom, ako sa dosiahne medzinárodná dohoda o pilieri 1 Inkluzívneho rámca OECD/G20, ktorá zabezpečí rovnováhu medzi rôznymi doteraz vyjadrenými postojmi. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV považuje za zásadné, aby sa pilier 1 aj pilier 2 v EÚ zaviedli hneď, ako to bude možné, a s vysokou úrovňou súladu s medzinárodnou dohodou, ktorá bude výsledkom rokovaní v rámci OECD/G20. Obidva piliere by sa mali vnímať ako komplexný a navzájom integrovaný regulačný balík, ktorý treba v celej EÚ rýchlo zaviesť. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EHSV berie na vedomie, že európska legislatívna iniciatíva v oblasti zdaňovania digitálneho hospodárstva by mohla veľmi prospieť vnútornému trhu, čo nepochybne povedie k efektívnejšiemu rámcu v porovnaní so samostatnými iniciatívami jednotlivých štátov. Zavedenie nekoordinovaných a oddelených pravidiel členskými štátmi podľa rôznych zásad a kritérií zdaňovania by viedlo k zvýšenej fragmentácii v celej EÚ, čo by vytvorilo daňovú neistotu a oslabilo konkurencieschopnosť. EHSV podporuje mechanizmus riešenia sporov zameraný na to, aby sa členským štátom umožnilo riešiť spory, ku ktorým môže dôjsť. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Medzinárodná dohoda o pilieri 1 by mala byť zameraná na dosiahnutie efektívneho systému zdaňovania, ktorý je v súlade so zásadami neutrality a rovnakého zaobchádzania a dokáže na jednej strane i) zachovať inovačný potenciál zakotvený v digitálnom hospodárstve a na druhej strane ii) zabezpečiť, aby vysoko digitalizované podniky spravodlivým dielom prispievali do štátnych rozpočtov a k spoločnosti. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV vyzýva, aby sa v medzinárodnej dohode o pilieri 1 v čo najväčšej miere zabránilo príliš zložitým pravidlám a aby sa zameriavala na dosiahnutie transparentnosti, predvídateľnosti a administratívneho zjednodušenia, pričom sa náklady na dodržiavanie predpisov udržia na nízkej úrovni. Príliš zložitý systém by totiž mohol vytvárať príležitosti na obchádzanie novo dohodnutých pravidiel, čím by sa znížila ich efektívnosť. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EHSV zdôrazňuje, že správne navrhnuté medzinárodné právne predpisy o zdaňovaní digitálnych podnikov majú kľúčový význam pri predchádzaní daňovým únikom a obchádzaniu daňových povinností, ako aj pri navrhovaní spravodlivého, stabilného a progresívneho systému zdaňovania. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EHSV zdôrazňuje, že pilierom 2 sa zase účinne zavedú dve vnútroštátne pravidlá, ktoré sa majú uložiť, konkrétnejšie:






  A. | vzájomne prepojené vnútroštátne pravidlá (globálne pravidlá proti narúšaniu základu dane), a to: i) pravidlo zahrnutia príjmov (IIR), ktorým sa materskej spoločnosti ukladá dodatočná daň v súvislosti s nízkym zdaneným príjmom zakladajúceho subjektu; a ii) pravidlo pre nedostatočne zdanené platby (UTPR), ktorým sa odmietajú odpočty alebo sa vyžaduje rovnocenná úprava v rozsahu, v akom nízke daňové príjmy základného subjektu nepodliehajú dani podľa IIR; |
| --- | --- | --- |

3.10

A.

vzájomne prepojené vnútroštátne pravidlá (globálne pravidlá proti narúšaniu základu dane), a to: i) pravidlo zahrnutia príjmov (IIR), ktorým sa materskej spoločnosti ukladá dodatočná daň v súvislosti s nízkym zdaneným príjmom zakladajúceho subjektu; a ii) pravidlo pre nedostatočne zdanené platby (UTPR), ktorým sa odmietajú odpočty alebo sa vyžaduje rovnocenná úprava v rozsahu, v akom nízke daňové príjmy základného subjektu nepodliehajú dani podľa IIR;

| B. | pravidlo založené na zmluve [pravidlo podliehania zdaneniu (STTR)], ktoré umožňuje jurisdikciám pôvodu zaviesť obmedzené zdaňovanie zdrojov na platby určitých prepojených strán podliehajúce dani pod minimálnou sadzbou. |
| --- | --- |

B.

pravidlo založené na zmluve [pravidlo podliehania zdaneniu (STTR)], ktoré umožňuje jurisdikciám pôvodu zaviesť obmedzené zdaňovanie zdrojov na platby určitých prepojených strán podliehajúce dani pod minimálnou sadzbou.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | EHSV zdôrazňuje, že v oblasti zdaňovania ziskov právnických osôb sú kľúčové rovnaké podmienky. V posledných rokoch dokázali niektoré spoločnosti využiť osobitné daňové predpisy v niektorých členských štátoch a znížiť tak svoju efektívnu sadzbu dane. K takémuto výsledku prispela nedostatočná transparentnosť a viacero citlivých prípadov zahŕňalo nadnárodné podniky pôsobiace v oblasti digitálnych služieb. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EHSV sa domnieva, že v riadnom regulačnom rámci zdaňovania digitálneho hospodárstva by sa malo zohľadniť veľké spoliehanie sa na nehmotné aktíva, ktoré priniesla digitalizácia. Tieto aktíva do veľkej miery zvýšili schopnosť spoločností rozvíjať významné obchodné činnosti v jurisdikciách bez toho, aby v nich boli fyzicky prítomné. Súčasné medzinárodné daňové predpisy a zásady by sa mali tomuto novému hospodárskemu kontextu prispôsobiť. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EHSV poukazuje na to, že digitálne podniky sú pri tvorbe obsahu do veľkej miery závislé od nehmotných aktív, a to najmä používaním a zneužívaním údajov používateľov na vytváranie hodnoty. Takýto spôsob vytvárania hodnoty nie je zachytený v súčasných daňových systémoch, čím sa vytvára nesúlad medzi vytváraním hodnoty a zdaňovaním. Táto osobitná otázka by sa mala riešiť v pilieri 1. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV opakuje, že je kľúčové prijať prístup, ktorým sa zabráni rizikám dvojitého zdanenia, ako aj neúmyselnému nezdaneniu v akejkoľvek jurisdikcii a minimalizujú sa náklady na dodržiavanie predpisov pre európske spoločnosti. V tomto ohľade by sa dohodou o pilieri 1 a pravidlami zameranými na jeho transpozíciu mali harmonizovať rôzne iniciatívy, ktoré už členské štáty prijali, pretože tieto rozdiely by mohli viesť k nesúladu a medzerám v pravidlách. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EHSV pripomína, že jedným z kľúčových faktorov podporujúcich a motivujúcich zložité úsilie dosiahnuť celosvetový konsenzus o návrhu piliera 1 OECD je šírenie jednostranných digitálnych daní a súvisiaca možnosť, že viacero jurisdikcií si bude nárokovať práva na zdanenie toho istého zisku rôznymi spôsobmi, ktoré sa niekedy budú prekrývať. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Preto by sa pilierom 1 malo zaistiť zrušenie vnútroštátnych daní z digitálnych služieb a ďalších podobných opatrení pre spoločnosti. Je to zásadné na zabezpečenie konsenzu viacerých dôležitých jurisdikcií o pilieri 1 a na zabránenie tomu, aby boli nové pravidlá v budúcnosti napadnuté ako „diskriminačné“ podľa pravidiel Svetovej obchodnej organizácie (WTO) s nezamýšľaným dôsledkami z pohľadu medzinárodného obchodu. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EHSV úprimne dúfa, že sa čoskoro dosiahne životaschopná dohoda o pilieri 1, a vyjadruje poľutovanie nad pretrvávajúcimi obmedzeniami, ktoré bránia finalizácii tejto dohody. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EHSV sa domnieva, že po zavedení piliera 1 a piliera 2 služby poskytované prostredníctvom platforiem, ktoré využívajú európski spotrebitelia, by sa mali v plnej miere začleniť do systému DPH ako základný prvok riešenia daňových otázok týkajúcich sa digitálneho hospodárstva. Treba poznamenať, že zákazníci služieb digitálnej komunikácie a sociálnych sietí majú zjavne bezplatný prístup k týmto službám, čo vyvoláva otázky v súvislosti s tým, ako by bolo možné rozumne uplatňovať DPH. Príjmy z DPH predstavujú v rozpočte EÚ vlastné zdroje a EHSV sa domnieva, že je dôležité zahrnúť do základu dane aj digitálne služby. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EHSV považuje za nevyhnutné dosiahnuť primeranú rovnováhu medzi prerozdeľovaním daní zo ziskov právnických osôb medzi krajiny, ktoré sú čistými vývozcami, a krajiny, ktoré sú čistými dovozcami, ako aj medzi krajinu výrobcu a krajiny spotrebiteľa, aby sa okrem iného neohrozila možnosť jednotlivých štátov dosahovať svoje sociálne a environmentálne ciele. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EHSV konštatuje, že digitalizácia je nielen náročná, ale aj vytvára príležitosti pre daňové správy. Veľké množstvo údajov tretích strán dostupných pre daňové správy umožňuje väčšiu automatizáciu vykazovania, čím sa obom stranám ušetrí čas aj peniaze. Zber údajov sa môže použiť aj na riešenie problému nedostatočného vykazovania, únikov alebo podvodov. Príjmy niektorých krajín z DPH sa už výrazne zvýšili v dôsledku toho, že viaceré daňové správy používajú softvérové riešenia na zaznamenávanie údajov o predaji v čase zdaniteľného plnenia, ktoré možno zaslať priamo daňovým správam. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Napokon EHSV upozorňuje na svoje stanovisko Balík právnych predpisov proti praniu špinavých peňazí (3), ako aj na obe svoje stanoviská týkajúce sa boja proti obchádzaniu daňových povinností: Zdaňovanie podnikov v 21. storočí (4) a Boj proti využívaniu schránkových subjektov (5), ktoré obsahujú podrobnejšiu analýzu konkrétnych problémov. |
| --- | --- |

4.11

V Bruseli 13. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Pozri stanovisko EHSV na tému Minimálne efektívne zdaňovanie spoločností (Ú. v. EÚ C 290, 29.7.2022, s. 52).

1

Minimálne efektívne zdaňovanie spoločností

(2)  Konzultácia OECD o návrhu pravidiel pre nexus a zdroje príjmov podľa piliera 1 – Suma A, 4. február 2022.

2

(3)  Stanovisko EHSV na tému Balík právnych predpisov proti praniu špinavých peňazí (Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 89).

3

Balík právnych predpisov proti praniu špinavých peňazí

(4)  Stanovisko EHSV na tému Zdaňovanie podnikov v 21. storočí (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 40).

4

Zdaňovanie podnikov v 21. storočí

(5)  Stanovisko EHSV na tému Boj proti využívaniu schránkových subjektov (Ú. v. EÚ C 290, 29.07.2022, s. 45).

5

Boj proti využívaniu schránkových subjektov

---

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/63

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Rodová rovnosť

(prieskumné stanovisko na žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ)

(2022/C 443/09)

| Spravodajkyňa: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Milena ANGELOVA

| Žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ | 26. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 22. 6. 2022 |
| Prijaté v pléne | 13. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 194/13/13 |

Žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ

26. 1. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

22. 6. 2022

Prijaté v pléne

13. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

194/13/13

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) zdôrazňuje, že úspešné posilňovanie rodovej rovnosti udržateľným spôsobom spočíva v budovaní celoživotnej kultúry rodovej rovnosti, ktorá prechádza celým životným cyklom a poskytuje opatrenia prispôsobené špecifickým charakteristikám a potrebám každej etapy života. Keďže ide o kultúru, nemožno ju dosiahnuť len prostredníctvom jednotlivých politík a opatrení, ale vyžaduje si uznanie, zodpovednosť a neprestajnú angažovanosť všetkých subjektov spoločnosti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Celoživotná kultúra rodovej rovnosti sa musí pestovať už od raného detstva tým, že pôjdeme príkladom pre deti v rodine a budeme pokračovať v škôlkach a na všetkých školských stupňoch. EHSV vyzýva členské štáty, aby prostredníctvom svojej vzdelávacej politiky posilnili rodovo neutrálne vyučovanie, pokiaľ ide o znalosti a sociálne zručnosti, ako aj vzdelávacie kontexty bez rodových stereotypov. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Na to, aby celoživotná kultúra rodovej rovnosti pretrvala aj naďalej, je potrebné podporovať rodovú rovnosť vo všetkých hospodárskych a spoločenských činnostiach vrátane podnikov, verejných služieb a politického života. EHSV sa domnieva, že systematické udržiavanie rodovej rovnosti v rôznych kontextoch je nevyhnutným prostriedkom na dosiahnutie pokroku. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV odporúča, aby členské štáty s podporou Komisie a EHSV a spolu so sociálnymi partnermi a príslušnými organizáciami občianskej spoločnosti spustili rozsiahlu kampaň na zvyšovanie povedomia a informačnú kampaň na podporu celoživotnej kultúry rodovej rovnosti. Osobitná pozornosť by sa mala venovať ústrednej úlohe tradičných aj sociálnych médií ako platforiem na formovanie postojov. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kampaň by mala upriamiť pozornosť činiteľov s rozhodovacou právomocou na stav a pokrok v oblasti rodovej rovnosti v dotknutých členských štátoch a povzbudiť členské štáty, aby sa navzájom inšpirovali a vymieňali si osvedčené postupy. Politické subjekty, činitelia s rozhodovacou právomocou a verejné organizácie by takisto mali ísť príkladom pri posilňovaní rodovej rovnosti vo svojich vlastných aktivitách. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Rodová rovnosť z hľadiska účasti na politickom rozhodovaní na vnútroštátnej, regionálnej a komunálnej úrovni je kľúčová vzhľadom na významný vplyv politických rozhodnutí na životy občanov. Zvýšenie podielu žien v politike na všetkých úrovniach si vyžaduje posilnenie informovanosti voličov, ako aj strán nominujúcich kandidátov, a podporu kultúry, ktorá podporuje ženy a umožňuje im aktívne sa zúčastňovať na politickom živote. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Keďže na posilnenie rodovej rovnosti sa musia zaviesť opatrenia vo viacerých oblastiach politiky, EHSV opakuje svoju výzvu politikom na všetkých úrovniach, aby dodržiavali zásadu uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti a zahrnuli aspekt rodovej rovnosti do všetkých rozhodnutí, ako aj rozhodnutí o rozpočtovaní, investíciách a financovaní vrátane verejného obstarávania. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Vzhľadom na problémy spôsobené starnutím obyvateľstva a potrebu zabezpečenia kvalifikovanej pracovnej sily je inkluzívnosť trhov práce čoraz dôležitejšia. Preto je nevyhnutné odstrániť akékoľvek prekážky a poskytnúť stimuly pre celkovú účasť žien na trhu práce bez ohľadu na povolanie, úlohy alebo vek. Pri posilňovaní rodovej rovnosti zohrávajú úlohu napríklad pružné formy organizácie práce, rodičovské dovolenky a zdaňovanie a iné druhy stimulov. Okrem legislatívnych rámcov by sa mali stanoviť praktické postupy využitím možností kolektívneho vyjednávania medzi sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Keďže obnova po pandémii sa musí uskutočniť v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, kompetencie v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky (STEM) sú čoraz dôležitejšie. Z hľadiska rodovej rovnosti a prevencie segregácie je dôležité motivovať dievčatá, aby študovali viac predmetov v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky, a zároveň pritiahnuť viac chlapcov, aby študovali opatrovateľské a vzdelávacie povolania a uchádzali sa o ne. Tieto aspekty by mali byť začlenené do poradenstva pre voľbu povolania a udržanie zamestnancov. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV považuje za nevyhnutné podporovať vedúce postavenie žien v podnikoch, verejných organizáciách a organizáciách sociálnych partnerov. Vyzýva členské štáty, obchodné organizácie a sociálnych partnerov, aby spustili programy odbornej prípravy a mentorstva zamerané na ženy vo vedení a kandidátky na riaditeľky vo verejných organizáciách alebo na pozície v správnych radách a riadiacich pozíciách v podnikoch, odborových zväzoch a súkromných organizáciách. Zároveň víta politickú dohodu, ktorú nedávno dosiahli Európsky parlament a Rada o smernici o zlepšení rodovej vyváženosti medzi nevýkonnými riadiacimi pracovníkmi spoločností kótovaných na burze a vyzýva inštitúcie EÚ, aby bezodkladne pristúpili k jej rýchlemu a efektívnemu zavádzaniu do praxe. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Treba takisto odstrániť všetky prekážky pre podnikanie žien. Keďže prístup k financiám je nevyhnutným predpokladom podnikania, musí sa zabezpečiť rovnaký prístup žien k súkromnému aj verejnému financovaniu. EHSV takisto vyzýva členské štáty, aby nasmerovali primerané verejné investície do projektov, ktoré posilňujú rodovú rovnosť, a to aj do digitálnej infraštruktúry a infraštruktúry v oblasti starostlivosti. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV žiada, aby sa pri riešení otázky ukrajinských utečencov venovala náležitá pozornosť rodovej rovnosti. Týka sa to podpory prístupu detí k starostlivosti a školskému vzdelávaniu, integrácie žien do trhov práce prostredníctvom kvalitných pracovných miest a prístupu k službám v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia. |
| --- | --- |

1.12

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | Toto stanovisko je odpoveďou na žiadosť českého predsedníctva preskúmať pokrok v oblasti rodovej rovnosti a nástroje a opatrenia na jej posilnenie z viacerých hľadísk, ako je situácia po pandémii, obnova a zamestnanosť, posilnenie postavenia mladých ľudí, vzdelávanie a zručnosti, podnikanie a vedenie spoločností, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom, ako aj problém migrácie a utečencov, a to aj v dôsledku vojny na Ukrajine. Tieto otázky sa už riešili v predchádzajúcich stanoviskách EHSV a mnohé ďalšie aspekty rodovej rovnosti sú tiež predmetom iných stanovísk EHSV (1), ktoré sa týkajú otázok súvisiacich napr. s pracovnými podmienkami a platmi, infraštruktúrou v oblasti starostlivosti, chudobou a energetickou chudobou a rodovo motivovaným násilím |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Hlavnou príčinou opomínania niektorých skupín je zakorenená diskriminácia vrátane rodovej diskriminácie. EHSV zdôrazňuje, že rodová rovnosť je zakotvená v hodnotách EÚ (2) a odstránenie nerovností a podpora rovnosti medzi mužmi a ženami si vyžaduje holistický a horizontálny prístup. Úspešné posilňovanie rodovej rovnosti udržateľným spôsobom spočíva vo vytváraní celoživotnej kultúry rodovej rovnosti, ktorá prechádza celým životným cyklom a poskytuje opatrenia prispôsobené špecifickým charakteristikám a potrebám každej etapy života. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Celoživotná kultúra rodovej rovnosti sa musí pestovať už od raného detstva prostredníctvom poskytovania vhodných príkladov deťom v rodine, zabezpečenia rovnakých práv a povinností každého člena rodiny, prejavovania tolerantného správania ako normy a rešpektovania súkromného priestoru a času každej osoby. Malo by sa vyhnúť všetkým predsudkom týkajúcim sa rozdelenia činností, úloh a práce v rodine na „ženské“ a „mužské“, ako aj ukazovať a učiť akékoľvek iné typy nerovnakého správania. Táto kultúra sa dosiahne na základe učenia sa praxou a začína sa už pri starostlivosti o dojčatá a malé deti rovnakým dielom a striedaním obidvoch rodičov – podporným spôsobom, aby si obaja mohli zachovať svoje príslušné práva na súkromie, prácu a odpočinok. EHSV vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby vyvinuli maximálne úsilie s cieľom podporiť oboch rodičov, aby mohli zosúladiť svoj súkromný a pracovný život, a poskytnúť rodinám vhodné možnosti. V tejto súvislosti je mimoriadne dôležité účinné vykonávanie smernice o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom a zabezpečenie prístupného a cenovo dostupného vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Integrácia detí do spoločnosti sa začína hneď, ako začnú chodiť do jaslí a následne do škôlky. Preto tieto druhy zariadení starostlivosti musia do veľkej miery vyučovať a vzdelávať v oblasti celoživotnej kultúry rodovej rovnosti. Jednoduchý fakt, že mnohé z týchto zariadení zamestnávajú prevažne ženy, umocňuje stereotyp alebo presvedčenie, že výchova detí a starostlivosť o ne je úlohou žien. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ďalším kľúčovým krokom je poskytnúť mladým ľuďom počas školskej dochádzky rodovo neutrálne vyučovanie a vzdelávacie kontexty bez rodových stereotypov. V mnohých členských štátoch sa ich význam podceňuje. Napríklad rozvoj záujmu detí o predmety v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky na základe toho, ako ich mozgy reagujú a nie na základe pohlavia, je kľúčom k tomu, aby sa zabezpečilo, že ich talent a potenciál bude plne stimulovaný, rozvíjaný a využitý v prospech neskorších štádií ich života. Okrem vedomostného aspektu je rovnako dôležité zabezpečiť, aby deti a mladí ľudia získavali sociálne a iné potrebné zručnosti a rozvíjali emocionálnu inteligenciu rodovo neutrálnym spôsobom, bez vnucovania akéhokoľvek stereotypného zaradenia alebo predsudkov. Zároveň je potrebné vymaniť sa z rodovo motivovaných stereotypov týkajúcich sa vzhľadu. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Posilňovanie sebaúcty a sebadôvery detí a mladých ľudí je základnou hnacou silou celoživotnej kultúry rodovej rovnosti a v najlepšom prípade môže docieliť pozitívny prístup ako základ pre vnímanie a realizáciu rovnosti po zvyšok ich života. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Poskytovanie poradenstva pre voľbu povolania, ktoré rešpektuje rodovú rovnosť, zohráva dôležitú úlohu pri posilňovaní rodovej rovnosti, podpore rozvoja kariéry a predchádzaní segregácii, pokiaľ ide o štúdium a povolania. Je dôležité motivovať dievčatá k štúdiu predmetov v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky, no takisto dôležité je pritiahnuť viac chlapcov, aby študovali opatrovateľské a vzdelávacie povolania a uchádzali sa o ne, najmä vzhľadom na rastúce potreby starnúceho obyvateľstva (3). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Na udržanie celoživotnej kultúry rodovej rovnosti počas celej dospelosti je potrebné podporovať rodovú rovnosť v rodinnom živote, ako aj vo všetkých hospodárskych a spoločenských činnostiach vrátane podnikov, verejných služieb a politického života. Keďže ide o kultúru, nemožno ju dosiahnuť prostredníctvom jednotlivých politík a opatrení, ale vyžaduje si uznanie, zodpovednosť a neprestajnú angažovanosť všetkých subjektov spoločnosti. Prístup Švédska, kde sa vláda vyhlásila za feministickú vládu, je jedným z príkladov, ako zabezpečiť, aby sa znalosti a skúsenosti mužov aj žien využívali na podporu pokroku vo všetkých aspektoch spoločnosti (4). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EHSV sa domnieva, že systematické udržiavanie rodovej rovnosti v rôznych kontextoch pri vytvorení adekvátneho právneho a politického rámca je nevyhnutným prostriedkom na dosiahnutie pokroku. EHSV odporúča, aby členské štáty s podporou Komisie, Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a spolu so sociálnymi partnermi a príslušnými organizáciami občianskej spoločnosti spustili rozsiahlu kampaň na zvyšovanie povedomia a informačnú kampaň na podporu celoživotnej kultúry rodovej rovnosti. Osobitná pozornosť by sa mala venovať ústrednej úlohe tradičných aj sociálnych médií ako platforiem na formovanie postojov, napríklad prostredníctvom reklamy. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Kampaň by mala upriamiť pozornosť činiteľov s rozhodovacou právomocou na stav a pokrok v oblasti rodovej rovnosti v dotknutých členských štátoch, meranú napríklad indexom rodovej rovnosti. Mala by takisto povzbudiť členské štáty, aby sa navzájom inšpirovali a vymieňali si osvedčené postupy. Verejné administratívy a organizácie by takisto mali ísť príkladom pri posilňovaní rodovej rovnosti vo svojich vlastných činnostiach. Ako osvedčený postup EHSV odporúča, aby títo aktéri – ako aj odborové zväzy, organizácie zamestnávateľov a občianskej spoločnosti – zverejňovali informácie o stave v oblasti rodovej rovnováhy vo svojich riadiacich a dozorných radách. Aby sa dosiahlo pozitívne vnímanie v celej spoločnosti, kampaň by mala osloviť najmä mužov a chlapcov presvedčivými odkazmi o výhodách rodovej rovnosti. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Rodová rovnosť z hľadiska účasti na politickom rozhodovaní na vnútroštátnej, regionálnej a komunálnej úrovni je kľúčová vzhľadom na významný vplyv politických rozhodnutí na životy občanov. Na zvýšenie podielu žien v politike je potrebné posilnenie informovanosti voličov, ako aj strán nominujúcich kandidátov. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Keďže na posilnenie rodovej rovnosti sa musia zaviesť opatrenia vo viacerých oblastiach politiky, EHSV opakuje svoju výzvu politikom na príslušných úrovniach, aby dodržiavali zásadu uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti a zahrnuli aspekt rodovej rovnosti do všetkých rozhodnutí vrátane rozhodnutí o rozpočtovaní, investíciách a financovaní, ako aj do oblasti verejného obstarávania. Začleňovanie hľadiska rodovej rovnosti je tiež potrebné riadne monitorovať a hodnotiť. Zároveň je potrebný holistický prístup k rodovej rovnosti s osobitným dôrazom na situácie, v ktorých sa rodové hľadisko prelína napríklad so zdravotným postihnutím, etnickým pôvodom, situáciou osamelého rodiča, sociálno-ekonomickým postavením, vekom alebo sexuálnou orientáciou. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | EHSV nabáda všetky inštitúcie EÚ, členské štáty a zainteresované strany, aby aktívne využívali cennú prácu Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť (EIGE), napríklad pokiaľ ide o údaje a štatistiky rozčlenené podľa pohlavia. EHSV chce tiež zdôrazniť význam aktívneho zapájania sociálnych partnerov, pokiaľ ide o podporu rodovej rovnosti, pretože je v mnohých ohľadoch priamo spojená s trhom práce a pracovnými podmienkami. Kolektívne vyjednávanie je kľúčovým nástrojom na dosiahnutie rodovej rovnosti vo svete práce. Takisto je dôležité využiť EHSV ako aktívnu platformu na podporu celoživotnej kultúry rodovej rovnosti. |
| --- | --- |

2.13

3.   Konkrétne pripomienky – zamestnanosť v rámci obnovy po pandémii

| 3.1 | Hoci pandémia COVID-19 postihla ženy aj mužov, jej vplyv bol odlišný a vplyv krízy ohrozuje pokrok, ktorý členské štáty za posledné desaťročie dosiahli v oblasti znižovania rodových nerovností. Okrem toho, že pandémia ovplyvnila rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom, ešte viac postihla ženy v dôsledku straty zamestnania alebo dočasnej nezamestnanosti, keďže zasiahla najmä odvetvia, v ktorých pracujú najmä ženy (5). Ženy podnikateľky museli ukončiť podnikanie v dôsledku pandémie omnoho častejšie ako muži podnikatelia. Najväčší rodový rozdiel bol zaznamenaný v Európe a Severnej Amerike, kde bol podiel žien, ktoré ukončili podnikanie o 50 % vyšší ako mužov (6). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Z hľadiska rodovej rovnosti a rozmanitosti je kľúčovou výzvou v obnove po pandémii zabezpečiť, aby národné plány podpory obnovy a odolnosti zohľadňovali rodové hľadisko a zahŕňali cielené opatrenia na zlepšenie rodovej rovnosti na trhu práce. Opatrenia by sa mali zamerať aj na vytvorenie vhodných podmienok pre podnikanie a obchodovanie vrátane podporného fiškálneho rámca a odstránenie prekážok pre podnikanie žien. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Potreba odstrániť prekážky a poskytnúť stimuly sa vzťahuje na celkovú účasť žien na trhu práce bez ohľadu na povolanie a úlohy. Platí to aj pre ženy všetkých vekových kategórií. Hoci je kľúčové zapojiť mladých ľudí do trhu práce poskytovaním kvalitných pracovných príležitostí, je takisto dôležité poskytnúť príležitosti starším osobám, aby prispeli náležitým spôsobom (7). Vzhľadom na problémy spôsobené starnutím obyvateľstva a zhoršujúcim sa nedostatkom kvalifikovanej pracovnej sily v niektorých odvetviach je inkluzívnosť trhov práce čoraz dôležitejšia aj z makroekonomického hľadiska. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV zdôrazňuje potrebu ambicióznej a účinnej transpozície smernice o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom. Praktické postupy na podporu a uľahčenie lepšej rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom rodičov sa stanovia v procese kolektívneho vyjednávania, ktoré je správnym nástrojom na zabezpečenie najlepších riešení a postupov pri zohľadnení záujmov pracovníkov a podnikov. Spolu s pružnými formami organizácie práce a flexibilnými platenými rodičovskými dovolenkami zohrávajú úlohu pri posilňovaní rodovej rovnosti aj zdaňovanie a iné stimuly pre ženy, aby zostali na trhu práce. Najmä v prvých mesiacoch by primeraná finančná odmena za otcovskú dovolenku motivovala otcov, aby čerpali dlhšiu dovolenku, čo by im pomohlo nadviazať užší vzťah s dieťaťom a matke umožnilo zotaviť sa a zlepšiť rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom. Oddelené zdaňovanie príjmov manželov prispieva k podpore oboch rodičov, aby boli aktívni na trhu práce. Zároveň si treba uvedomiť, že opatrenia, ktoré umožňujú a podporujú výkon práce, prispievajú aj k dôstojnejším dôchodkom. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Hoci sa účasť žien na trhu práce v poslednom desaťročí zvýšila, stále existuje jasná rodová segregácia (8). Nerovnosti v prístupe k vzdelaniu a ekonomickým príležitostiam pre ženy pretrvávajú, hoci Európa má najnižšiu mieru nerovnosti v porovnaní s inými časťami sveta, s určitými rozdielmi medzi západnou a východnou Európou (9). EHSV tiež požadoval urýchlené opatrenia na odstránenie rozdielov v odmeňovaní a dôchodkoch medzi ženami a mužmi vo všetkých oblastiach a sektoroch, najmä prostredníctvom záväzných opatrení týkajúcich sa transparentnosti odmeňovania (10), a zdôrazňuje, že rozdiely medzi mužmi a ženami sa ešte prehlbujú, pričom ženy sú obzvlášť zraniteľné. |
| --- | --- |

3.5

Kultúrny kontext a tradičné stereotypy zároveň ovplyvňujú ženy pri výbere povolania. Omnoho viac žien ako mužov pracuje napríklad v školstve, zdravotníctve, opatrovateľstve a sociálnom sektore, zatiaľ čo muži majú prevahu v sektoroch ako stavebníctvo a ťažký priemysel.

| 3.6 | Pri presadzovaní rodovej rovnosti ako súčasti inkluzívneho a udržateľného programu priemyselného rozvoja je potrebné zamerať úsilie nielen na posilnenie konkurencieschopnosti hospodárskych odvetví, v ktorých už ženy pracujú vo veľkom počte, ale aj na to, aby im bolo umožnené zapájať sa do nových odvetví a úloh. Začlenenie žien do nových odvetví a povolaní, z ktorých boli predtým vylúčené, zase umožní rozvíjajúcim sa odvetviam prosperovať vďaka plnému využívaniu bohatších a rôznorodejších súborov zručností. Ponuka kvalitných pracovných miest je nevyhnutná na zabezpečenie toho, aby v týchto nových odvetviach nepretrvávali existujúce rodové nerovnosti. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Rodová segregácia je viditeľná aj vo vzdelávaní. Zatiaľ čo ženy ukončia vysokoškolské vzdelanie a zúčastňujú sa na celoživotnom vzdelávaní, uprednostňujú iné predmety pred vedou, technológiou, inžinierstvom a matematikou. Vzhľadom na to, že obnova po pandémii sa musí uskutočniť v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, kompetencie v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu. Okrem toho majú zásadný význam emocionálne zručnosti (t. j. osobné a sociálne) spolu s funkčnými kompetenciami, pretože tvoria základ pre posilnenie odolnosti, duševnú silu, zvládanie konfliktov, spoluprácu a komunikáciu založenú na faktoch. V budúcnosti sa bude treba určite zamerať na racionálnu a emocionálnu inteligenciu. Celoživotná kultúra rodovej rovnosti musí zahŕňať emocionálne vzdelávanie, keďže na Svetovom ekonomickom fóre 2021 sa uviedlo, že medzi sedem najdôležitejších ľudských zručností patrí tvorivosť, emocionálna inteligencia a riešenie zložitých problémov (11). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | V súvislosti s digitálnou transformáciou je možné vidieť jasnú rodovú segregáciu vo vzdelávaní a na trhu práce z hľadiska rozdelenia absolventov IKT, špecialistov v oblasti IKT a vedcov a inžinierov v sektoroch moderných technológií. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Povzbudzovanie záujmu dievčat o vedu, technológie, inžinierstvo a matematiku je kľúčové pre ich úspešné začlenenie do povolaní budúcnosti. Okrem toho sú potrebné cielené opatrenia a rozvojové programy, ktoré pomôžu prilákať ich k práci v oblasti vedy, technológií, inžinierstva a matematiky a tiež ich tam udržať. O desať rokov si deväť z desiatich pracovných miest bude vyžadovať digitálne zručnosti (12). V pracovnej oblasti sa v budúcnosti dopyt posunie smerom k odborníkom v oblasti technológií, ako sú počítačoví inžinieri a špecialisti v oblasti IKT. Ženy tvoria 65 % európskych zamestnancov, ale predstavujú len 17 % európskej pracovnej sily v oblasti IKT, pričom do roku 2026 by 57 % pracovných miest, ktoré majú byť nahradené technológiami, patrilo ženám (13). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Zapojenie žien do vývoja umelej inteligencie je nevyhnutné aj preto, aby sa predišlo algoritmom, ktoré sú založené na skreslených údajoch o realite, a teda poskytujú neobjektívne výsledky. V tejto oblasti je potrebný aj prierezový prístup. Okrem toho, keďže prístup k vysokorýchlostnému pripojeniu a digitálnym zručnostiam tvoria nevyhnutný základ na úspešnú digitálnu transformáciu, mali by byť dostupné a prístupné pre všetkých bez ohľadu na rod, vek, zdravotné postihnutie, sociálno-ekonomické zázemie alebo geografickú polohu. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Nedostatočné zastúpenie žien v oblasti technológie je problematické aj z hľadiska zelenej transformácie, keďže riešenie zmeny klímy a environmentálnych problémov si vyžaduje vývoj a zavádzanie mnohých druhov technologických riešení. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Aj keď digitálne aj zelené zručnosti treba považovať za neoddeliteľnú súčasť každého povolania, majú potenciál pritiahnuť mladých ľudí viac ako starších pracovníkov. Zároveň je jasný rozdiel medzi zručnosťami v oblasti IKT súvisiacimi s prácou, ktoré zahŕňajú správu údajov a DTP služby, a digitálnou gramotnosťou, ktorá sa bežne spája s mladými ľuďmi a činnosťami, ako je posielanie správ a rekreačné používanie internetu. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Okrem kompetencií v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky je takisto dôležité povzbudzovať dievčatá, aby študovali ekonomické a manažérske predmety, aby sa pripravili na vedúce pozície. Dôležité je usmerňovať ich pri získavaní podnikateľských zručností a zručností v oblasti riadenia rizík a posilňovať ich sebadôveru s cieľom predchádzať „syndrómu podvodníka“ a bojovať proti nemu (14). Pokiaľ ide o stresovú typológiu žien, zdá sa, že v stresových situáciách reagujú skôr introvertne a nie extrovertne. Ženy preto nevyhľadávajú exponované pozície, pretože sa boja negatívnych pripomienok iných osôb, ktoré si berú osobne, necítia sa kvalifikované, ak (nadmerne) nespĺňajú všetky špecifikácie uvedené v opise práce, a nechcú byť prijímané na základe kvót pre ženy. Často to súvisí s (nevedomým) presvedčením a obavami. Zatiaľ čo na zlepšenie zručností a kompetencií sú potrebné praktické opatrenia na úrovni vyučovacích a vzdelávacích metód a poradenstva pre voľbu povolania, tieto ciele by mali byť spojené aj so všeobecným programom zvyšovania informovanosti o celoživotnej kultúre rodovej rovnosti. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Jedným špecifickým aspektom, ktorý treba riešiť, sú rodové stereotypy v zdravotníctve v dôsledku nedostatku výskumu, vzdelávania zameraného na mužov, nesprávnej diagnózy a nedostatočnej liečby. Neznalosť pohlavných a rodových rozdielov v rámci jednotlivých medicínskych odborov ľahko vedie k nesprávnej diagnóze alebo liečbe, pretože ženské symptómy sa líšia od mužských, alebo pretože dávkovanie liekov je založené na klinických skúškach, ktoré sa vykonávajú najmä na mužoch. Chýba aj výskum špecifických stavov u žien, ako je endometrióza a menopauza, a údaje vo výskume rozčlenené podľa pohlavia, čo sťažuje pochopenie mechanizmov stojacich za zdravotnými problémami a bráni pokusom nájsť vhodnú odpoveď, napríklad pokiaľ ide o vyššie riziko, že sa u žien rozvinie dlhotrvajúci COVID-19. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EHSV zdôrazňuje, že vo všetkých európskych zdravotných a farmaceutických stratégiách treba brať do úvahy rodové stereotypy a rozdiely na základe pohlavia a rodu a riešiť ich, aby sa predišlo negatívnemu vplyvu neobjektívnej medicíny na účasť žien na trhu práce. Okrem toho sa musí v plnej miere rešpektovať právo žien samostatne prijímať rozhodnutia o svojom vlastnom tele. |
| --- | --- |

3.15

4.   Konkrétne pripomienky – rovnováha medzi pracovným a súkromným životom

| 4.1 | Rodová rovnosť z hľadiska rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom je veľmi dôležitá pre hospodárstvo a spoločnosť, pretože úzko súvisí s dobrými životnými podmienkami, celkovou zamestnanosťou a účasťou na trhu práce, ako aj s kariérou a pozíciami vo verejnom aj v súkromnom sektore. Týka sa to rôznych úloh a zodpovedností v podnikoch, administratíve a politickom rozhodovaní. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom predstavuje pre ženy väčšiu výzvu ako pre mužov, pretože ženy majú väčší podiel na neplatených domácich prácach a opatrovateľských povinnostiach. Podľa indexu rodovej rovnosti (15) (16) sa od roku 2010 znížilo hodnotenie EÚ v oblasti času, ktorý meria rozdelenie domácich prác a opatrovateľských povinností. Výrazné rozdiely medzi členskými štátmi odzrkadľujú rozdiely v národných systémoch a rodinných kultúrach. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Pandémia zvýšila tlak na rodiny, pokiaľ ide o rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom. Týka sa to najmä žien a osamelých matiek, pričom pokiaľ ide o starostlivosť o deti, existujú náznaky užšieho rodového rozdielu v dôsledku práce na diaľku obidvoch rodičov (17). Práca na diaľku môže poskytnúť mnoho príležitostí, ako prispieť k rodovej rovnosti a lepšia koordinácia môže byť prínosom. EHSV však tiež upozornil na potrebu zabrániť tomu, aby práca na diaľku ďalej prehlbovala nerovnomerné rozdelenie domácich prác medzi ženami a mužmi (18). Pandémia ovplyvnila rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom žien na rôznych pozíciách vrátane podnikateliek, manažérok a zamestnankýň. Netreba zabúdať na to, že ženy majú často odlišný pocit zodpovednosti, pokiaľ ide o „starostlivosť o ostatných“. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Mnohé faktory súvisiace s rodovou rovnosťou závisia od vnútroštátnej sociálnej infraštruktúry, ktorá zohráva dôležitú úlohu pri zabezpečovaní vyššej účasti na trhu práce a lepšej rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom. Medzi najbežnejšie systémy patria systém starostlivosti, rodičovská dovolenka, školský systém a opatrenia v oblasti zamestnanosti. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EHSV opakovane poukazuje na svoje predchádzajúce návrhy (19) a považuje za dôležité, aby členské štáty účinne a včas vykonali smernicu o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom a poskytli rodinám vhodné a rovnocennejšie možnosti vrátane podpory lepšie platenej rodičovskej dovolenky pre oboch rodičov. Pri vykonávaní smernice sa zároveň musia zohľadňovať potreby podnikov, najmä MSP. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné, aby členské štáty investovali do rôznych infraštruktúr starostlivosti vrátane starostlivosti o deti, mimoškolskej starostlivosti, starostlivosti o staršie osoby a starostlivosti o osoby so zdravotným postihnutím, a tým zabezpečili ich prístupnosť a cenovú dostupnosť pre všetkých. EHSV vyzýva členské štáty, aby spolu so sociálnymi partnermi vypracovali vhodné nástroje, ktoré pomôžu rodinám získať jednoduchý a účinný prístup k podporným službám a službám v oblasti starostlivosti. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Okrem toho je na všetkých úrovniach potrebné prijať nový spôsob zmýšľania, aby sa zlepšila rodová rovnosť, pokiaľ ide o rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom. V tejto súvislosti je kľúčové obmedziť a prelomiť stereotypné myslenie, pokiaľ ide o úlohy v rámci rodiny, ako aj postupy zamestnávania, ktoré podporujú rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom žien aj mužov. |
| --- | --- |

4.7

5.   Konkrétne pripomienky – vedúce pozície

| 5.1 | Zatiaľ čo rodovú rovnosť a nediskrimináciu v práci zabezpečujú právne predpisy, rovnaká účasť žien a mužov na vedení podnikov je podporovaná nielen poskytovaním rovnakých príležitostí, ale aj širšími ekonomickými a spoločenskými výhodami, ktoré prináša prostredníctvom rozvoja širších perspektív, kreativity a konkurencieschopnosti (20). Je v záujme spoločností, aby využívali vysokoškolské vzdelanie a talent žien podporou ich zastúpenia v správnych radách a na iných vedúcich pozíciách. To si vyžaduje, aby sa správne chápali výhody rozmanitosti, ako aj negatívny vplyv na jednotlivcov a celú spoločnosť, ak sa táto rozmanitosť nepodporí vo všetkých oblastiach. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Priestor na zlepšenie je stále veľký, no najväčší pokrok v hodnotení indexu rodovej rovnosti EÚ od roku 2010 sa dosiahol v oblasti moci, v ktorej sa meria pokrok v politickom a ekonomickom rozhodovaní. Najvýraznejším zlepšením bola zvýšená prítomnosť žien v správnych radách najväčších kótovaných spoločností. To vysvetľuje väčšinu celkového nárastu skóre indexu (21). |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Prostriedky na zvýšenie rodovej rozmanitosti v správnych radách spoločností sa v jednotlivých členských štátoch líšia (22) a existujú jasné rozdiely, pokiaľ ide o súčasnú situáciu a pokrok dosiahnutý za uplynulé obdobie. Niektoré členské štáty prijali povinné vnútroštátne kvóty pre veľké kótované spoločnosti s kvótami v rozsahu od 25 % do 40 % (23). Na druhej strane, mnohé členské štáty prekračujú priemer EÚ alebo dosiahli výrazný pokrok bez kvót, pričom sa spoliehajú na samoreguláciu. Vo Francúzsku, kde boli právne predpisy zavedené v roku 2011, viac ako 40 % členov správnych rád tvoria ženy a osem krajín prekročilo úroveň jednej tretiny. Zároveň existuje niekoľko členských štátov s podielom nižším ako 10 %. Priemerný podiel v EÚ je približne 30 %. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Rozdiely sa týkajú aj jednotlivých spoločností. Zatiaľ čo najvýznamnejšie spoločnosti preukázali značný pokrok, na spodnom konci poradia spoločností je vidieť menej zmien (24). Za zmienku takisto stojí, že hoci sú členmi správnej rady často výkonní lídri, zdá sa, že krajiny, ktoré dosahujú najlepšie výsledky z hľadiska podielu žien zastávajúcich pozície generálnych riaditeliek vo veľkých spoločnostiach, nie sú rovnaké ako tie, ktoré dosahujú najlepšie výsledky z hľadiska členov správnych rád spoločností (25). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Zdá sa teda, že pre rozdiely medzi členskými štátmi neexistuje jediné vysvetlenie. Možno to očakávať, keďže rozdiely vo vnútroštátnych tradíciách a kultúrach zohrávajú významnú úlohu pri rozvoji rodovej rovnosti. Veľmi dôležitá je podpora pozitívneho rozvoja, výmena najlepších postupov a poučenie sa zo skúseností iných. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EHSV takisto opakuje svoje závery a odporúčania v tejto oblasti (26) a víta politickú dohodu, ktorú nedávno dosiahli Európsky parlament a Rada o smernici o zlepšení rodovej vyváženosti medzi nevýkonnými riadiacimi pracovníkmi spoločností kótovaných na burze, ktorú Komisia navrhla v roku 2012. Výbor vyzýva inštitúcie EÚ, aby bezodkladne pristúpili k jej rýchlemu a efektívnemu zavádzaniu do praxe. Členské štáty majú po konzultácii so sociálnymi partnermi najlepšiu pozíciu rozhodnúť o najlepších a najvhodnejších opatreniach na zvýšenie podielu žien v správnych radách, pričom sa musí zohľadniť, že zloženie správnej rady určujú vlastníci spoločnosti. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EHSV považuje za dôležité podporovať vedúce postavenie žien prostredníctvom spoločných programov pre ženy vo vedúcich pozíciách a kandidátky na pozície v správnej rade a vyšších riadiacich funkciách, ako aj prostredníctvom individuálnej odbornej prípravy a mentorstva (27). Nabáda podniky, aby investovali do takýchto programov, ktoré by sa mohli podporovať z finančných prostriedkov EÚ. Povýšenie žien do vedúcich firemných pozícií by malo sprevádzať aj rovnaké odmeňovanie ako u mužov na rovnakých pozíciách, a to v súlade so zásadou rovnakého odmeňovania za rovnakú prácu, ktorú EHSV plne podporuje. |
| --- | --- |

5.7

6.   Konkrétne pripomienky – podnikanie

| 6.1 | Pri podpore podnikania sa musí využiť plný potenciál kreativity a schopností žien. Ženy podnikateľky takisto ukázali, že sú silné a odolné voči kríze a neistej situácii (28). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Pandémia výrazne zasiahla aj ženy podnikateľky, ktoré museli niesť neúmerný podiel opatrovateľských povinností, čo ešte zhoršil nedostatok služieb starostlivosti o deti a obmedzenie pohybu. Napriek tomu sa mnohým podnikateľkám podarilo premeniť nový podnikateľský kontext vo svoj prospech a inšpirovať ostatných, najmä iné ženy, aby sa tiež stali podnikateľkami a začali viac podnikať. Má to pozitívny vplyv, ako je vytváranie pracovných miest a následne dobré životné podmienky pre všetkých. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Európa má jednu z najnižších mier podnikania žien v porovnaní so ženami v iných častiach sveta (5,7 % v porovnaní so svetovým priemerom 11 %). Jedným z vysvetlení je, že ženy v európskych krajinách majú v porovnaní s inými časťami sveta viac možností zamestnania. Napriek tomu bol nedostatok práce stále najčastejším dôvodom začatia podnikania, a to viac u žien ako u mužov (29). |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Prístup k financiám je nevyhnutným predpokladom podnikania a musí sa zabezpečiť rovnaký prístup k súkromnému aj verejnému financovaniu. EHSV žiada, aby sa vyhodnotili kritériá príslušného financovania, ako je Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti s cieľom podporiť rovnosť v podnikaní, ako aj podporiť investície do projektov, ktoré posilňujú rodovú rovnosť, a to aj do digitálnej infraštruktúry a infraštruktúry v oblasti starostlivosti. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Je omnoho pravdepodobnejšie, že ak ženy v Európe riadia podnik alebo podnikajú, majú menej zamestnancov (1 až 5). Podniky vedú častejšie ženy vo vyšších vekových skupinách. Zatiaľ čo ženy považujú podnikanie za atraktívnu možnosť a hoci sú v priemere vysoko vzdelané, uvádzajú, že im chýba zmysel pre podnikanie z hľadiska vnímania nových obchodných príležitostí, zručností na začatie podnikania a toho, že sa nechávajú odradiť strachom z neúspechu (30). |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | K tomuto typu vnímania môžu prispievať problémy spojené so zosúladením požiadaviek týkajúcich sa práce a rodiny spolu s kultúrnymi dôvodmi. V dôsledku toho sa podnikateľky držia určitých odvetví a zdráhajú sa rozvíjať svoje podnikanie. Na podporu podnikania žien je potrebné podporovať ženy pri prekonávaní tohto vnímania a obmedzujúcich faktorov (31). V súlade s programom lepšej právnej regulácie, čo je stratégia EÚ na najvyššej úrovni s cieľom zabezpečiť, aby právne predpisy EÚ vo všeobecnosti plnili svoje ciele čo najúčinnejším a najefektívnejším spôsobom, ďalšie stimuly možno poskytnúť prostredníctvom opatrení, ktorými sa zjednodušia administratívne postupy a znížia náklady na dodržiavanie predpisov bez toho, aby sa narušila úroveň ochrany príslušných právnych predpisov (32). |
| --- | --- |

6.6

7.   Konkrétne pripomienky – ukrajinskí utečenci

| 7.1 | Ruská invázia na Ukrajinu spôsobila bezprecedentnú humanitárnu krízu vrátane príchodu státisícov utečencov žiadajúcich o azyl – najmä žien a detí – do členských štátov EÚ. Všetky členské štáty, podporované občianskou spoločnosťou, robia všetko, čo je v ich silách, aby sa postarali o utečencov, prijali ich a integrovali do trhu práce, ale existuje veľa problémov, ktoré si vyžadujú lepšie koordinované riešenia (33). |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Keďže väčšina utečencov sú ženy s deťmi, prístup k službám sociálnej starostlivosti, jasliam, škôlkam a školám je prekážkou, ktorá bráni ženám v integrácii do trhu prác Prekonávanie jazykovej bariéry, uznanie vzdelania a kvalifikácie utečencov a rýchla rekvalifikácia a zvyšovanie kvalifikácie sú navyše ústrednými prvkami integrácie. Zabezpečenie potrebných prostriedkov na prácu na diaľku, ako je internetové pripojenie a zariadenia, takisto patrí medzi nástroje potrebné na riešenie tohto problému. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | EHSV vyzýva na koordinovanejší prístup medzi členskými štátmi pri zavádzaní Politických usmernení na podporu začlenenia ukrajinských utečencov do vzdelávania: úvahy, hlavné zásady a postupy (34). EHSV tiež vyzýva Európsku komisiu, aby aktivovala všetky potenciálne možnosti financovania, najmä v prípade členských štátov, ktoré prijímajú veľký počet utečencov. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Ženy sú počas vojny a pri úteku pred konfliktom zraniteľnejšie, pokiaľ ide o sexuálne vykorisťovanie sexuálne zneužívanie. Znásilňovanie sa vo vojne často využíva ako zbraň. Pre utečenky z Ukrajiny, a najmä obete znásilnenia, má kľúčový význam, aby mali prístup k službám v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia vrátane antikoncepcie, núdzovej antikoncepcie, bezpečnej starostlivosti v prípade umelého prerušenia tehotenstva a psychologickej post traumatickej starostlivosti. Ženy by sa nikdy nemali nútiť k tomu, aby pokračovali v neželanom tehotenstve. Absencia týchto služieb v členských štátoch by nikdy nemala byť dôvodom na to, aby sa im zabránilo opustiť nebezpečnú krajinu. Všetky členské štáty musia zabezpečiť prístup k týmto službám pre všetkých utečencov. Vo všeobecnosti je potrebná proaktívna starostlivosť o každého utečenca, v opačnom prípade sa vytvorí živná pôda pre neskoršie konflikty a negatívne emócie, ktoré spôsobujú štátom enormné výdavky! V tejto oblasti sú urýchlene potrebné nízkoprahové, hybridné ponuky podpory a je potrebné dôsledne podporovať financovanie takýchto startupov. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Ďalším problémom, ktorý treba riešiť, je stav očkovania utečencov, najmä detí. Keďže EÚ má dobre vyvinuté očkovacie programy pre deti, mnohé nebezpečné choroby sú eliminované – ako poliomyelitída, kiahne, niektoré typy hepatitídy atď. Na zachovanie tohto úspechu musia členské štáty zmobilizovať svoje systémy zdravotnej starostlivosti a v tomto procese budú usmernenia na úrovni EÚ veľmi prínosné. Ďalšie komplikácie vyplývajú zo skutočnosti, že v mnohých členských štátoch podlieha prístup k sociálnej starostlivosti, napr. škôlke alebo škole, statusu ukončeného očkovania. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | Rekonštrukcia Ukrajiny by mala byť neskôr príležitosťou na posilnenie rodovej rovnosti medzi Ukrajincami, okrem iného vybudovaním vzdelávania, zdravotnej starostlivosti, sociálnej a digitálnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

7.6

V Bruseli 13. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  SOC/723 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku); Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 77; Ú. v. EÚ C 240, 16.7.2019, s. 3, Ú. v. EÚ C 228, 5.7.2019, s. 103.

1

(2)  Pozri napríklad článok 2 a článok 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii, článok 21 Charty základných práv, článok 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 194, 12.5.2022, s. 19.

3

(4)  https://sweden.se/life/equality/gender-equality.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 13 .

5

(6)  Globálny monitor súkromného podnikania.

6

(7)  V súvislosti s ďalšími aspektmi týkajúcimi sa rodovej rovnosti v spojitosti so starnutím pozri tiež stanovisko Ú. v. EÚ C 194, 12.5.2022, s. 19.

7

(8)  EIGE.

8

(9)  Index rodových rozdielov.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 84.

10

(11)  Digitálny startup UP’N’CHANGE (www.upnchange.com) založený ženami našiel spôsoby, ako pretransformovať hlboké odborné znalosti v oblasti psychológie a odborného poradenstva na jednoduché digitálne nástroje, ktoré ľuďom pomôžu rozvíjať osobné, sociálne a tvorivé zručnosti. Víziou UP’N’CHANGE je uvoľniť potenciál zamestnancov a tímov prostredníctvom digitálnych nástrojov, aby organizácie mohli dosiahnuť udržateľný úspech. Pretože správny súbor zručností vedie k účinnej spolupráci. Účinná spolupráca vedie k inovácii. A inovácia znamená rast pre všetkých.

11

(12)  Výročné zasadnutie Svetového ekonomického fóra, 2020.

12

(13)  Tamže.

13

(14)  Fenomén „podvodníka“ je, napríklad, keď človek pochybuje o vlastnej spôsobilosti a schopnostiach, čo mu môže brániť v tom, aby sa uchádzal o vedúce alebo exponované funkcie. Najmä veľmi hĺbaví ľudia, ktorí majú tendenciu sa za stresujúcich okolností stiahnuť do seba, majú ťažkosti pri kontakte s ľuďmi, ktorí sú veľmi sebavedomí.

14

(15)  EIGE, https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-report/progress-gender-equality-most-notable-company-boards.

15

(16)  Eurofound.

16

(17)  Sevilla a Smith 2020.

17

(18)  Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 13 .

18

(19)  Ú. v. EÚ C 129, 11.4. 2018, s. 44;

19

(20)  Pozri Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 15 a Ú. v. EÚ C 341, 21.11.2013, s. 6.

20

(21)  Štatistický prehľad inštitútu EIGE: rodová rovnováha v riadiacich radách v roku 2020.

21

(22)  EIGE.

22

(23)  https://eige.europa.eu/news/countries-legislated-quotas-could-achieve-gender-balance-parliaments-2026-those-without-may-take-close-twenty-years.

23

(24)  European Women on Boards (Európske ženy vo vrcholových orgánoch spoločností) https://europeanwomenonboards.eu/wp-content/uploads/2021/01/EWoB-Gender-Diversity-Index-2020.pdf.

24

European Women on Boards

(25)  Rôzne zdroje skombinované Fínskou obchodnou komorou, https://naisjohtajat.fi/wp-content/uploads/sites/28/2019/01/women-directors-and-executives-report-2018.pdf.

25

(26)  Ú. v. EÚ C 133, 9.5. 2013, s. 68;

26

(27)  Výborným príkladom sú programy odbornej prípravy a podpory, ktoré ponúka Rakúska hospodárska komora (WKÖ). – https://www.wko.at/service/Women_in_Business.html.

27

(28)  Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Crisis (Podnikanie žien v roku 2020 a 2021. Prosperovať počas krízy). Vydala Global Entrepreneurship Research Association, London Business School, ISBN: 978-1-9160178-8-7.

28

Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Crisis

(29)  Tamže.

29

(30)  Globálny monitor súkromného podnikania.

30

(31)  Pozri tiež Ú. v. EÚ C 299, 4.10. 2012, s. 24

31

(32)  Zameranie na MSP – dlhodobá stratégia pre európsku priemyselnú budúcnosť; tematická sekcia pre politiky v oblastiach hospodárstva, vedy a kvality život, generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky Únie, Európsky parlament. Autor: Stephanus Johannes SMIT, EP 648.776 – apríl 2020

32

Zameranie na MSP – dlhodobá stratégia pre európsku priemyselnú budúcnosť

(33)  Vychádzajúc z návrhov uvedených v Ú. v. EÚ C 242, 23.7.2015, s. 9.

33

(34)  https://www.schooleducationgateway.eu/sk/pub/resources/publications/policy-guidance-on-refugees.htm.

34

---

PRÍLOHA

Tento pozmeňovací návrh, ktorý získal viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, bol v priebehu diskusie zamietnutý (článok 43 ods. 2 rokovacieho poriadku):

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 1

Predkladá

ANGELOVA Milena

BLIJLEVENS René

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/731
  Rodová rovnosť

Bod 3.5

Zmeniť

| stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Hoci sa účasť žien na trhu práce v poslednom desaťročí zvýšila, stále existuje jasná rodová segregácia (1) Nerovnosti v prístupe k vzdelaniu a ekonomickým príležitostiam pre ženy pretrvávajú, hoci Európa má najnižšiu mieru nerovnosti v porovnaní s inými časťami sveta, s určitými rozdielmi medzi západnou a východnou Európou (2). EHSV tiež požadoval urýchlené opatrenia na odstránenie rozdielov v odmeňovaní a dôchodkoch medzi ženami a mužmi vo všetkých oblastiach a sektoroch, najmä prostredníctvom
  záväzných
  opatrení týkajúcich sa transparentnosti odmeňovania (3), a zdôrazňuje, že rozdiely medzi mužmi a ženami sa ešte prehlbujú, pričom ženy sú obzvlášť zraniteľné.
  Kultúrny kontext a tradičné stereotypy zároveň ovplyvňujú ženy pri výbere povolania. Omnoho viac žien ako mužov pracuje napríklad v školstve, zdravotníctve, opatrovateľstve a sociálnom sektore, zatiaľ čo muži majú prevahu v sektoroch ako stavebníctvo a ťažký priemysel. | Hoci sa účasť žien na trhu práce v poslednom desaťročí zvýšila, stále existuje jasná rodová segregácia (1) Nerovnosti v prístupe k vzdelaniu a ekonomickým príležitostiam pre ženy pretrvávajú, hoci Európa má najnižšiu mieru nerovnosti v porovnaní s inými časťami sveta, s určitými rozdielmi medzi západnou a východnou Európou (2). EHSV tiež požadoval urýchlené opatrenia na odstránenie rozdielov v odmeňovaní a dôchodkoch medzi ženami a mužmi vo všetkých oblastiach a sektoroch, najmä prostredníctvom
  podporných
  opatrení týkajúcich sa transparentnosti odmeňovania (3), a zdôrazňuje, že rozdiely medzi mužmi a ženami sa ešte prehlbujú, pričom ženy sú obzvlášť zraniteľné.
  Kultúrny kontext a tradičné stereotypy zároveň ovplyvňujú ženy pri výbere povolania. Omnoho viac žien ako mužov pracuje napríklad v školstve, zdravotníctve, opatrovateľstve a sociálnom sektore, zatiaľ čo muži majú prevahu v sektoroch ako stavebníctvo a ťažký priemysel. |

stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

Hoci sa účasť žien na trhu práce v poslednom desaťročí zvýšila, stále existuje jasná rodová segregácia (1) Nerovnosti v prístupe k vzdelaniu a ekonomickým príležitostiam pre ženy pretrvávajú, hoci Európa má najnižšiu mieru nerovnosti v porovnaní s inými časťami sveta, s určitými rozdielmi medzi západnou a východnou Európou (2). EHSV tiež požadoval urýchlené opatrenia na odstránenie rozdielov v odmeňovaní a dôchodkoch medzi ženami a mužmi vo všetkých oblastiach a sektoroch, najmä prostredníctvom
  záväzných
  opatrení týkajúcich sa transparentnosti odmeňovania (3), a zdôrazňuje, že rozdiely medzi mužmi a ženami sa ešte prehlbujú, pričom ženy sú obzvlášť zraniteľné.

Kultúrny kontext a tradičné stereotypy zároveň ovplyvňujú ženy pri výbere povolania. Omnoho viac žien ako mužov pracuje napríklad v školstve, zdravotníctve, opatrovateľstve a sociálnom sektore, zatiaľ čo muži majú prevahu v sektoroch ako stavebníctvo a ťažký priemysel.

Hoci sa účasť žien na trhu práce v poslednom desaťročí zvýšila, stále existuje jasná rodová segregácia (1) Nerovnosti v prístupe k vzdelaniu a ekonomickým príležitostiam pre ženy pretrvávajú, hoci Európa má najnižšiu mieru nerovnosti v porovnaní s inými časťami sveta, s určitými rozdielmi medzi západnou a východnou Európou (2). EHSV tiež požadoval urýchlené opatrenia na odstránenie rozdielov v odmeňovaní a dôchodkoch medzi ženami a mužmi vo všetkých oblastiach a sektoroch, najmä prostredníctvom
  podporných
  opatrení týkajúcich sa transparentnosti odmeňovania (3), a zdôrazňuje, že rozdiely medzi mužmi a ženami sa ešte prehlbujú, pričom ženy sú obzvlášť zraniteľné.

Kultúrny kontext a tradičné stereotypy zároveň ovplyvňujú ženy pri výbere povolania. Omnoho viac žien ako mužov pracuje napríklad v školstve, zdravotníctve, opatrovateľstve a sociálnom sektore, zatiaľ čo muži majú prevahu v sektoroch ako stavebníctvo a ťažký priemysel.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 93 |
| --- | --- |
| Proti: | 114 |
| Zdržalo sa: | 12 |

Za:

93

Proti:

114

Zdržalo sa:

12

---

(1)  EIGE

(2)  Index rodových rozdielov

(3)  SOC/678

(1)  EIGE

(2)  Index rodových rozdielov

(3)  SOC/678

---

III Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

571. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – plenárne zasadnutie plne s osobnou účasťou, 13. 7. 2022 – 14. 7. 2022

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/75

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia smernice 2005/29/ES a 2011/83/EÚ, pokiaľ ide o posilnenie postavenia spotrebiteľov v rámci zelenej transformácie prostredníctvom lepšej ochrany pred nekalými praktikami a lepšieho informovania

[COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD)]

(2022/C 443/10)

| Spravodajca: | Thierry LIBAERT |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Spravodajca:

Thierry LIBAERT

Spoluspravodajca:

Gonçalo LOBO XAVIER

| | Rada Európskej únie, 12. 4. 2022 |
| --- | --- |
| | Európsky parlament, 7. 4. 2022 |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 27. 6. 2022 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 82/0/3 |
| Prijaté v pléne | 14. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 209/0/1 |

Rada Európskej únie, 12. 4. 2022

Európsky parlament, 7. 4. 2022

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

27. 6. 2022

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

82/0/3

Prijaté v pléne

14. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

209/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje návrhy Európskej komisie (EK), ktorých cieľom je posilniť postavenie spotrebiteľov v rámci zelenej transformácie. Vyzýva EK, aby vytrvala vo vysokých ambíciách, keďže ich naplnenie by malo mať pozitívny hospodársky, sociálny a environmentálny vplyv. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV trvá na tom, že je potrebné vynaložiť maximálne úsilie na to, aby sa informácie systematicky sprístupňovali spotrebiteľom, najmä pokiaľ ide o náhradné diely a príručky opráv, ako aj o plánované aktualizácie softvéru. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV vyzýva EK, aby preukázala svoju ambicióznosť tým, že zásadu bodového hodnotenia opraviteľnosti čiernej a bielej techniky ustanoví v predpisoch. Toto bodové hodnotenie musí zodpovedať očakávaniam spotrebiteľov, pokiaľ ide o rôznorodosť dotknutých výrobkov, ako aj zohľadnených kritérií. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Okrem opraviteľnosti týchto výrobkov sa EHSV domnieva, že EK musí v nasledujúcich rokoch pokročiť v oblasti zásady jednoduchého a jednotného označovania životnosti výrobkov. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Takisto treba podporovať odborné vzdelávanie nových opravárov a zvyšovanie úrovne zručností súčasných aktérov. Je to nevyhnutná podmienka rozvoja opráv, ktoré predstavujú pre náš kontinent dôležitý zdroj zamestnanosti. EHSV tiež apeluje na Európu, aby znížila svoju závislosť od surovín s cieľom posilniť svoju schopnosť opravovať a zabezpečiť si náhradné diely. Európa taktiež potrebuje spoľahlivú a účinnú politiku reindustrializácie. Nedávne krízy odhalili nedostatky, ktoré by sa mali považovať za príležitosť na obnovu. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Okrem toto, že je potrebné presadzovať uvádzanie zákonom stanovenej dĺžky trvania záruky, je zároveň potrebné lepšie chrániť spotrebiteľa pred zámenou zákonnej záruky s obchodnou. Navyše v rámci záruky by sa mala podporovať prednosť opravy pred výmenou výrobku za nový, ale bez toho, aby sa obmedzila slobodná voľba spotrebiteľov ako vyriešiť problém. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV v snahe podporiť predĺženie životnosti výrobkov schvaľuje pridanie nových obchodných praktík do zoznamu činností, ktoré sa považujú za klamlivé. V troch bodoch však EHSV žiada EK, aby šla nad rámec informačnej povinnosti:






  — | techniky zavedené na skrátenie životnosti výrobku: podľa EHSV je vhodné zapísať tieto praktiky medzi klamlivé obchodné praktiky, nejde tu len o nedostatok informácií; |
| --- | --- | --- |

1.7

—

techniky zavedené na skrátenie životnosti výrobku: podľa EHSV je vhodné zapísať tieto praktiky medzi klamlivé obchodné praktiky, nejde tu len o nedostatok informácií;

| — | neopraviteľnosť niektorých tovarov. Aj v tomto prípade by sa zámerné prekážky opravy mohli považovať za klamlivé obchodné praktiky, a nejde tu iba o nedostatok informácií v tejto súvislosti; |
| --- | --- |

—

neopraviteľnosť niektorých tovarov. Aj v tomto prípade by sa zámerné prekážky opravy mohli považovať za klamlivé obchodné praktiky, a nejde tu iba o nedostatok informácií v tejto súvislosti;

| — | aktualizácie, ktoré by mohli spôsobiť poruchy; v tejto súvislosti treba nastoliť povinnosť vrátiť softvér do stavu pred aktualizáciou. |
| --- | --- |

—

aktualizácie, ktoré by mohli spôsobiť poruchy; v tejto súvislosti treba nastoliť povinnosť vrátiť softvér do stavu pred aktualizáciou.

| 1.8 | Súčasťou posilnenia postavenia spotrebiteľa musí byť lepšia ochrana pred klamlivou reklamou. V tomto zmysle by sa mali do právneho rámca týkajúceho sa reklamy lepšie začleniť ciele udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Z reklamy sa musia odstrániť všetky neodôvodnené tvrdenia, ako sa často stáva v oblasti uhlíkovej neutrality, a akékoľvek naznačovanie alebo zobrazovanie správania, ktoré je v rozpore s ochranou životného prostredia a ochranou prírodných zdrojov. Treba tiež posilniť kapacity na kontrolu tvrdení o ekologickosti. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | S cieľom predísť akémukoľvek uvedeniu do omylu a vzhľadom na narastajúci počet často samozvaných environmentálnych značiek musí Európska komisia vo väčšej miere presadzovať environmentálnu značku EÚ a potrebu postupov certifikácie v oblasti označovania. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV v snahe varovať pred klamlivými obchodnými praktikami žiada EÚ, aby posilnila ochranu oznamovateľov upozorňujúcich na environmentálne aspekty výrobkov. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Napokon, EHSV vyzýva Komisiu, aby podporovala dôsledné zvyšovanie informovanosti spotrebiteľov o otázkach zodpovednej spotreby. |
| --- | --- |

1.12

2.   Zhrnutie oznámenia Komisie

| 2.1 | Cieľom návrhu smernice, ktorá je predmetom skúmania, je posilniť práva spotrebiteľa zmenou dvoch smerníc, ktorými sa chránia záujmy spotrebiteľov na úrovni Únie: smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES o nekalých obchodných praktikách (1) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/83/EÚ o právach spotrebiteľov (2). Návrh má prispieť k obehovému, čistému a zelenému hospodárstvu EÚ tým, že spotrebiteľom umožní prijímať kvalifikované rozhodnutia o kúpe, a tak prispievať k udržateľnejšej spotrebe. Zameriava sa aj na nekalé obchodné praktiky, ktoré spotrebiteľov zavádzajú a odrádzajú od toho, aby uprednostnili udržateľnú spotrebu. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tento návrh bol jednou z iniciatív stanovených v novom programe pre spotrebiteľov (3) a akčnom pláne pre obehové hospodárstvo (4) a nadväzuje na Európsku zelenú dohodu (5). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V návrhu sa stanovuje viacero opatrení na aktualizáciu existujúceho spotrebiteľského práva s cieľom zabezpečiť ochranu spotrebiteľov a ich aktívnu účasť na zelenej transformácii. V smernici o právach spotrebiteľov sa v súčasnosti od obchodníkov vyžaduje, aby spotrebiteľom poskytovali informácie o hlavných vlastnostiach tovaru alebo služieb. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Povinnosť poskytovať informácie o neexistencii obchodných záruk životnosti sa v nej však nestanovuje, preto smernica výrobcov dostatočne nemotivuje k tomu, aby spotrebiteľom uvedené záruky poskytovali. Z výskumu vyplýva, že ak sa spotrebné výrobky ponúkajú s obchodnou zárukou, informácie o takýchto obchodných zárukách a spôsobe, akým spotrebitelia platia, sú často nejasné, nepresné alebo neúplné, v dôsledku čoho je pre spotrebiteľov zložité porovnávať výrobky a odlíšiť túto obchodnú záruku od (povinnej) zákonnej záruky (6). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Smernica neobsahuje ani osobitné požiadavky na poskytovanie informácií spotrebiteľom o opraviteľnosti tovaru. Tieto informácie, ktoré by umožnili propagovanie opravy tovaru a sú mimoriadne cenné na zabezpečenie účasti spotrebiteľov na obehovom hospodárstve, na mieste predaja zväčša chýbajú. V nedávnych štúdiách sa až 80 % spotrebiteľov v EÚ vyjadrilo, že je pre nich ťažké nájsť informácie o tom, ako ľahko sa dá výrobok opraviť (7). |
| --- | --- |

2.5

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | V súčasnosti sa väčšina európskych spotrebiteľov sťažuje na nedostatok informácií, pokiaľ ide o environmentálny vplyv spotreby. Toto konštatovanie sa potvrdilo aj v rámci verejnej konzultácie, ktorú zorganizovala EK. V prieskume Eurobarometra z roku 2012 o správaní a postoji európskych spotrebiteľov voči ekologickým výrobkom sa ukázalo, že 92 % európskych respondentov podporuje zverejňovanie informácií o životnosti výrobkov. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tento nedostatok informácií je na škodu, lebo jasné a čitateľné informácie môžu napomôcť zmene správania. Tento efekt potvrdil aj EHSV, ktorý počas svojej štúdie u 3 000 európskych spotrebiteľov uskutočnil simuláciu uvádzania životnosti výrobkov bežnej spotreby v internetovom obchode. Podľa tejto štúdie uvádzanie životnosti umožňuje zvýšiť predaj výrobkov s dlhou životnosťou o 56 %. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Nedostatok informácií pre spotrebiteľa má prvoradý sociálny význam. Vzhľadom na ťažkosti spojené s kúpnou silou je ešte väčšmi potrebné pomôcť stredným vrstvám a znevýhodneným skupinám v spoločnosti osvojiť si opravy a zodpovednejšiu spotrebu. Zlepšenie informovania spotrebiteľa prostredníctvom jednoduchých prostriedkov predstavuje spôsob, ako dosiahnuť, aby bola zodpovedná spotreba prístupnejšia pre najzraniteľnejšie osoby. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Lepšie informovanie spotrebiteľov prispieva k posilneniu obchodného modelu európskych podnikov. Vzhľadom na riziká dumpingu spojeného s dovozom lacných výrobkov sa mikropodniky, malé a stredné podniky a ich dodávatelia môžu zviditeľniť u spotrebiteľov, a tým propagovať kvalitu výrobkov vyrobených v Európe. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Európski maloobchodní predajcovia a kamenné predajne by takisto mohli využiť tento budúci legislatívny vývoj vo svoj prospech, keďže by mohli zvýšiť svoju komparatívnu výhodu v porovnaní s firmami, ktoré predávajú online. Poradná úloha fyzického predajcu sa totiž posilní vďaka novým informáciám, ktoré spotrebiteľovi poskytne. Tieto zmeny môžu pomôcť zvýšiť zamestnanosť v EÚ. Európa však na to potrebuje vhodné ľudské zdroje. EHSV vyzýva Komisiu, aby podporovala vzdelávacie úsilie podnikov, najmä MSP. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Hoci je potrebné poskytovať prispôsobené environmentálne informácie, treba tiež zabezpečiť, aby sa zohľadnili všetky environmentálne vplyvy. Klimatická stopa meraná v podobe emisií skleníkových plynov je stredobodom verejnej diskusie, ale predstavuje len časť environmentálnych vplyvov. Z analýzy životného cyklu výrobkov tak vyplýva, že environmentálny dosah v prípade väčšiny spotrebného tovaru je spojený s ťažbou zdrojov a výrobou výrobkov, preto je predĺženie životnosti výrobkov environmentálnou prioritou. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Vzhľadom na všetky tieto aspekty však priemerná spotreba Európanov nie je z environmentálneho hľadiska udržateľná. Napríklad podľa výpočtu ekologickej stopy by si spôsob života Európana vyžadoval ekvivalent 2,8 planéty. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | V mnohých prípadoch vedie dizajn výrobkov k zníženiu ich životnosti, či už prostredníctvom technických postupov, prekážok brániacich oprave, alebo softvérových techník. Predčasné zastarávanie, ktoré je toho dôsledkom, patrí medzi hlavné dôvody nespokojnosti spotrebiteľov, ktorí doplácajú na výraznú nerovnomernosť informácií. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Napokon EHSV poznamenáva, že v dôsledku vojny na Ukrajine je ešte dôležitejšie posilniť európsku strategickú autonómiu. Z tohto hľadiska treba podporiť iniciatívy, ktoré prispievajú k lepšej životnosti výrobkov, najmä tie, ktoré sa týkajú strategických kovov. |
| --- | --- |

3.9

4.   Konkrétne pripomienky

4.1   Poskytnúť spotrebiteľom ďalšie informácie o životnosti tovaru

| 4.1.1 | Vzhľadom na dôležitosť otázky životnosti výrobkov je potrebné zlepšiť informovanosť spotrebiteľa. V tomto zmysle je návrh Komisie vítaný, pretože sa zameriava na systematizovanie poskytovania informácií o dostupnosti náhradných dielov, o používateľských príručkách alebo o období, počas ktorého sa poskytujú aktualizácie softvéru. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Treba pripomenúť, že hoci je nedostatok informácií na škodu, prebytok alebo príliš technický charakter informácií škodí takmer rovnako. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | EHSV upozorňuje Komisiu na potenciálne nevýhody, ktoré by sa mohli spájať s novými informáciami poskytovanými prostredníctvom elektronického označovania alebo kódov QR. Okrem dodatočného digitálneho environmentálneho vplyvu spôsobeného týmito technikami treba pripomenúť, že každý ďalší úkon (vybrať smartfón, kliknúť, načítať atď.) predstavuje ďalšiu prekážku brániacu zodpovednej spotrebe. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Komisia zvolila v návrhu správny prístup, lebo dáva do súvislosti otázky komunikácie s otázkami predčasného zastarávania výrobkov. Prvým krokom na zlepšenie informovanosti spotrebiteľov musí byť zavedenie bodového hodnotenia opraviteľnosti pre čo najväčší počet výrobkov, ako je to vo Francúzsku od roku 2021. Opraviteľnosť je totiž jedným z najľahšie merateľných aspektov životnosti výrobku. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Aby mohlo bodové hodnotenie opraviteľnosti splniť svoj účel, musí byť navrhnuté ambicióznym spôsobom najmenej z dvoch hľadísk. Na jednej strane sa musí vzťahovať na čo najväčší počet elektrických a elektronických výrobkov a domácich spotrebičov. Na druhej strane treba vziať do úvahy všetky aspekty opraviteľnosti vrátane zohľadnenia nákladov na opravu (cena náhradných dielov), dostupnosti náhradných dielov a podmienok softvérovej podpory. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Podľa EHSV sa ambiciózna politika informovania spotrebiteľa nemôže obmedzovať len na opraviteľnosť. Spotrebitelia si totiž želajú najmä to, aby boli výrobky trvácne, nie aby ich bolo možné opraviť. EHSV sa k tejto otázke už vyjadril (8). EÚ musí zaviesť jednoduchý ukazovateľ, ktorý bude poskytovať informácie o životnosti výrobku vrátane opraviteľnosti, ale aj o odolnosti a modernizovateľnosti výrobkov, čo nepriamo podporí reindustrializáciu v Európe. Túto zásadu, ktorej uplatňovanie sa musí určite dohodnúť so zainteresovanými stranami a musí byť postupné, je nevyhnutné uviesť v návrhoch Komisie, aby sa nestalo, že jedno veľké očakávanie spotrebiteľov zostane opomenuté. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | V záujme zlepšenia informovanosti spotrebiteľa treba vyvinúť ďalšie úsilie v oblasti záruk. V prvom rade musí EK opätovne potvrdiť jednoduchú zásadu: existencia a trvanie záruky súladu [smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/771 (9)] sa pre všetky príslušné výrobky musia uvádzať všade, v kamenných predajniach aj online. Prioritou musí byť totiž presadiť uplatňovanie existujúceho práva, skôr než sa pridajú nové práva. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | EHSV víta zohľadnenie ťažkostí, s ktorými sa môže stretnúť spotrebiteľ v snahe odlíšiť obchodnú záruku od zákonnej záruky. Preto treba uvítať, že EK sa snaží zabezpečiť, aby tieto obchodné záruky neuvádzali do omylu. |
| --- | --- |

4.1.8

| 4.1.9 | S cieľom zvýšiť pozitívny vplyv na ochranu životného prostredia by záruka mohla propagovať opravu poškodeného tovaru, a nie jeho výmenu za nový tovar. EÚ môže podporiť prednosť opravy pred výmenou v prípade poruchy tým, že oprava bude pre spotrebiteľov jednoduchšia, rýchlejšia a praktickejšia. |
| --- | --- |

4.1.9

| 4.1.10 | V súvislosti s týmito ustanoveniami môže zvýšenie informovanosti občanov v ešte väčšej miere prispieť k tomuto preorientovaniu spotreby. Preto musí EÚ podporovať, prípadne iniciovať, kampane na osvojenie si správnych návykov pre zodpovednú spotrebu (informovanie, použitý tovar, oprava, údržba výrobkov), a to najmä s podporou organizovanej občianskej spoločnosti, ktorá môže zohrávať podstatnú úlohu v rámci tohto návrhu. |
| --- | --- |

4.1.10

4.2   Posilniť ustanovenia nad rámec povinnosti informovať

| 4.2.1 | Keby Európska únia postihovala len za nedostatočné informácie, otvorila by cestu legalizácii týchto praktík, ktoré však nie sú zlučiteľné s ochranou spotrebiteľa a životného prostredia. EÚ sa nemôže uspokojiť len s tým, že zakáže nedostatočné informovanie o technikách, ktorých cieľom je znížiť životnosť výrobku, musí zakázať samotné tieto praktiky. Inými slovami, nedávalo by zmysel, keby EÚ vyslala signál, že plánované zastarávanie je povolené, ak bude o ňom spotrebiteľ informovaný. Príslušné ustanovenie musí dať výrobcom jasne najavo, že v Európe sa nesmú výrobky navrhovať tak, aby sa kazili predčasne. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Podobne aj znenie ďalších častí smernice by mohlo viesť k tomu, že spotrebiteľom nebude zabezpečená dostatočná ochrana. Nestačí uložiť výrobcovi povinnosť informovať spotrebiteľa, že výrobok nemožno opraviť. Musí sa zakázať zámerná neopraviteľnosť výrobkov ako taká. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Ako EHSV a EK vedia, softvérové aktualizácie poskytujú často softvér náročný na pamäť a energiu, čím sa znižuje životnosť pripojených zariadení. V právnom predpise by sa od výrobcu nemalo požadovať len to, aby informoval spotrebiteľa o nežiaducich účinkoch aktualizácie. Aj v tomto prípade si možno ľahko predstaviť, ako môžu byť tieto informácie skryté uprostred množstva pozitívnych informácií o tejto aktualizácii, v dôsledku čoho s ňou bude spotrebiteľ súhlasiť. |
| --- | --- |

4.2.3

4.3   Obmedziť a sankcionovať praktiky zhoršujúce postavenie spotrebiteľov

| 4.3.1 | Ako Komisia správne uvádza, praktiky zeleného vymývania mozgov predstavujú jednu z hlavných prekážok, ktoré bránia informovanosti spotrebiteľov v záujme podpory zelenej transformácie. V návrhu smernice sa správne uvádza, že v prípade všeobecných tvrdení týkajúcich sa životného prostredia, ktoré nemožno objektívne potvrdiť a preukázať, treba zaviesť sankcie. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | EHSV oceňuje zákaz vystavovania značiek udržateľnosti, ktoré nepodliehajú formálnemu certifikačnému systému. Postupné a jednotné zavedenie európskeho bodového hodnotenia navrhnutého v tomto stanovisku by mohlo pomôcť vyriešiť tento problém. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Aj ďalšie tvrdenia týkajúce sa životného prostredia často škodia správnemu informovaniu spotrebiteľa. Je oprávnené zakázať vyzdvihovanie environmentálnych vlastností, ak sa týkajú len jednej charakteristiky výrobku alebo ak ide len o uplatnenie zákonných povinností alebo bežných postupov. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Podpora zodpovednej spotreby zahŕňa aj posilnenie značiek, ktorými sa certifikujú seriózne environmentálne postupy. V tomto zmysle sa zdá, že environmentálna značka EÚ sa v súčasnosti ešte stále veľmi málo používa, a to napriek zaznamenanému pokroku. Treba zvážiť poskytnutie podpory na väčšie sprístupnenie tejto značke a prispôsobenú komunikačnú kampaň. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | V logickej nadväznosti na uvedené skutočnosti musia byť v právnom rámci týkajúcom sa reklamy lepšie zahrnuté zásady udržateľného rozvoja, ako aj prísne pravidlá pre reklamu výrobkov spôsobujúcich najväčšie znečistenie, čo je v súlade s nedávnym stanoviskom EHSV o tejto otázke (10). |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | V tom istom duchu, ak sa v reklame nesmú na celý výrobok používať tvrdenia týkajúce sa životného prostredia, ktoré sa vzťahujú len niektoré prvky tohto výrobku, musia sa z nej odstrániť aj všetky neodôvodnené tvrdenia, ako sa to pričasto stáva v oblasti uhlíkovej neutrality, a akékoľvek naznačovanie alebo zobrazovanie správania, ktoré je v rozpore s ochranou životného prostredia a ochranou prírodných zdrojov. Okrem toho sa z reklamy musia odstrániť všetky zobrazenia, ktoré by mohli banalizovať ciele udržateľného rozvoja alebo vyzdvihovať praktiky alebo myšlienky, ktoré sú v rozpore s týmito cieľmi. |
| --- | --- |

4.3.6

| 4.3.7 | Aby bolo možné vydávať skoré varovania pred klamlivými obchodnými praktikami, často je potrebné mať k dispozícii informácie priamo od subjektov, ktoré uvádzajú výrobky na trh. V súčasnosti je však oznamovateľov v tejto oblasti veľmi málo, a to zo strachu pred odvetnými opatreniami. Postup varovania uvedený v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 (11) by sa mal vzťahovať na týchto oznamovateľov. |
| --- | --- |

4.3.7

Všetky tieto ustanovenia budú plne účinné len vtedy, ak budú dohodnuté s hospodárskymi subjektmi, zastupujúcimi veľké aj malé a stredné podniky, ako aj so sociálnymi partnermi, spotrebiteľskými organizáciami a v širšom rozsahu s občianskou spoločnosťou. EHSV sa domnieva, že táto politika má kľúčový význam, pretože potvrdzuje model konkurenčného trhu, ktorý je prispôsobený environmentálnym otázkam, dbá na spotrebiteľov a konkurencieschopnosť európskych hospodárskych subjektov a je v súlade s výzvami európskej strategickej autonómie.

V Bruseli 14. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES z 11. mája 2005 o nekalých obchodných praktikách podnikateľov voči spotrebiteľom na vnútornom trhu, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 84/450/EHS, smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES, 98/27/ES a 2002/65/ES a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 („smernica o nekalých obchodných praktikách“) (Ú. v. EÚ L 149, 11.6.2005, s. 22).

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/83/EÚ z 25. októbra 2011 o právach spotrebiteľov, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/13/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/44/ES a ktorou sa zrušuje smernica Rady 85/577/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES (Ú. v. EÚ L 304, 22.11.2011, s. 64).

2

(3)  COM(2020) 696 final z 13. novembra 2020.

3

(4)  COM(2020) 98 final z 11. marca 2020.

4

(5)  COM(2019) 640 final z 11. decembra 2019.

5

(6)  Európska komisia, Consumer market study on the functioning of legal and commercial guarantees for consumers in the EU (Štúdia spotrebiteľského trhu o fungovaní zákonných a obchodných záruk pre spotrebiteľov v EÚ), 2015. Európska komisia, podporná štúdia posúdenia vplyvu: Study on Empowering Consumers Towards the Green Transition (Štúdia o posilnení postavenia spotrebiteľov na ceste k zelenej transformácii), júl 2021. Commercial warranties: are they worth the money (Obchodné záruky: stoja za tie peniaze?), ECC-Net, apríl 2019.

6

Consumer market study on the functioning of legal and commercial guarantees for consumers in the EU

Study on Empowering Consumers Towards the Green Transition

Commercial warranties: are they worth the money

(7)  Európska komisia, Behavioural Study on Consumers’ engagement in the circular economy (Behaviorálna štúdia o angažovanosti spotrebiteľov v obehovom hospodárstve), 2018, s. 81.

7

Behavioural Study on Consumers’ engagement in the circular economy

(8)  Ú. v. EÚ C 67, 6.3.2014, s. 23.

8

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/771 z 20. mája 2019 o určitých aspektoch týkajúcich sa zmlúv o predaji tovaru, ktorou sa mení nariadenie (EÚ) 2017/2394 a smernica 2009/22/ES a zrušuje smernica 1999/44/ES (Ú. v. EÚ L 136, 22.5.2019, s. 28).

9

(10)  Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 6.

10

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 z 23. októbra 2019 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie (Ú. v. EÚ L 305, 26.11.2019, s. 17).

11

---

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/81

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o náležitej starostlivosti podnikov v oblasti udržateľnosti a o zmene smernice (EÚ) 2019/1937

[COM(2022) 71 final]

(2022/C 443/11)

| Spravodajkyňa: | Antje GERSTEIN |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Antje GERSTEIN

| Žiadosť o konzultáciu | Európsky parlament, 4. 4. 2022
  Rada Európskej únie, 5. 4. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 50 ods. 1, článok 50 ods. 2 písm. g) a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 27. 6. 2022 |
| Prijaté v pléne | 14. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 179/6/14 |

Žiadosť o konzultáciu

Európsky parlament, 4. 4. 2022

Rada Európskej únie, 5. 4. 2022

Právny základ

článok 50 ods. 1, článok 50 ods. 2 písm. g) a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

27. 6. 2022

Prijaté v pléne

14. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

179/6/14

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV víta návrh ako dôležitý krok pri vytváraní koherentného legislatívneho rámca EÚ pre udržateľnú správu a riadenie spoločností a náležitú starostlivosť, ktorý presadzuje rešpektovanie ľudských práv ako povinnosť podnikov a riaditeľov. Cieľom by malo byť dosiahnuť právnu istotu pre spoločnosti, zamestnancov a všetky ďalšie zainteresované strany. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV preto vyzýva spoluzákonodarcov, aby pamätali na myšlienku rovnakých podmienok a snažili sa o úplnú harmonizáciu aspoň kľúčových ustanovení, aby sa predišlo rušivým nezrovnalostiam medzi transpozičnými právnymi predpismi členských štátov. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV zdôrazňuje veľký význam hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv (ďalej len „hlavné zásady OSN“). Ide o referenčný rámec, ktorý jasne vymedzuje povinnosti a zodpovednosti všetkých subjektov (štátov, podnikov, občianskej spoločnosti, odborových zväzov a zástupcov pracovníkov) svojím trojpilierovým modelom „chrániť, rešpektovať a naprávať“ s cieľom zlepšiť situáciu v oblasti ľudských práv v dodávateľských a hodnotových reťazcoch na celom svete. Záväzky štátov vyplývajúce z medzinárodného práva v oblasti ľudských práv vyžadujú, aby tieto štáty rešpektovali, chránili a dodržiavali ľudské práva jednotlivcov na svojom území a/alebo vo svojej jurisdikcii. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Systémovú a udržateľnú zmenu v praxi možno dosiahnuť len podporou krajín v tom, aby si lepšie plnili svoju povinnosť chrániť ľudské práva. Spoločnosti majú jasnú zodpovednosť za rešpektovanie ľudských práv, nemôžu však nahradiť rozhodujúcu úlohu a riadne fungovanie štátu. V tejto súvislosti EHSV víta ohlásenú legislatívnu iniciatívu Komisie, ktorá sa bude osobitne zaoberať nútenou prácou. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV požaduje, aby sa v smernici jasne rozlišovalo medzi nepriaznivými vplyvmi, ktoré buď spôsobil alebo ovplyvnil podnik, a vplyvmi, ktoré nespôsobil alebo neovplyvnil podnik, ale ktoré priamo súvisia s jeho činnosťou, výrobkami alebo službami od obchodného partnera. Musí sa v nej uznať, že náležitá starostlivosť si vyžaduje prístup založený na riziku a môže zahŕňať stanovenie priorít na základe posúdenia rizika. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV by chcel upozorniť na to, že tvorcovia politík musia mať na zreteli náročné postavenie mikropodnikov a MSP a zabezpečiť, aby podporné nástroje boli pripravené na európskej a vnútroštátnej úrovni ihneď po tom, ako právne predpisy o náležitej starostlivosti nadobudnú účinnosť. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Vykonávanie náležitej starostlivosti podnikov je nepretržitý proces, v ktorom je zapojenie odborov a zástupcov zamestnancov faktorom úspechu. EHSV požaduje, aby sa zvážil ďalší rozvoj rámca EÚ pre udržateľnú správu a riadenie spoločností. Existujúce zapojenie organizovaných a volených zástupcov pracovníkov, napríklad na základe činnosti európskych zamestnaneckých rád alebo medzinárodných rámcových dohôd (IFA) a prípadne do vedenia spoločností, prináša v tejto súvislosti usmernenia a podporu. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV znepokojuje, že návrh Komisie obsahuje množstvo nejasných právnych pojmov, ktoré možno vykladať rôzne, a preto považuje za potrebné lepšie vymedziť pojmy ako „nadviazaný obchodný vzťah“, „dolný hodnotový reťazec“ a „vhodné opatrenia“, keďže sa nimi vymedzuje/ovplyvňuje/určuje nielen rozsah smernice, ale aj súvisiace požiadavky na náležitú starostlivosť, sankcie a zodpovednosť. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV žiada, aby bol návrh jasnejší, pokiaľ ide o skupiny a povinnosti náležitej starostlivosti. EHSV sa domnieva, že namiesto odkazu na „spoločnosť“ (článok 3 písm. a)) je vhodnejšie a jednotnejšie odkazovať na „skupinu spoločností“, pokiaľ ide o ide o mechanizmy zverejňovania, postupy podávania správ, vybavovanie správ/sťažností a vzdelávacie aktivity v rámci spoločnosti. |
| --- | --- |

1.9

2.   Kontext návrhu Komisie

| 2.1 | Ľudské práva sú kľúčovým záujmom Európskej únie, jej členských štátov, európskych podnikov, pracovníkov a občianskej spoločnosti. Prechod Únie na klimaticky neutrálne a zelené hospodárstvo a jej ambiciózny plán na splnenie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja (1) sú hnacou silou výraznej angažovanosti EÚ v agende v oblasti podnikania a ľudských práv. EHSV plne podporuje súčasné medzinárodné normy a ich rozsiahle úspechy, najmä hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv (2) a usmernenia OECD pre nadnárodné podniky (3), a veľký dôraz kladie na súdržnosť politík s týmito nástrojmi. Tripartitná deklarácia MOP o zásadách týkajúcich sa nadnárodných podnikov a sociálnej politiky obsahuje aj komplexný katalóg práv vzťahujúcich sa na nadnárodné podniky a prácu, pričom sa v nej tiež osobitne uvádzajú dohovory a odporúčania týkajúce sa bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, a preto by sa mala vziať do úvahy. EHSV tiež požaduje súdržnosť medzi vnútroštátnymi politikami a európskymi právnymi predpismi, ktoré sa v súčasnosti pripravujú a týkajú sa podobných oblastí alebo tiež zahŕňajú pravidlá náležitej starostlivosti. Príkladmi takýchto právnych predpisov sú: smernica o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov (4), návrh nariadenia o výrobkoch, ktoré nespôsobujú odlesňovanie (5), návrh nového nariadenia o batériách, (6) iniciatíva pre udržateľné výrobky (7), taxonómia EÚ pre udržateľné investície (8) a budúca iniciatíva Komisie, ktorou sa účinne zakáže umiestňovanie výrobkov vyrobených použitím nútenej práce na trh EÚ (zákaz uvádzania na trh) (9). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Po tom, ako niektoré členské štáty (10) vydali vnútroštátne právne predpisy pre náležitú starostlivosť podnikov, sa objavila silnejúca požiadavka vytvoriť na európskej úrovni rovnaké podmienky pre spoločnosti v rámci Únie a predísť fragmentácii. V tomto kontexte vypracovala Európska komisia tento návrh na horizontálny rámec s cieľom povzbudiť podniky k tomu, aby prispeli k rešpektovaniu ľudských práv a životného prostredia. |
| --- | --- |

2.2

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Bezprecedentný útok Ruska na Ukrajinu výrazne mení geopolitiku a vyvolal zásadné prehodnotenie hospodárskych vzťahov a závislostí v našom globalizovanom hospodárstve, čím sa urýchlilo úsilie Európy o väčšiu nezávislosť v kľúčových strategických oblastiach. Následná rozsiahla úprava našich dodávateľských sietí si bude vyžadovať zamyslenie sa nad vzťahom medzi náležitou starostlivosťou a povinnosťou riadiť sa politicky rozhodnutými sankciami, ktoré obmedzujú rozsah podnikania. EHSV preto požaduje prístup, ktorý je praktický, zohľadňuje novú podnikateľskú realitu a podporuje poskytovanie naliehavo potrebného poradenstva. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Vzhľadom na vysokú zložitosť dnešných dodávateľských reťazcov musí mať dôkladnosť prednosť pred rýchlosťou – podrobný návrh tejto smernice si vyžaduje zmysel pre proporcie. Okrem plného rešpektovania medzinárodných ľudských práv a nástrojov by východiskovým bodom vždy mal byť spôsob, ako možno prakticky a účinne integrovať dobre zavedené prvky hlavných zásad OSN a usmernenia OECD pre nadnárodné podniky spolu s dôkladným posúdením dôsledkov/vplyvu tejto smernice na rôzne typy európskych spoločností (napr. mikropodniky a MSP, medzinárodne pôsobiace holdingové štruktúry). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV zdôrazňuje, že navrhovaná smernica je len jedným prvkom oveľa komplexnejšej agendy EÚ na podporu environmentálnej udržateľnosti, dôstojnej práce a ľudských práv na celom svete. Systémovú a udržateľnú zmenu v praxi možno dosiahnuť len podporou krajín v tom, aby si lepšie plnili svoju povinnosť chrániť ľudské práva. Spoločnosti majú jasnú zodpovednosť za rešpektovanie ľudských práv, nemôžu však nahradiť rozhodujúcu úlohu a riadne fungovanie štátu, najmä povinnosť štátu chrániť pred porušovaním ľudských práv na svojom území a v rámci svojej jurisdikcie tým, že prijmú vhodné kroky na prevenciu, vyšetrovanie, trestanie a nápravu porušovania ľudských práv prostredníctvom účinných politík, právnych predpisov, nariadení a súdnych rozhodnutí. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Spoločnosti sú povinné dodržiavať platné právo a majú zodpovednosť rešpektovať ľudské práva v súlade s hlavnými zásadami OSN. Musia zaviesť funkčný proces náležitej starostlivosti s cieľom zabezpečiť dodržiavanie ľudských práv v hodnotových reťazcoch. Trestné stíhanie porušovania ľudských práv je povinnosťou štátov a ich vlád. Sú adresátmi ľudských práv a zodpovedajúcich medzinárodných dohovorov. Štáty majú právom daných mnoho právomocí v oblasti presadzovania práva, ktoré spoločnosti nemajú a nikdy by mať nemali. Patrí medzi ne kontrola pracovísk, udeľovanie pokút, zabavovanie majetku, odoberanie obchodných licencií, zatýkanie podozrivých, obviňovanie údajných páchateľov zneužívania a uväznenie tých odsúdených. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV zdôrazňuje pretrvávajúcu potrebu uprednostňovať zelenú transformáciu spolu so sociálnou ochranou a ochranou ľudských práv vrátane práv odborových zväzov a pracovníkov. Organizácie občianskej spoločnosti musia zohrávať kľúčovú úlohu pri vytváraní spoľahlivej transparentnosti, pokiaľ ide o porušovanie ľudských a environmentálnych práv, ako aj pri dohľade nad požiadavkou v rámci taxonómie EÚ, aby investície spĺňali zásadu „nespôsobovať významnú škodu“ a minimálne záruky (11). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Odbory a zástupcovia zamestnancov si dobre uvedomujú, kde môže dôjsť k pochybeniu. EHSV preto poukazuje na význam zapojenia zástupcov zamestnancov a odborov do postupu vytvárania procesov náležitej starostlivosti (mapovanie rizík), ako aj do jeho monitorovania (vykonávanie) a nahlasovania porušení (mechanizmy varovania). Prechod na sociálne a hospodársky udržateľné hospodárstvo možno dosiahnuť len prostredníctvom plodného sociálneho partnerstva. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EHSV poznamenáva, že zoznam medzinárodných ľudských práv, na ktorých by smernica mala byť založená, musí byť jasne vymedzený, aby sa podnikom poskytla právna istota, ktorú potrebujú v medzinárodnom obchodnom živote. EHSV sa domnieva, že táto náležitá starostlivosť podnikov by sa mala rozšíriť na preskúmanie noriem v oblasti ľudských práv uznaných v hlavných zásadách OSN (12), ktoré pozostávajú zo zásad týkajúcich sa základných pracovných noriem MOP (žiadna nútená práca, detská práca ani diskriminácia a sloboda združovania), Všeobecnej deklarácie ľudských práv (13) a Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach (14) a Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach (15). Okrem toho sa v Charte základných práv Európskej únie (16), Európskom dohovore o ľudských právach Rady Európy (17), Európskej charte sociálnych práv (18) a Tripartitnej deklarácii MOP o zásadách týkajúcich sa nadnárodných podnikov a sociálnej politiky (19) stanovujú práva, hodnoty a zásady, ktoré slúžia ako hlavný kompas pre EÚ ako celok. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV zastáva názor, že smernica sa musí jednoznačne zlepšiť s cieľom dosiahnuť väčšiu harmonizáciu, právnu jasnosť a istotu. Rámec povinnej náležitej starostlivosti by sa dosiahol uplatňovaním dohodnutej normy, ktorej dodržiavanie sa zabezpečí primeranými, účinným a odrádzajúcimi sankciami, zatiaľ čo zodpovednosť by vznikla v dôsledku porušenia jasne vymedzeného súboru ľudských práv. |
| --- | --- |

3.8

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | EHSV je znepokojený tým, že návrh Komisie obsahuje množstvo nejasných právnych pojmov, ktoré možno vykladať rôzne a ktoré môžu vnútroštátne orgány a súdy uplatňovať rozdielne. EHSV predovšetkým považuje za potrebné lepšie vymedziť pojem „nadviazaný obchodný vzťah“, keďže sa ním vymedzuje nielen rozsah smernice, ale aj požiadavky na náležitú starostlivosť, sankcie a zodpovednosť za škody. Pojem „dolný hodnotový reťazec“ si tiež vyžaduje dôkladnejšie vymedzenie. Nie je na spoločnosti, aby kontrolovala a preberala zodpovednosť za konanie svojich klientov (20). Treba lepšie vymedziť a podložiť príkladmi „vhodné opatrenia“, ktoré majú spoločnosti prijať, aby boli zbavené zodpovednosti. Nejasné sú v neposlednom rade aj navrhované povinnosti riaditeľov zohľadňovať prínos „zainteresovaných strán“. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Hodnotový reťazec, ako sa navrhuje v návrhu smernice, zahŕňa nielen priamych a nepriamych dodávateľov, t. j. činnosti „v hornej časti reťazca“, ale aj použitie a prípadne likvidáciu produktu alebo služby, t. j. činnosti „v dolnej časti reťazca“ alebo na konci životnosti. V skutočnosti sledovanie činností „v dolnej časti reťazca“ vedie k rôznym veľmi praktickým problémom. Najmä sledovanie produktu po jeho uvedení na trh bude pravdepodobne ešte zložitejšie ako sledovanie obstarávania surovín a komponentov. Týka sa to najmä recyklovaných výrobkov, v prípade ktorých môže byť vysledovateľnosť často nemožná. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Od podnikov by sa malo očakávať, že svoje procesy náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv budú navrhovať spôsobom, ktorý je založený na riziku a primeraný ich potenciálnym a skutočným vplyvom. EHSV preto považuje za potrebné zodpovedajúco upraviť rozsah pôsobnosti, a to buď pre priamych zmluvných partnerov, alebo pre nepriamych partnerov. V prípade nepriamych partnerov iba vtedy, ak je vzhľadom na okolnosti prípadu rozumné očakávať, že sa prijme vhodné opatrenie na predchádzanie nepriaznivému vplyvu, na jeho zmiernenie, odstránenie alebo minimalizáciu jeho rozsahu, a to aj pokiaľ ide o overovanie súladu. Tento odskúšaný spôsob zodpovednosti už možno nájsť v existujúcich právnych predpisoch, napríklad o vysledovateľnosti, ako sa upravuje základným nariadením EÚ [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (21)]. Tým sa v podstate vyžaduje, aby spoločnosť zaviedla systémy a postupy založené na zásade „jeden krok späť, jeden krok vpred“ na určenie toho, kto je priamym dodávateľom a priamym odberateľom (okrem konečného spotrebiteľa) jej produktov. Dobre zavedený prístup je vhodný, pretože každá jednotlivá strana v hodnotovom reťazci môže byť jednoznačne zodpovedná za procesy, ktoré môže skutočne ovplyvniť. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Prístup založený na riziku môže zahŕňať aj sektorovú metódu: EHSV víta skutočnosť, že v navrhovanej smernici sa uznáva, že politiky náležitej starostlivosti obsahujú sektorové osobitosti, ktoré treba vziať do úvahy. EHSV vyzýva spoluzákonodarcov, aby zohľadnili dôležité iniciatívy a normy viacerých zainteresovaných strán, ktoré boli vypracované v obzvlášť zraniteľných oblastiach (ako je napr. kakao, banány a palmový olej). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EHSV pripomína, že hlavné zásady OSN č. 15 a 22 si vyžadujú nápravné opatrenia v prípadoch, keď samotný podnik spôsobil porušovanie alebo prispel k porušovaniu ľudských práv. Podľa hlavných zásad OSN sa však nevyžaduje, aby spoločnosť poskytovala nápravné opatrenia, ak nepriaznivý vplyv spôsobí iná spoločnosť v dodávateľskom reťazci. Tieto ustanovenia teda odrážajú základný právny predpoklad, že zodpovednosť by sa mala stanoviť len vtedy, ak existuje jasná a predvídateľná súvislosť medzi ujmou obete a podnikom zodpovedným za škodu. Podobne aj v usmerneniach OECD pre nadnárodné spoločnosti sa zdôrazňuje, že snahou zabrániť nepriaznivému vplyvu v dodávateľských reťazcoch sa neprenáša zodpovednosť zo subjektu, ktorý má nepriaznivý vplyv, na podnik, s ktorým má obchodný vzťah. EHSV zastáva názor, že v záujme jednotnosti by aj podľa smernice EÚ spoločnosti mali niesť zodpovednosť podľa občianskeho práva len vtedy, ak samy priamo spôsobili porušovanie alebo prispeli k porušovaniu ľudských práv (t. j. čiastočne ho spôsobili). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV súhlasí s prístupom Komisie, že vnútroštátne orgány musia mať k dispozícii sankcie, ktoré sú „účinné, primerané a odrádzajúce“. V prípadoch nedbanlivosti a úmyslu by orgán mal mať možnosť stanoviť primerané pokuty. Rozsah sankcií by sa však mal vymedziť na európskej úrovni. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EHSV žiada, aby bol návrh jasnejší, pokiaľ ide o skupiny a povinnosti náležitej starostlivosti. Zdá sa, že súčasné znenie, konkrétne vymedzenie „spoločnosti“ (článok 3 písm. a)), naznačuje, že požiadavky smernice sa uplatňujú skôr na jednotlivé spoločnosti, než na skupiny spoločností. Znamenalo by to, že spoločnosť z členského štátu s dcérskymi spoločnosťami spadajúcimi do rozsahu pôsobnosti smernice, ktoré pôsobia v iných členských štátoch, sa musí riadiť rozhodnutiami niekoľkých rôznych orgánov dohľadu, čo je v praxi zložité a ťažkopádnejšie. Skupinové riešenie predstavuje viaceré výhody, ako je väčšia súdržnosť, pokiaľ ide o mechanizmy zverejňovania, postupy podávania správ, vybavovanie správ/sťažností, odbornú prípravu a informovanosť v rámci spoločnosti. Potvrdzuje to návrh smernice o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov (CSRD), v ktorej sa stanovuje výnimka pre dcérske spoločnosti, ak existuje podávanie správ na úrovni skupiny. Skupinové riešenie je vhodnejšie na zvládnutie rozdielov vo vnútroštátnych právnych predpisoch, ktoré sa pravdepodobne vyskytnú počas transpozície tejto smernice vo všetkých 27 členských štátoch, a môže slúžiť na zosúladenie alebo dokonca prekročenie najvyššieho menovateľa. Z týchto dôvodov sa EHSV domnieva, že by sa malo uprednostňovať skupinové riešenie náležitej starostlivosti. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Napriek primárnej povinnosti veľkých spoločností v oblasti náležitej starostlivosti budú nepriamo ovplyvnené mikropodniky a MSP, pretože spoločnosti, ktoré patria do pôsobnosti smernice, zvýšia svoje požiadavky na dodávateľov, pokiaľ ide o ich vykonávanie hlavných zásad OSN, ich zverejňovanie nefinančných informácií a ich vlastné riadenie dodávateľského reťazca. Značné úsilie je jednoduchšie pre veľké spoločnosti než pre menšie spoločnosti, ktoré ešte nie sú zahrnuté do pôsobnosti tohto druhu právnych predpisov. Menšie spoločnosti majú predovšetkým menší vplyv na riešenie rizík v oblasti ľudských práv vo svojom dodávateľskom reťazci a oveľa menej zdrojov na vykonávanie komplexných hodnotení rizík. EHSV navrhuje, aby Európska komisia zriadila asistenčné pracovisko, ktoré by poskytovalo ľahko dostupné informácie o rizikách v oblasti ľudských práv v krajinách a regiónoch. Zainteresované strany by mali mať možnosť obrátiť sa na takéto asistenčné pracovisko a partnerské krajiny alebo regióny s ním spolupracovať. Toto asistenčné pracovisko by malo podporovať aj budovanie kapacít dodávateľov v oblasti ľudských práv v tretích krajinách a posilňovanie ich environmentálneho správania. EHSV navyše vyzýva členské štáty, aby poskytovali poradenstvo, najmä mikropodnikom a MSP, praktickým, konkrétnym a účinným spôsobom, ktorý je súčasťou štruktúrovanej spolupráce s príslušnými zastupiteľskými organizáciami. EHSV považuje za mimoriadne dôležité, aby rozsah spoločností, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, bol v súlade s ostatnými príslušnými právnymi predpismi EÚ uvedenými v odseku 2.1. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EHSV konštatuje, že Komisia vo svojom návrhu výslovne zahŕňa finančný sektor. Udržateľné financie zahŕňajú rešpektovanie ľudských práv a sú dôležitým prvkom transformácie ekonomiky, aby bola ekologickejšia a sociálnejšia. Návrh však zostáva vágny, pokiaľ ide o postupy overovania pôžičiek alebo financovania, a možno sa obávať, že ustanovenia smernice, ktoré výslovne nezahŕňajú MSP, sa de facto nepriamo rozšíria. Mikropodniky a MSP budú nepriamo ovplyvnené ako dodávatelia v dodávateľskom reťazci, a preto budú čeliť obrovským výzvam. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EHSV uznáva, že udržateľná správa a riadenie spoločnosti sú spojené s jasným a dôveryhodným záväzkom riaditeľov vrátane zavedenia spoľahlivého a fungujúceho procesu náležitej starostlivosti v spoločnosti, čo slúži na vyvodenie zodpovednosti spoločností za vplyv ich činností. EHSV odkazuje na smernicu o právach akcionárov, v ktorej sa objasňuje, ako je výkonnosť spoločností a riaditeľov spojená s environmentálnymi, sociálnymi a správnymi otázkami. (22) EHSV konštatuje, že medzi povinnosti riaditeľov musia patriť povinnosti spoľahlivej náležitej starostlivosti založené na systéme sankcií v prípadoch, keď ich spoločnosti nedodržiavajú. Dosiahnutie ekologickej, sociálnej a hospodárskej udržateľnosti by malo byť cieľom všetkých zainteresovaných strán spoločnosti, nielen akcionárov. Vo viacerých členských štátoch sa uplatňuje povinná konzultácia vedenia so zástupcami pracovníkov. Takéto vnútroštátne právne predpisy a pravidlá by sa mali dodržiavať. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EHSV vzal na vedomie, že Výbor pre kontrolu regulácie v rámci Komisie spochybnil prvky, ktoré presahujú rámec náležitej starostlivosti, okrem iného tým, že uviedol, že nie je jasné [...], prečo je potrebné regulovať povinnosti riaditeľov popri požiadavkách náležitej starostlivosti a že je potrebné lepšie vysvetliť a posúdiť pridanú hodnotu regulácie povinností riaditeľov vzhľadom na to, že možnosť náležitej starostlivosti si už vyžaduje riadenie rizík a zohľadnenie záujmov zainteresovaných strán (23). V tejto súvislosti sa EHSV domnieva, že je potrebné ďalej rozvíjať a lepšie zosúladiť povinnosti riaditeľov s cieľmi Zelenej dohody. |
| --- | --- |

4.11

V Bruseli 14. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  A/RES/70/1.

1

(2)  Hlavné zásady OSN schválila Rada OSN pre ľudské práva vo svojej rezolúcii 17/4 zo 16. júna 2011 (A/HRC/RES/17/4).

2

(3)  OECD (2011), OECD Guidelines for Multinational Enterprises, OECD Publishing, http://dx.doi.org/10.1787/9789264115415-en.

3

(4)  COM(2021) 189 final; Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 51.

4

(5)  COM(2021) 706 final.

5

(6)  COM(2020) 798 final.

6

(7)  COM(2022) 142 final.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/13480-Ucinny-zakaz-vyrobkov-vyrobenych-ziskanych-tazbou-alebo-zberom-v-ramci-nutenej-prace_sk

9

(10)  Francúzsko (Loi relative au devoir de vigilance, 2017), Nemecko (Sorgfaltspflichtengesetz, 2021), Holandsko Wet zorgplicht kinderarbeid, 2019).

10

Loi relative au devoir de vigilance, 2017)

Sorgfaltspflichtengesetz, 2021)

Wet zorgplicht kinderarbeid, 2019)

(11)  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 105.

11

(12)  Hlavná zásada OSN č. 12 (komentár, odsek 2).

12

(13)  A/RES/217(III).

13

(14)  A/RES/2200A (XXI).

14

(15)  A/RES/2200A(XXI).

15

(16)  Ú. v. EÚ C 326, 26.10. 2012, s. 391;

16

(17)  http://www.echr.coe.int/Documents/Convention_SLK.pdf

17

(18)  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=090000168048b059.

18

(19)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 136;

19

(20)  Príslušné pravidlá možno nájsť v práve EÚ o operáciách v dolnej časti hodnotového reťazca, t. j. pokiaľ ide o kontrolu vývozu citlivých materiálov (položky s dvojakým použitím a vojenský tovar).

20

(21)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (Ú. v. EÚ L 31, 1.2.2002, s. 1).

21

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017L0828&from=SK; článok 9a.

22

(23)  https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=SEC(2022)95&lang=sk.

23

---

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/87 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/87

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 909/2014, pokiaľ ide o disciplínu pri vyrovnaní, cezhraničné poskytovanie služieb, spoluprácu v oblasti dohľadu, poskytovanie vedľajších služieb bankového typu a požiadaviek na centrálne depozitáre cenných papierov tretích krajín

[COM(2022) 120 final – 2022/0074 (COD)]

(2022/C 443/12)

| Spravodajca: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Christophe LEFÈVRE |

Spravodajca:

Kęstutis KUPŠYS

Spoluspravodajca:

Christophe LEFÈVRE

| Žiadosť o konzultáciu | Rada Európskej únie,12. 4. 2022
  Európsky parlament, 4. 4. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 1. 7. 2022 |
| Prijaté v pléne | 14. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 185/0/1 |

Žiadosť o konzultáciu

Rada Európskej únie,12. 4. 2022

Európsky parlament, 4. 4. 2022

Právny základ

články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

1. 7. 2022

Prijaté v pléne

14. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

185/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Výbor považuje riešenia navrhnuté Komisiou v súvislosti s piatimi hlavnými problémami identifikovanými počas procesu preskúmania nariadenia o centrálnych depozitároch cenných papierov (CSDR) vo všeobecnosti za dostatočné a účinné. Vďaka efektívnejším konaniam o urovnaní v EÚ sa kapitálové trhy stanú atraktívnejšími pre emitentov aj investorov a budeme o krok bližšie k dosiahnutiu únie kapitálových trhov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta primerané iniciatívy Komisie na nahradenie existujúcich požiadaviek týkajúcich sa udeľovania povolení oznámením, ako aj návrh na lepšiu spoluprácu v oblasti dohľadu zriadením vhodných, ale nie duplicitných kolégií orgánov dohľadu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pokiaľ ide o poskytovanie vedľajších služieb bankového typu, ďalšie možnosti vidí výbor v riešeniach založených na vyrovnaní v peniazoch centrálnej banky. Na ďalšie zníženie množstva rôznych rizík by sa mala vo väčšej miere využívať existujúca platforma TARGET2-Securities (T2S) na vyrovnanie transakcií s cennými papiermi v peniazoch centrálnej banky s viacerými menami. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV považuje za prínosné doplniť súčasný návrh Komisie ustanoveniami o uznaní ústrednej úlohy systému T2S pre európsku infraštruktúru vyrovnania transakcií s cennými papiermi a zároveň vyriešiť, aj keď len čiastočne, problém nedostatočného rozvoja vedľajších služieb bankového typu medzi centrálnymi depozitármi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV poznamenáva, že najkontroverznejšia časť návrhu – dvojfázový prístup k prípadnému zavedeniu povinných odkupov – zostáva dobre vyváženou možnosťou. O povinných odkupoch by sa nemalo uvažovať, kým sa podrobne nepreskúmajú základné dôvody zlyhania vyrovnania a kým sa neobjasní, či iné opatrenia na zníženie zlyhaní vyrovnania dosiahnu uspokojivé výsledky. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Výbor si plne uvedomuje, že pilotný režim technológie distribuovanej databázy transakcií (DLT) je dôležitou súčasťou legislatívneho kontextu skúmania CSDR, a zároveň upozorňuje na to, že vytvorenie „experimentálneho regulačného prostredia“ nesmie byť precedensom na zmiernenie platných noriem trhového správania a ochrany investorov. Centrálne depozitáre cenných papierov (CSD) by mali zohrávať kľúčovú úlohu pri riadení sietí DLT vymedzených spôsobom, ktorý zmenšuje riziko protistrany. Okrem toho sa EHSV v súvislosti s presadzovaním sankcií zasadzuje za prísnejšie právne predpisy týkajúce sa dohľadu, pričom navrhuje, aby sa v CSDR od CSD, ich emitentov a ich účastníkov vyžadovalo vytvorenie životaschopného, stáleho mechanizmu výmeny a spoločného využívania údajov dôležitých pri uplatňovaní spoločných európskych sankcií. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Kontext

| 2.1. | CSD sú subjekty, ktoré držia a spravujú cenné papiere a umožňujú spracovanie transakcií s cennými papiermi zaknihovaním (1). Prevádzkujú infraštruktúru, ktorá zabezpečuje, že transakcie s cennými papiermi sa môžu dokončiť. Táto hlavná služba centrálnych depozitárov sa zvyčajne označuje ako „vyrovnanie“. Centrálne depozitáre existujúce v EÚ (2) vyrovnávajú transakcie v hodnote značne presahujúcej 1 000 biliónov EUR ročne (viac ako 70-násobok hrubého domáceho produktu EÚ (3) alebo 17-násobok nesplatenej hodnoty všetkých cenných papierov držaných na účtoch centrálnych depozitárov (4)). Centrálne depozitáre poskytujú aj ďalšie základné služby, ako sú i) evidenčné služby, t. j. sledovanie nových vydaných cenných papierov, a ii) služby centrálneho vedenia účtov, t. j. zaznamenávanie každej zmeny, pokiaľ ide o držbu týchto cenných papierov. Pre centrálne depozitáre pôsobiace v hraniciach štátov už desaťročia existovali osvedčené a efektívne postupy, ale vplyvom čoraz väčšieho prepájania trhov a v dôsledku nárastu cezhraničných transakcií v Európe vznikla jasná potreba harmonizácie cezhraničného vyrovnania a iných služieb. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nariadenie z roku 2014, ktoré bolo zavedené po finančnej kríze v roku 2008, nadobudlo účinnosť 17. septembra 2014 s postupným vykonávaním (5). To prinieslo podstatné zlepšenia v prostredí po obchodovaní vrátane stanovenia štandardizovaného obdobia vyrovnania, zlepšenia disciplíny cezhraničného vyrovnania, zavedenia jednotných pravidiel pre centrálne depozitáre v EÚ (napr. udeľovanie licencií, autorizácia, dohľad) a zabezpečenia možnosti pre emitenta cenných papierov vybrať si svoj centrálny depozitár. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jeden z hlavných pokrokov nariadenia sa týkal disciplíny pri vyrovnaní – opatrení na predchádzanie zlyhaniam pri vyrovnaní a na riešenie takýchto prípadných zlyhaní. Ako však ukázalo ďalšie posúdenie, tieto opatrenia neboli dostatočné, keďže ukazovatele zlyhania vyrovnania v EÚ (6) zostali podstatne horšie ako ukazovatele v iných finančných centrách, a to aj pri zohľadnení značnej roztrieštenosti kapitálových trhov EÚ v porovnaní s mimoriadne homogénnymi trhmi inde. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ďalšie významné zlepšenie zamerané na uľahčenie cezhraničných kapitálových tokov – sloboda poskytovať služby v inom členskom štáte (alebo „udeľovanie povolení na činnosť v zahraničí“, podobne ako dobre fungujúci celoeurópsky rámec pre bankovníctvo) – bolo takisto zakotvené v nariadení, ktoré poskytlo impulz k tomu, aby centrálne depozitáre rozšírili svoje aktivity za hranice štátov. V nariadení bolo vymedzené aj poskytovanie vedľajších služieb bankového typu (služby na podporu vyrovnania cenných papierov) zo strany centrálnych depozitárov pri dôslednom dodržiavaní špecifických prudenciálnych požiadaviek na úverové riziká súvisiace s týmito službami. Právny rámec však neviedol k želanej úrovni integrácie systému služieb vyrovnania v EÚ, pričom centrálne depozitáre sa zdráhali prevziať vedľajšie služby alebo zapojiť do nákladného postupu udeľovania povolení na činnosť v zahraničí. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V marci 2022 Komisia v súlade s článkom 75 nariadenia, ktorým sa nariaďuje preskúmanie, predložila návrh na preskúmanie nariadenia z roku 2014 (ďalej len „preskúmanie nariadenia o centrálnych depozitároch cenných papierov“ alebo „preskúmanie“). Týka sa to nasledujúcich piatich hlavných problémov:






  (i) | zaťažujúce požiadavky na udeľovania povolení na činnosť v zahraničí; |
| --- | --- | --- |

2.5.

(i)

zaťažujúce požiadavky na udeľovania povolení na činnosť v zahraničí;

| (ii) | slabá spolupráca v oblasti dohľadu; |
| --- | --- |

(ii)

slabá spolupráca v oblasti dohľadu;

| (iii) | neprimerané požiadavky na poskytovanie vedľajších služieb bankového typu; |
| --- | --- |

(iii)

neprimerané požiadavky na poskytovanie vedľajších služieb bankového typu;

| (iv) | nedostatky vedúce k neúspešným vyrovnaniam; |
| --- | --- |

(iv)

nedostatky vedúce k neúspešným vyrovnaniam;

| (v) | nedostatočné informácie o činnostiach poskytovaných centrálnymi depozitármi tretích krajín v EÚ. |
| --- | --- |

(v)

nedostatočné informácie o činnostiach poskytovaných centrálnymi depozitármi tretích krajín v EÚ.

| 2.6. | Takmer súčasne s nadobudnutím platnosti nariadenia o centrálnych depozitároch cenných papierov bol 22. júna 2015 spustený systém T2S ako prvá platforma na vyrovnanie transakcií s cennými papiermi v peniazoch centrálnej banky s viacerými menami (7), ktorý však bol navrhnutý samostatne. Pre klientov centrálnych depozitárov (zvyčajne banky), ktorí sú napojení na platformu T2S, to znamená možnosť vybrať si medzi vyrovnaním v eurách v peniazoch komerčnej banky a/alebo v peniazoch centrálnej banky. Vyrovnaním cenných papierov v peniazoch centrálnej banky prostredníctvom T2S môžu centrálne depozitáre svojim klientom ponúknuť prístup k jednotnému fondu likvidity v rámci služieb Eurosystému TARGET na zábezpeku, platby a vyrovnanie cenných papierov. Likvidita potrebná na vyrovnanie transakcií v celej Európe sa preto výrazne znížila. Nemalo to však žiadny vplyv na náklady z rôznych dôvodov, no predovšetkým preto, že medzi menovými líniami je trh stále fragmentovaný: v roku 2019 sa poplatky T2S zvýšili z 15 eurocentov za transakciu „dodanie proti zaplateniu“ na 23,5 eurocenta (8). T2S zostáva mimo rozsahu pôsobnosti návrhu Komisie na preskúmanie nariadenia o centrálnych depozitároch cenných papierov z marca 2022. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Ako sa uvádza v stanovisku EHSV s názvom Únia kapitálových trhov pre ľudí a podniky – nový akčný plán (9), výbor víta iniciatívy Komisie na dosiahnutie ambicióznej vízie hospodárskej a menovej únie, ktorou je umožniť tok kapitálu v celej EÚ v prospech spotrebiteľov, investorov a spoločností. Zo 16 opatrení načrtnutých v akčnom pláne hospodárskej a menovej únie je jedným z najdôležitejších opatrení zlepšiť služby cezhraničného vyrovnania (opatrenie 13), keďže nedostatky existujúceho nariadenia sú zjavné a predpokladá sa, že rýchle legislatívne opatrenia posunú hospodársku a menovú úniu vpred. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pokiaľ ide o päť hlavných problémov identifikovaných Komisiou, ktoré viedli k preskúmaniu, výbor považuje navrhovaný postup napredovania za dostatočný a účinný. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Návrh nahradiť existujúce požiadavky týkajúce sa udeľovania povolení na činnosť v zahraničí, ktoré sa považujú buď za nejasné, alebo zaťažujúce, oznámením (čo znamená, že členské štáty nemôžu odmietnuť žiadosť centrálneho depozitára), je významným krokom k harmonickejšiemu a prepojenejšiemu systému vyrovnania, ktorý povedie k zníženiu nákladov centrálnych depozitárov ochotných poskytovať cezhraničné služby. Uvidí sa však, ako sa tieto podporné opatrenia premietnu do úspory nákladov pre emitentov a investorov. Osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu toho, aby si orgány dohľadu v hostiteľských krajinách zachovali dohľad nad trhom. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Potreba znížiť náklady a zároveň zlepšiť spoluprácu v oblasti dohľadu viedla k návrhu Komisie zriadiť kolégiá orgánov dohľadu, čo EHSV dôrazne podporuje ako vhodné a vyvážené opatrenie. Výbor víta zavedenie len jedného kolégia pre centrálny depozitár namiesto dvoch samostatných kolégií, aby sa zabezpečilo, že centrálny depozitár nebude súčasne podliehať „kolégiu udeľovania povolení na činnosť v zahraničí“ a „kolégiu na skupinovej úrovni“. Tým by sa mali ušetriť náklady a pomôcť dosiahnuť značné synergie v oblasti dohľadu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Jedno z hlavných zlepšení rámca poskytovania vedľajších služieb bankového typu sa týka zmeny článku 54 ods. 4 nariadenia, ktorú výbor dôrazne podporuje, keďže centrálnym depozitárom umožňuje usilovať sa o poskytovanie uvedených služieb, a to nielen od určených úverových inštitúcií, ale aj od iných centrálnych depozitárov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | EHSV však uznáva, že tento krok by mohol potenciálne zvýšiť riziká finančnej stability. Zatiaľ čo EHSV považuje cieľ zlepšiť poskytovanie cezhraničných služieb v dôsledku nižších prekážok pre poskytovanie vedľajších služieb bankového typu za opodstatnený a zdieľa túto snahu, vidí príležitosti v riešeniach založených na vyrovnaní v peniazoch centrálnej banky, čo je vo svojej podstate bezpečnejšie. Pravdaže, toto by bolo potrebné riešiť z veľkej časti mimo nariadenia o centrálnych depozitároch cenných papierov – napríklad rozšírenie systému T2S, rozvoj veľkoobchodných digitálnych mien centrálnej banky, odstránenie právnych prekážok atď. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Nie je však jasné, či je postup, ktorý si Komisia zvolila na udelenie mandátu Európskemu orgánu pre bankovníctvo (EBA), aby vypracoval návrh regulačných technických noriem na vymedzenie limitu, pod ktorým môžu úverové inštitúcie poskytovať vedľajšie služby bankového typu, vhodný. Pozitívne je, že kalibráciu limitu by mohol najlepšie vykonať tento orgán a Komisia má v prípade potreby väčší manévrovací priestor. Napriek uvedenej skutočnosti poukázal EHSV pri rôznych príležitostiach (10) na problém spočívajúci v tom, že spoluzákonodarcovia sú zbavení právomoci rozhodovať o dôležitých otázkach v prerokúvanom legislatívnom akte. EHSV preto žiada, aby sa dôležité témy hospodárskej politiky prijímali v rámci riadneho legislatívneho postupu (11). |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.6. | Kroky na zlepšenie disciplíny pri vyrovnaní sú mimoriadne vítané. Výbor takisto podporuje poskytnutie objasnení a výnimiek vo viacerých prípadoch v rámci preskúmania, ktoré sa týkajú otázky disciplíny pri vyrovnaní. Mimoriadne dôležité je rozhodnutie Komisie vyhnúť sa okamžitému zavedeniu povinných odkupov; tieto odkupy by sa mohli stať uplatniteľnými, ak samotný režim sankcií nezmierni vplyv vyrovnania v Európskej únii. Zdá sa, že zavedenie mechanizmov postúpenia, ktoré by zabránili kaskáde povinných odkupov, zmierni základné slabé stránky (alebo obavy z neoptimálneho uplatňovania) navrhovaného režimu povinných odkupov. Výbor považuje dvojfázový prístup k povinným odkupom za obozretný a domnieva sa, že týmto spôsobom sa európske kapitálové trhy stanú z dlhodobého hľadiska atraktívnejšími pre emitentov, ako aj investorov. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ustanovenia týkajúce sa centrálnych depozitárov tretích krajín sú obzvlášť dôležité v kontexte snahy EÚ o otvorenú strategickú autonómiu. EHSV víta požiadavku zavedenú v zmenenom článku 25 nariadenia o centrálnych depozitároch cenných papierov, v ktorom sa uvádza, že centrálne depozitáre, ktoré majú v úmysle poskytovať služby vyrovnania podľa práva členského štátu, by to mali oznámiť Európskemu orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA). Výbor takisto podporuje opatrenia zavedené v rámci preskúmania, ktoré upravujú ďalšie aspekty operácií centrálnych depozitárov tretích krajín v EÚ, čo vedie k vytvoreniu rovnakých podmienok a prostredia lepšej hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkrétne pripomienky

Úloha T2S

| 4.1. | Vzhľadom na značný význam T2S sa EHSV domnieva, že by sa mal vytvoriť ucelený rámec dozoru a dohľadu v súvislosti s úlohou tejto platformy v celkovom systéme vyrovnania. Súčasné dobrovoľné dohody medzi Európskou centrálnou bankou (ECB), orgánom ESMA, príslušnými národnými orgánmi centrálnych depozitárov zúčastňujúcich sa na T2S a centrálnymi bankami, ktoré dohliadajú na centrálne depozitáre, by sa mali aktualizovať, aby sa zabezpečilo, že nový legislatívny rámec poskytne jasné úlohy všetkým zúčastneným orgánom: príslušným národným orgánom, centrálnym bankám a ECB ako vedúcim dohľadu a ESMA ako orgánu dohľadu. Tento posilnený rámec by mohol mať formu kolégia orgánov dohľadu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV preto vyzýva spoluzákonodarcov, aby zahrnuli platformu systémového vyrovnania T2S do pôsobnosti nariadenia o centrálnych depozitároch cenných papierov a vytvorili podmienky na rozsiahle prijatie vyrovnania prostredníctvom nástroja T2S v EÚ (12). Je to nevyhnutné na to, aby tento systém viacerých mien konečne fungoval naplno, a to aj napriek pochopiteľným výhradám centrálnych bánk a centrálnych depozitárov v krajinách mimo eurozóny. Úloha T2S pri harmonizácii tokov údajov a informácií – kľúčový aspekt efektívneho poskytovania služieb centrálnymi depozitármi – by sa mala takisto uznať a zahrnúť do legislatívneho návrhu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V súčasnosti sa T2S monitoruje na základe niekoľkých zásad pre infraštruktúru finančného trhu zahrnutých do rámca dohľadu ECB – „ľahký“ prístup, ktorý uznáva systémový význam tejto platformy pre Európsky hospodársky priestor. Výbor nevidí žiadne regulačné konflikty ovplyvňujúce nespornú nezávislosť ECB, pretože T2S možno považovať za nástroj infraštruktúry pre účastníkov finančného trhu, ktorá je z viacerých dôvodov lepšie rozvinutá pod záštitou ECB a nie inde. Okrem toho, zapojenie ECB do vyrovnania cenných papierov prostredníctvom platformy je krokom preč od klasických funkcií centrálnej banky, čo jednoznačne vedie k potrebe zahrnúť T2S do nariadenia o centrálnych depozitároch cenných papierov, aby bol regulačný rámec ucelený a účinný. |
| --- | --- |

4.3.

Monitorovanie disciplíny pri vyrovnaní

| 4.4. | EHSV poznamenáva, že najkontroverznejšia časť návrhu – prípadné posilnenie povinných odkupov, realizované v dvojfázovom prístupe, zostáva dobre vyváženou možnosťou, ktorú treba zvážiť, kým sa neobjasní, či iné opatrenia na zníženie zlyhaní vyrovnania dosiahnu uspokojivé výsledky. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Výbor sa však domnieva, že skoré vyriešenie problému by viedlo k lepšiemu a hlbšiemu pochopeniu príčin zlyhania pri vyrovnaní. EHSV preto žiada, aby sa zaviedol stanovený termín na hodnotenie pokroku v oblasti ukazovateľov zlyhania pri vyrovnaní a základných príčin zlyhania vo forme verejnej správy vypracovanej príslušným orgánom, ideálne do 12 mesiacov od nadobudnutia účinnosti režimu sankcií. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Zatiaľ čo niektorí obhajujú úplné zrušenie povinnosti povinných odkupov, EHSV je opatrnejší vzhľadom na neprijateľne vysoký počet (aj v porovnaní s inými významnými finančnými jurisdikciami) prípadov zlyhania pri vyrovnaní. Odstránenie významnej možnosti politiky zo súboru nástrojov Komisie by situáciu v tomto smere nezlepšilo. Prijatie vykonávacieho aktu sa v tomto konkrétnom prípade javí ako vhodná možnosť. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Výbor uznáva, že existuje vysoko účinný spôsob, ako dosiahnuť rýchly pokles počtu zlyhaní pri vyrovnaní – zvýšenie existujúcich sankcií, kým sa nedosiahne správna rovnováha. Osobitná pozornosť by sa mala venovať zlyhaniam pri vyrovnaní, ktoré zahŕňajú praktiky „predaja nakrátko“. Povinné odkupy by sa mohli stať poslednou možnosťou, ktorá by sa mohla uplatňovať mimoriadne opatrne po vhodných konzultáciách s účastníkmi trhu, ak všetko ostatné zlyhá. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pred prijatím akýchkoľvek opatrení by sa osobitná pozornosť mala venovať opatreniam zameraným na skrátenie reťazcov sprostredkovateľov. Dôvody rozšíreného používania techniky pre-matching si vyžadujú dôkladné preskúmanie. Keďže k mnohým (technickým) zlyhaniam dochádza v dôsledku oneskorení v dlhých reťazcoch vyrovnania, povinné odkupy nemožno zaviesť bez zohľadnenia tohto faktora a pred vykonaním vhodných opatrení na podporu skrátenia „hierarchických reťazcov“ v oblasti vyrovnania. |
| --- | --- |

4.8.

Vyrovnanie v „digitálnych aktívach“ v rámci systému vyrovnania centrálneho depozitára

| 4.9. | Nárast „digitálnych aktív“ zvýraznil funkčnú prepojenosť obchodných a vyrovnávacích služieb v danom aktíve. Prijatie DLT vo finančnom sektore a inde ponúka obrovský potenciál. Ak má obchodovanie a vyrovnanie s „tradičnými“ aktívami zostať konkurencieschopné voči obchodovaniu a vyrovnaniu s „digitálnymi aktívami“, centrálne depozitáre by mali mať možnosť ľahko zriadiť svoje vlastné obchodné systémy pre nástroje, s ktorými vyrovnávajú obchody. Výbor si plne uvedomuje, že pilotný režim distribuovanej databázy transakcií tvorí dôležitú súčasť legislatívneho kontextu preskúmania nariadenia o centrálnych depozitároch cenných papierov. Výbor podporuje odloženie akejkoľvek zmeny nariadenia o centrálnych depozitároch cenných papierov zameranej na využitie plného potenciálu distribuovanej databázy transakcií, kým nebude prijatý návrh Komisie na uvedený pilotný režim. Ako dočasné opatrenie však výbor navrhuje možnosť zriadenia multilaterálneho obchodného systému (MTF) pre nástroje, ktoré sa vyrovnávajú v rámci systému vyrovnania centrálnych depozitárov. Udržiavanie multilaterálneho obchodného systému by sa malo považovať za doplnkovú službu v zmysle oddielu B časti 1 prílohy k nariadeniu o centrálnych depozitároch cenných papierov. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Výbor varuje, že vytvorenie experimentálneho regulačného prostredia nesmie byť precedensom na zníženie existujúcich noriem trhového správania a ochrany investorov. Úplné presunutie procesov vyrovnania do sietí s podporou distribuovanej databázy transakcií zvyšuje efektivitu, pretože znižuje súvisiace transakčné náklady a znižuje súvisiace riziko pri skrátení príliš rozšíreného reťazca sprostredkovateľov. Napriek tomu sa riziko protistrany nestane zastaraným len využívaním sietí distribuovanej databázy transakcií. Je dôležité zabezpečiť, aby boli požiadavky na účasť v týchto sieťach vymedzené spôsobom, ktorým sa zníži riziko protistrany. Centrálne depozitáre by mali zohrávať kľúčovú úlohu pri riadení infraštruktúry. |
| --- | --- |

4.10.

Uplatňovanie sankcií

| 4.11. | Preskúmanie nariadenia o centrálnych depozitároch cenných papierov prichádza v mimoriadne náročnom období – uprostred vojny Ruska proti Ukrajine. Infraštruktúra európskeho finančného trhu bola navrhnutá tak, aby bola schopná prekonať takéto šoky; okrem toho jej (systémovo) dôležitá časť – sieť centrálnych depozitárov cenných papierov – je teraz nápomocná pri zabezpečovaní riadneho uplatňovania sankcií Západu voči Rusku na operačnej úrovni. EHSV vyzýva Komisiu, aby poskytla potrebné usmernenia v prípadoch, keď sa opatrenia súvisiace so sankciami dostanú na „neprebádané územia“, čo vedie k neistote medzi účastníkmi trhu. Určité ustanovenia takéhoto usmernenia o „rýchlych riešeniach“ možno zvážiť aj pri ďalšom zlepšovaní návrhu na preskúmanie, aby bol vhodnejší pre budúce výzvy. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV na základe medzinárodného vývoja navrhuje, aby sa v nariadení o centrálnych depozitároch cenných papierov vyžadovalo, aby centrálne depozitáre, ich emitenti a ich účastníci vytvorili životaschopný, stály mechanizmus na výmenu a spoločné využívanie údajov dôležitých na uplatňovanie spoločných európskych sankcií. Nemala by nastať situácia, v ktorej by sa opatrenie vynechalo len preto, že rôzni účastníci nie sú schopní dospieť k záveru, ktorý by inak mal byť jednoduchý alebo aspoň dosiahnuteľný (t. j. ak by sa posudzoval spoločne). Otázka, či by sa nariadenie o centrálnych depozitároch cenných papierov malo považovať za vhodný právny nástroj, je legitímna. Výbor sa však zasadzuje za silnejšie právne predpisy týkajúce sa dohľadu pre uplatňovanie sankcií. |
| --- | --- |

4.12.

V Bruseli 14. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Cenné papiere je možné držať vo fyzickej alebo dematerializovanej forme.

1

(2)  Existuje 26 centrálnych depozitárov a dva medzinárodné centrálne depozitáre. Zdroj: Register ESMA.

2

Zdroj:

(3)  Na základe údajov Eurostatu o HDP za rok 2021, t. j. 14,4 bilióna EUR.

3

(4)  Na konci roka 2020 boli v systémoch vyrovnania transakcií s cennými papiermi EÚ držané cenné papiere v hodnote viac ako 56 biliónov EUR. Údaje vygenerované Štatistickou databázou Európskej centrálnej banky pre obchodovanie s cennými papiermi, zúčtovanie a vyrovnanie. Sprístupnené 4. mája 2022.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 299, 4.10.2012, s. 76.

5

(6)  Zlyhanie vyrovnania v akciách, vypočítané ako percento z celkového počtu transakcií, kleslo na 3 % pred turbulenciami na trhu v dôsledku pandémie COVID-19, no odvtedy sa opäť zvýšilo na 4,5 %. Ako percento hodnoty, pomer sa v januári 2021 zvýšil na 9 % zo 6 % pred marcom 2020. Zdroj: Správa o posúdení vplyvu. Z trhových skúseností však vyplýva, že k väčšine „zlyhaní“ dochádza preto, lebo pokyn na vyrovnanie sa dostane do systému vyrovnania cez reťaz sprostredkovateľov po dni, ktorý koncové strany označili za „zamýšľaný deň vyrovnania“.

6

Zdroj:

(7)  Systém TARGET2-Securities. V súčasnosti je k systému T2S pripojených 19 centrálnych depozitárov z 20 európskych krajín. Od októbra 2018 je k dispozícii na vyrovnanie v systéme T2S aj dánska koruna.

7

(8)  Oceňovanie systému TARGET2-Securities.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 20.

9

(10)  Naposledy v stanovisku EHSV na tému Solventnosť II – preskúmanie, prijatom vo februári 2022, pozri bod 2.3 (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 45).

10

Solventnosť II – preskúmanie

(11)  Stanovisko EHSV na tému Solventnosť II – preskúmanie (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 45).

11

Solventnosť II – preskúmanie

(12)  Okrem dánskej koruny nie je možné prostredníctvom systému T2S vykonať žiadne iné vyrovnanie v inej mene než euro, pretože príslušní aktéri mimo vyrovnania v eurozóne váhajú, či sa pripojiť, a prijímajú prístup „počkáme a uvidíme“.

12

---

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/93 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/93

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o boji proti násiliu na ženách a domácemu násiliu

[COM(2022) 105 final]

(2022/C 443/13)

| Spravodajca: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Spoluspravodajkyňa: | Ody NEISINGH |

Spravodajca:

José Antonio MORENO DÍAZ

Spoluspravodajkyňa:

Ody NEISINGH

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 22. 6. 2022 |
| Prijaté v pléne | 13. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 200/7/7 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 2. 5. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

22. 6. 2022

Prijaté v pléne

13. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

200/7/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta inovačný právny predpis, akým je vďaka svojmu prierezovému prístupu smernica o boji proti násiliu na ženách, ktorú spoločnosť vo veľkej miere požaduje. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Okrem toho je vzhľadom na rozsah a mieru výskytu mnohých foriem násilia, ktorým sú ženy vystavené, potrebné, aby politiky na boj proti nim neboli neutrálne, ale aby sa vypracúvali z jasného a jednoznačného rodového hľadiska a boli navrhnuté spôsobom, ktorý uľahčí pochopenie ich nevyhnutnosti a účinnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV opakovane pripomína, že považuje za nevyhnutné a naliehavé podporiť ratifikáciu dohovoru Medzinárodnej organizácie práce č. 190 o násilí a obťažovaní, ako aj Istanbulského dohovoru vo všetkých členských štátoch, ktoré tak ešte neurobili, ako aj samotnou EÚ. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že do tejto smernice by mali byť zahrnuté všetky formy násilia na ženách, ako napríklad inštitucionálne násilie, sexuálne a reprodukčné vykorisťovanie, obťažovanie na pracovisku, rodovo motivované násilie v rodine, znásilnenie po omámení psychotropnými látkami, obťažovanie na ulici, sexuálne obťažovanie na základe pohlavia a/alebo rodu alebo nútená sterilizácia žien so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa nazdáva, že násilie na ženách musí byť zahrnuté medzi trestné činy s cezhraničným rozmerom („európske trestné činy“) uvedené v článku 83 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že do rámca sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania by sa mali zahrnúť konkrétne opatrenia s cieľom zaručiť zachovanie zamestnania obetí násilia páchaného na ženách a začlenenie obetí, ktoré nemajú zamestnanie, do trhu práce. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že v súlade s postojom, ktorý zaujal Európsky parlament, ako aj s Dohovorom OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien (CEDAW), by sa mal pojem „sexuálne pracovníčky“ nahradiť pojmom „ženy živiace sa prostitúciou“. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Podľa výboru by sa za priťažujúce okolnosti mali považovať predchádzajúce vyhrážanie sa obeti alebo osobám, ku ktorým majú citový vzťah, či rodinným príslušníkom, ako aj zisk. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Podobne by sa mala venovať osobitná pozornosť ženám a dievčatám z etnických a/alebo kultúrnych menšín (ako sú napríklad Rómky), migrantkám, najmä tým, ktoré sa nachádzajú v neregulárnej administratívnej situácii, a dievčatám a ženám, ktoré utekajú pred vojnou. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV požaduje, aby sa osobitná pozornosť venovala aj ženám so zdravotným postihnutím, ktoré sú z dôvodov svojho zdravotného postihnutia častejšie vystavené rodovo motivovaným útokom. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | V súvislosti s kyberšikanou výbor zastáva názor, že by sa za ňu malo považovať už len neudelenie súhlasu, či zverejňovanie materiálov o obeti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Výbor sa domnieva, že sprostredkovanie podporných služieb obetiam by sa malo uskutočňovať nielen včas a koordinovane, ale aj prioritne a urýchlene. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zaradila zdravotnícke služby vrátane služieb v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia do zoznamu základných podporných služieb pre obete a vyzvala všetky členské štáty EÚ, aby urýchlene odstránili všetky prekážky, ktoré bránia prístupu k núdzovej antikoncepcii a umelému prerušeniu tehotenstva po znásilnení. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Výbor odporúča, aby núdzové obmedzujúce a ochranné príkazy na ochranu fyzickej a psychickej integrity obetí nevyhnutne zahŕňali opatrenia, ktoré bránia páchateľovi obťažovať obeť alebo sa k nej fyzicky priblížiť. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV sa domnieva, že prístupnosť a bezplatná dostupnosť by mali byť tiež výslovne zahrnuté do všetkých mechanizmov a opatrení na podporu obetí sexuálneho násilia. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Výbor upozorňuje na obmedzenie, ktoré predstavuje skutočnosť, že poradenské služby a služby v oblasti starostlivosti ponúkané v prípade sexuálneho obťažovania na pracovisku, majú iba externý charakter a že sa žiadna pozornosť nevenuje dôležitosti sociálneho dialógu, kolektívneho vyjednávania a nevyhnutnej účasti sociálnych aktérov a rokovaní s nimi. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Vzhľadom na úlohu, ktorú vzdelávanie zohráva pri formovaní rodových úloh a stereotypov, by sa jeho preventívna úloha mala premietnuť – najmä prostredníctvom komplexnej sexuálnej výchovy – na všetky stupne vzdelávania. Zároveň by sa do inštitucionálnej spolupráce mala výslovne zahrnúť účasť vzdelávacieho sektora, organizácií občianskej spoločnosti (najmä združení žien), sociálnych partnerov a dotknutých komunít. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Výbor je presvedčený, že najlepšie záujmy maloletej osoby by mali prevážiť nad režimom návštev, ak existujú dôvodné pochybnosti o možnosti zaručiť bezpečný kontakt, a to z fyzického aj emocionálneho hľadiska. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Výbor víta zahrnutie mrzačenia ženských pohlavných orgánov do smernice ako osobitného trestného činu. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | EHSV sa domnieva, že v kontexte násilia na ženách by sa však malo bojovať aj proti porušovaniu sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv v širšom význame – napríklad násilie v oblasti gynekológie a pôrodníctva, nútené tehotenstvo a odmietnutie starostlivosti po umelom prerušení tehotenstva. EHSV podobne so znepokojením konštatuje, že do vymedzenia násilia na ženách nie sú zahrnuté existujúce obmedzenia slobodného a bezpečného umelého prerušenia tehotenstva, ako ani obťažovanie, ktorému sú najmä v prostredí kliník vystavené ženy, ktoré si slobodne vyberú túto možnosť. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Výbor so znepokojením konštatuje, že nie je zahrnutý rozvoj plnohodnotného života v podmienkach slobody a rovnosti pre siroty obetí násilia na ženách. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | EHSV vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že cieľom činnosti extrémnej pravice je bojovať proti návrhom na rodovú rovnosť a najmä systematicky popierať štrukturálne násilie páchané na ženách, ktorým ženy trpia už len preto, že sú ženy. Uvedené popieranie nielen oslabuje spolužitie v rovnosti, ale útočí aj na hodnoty a zásady zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Výbor odporúča, aby smernica obsahovala aj finančnú časť s cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie prijatých opatrení prostredníctvom primeraného verejného financovania. |
| --- | --- |

1.23.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Násilie na ženách je maximálnym prejavom diskriminácie žien. Predstavuje kontrolný mechanizmus vyplývajúci z nerovnosti medzi ženami a mužmi, ktorú zároveň vytvára a posilňuje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že cieľom činnosti extrémnej pravice je bojovať proti návrhom na rodovú rovnosť a najmä systematicky popierať štrukturálne násilie páchané na ženách, ktorým ženy trpia už len preto, že sú ženy. Uvedené popieranie nielen oslabuje spolužitie v rovnosti, ale útočí aj na hodnoty a zásady zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jedným zo základných cieľov európskej stratégie pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 je odstránenie rodového násilia. Medzi ďalšie ciele patrí boj proti rodovým stereotypom, odstránenie rozdielov v odmeňovaní v zamestnaní a v opatrovateľských povinnostiach, dosiahnutie rovnakej účasti v rôznych odvetviach hospodárstva a zaistenie rovnováhy medzi ženami a mužmi pri rozhodovaní a politickej činnosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Násilie páchané na ženách a dievčatách je jednou z najviac pretrvávajúcich foriem rodovej diskriminácie a predstavuje porušovanie ľudských práv. V EÚ sa polovica žien (53 %) vyhýba určitým miestam alebo situáciám zo strachu, že sa stanú obeťami fyzického alebo sexuálneho útoku (1), a tretina uviedla, že sa už stala obeťou fyzického alebo sexuálneho násilia (33 %). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vzhľadom na rozsah a mieru výskytu mnohých foriem násilia, ktorým sú ženy vystavené, je potrebné, aby politiky na boj proti nim neboli neutrálne, ale aby sa vypracúvali z jasného a jednoznačného rodového hľadiska a boli navrhnuté spôsobom, ktorý uľahčuje pochopenie ich nevyhnutnosti a účinnosti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ženy sú denne vystavené riziku násilia na pracovisku, najmä tie, ktoré pracujú v odvetví dopravy (63 % z nich uvádza, že v poslednom čase zažili aspoň jeden násilný čin) (2) a v oblasti služieb a predaja (3). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Domáce násilie vzrástlo aj v dôsledku opatrení na obmedzenie pohybu nariadených s cieľom zastaviť zdravotnú krízu spôsobenú pandémiou COVID-19 (4). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EHSV víta skutočnosť, že cieľom návrhu smernice je predchádzať násiliu na ženách a domácemu násiliu a bojovať proti nemu so zámerom zaistiť vysokú úroveň bezpečnosti a plné využívanie základných práv vrátane práva na rovnaké zaobchádzanie a nediskrimináciu. Hoci chápeme, že v boji proti násiliu na ženách je nevyhnutný trestnoprávny prístup, musí ho nevyhnutne sprevádzať holistický a komplexný prístup k prevencii násilia páchaného mužmi, boju proti nemu a jeho odstráneniu. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | EHSV víta inovačný právny predpis, akým je vďaka svojmu prierezovému prístupu smernica o boji proti násiliu na ženách. Upozorňuje však na potrebu aktivácie protokolov, kampaní na zvýšenie informovanosti a kvalifikácie odborníkov, aby sa vyhli inštitucionálnemu násiliu a obviňovaniu obetí z vonkajších faktorov, ktoré nesúvisia s násilným činom, ako je vzhľad alebo správanie obete, jej stav, pôvod alebo akákoľvek iná charakteristika alebo situácia. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV síce víta koncepčné a trestné objasnenie, ktoré so sebou prináša zahrnutie vymedzení niektorých foriem násilia páchaného na ženách do smernice, no považuje v tejto súvislosti za nevyhnutné, aby sa návrh zaoberal všetkými formami rodovo motivovaného násilia páchaného na ženách. Musí preto obsahovať všeobecné vymedzenie rodového násilia, tak ako je vymedzené v článkoch 1 a 2 Deklarácie Organizácie Spojených národov o odstránení násilia páchaného na ženách z roku 1993 alebo v článku 3 Istanbulského dohovoru. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV sa domnieva, že násilie na ženách by malo byť zahrnuté medzi trestné činy s cezhraničným rozmerom („európske trestné činy“) uvedené v článku 83 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV víta kriminalizáciu znásilnenia už na základe neudelenia súhlasu, teda bez toho, aby predpokladom trestného stíhania činu bolo použitie sily alebo hrozby. Toto právne vymedzenie trestného činu je v súlade s Istanbulským dohovorom, musí sa však vzťahovať aj na nové formy znásilnenia, ako je takzvané „znásilnenie po omámení psychotropnými látkami“. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Výbor uznáva dôležitosť začlenenia osobitných opatrení na ochranu a prístup k spravodlivosti pre obete rodovo motivovaného násilia v rodine, požaduje však začlenenie tohto druhu násilia medzi trestné činy vymedzené v smernici, čím sa vytvorí spoločný rámec, pokiaľ ide o tresty, priťažujúce okolnosti, súdnu právomoc a premlčanie. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Viac ako polovica Európaniek uvádza, že sa už stali obeťami sexuálneho obťažovania (55 %) (5), a preto sa EHSV domnieva, že v smernici sa nemôže ignorovať táto forma násilia páchaného na ženách, a to ani v navrhovanom vymedzení, ani v navrhovanom rámci trestov, priťažujúcich okolností, právomoci a premlčania (6). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tretina žien, ktoré sa stali obeťami sexuálneho obťažovania, ho zažila na pracovisku (7). Z tohto dôvodu považuje EHSV za potrebné, aby sa smernica zaoberala touto formou násilia, ako aj vykonávaním a aktualizáciou konkrétnych opatrení zo strany zamestnávateľov na boj proti sexuálnemu a rodovo motivovanému obťažovaniu na pracovisku vrátane kybernetického násilia alebo kyberšikany (8). EHSV preto požaduje začlenenie trestného činu obťažovania na pracovisku. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Zástupné násilie, ktorému sú ženy vystavené prostredníctvom násilia na ľuďoch, ku ktorým majú citový vzťah, alebo rodinných príslušníkoch s cieľom emocionálne napadnúť danú ženu, sa dotýka najmä ich detí. EHSV sa nazdáva, že najlepšie záujmy maloletej osoby by mali prevážiť nad režimom návštev, ak existujú dôvodné pochybnosti o možnosti zaručiť bezpečný kontakt s maloletou osobou, a to z fyzického aj emocionálneho hľadiska. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Vzhľadom na to, že ekonomická sebestačnosť je základným prvkom posilnenia postavenia a zotavenia obetí domáceho násilia, EHSV so znepokojením konštatuje, že do rámca sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania nie sú zahrnuté konkrétne opatrenia, ktorými by sa týmto obetiam násilia zaručila možnosť zachovať si zamestnanie a tým obetiam, ktoré sú bez práce, možnosť začleniť sa do trhu práce. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | So zreteľom na výsledky správy Európskeho parlamentu o sexuálnom vykorisťovaní a prostitúcii a ich vplyve na rodovú rovnosť (9) v súlade s článkom 6 Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien (CEDAW), ako aj vo všeobecnom odporúčaní č. 38 Výboru pre odstránenie diskriminácie žien o obchodovaní so ženami a dievčatami v súvislosti s globálnou migráciou zo 6. novembra 2020 EHSV považuje za vhodné, označovať dané ženy ako „ženy živiace sa prostitúciou“, a nie ako „sexuálne pracovníčky“. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2011/36/EÚ (10) sa považuje súhlas obete za neplatný, ak dôjde k vyhrážaniu, použitiu sily, nátlaku, zneužívaniu moci alebo zraniteľného postavenia či poskytnutiu alebo prijímaniu platieb alebo výhod na dosiahnutie súhlasu. EHSV sa domnieva, že kupliarstvo alebo zisk zo sexuálneho vykorisťovania iných by mali byť zahrnuté do sankcií stanovených v kapitole 2 smernice o „trestných činoch týkajúcich sa sexuálneho vykorisťovania“. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV zdieľa obavy úradu osobitného spravodajcu Rady OSN pre ľudské práva (11) v súvislosti s nárastom takzvaného náhradného materstva. Súhlasí s vyjadrením Európskeho parlamentu (12), ktorý to považuje za formu reprodukčného vykorisťovania narúšajúcu dôstojnosť žien. Preto chápe, že uvedená prax – ak ide o legálnu transakciu, z ktorej má ktorákoľvek zo strán zisk alebo prospech vrátane reklamy – sa musí považovať za formu násilia páchaného na ženách, a to na rovnakej úrovni ako sexuálne vykorisťovanie (a zahrnúť do kapitoly 2 a článku 1). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Násilie na ženách predstavuje najrozšírenejšie porušovanie ľudských práv v Únii, no jeho výskyt je vyšší medzi zraniteľnými ženami a dievčatami, pričom osobitnú pozornosť treba venovať ženám a dievčatám z etnických menšín a/alebo kultúr, ako sú Rómovia. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV podporuje všetky vhodné legislatívne opatrenia na ochranu žien so zdravotným postihnutím pred akýmikoľvek formami vykorisťovania, násilia a zneužívania vrátane aspektov založených na pohlaví, ako aj vhodné opatrenia na ich prevenciu, najmä vhodné formy pomoci a rodovo citlivej podpory pre ženy so zdravotným postihnutím. EHSV v tejto súvislosti podporuje myšlienku, aby všetky zariadenia a programy určené pre ženy so zdravotným postihnutím boli účinne kontrolované nezávislými orgánmi. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV podobne súhlasí so všetkými vhodnými opatreniami na podporu fyzického, kognitívneho a psychického zotavenia, rehabilitácie a sociálnej reintegrácie žien so zdravotným postihnutím, ktoré sú obeťami akejkoľvek formy násilia alebo zneužívania, a to aj prostredníctvom poskytovania ochranných služieb, a žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala aj ženám so zdravotným postihnutím, ktoré sú väčšmi vystavené rodovo motivovanej agresii z dôvodu samotného zdravotného postihnutia (nútené sterilizácie, zbavenie spôsobilosti na právne úkony členmi rodiny). |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Migrantky, najmä ak sa nachádzajú v neregulárnom administratívnom postavení, musia byť po podaní oznámenia chránené tým, že sa im okamžite udelení samostatné a dočasné povolenie na pobyt (13). Okrem toho, ak sa počas procesu zistí, že nemajú legálne doklady, nemali by byť informované príslušné imigračné orgány. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EHSV veľmi pozitívne oceňuje zahrnutie kyberšikany a šírenia intímnych alebo zmanipulovaných materiálov bez súhlasu medzi formy násilia páchaného na ženách a dievčatách, ale vyjadruje znepokojenie nad požiadavkou, že na to, aby sa mohlo považovať za trestné, je potrebné jeho poskytnutie „veľkému počtu používateľov“. Ide o nepresnú, nekonkrétnu a príliš subjektívnu požiadavku, ktorou sa nerieši skutočná strata dobrej povesti. Tá je niekedy väčšia, ak sa tieto materiály zdieľajú len s ľuďmi z najbližšieho sociálneho, rodinného alebo pracovného prostredia. Výbor sa domnieva, že chýbajúci súhlas a zverejňovanie materiálu by mali samy osebe predstavovať kyberšikanu bez toho, aby sa posudzovalo, či sa zdieľali s veľkým počtom používateľov alebo či sa naopak zdieľali s mnohými používateľmi alebo s dostatočným počtom používateľov [článok 7 písm. a) a b), článok 8 písm. c) a článok 9 písm. a)]. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Rozšírenie používania internetu a sociálnych sietí spôsobuje, že šírenie materiálov so sexuálnym obsahom bez súhlasu je čoraz častejšou praktikou s väčším dosahom, a teda škodlivejšou pre obete. Výbor vyjadruje znepokojenie nad rozšírením uvedenej praktiky a chápe, že tresty a premlčacia lehota za trestný čin, ktoré sú pre ňu stanovené (článok 7), by mali byť rovnocenné s tými, ktoré sú uvedené v článkoch 12 a 15 pre kybernetické prenasledovanie (článok 8). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EHSV na druhej strane víta poskytnutie osobitnej odbornej prípravy pre orgány príslušné na prijímanie a podávania oznámení o trestných činoch, na ktoré sa vzťahuje smernica, ale domnieva sa, že by sa okrem toho mali zvážiť osobitné opatrenia zamerané na monitorovanie a hodnotenie účinnosti systému, ako aj ustanovenie o konkrétnych sankciách v prípade, že príslušné orgány nedodržia zásadu náležitej starostlivosti (článok 37 ods. 6). |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Výbor víta požiadavku, aby osoby, útvary a služby, ktoré vyšetrujú a stíhajú násilie páchané na ženách a dievčatách, najmä právnici, úrady a zamestnanci súdu, sudcovia, prokurátori, advokáti, poskytovatelia služieb na podporu obetí a služieb restoratívnej spravodlivosti, zdravotnícki pracovníci, pracovníci sociálnych a vzdelávacích služieb a ďalší príslušný personál, ktorý môže prísť do kontaktu so zraniteľnými skupinami alebo obeťami, mali „dostatočné“ skúsenosti. EHSV však upozorňuje na subjektivitu, ktorá môže sprevádzať vnímanie dostatočnosti alebo nedostatočnosti skúseností. Keďže jednou z hlavných chýb pri zásahu v danej veci je práve nedostatočná odborná príprava a informovanosť zainteresovaných aktérov, odporúča, aby sa vyžadovala špecifická odborná príprava nielen pre odborníkov, ktorí sa zaoberajú oznámeniami alebo ktorí sú v kontakte s obeťami, ale aj pre tých, ktorí sa zúčastňujú na procese vyšetrovania alebo trestného stíhania uvedeného v kapitole 3 (článok 17 ods. 1). |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Rýchlosť pozornosti venovanej obetiam je ústredným aspektom primeranej nápravy, rehabilitácie a zotavenia. EHSV sa preto domnieva, že odkázanie obetí na podporné služby by sa malo uskutočňovať nielen včas a koordinovane, ale aj prioritne a urýchlene (článok 20 ods. 2). |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | EHSV víta navrhované opatrenia na zabezpečenie prístupu obetí ku komplexným, prispôsobeným, všeobecným a špecializovaným podporným službám, ktoré zodpovedajú ich špecifickým potrebám. Vyjadruje však poľutovanie nad tým, že zoznam špecializovanej podpory, ktorú musia členské štáty poskytnúť obetiam (článok 27 ods. 1), sa týka len podpory v právnej oblasti alebo vo vyšetrovaní a súdnom konaní a neuvádza sa prístup k zdravotníckym službám vrátane služieb v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia, ktoré sú pre obete nevyhnutné. EHSV okrem toho s veľkým znepokojením konštatuje, že nie sú konkrétne spomenuté služby v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia vrátane núdzovej antikoncepcie a umelého prerušenia tehotenstva, ktoré predstavujú nielen nevyhnutné, ale aj naliehavé podporné služby, ku ktorým musia mať obete sexuálneho násilia prístup (článok 28). Podľa OSN a Európskeho súdu pre ľudské práva môže byť nútenie donosiť dieťa po znásilnení formou krutého, neľudského a ponižujúceho násilia, čo je závažné. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zaradila zdravotnícke služby vrátane služieb v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia do zoznamu základných podporných služieb pre obete a vyzvala všetky členské štáty EÚ, aby urýchlene odstránili všetky prekážky, ktoré bránia prístupu k núdzovej antikoncepcii a umelému prerušeniu tehotenstva po znásilnení. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Vysídlené ženy a ženy, ktoré utekajú pred konfliktom, sú vystavené zvýšenému riziku rodovo motivovaného násilia. Sexuálne násilie sa často používa ako vojnová zbraň a ženy a dievčatá sú vystavené zvýšenému riziku obchodovania s ľuďmi a sexuálneho vykorisťovania. EHSV zdôrazňuje, že podpora, ochrana a prístup k základným zdravotníckym službám, ako je riešenie psychickej traumy a prístup k sexuálnym a reprodukčným službám vrátane núdzovej antikoncepcie a starostlivosti spojenej s umelým prerušením tehotenstva, sú nanajvýš dôležité a mali by sa poskytovať vo všetkých európskych krajinách. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Výbor odporúča, aby núdzové obmedzujúce a ochranné príkazy na ochranu fyzickej a psychickej integrity obetí nevyhnutne zahŕňali opatrenia, ktoré bránia páchateľovi obťažovať obeť alebo sa k nej fyzicky priblížiť. A to nielen vo vzťahu k obmedzeniu alebo zákazu prístupu k bývaniu alebo na pracovisko (článok 21 ods. 1), ale aj k verejnému priestoru vo všeobecnosti, pričom treba zahrnúť prípady, v ktorých priblíženie agresora k obeti môže byť považované za nebezpečné správanie páchateľa alebo podozrivého (článok 21 ods. 2). |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | EHSV víta dostupnosť a bezplatnosť telefónnych liniek pomoci pre obete a špecializovanú starostlivosť v krízových referenčných centrách pre obete sexuálneho násilia, ale domnieva sa, že dostupnosť a bezplatnosť by mali byť tiež výslovne zahrnuté do všetkých mechanizmov a opatrení na podporu obetí sexuálneho násilia, do preventívnych opatrení informatívneho charakteru o právach, ktoré im pomáhajú, ako aj vo vzťahu ku konaniam o náprave a odškodnení. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Výbor víta zahrnutie špecializovanej podpory v prípade sexuálneho obťažovania na pracovisku a odporúča riešiť štátne opatrenia preventívneho charakteru, ale upozorňuje na obmedzenie, ktoré predstavuje skutočnosť, že poradenské služby a služby v oblasti starostlivosti, o ktorých sa uvažovalo, majú iba externý charakter (článok 30) a že sa žiadna pozornosť nevenuje dôležitosti sociálneho dialógu, kolektívneho vyjednávania a nevyhnutnej účasti sociálnych aktérov a rokovania s nimi, najmä s odbormi ako legitímnymi zástupcami záujmov a práv pracovníkov. Rovnako so znepokojením a s prekvapením poznamenáva, že pri tomto type násilia páchaného na ženách sa uvažuje o „mediácii“. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | V tomto zmysle považuje EHSV za nevyhnutné a naliehavé podporiť ratifikáciu dohovoru Medzinárodnej organizácie práce č. 190 o násilí a obťažovaní, ako aj Istanbulského dohovoru vo všetkých členských štátoch, ktoré ho ešte neratifikovali, ako aj samotnou EÚ. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Výbor víta zahrnutie preventívnych opatrení proti rodovo motivovanému násiliu do oblasti vzdelávania vrátane posilnenia komplexnej sexuálnej výchovy. Vzhľadom na úlohu, ktorú vzdelávanie zohráva pri formovaní rodových úloh a stereotypov, by sa však tento mandát mal vzťahovať na všetky stupne vzdelávania bez ohľadu na to, aké môžu byť. Zároveň by sa do inštitucionálnej spolupráce mala výslovne zahrnúť účasť vzdelávacieho sektora, organizácií občianskej spoločnosti (najmä združenia žien), sociálnych partnerov a dotknutých komunít (článok 36 ods. 2). |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | EHSV takisto veľmi pozitívne oceňuje spoluprácu a koordináciu členských štátov pri zhromažďovaní údajov a pri skúmaní príčin, výskytu a následkov násilia na ženách, ale vyjadruje obavy zo skutočného záväzku, ktorý môže vyplývať z jednoduchej výzvy na akciu zahŕňajúcej pojem „podporia“ a uvedenej v článku 44 ods. 7, pričom sa domnieva, že oveľa efektívnejšie a ambicióznejšie by bolo prijať záväzok, ktorý si vyžaduje prijatie osobitných a konkrétnych opatrení stanovujúcich konkrétnu lehotu (článok 44 ods. 7). |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | V prípade migračných diaspór, ktorých hostiteľským územím sú rôzne krajiny Únie, je potrebné vziať do úvahy formy násilia páchaného na ženách a dievčatách, ktoré sú súčasťou kultúrnych noriem pôvodných komunít. Z tohto dôvodu výbor víta začlenenie mrzačenia ženských pohlavných orgánov do smernice ako osobitného trestného činu, ale upozorňuje na potrebu mimoriadnej opatrnosti, aby sa v kampaniach na zvyšovanie informovanosti alebo kampaniach zamerané na prevenciu zabránilo stigmatizácii žien patriacich do týchto komunít a aby sa kultúrna citlivosť stanovená v článku 37 ods. 2 vo vzťahu k identifikácii následkov uplatňovala aj v kampaniach zameraných na prevenciu. Výbor sa domnieva, že v tomto zmysle je základným aspektom spolupráca so samotnými komunitami a v rámci nich s cieľom predchádzať tejto praktike a eliminovať jej kultúrny význam (článok 36 ods. 6) (14). |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | EHSV víta uznanie núteného umelého prerušenia tehotenstva a nútených sterilizácií za osobitné formy násilia. V kontexte násilia na ženách by sa však malo bojovať aj proti porušovaniu sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv v širšom význame – napríklad násilie v oblasti gynekológie a pôrodníctva, nútené tehotenstvo a odmietnutie starostlivosti po umelom prerušení tehotenstva. EHSV so znepokojením konštatuje, že do vymedzenia násilia na ženách nie sú zahrnuté existujúce obmedzenia slobodného a bezpečného umelého prerušenia tehotenstva, ako aj obťažovanie, ktorému sú najmä v prostredí kliník vystavené ženy, ktoré si slobodne vyberú túto možnosť. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Výbor so znepokojením konštatuje, že tu nie je zahrnutý rozvoj plnohodnotného života v podmienkach slobody a rovnosti pre deti obetí násilia na ženách: to je nevyhnutné, aby to mohli prekonať svoju osobitnú zraniteľnosť a domôcť sa nápravy svojej situácie vyplývajúcej zo zažitého násilia, ktorá sa prehlbuje v prípade zavraždenia ich matiek. V druhom prípade je nevyhnutné uľahčiť prístup k občianskoprávnemu odškodneniu, ktoré im prináleží za utrpené trestné činy, ako aj urýchliť dedičské konanie po trestnom čine, aby sa im umožnil urýchlený prístup k ich majetku a dedičským právam (15). |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Výbor vyjadruje poľutovanie nad tým, že k tejto smernici nebola predložená žiadna ekonomická analýza, a preto nie je zaručené verejné financovanie smernice, ani služby a opatrenia, ktoré navrhuje. |
| --- | --- |

3.33.

V Bruseli 13. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  FRA (2014), Násilie páchané na ženách: celoeurópsky prieskum.

1

(2)  ETF (2019), Time's Up for Violence Against Women! (Čas ukončiť násilie na ženách).

2

Time's Up for Violence Against Women!

(3)  Eurofound (2017). 6th European Working Conditions Survey (6. európsky prieskum pracovných podmienok)

3

6th European Working Conditions Survey

(4)  Európska únia (2021). 2021 report on gender equality in the EU (Správa z roku 2021 o rodovej rovnosti v EÚ

4

2021 report on gender equality in the EU

(5)  Štúdia na vzorke 42 000 žien. Zdroj: Násilie páchané na ženách: celoeurópsky prieskum, Agentúra Európskej únie pre základné práva, 2014.

5

Zdroj:

(6)  Východiskom sú záväzky prijaté v rámci podujatia Európskeho parlamentu Me Too, ktoré sa konalo vo februári 2019, a na ktorom boli kandidáti do májových volieb požiadaní, aby sa pevne zaviazali konkrétne bojovať proti sexuálnemu obťažovaniu.

6

Me Too

(7)  Štúdia na vzorke 42 000 žien. Zdroj: Násilie páchané na ženách: celoeurópsky prieskum, Agentúra Európskej únie pre základné práva, 2014.

7

Zdroj:

(8)  V tomto zmysle považuje za osvedčený postup článok 48 španielskeho organického zákona 3/2007 z 22. marca o skutočnej rodovej rovnosti.

8

(9)  Správa Európskeho parlamentu o sexuálnom vykorisťovaní a prostitúcii a ich vplyve na rodovú rovnosť (2013/2103(INI)). Výbor pre práva žien a rodovú rovnosť. Spravodajkyňa: Mary Honeyball, A7-0071/2014, 3. februára 2014. Pozri aj uznesenie Európskeho parlamentu z 10. februára 2021 o vykonávaní smernice 2011/36/EÚ o prevencii obchodovania s ľuďmi a boji proti nemu a o ochrane obetí obchodovania (2020/2029(INI)).

9

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/36/EÚ z 5. apríla 2011 o prevencii obchodovania s ľuďmi a boji proti nemu a o ochrane obetí obchodovania, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/629/SVV (Ú. v. EÚ L 101, 15.4.2011, s. 1).

10

(11)  Organizácia Spojených národov. Rada pre ľudské práva. Report of the Special Rapporteur on the Sale and Sexual Exploitation of Children, including Child Prostitution, Child Pornography and Other Child Sexual Abuse Material (Správa osobitného spravodajcu o predaji a sexuálnom vykorisťovaní detí vrátane detskej prostitúcie, detskej pornografie a iného materiálu zobrazujúceho sexuálne zneužívanie detí.) A/HRC/37/60. Rada pre ľudské práva. 37. zasadnutie. 26. februára – 23. marca 2018.

11

Report of the Special Rapporteur on the Sale and Sexual Exploitation of Children, including Child Prostitution, Child Pornography and Other Child Sexual Abuse Material

(12)  Pozri uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2015 o výročnej správe o ľudských právach a demokracii vo svete a politike Európskej únie v tejto oblasti, 2015/2229(INI), v ktorom sa odsudzuje náhradné materstvo alebo donosenie dieťaťa náhradnou matkou, keďže to „narúša ľudskú dôstojnosť ženy, pretože jej telo a reprodukčné funkcie sa používajú ako tovar“. Rovnako sa v ňom naliehavo žiada, aby sa urýchlene preskúmala zákonnosť tejto praktiky s ohľadom na rôzne nástroje v oblasti ľudských práv, a vyzýva na jej zákaz, pretože „zahŕňa vykorisťovanie a využívanie ľudského tela na finančné účely alebo iný zisk, najmä v prípade zraniteľných žien v rozvojových krajinách“.

12

(13)  V tejto oblasti predstavuje osvedčený postup španielsky imigračný zákon (článok 31a organického zákona 4/2000).

13

(14)  The Multisectorial Academic Program to prevent and combat female Genital Mutilation (Viacodvetvový akademický program na prevenciu mrzačenia ženských pohlavných orgánov a boj proti nemu) (FGM/C). Európska komisia 2016 – 2018.

14

The Multisectorial Academic Program to prevent and combat female Genital Mutilation

(15)  V tomto zmysle chápe ako osvedčený postup španielsky zákon 2/2022 z 21. marca o zlepšení ochrany sirôt, ktoré sú obeťami rodového násilia.

15

---

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/101 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/101

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: COVID-19 – Podpora pripravenosti a reakcie EÚ: pohľad do budúcnosti

[COM(2022) 190 final]

(2022/C 443/14)

| Hlavná spravodajkyňa: | Sára FELSZEGHI |
| --- | --- |

Hlavná spravodajkyňa:

Sára FELSZEGHI

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia 28. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v pléne | 13. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 199/0/4 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia 28. 6. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v pléne

13. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

199/0/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Pandémia COVID-19 spôsobila a naďalej spôsobuje obrovské škody v každodennom živote ľudí, na ich zdraví, v národných hospodárstvach, ako aj spoločnosti. Skúsenosti a získané poznatky, ako aj súvisiaci výskum umožňujú, aby EHSV navrhol také dlhodobé riešenia, vďaka ktorým bude EÚ lepšie pripravená udržateľným spôsobom riešiť výzvy týkajúce sa ohrozenia zdravia nielen v dôsledku ochorenia COVID-19, ale aj hrozieb v spojitosti s inými prenosnými chorobami a posilňovať a zlepšovať reakcie medzi členskými štátmi a koordináciu na celosvetovej úrovni. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) sa domnieva, že EÚ by mala na tento účel vyvinúť schopnosť okamžitej reakcie vrátane zapojenia/využitia existujúcich nástrojov, vďaka čomu by bola pripravená okamžite reagovať v prípade, ak sa objavia ďalšie varianty alebo iné pandémie. Navrhuje vypracovať stratégiu, ktorá by zahŕňala národné špecifiká každého členského štátu a bola by orientovaná jedným smerom, vďaka čomu by sme mali k dispozícii komplexný súbor nástrojov, ktorý by zahŕňal všetky prvky prevencie (očkovanie, prevenčné protiepidemické opatrenia, vzdelávanie, komunikácia atď.), liečbu (lieky, starostlivosť o pacientov, lekársku rehabilitáciu, starostlivosť atď.), rehabilitáciu (pracovisko, škola), dlhodobú starostlivosť (so zameraním na osoby trpiace dlhodobým ochorením COVID-19), ako aj poskytovanie existujúcich a budúcich hospodárskych zdrojov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Očkovanie je jedným zo základných pilierov prevencie. Blokuje súčasne dva dôležité články (zdroj infekcie a vnímavý organizmus) epidemiologického reťazca (zdroj infekcie, spôsob nákazy, vnímavý organizmus), a preto je okrem vykonávania tejto stratégie nevyhnutné neustále ju analyzovať a začleňovať do nej nové možnosti. Po prekonaní počiatočných ťažkostí už má EÚ a väčšina členských štátov zavedené stratégie očkovania. Vďaka stratégii EÚ v oblasti vakcín mali všetci ľudia prístup k dostatočne bezpečným a účinným vakcínam. Preočkovanosť je napriek tomu vo viacerých členských štátoch EÚ nemenná a/alebo suboptimálna (1). Riziko sa zvyšuje aj v dôsledku nižšej účinnosti vakcíny u ľudí, ktorí ešte nedostali posilňujúcu dávku (vrátane približne 9 miliónov ľudí vo veku 60 rokov a viac) (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že je to spôsobené okrem iného zníženou ostražitosťou, neefektívnym informovaním a vzdelávaním a prítomnosťou dezinformácií. Navrhuje preto zlepšiť komunikáciu zo strany EÚ aj členských štátov, včas odhaľovať dezinformácie a prijať protiopatrenia a zabezpečiť vývoj a obstarávanie novovyvinutých komplexných vakcín, ktoré môžu spoločne chrániť pred novými variantmi aj komplexnými infekciami (napr. COVID-19 + chrípka). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Keďže ide o celosvetovú pandémiu, nemôžeme uvažovať o vakcinačných opatreniach, ktoré sa budú vzťahovať len na členské štáty. Výbor preto dôrazne podporuje úsilie EÚ a niektorých členských štátov v súlade so zásadou solidarity („Tím Európa“) podporiť partnerské krajiny (3) v Africkej únii (ako sa stanovilo na samite vo februári 2022), a to nielen pokiaľ ide o očkovanie, ale aj o riešenie zdravotných a sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ďalším dôležitým epidemiologickým opatrením je identifikácia a realizácia úloh v oblasti verejného zdravia jednotlivými členskými štátmi v rámci opatrení EÚ na zmiernenie následkov. EHSV sa domnieva, že inštitúcie EÚ by v tejto súvislosti mali zohrávať dôležitú koordinačnú a usmerňujúcu technickú úlohu zameranú na posilnenie vykonávania a účinnosti úloh v oblasti verejného zdravia a zabezpečenie odolného systému ochrany. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Každá krajina upravila svoju testovaciu stratégiu s cieľom znížiť intenzitu epidémie. Testovaní sú len ľudia s príznakmi ochorenia COVID-19 a osoby, ktoré sú s nimi v najbližšom kontakte, ľudia, ktorým hrozia vážne ochorenia, a ľudia v pravidelnom kontakte so zraniteľnými skupinami obyvateľstva (napr. zdravotnícki a sociálni pracovníci). Keďže sa tým znižuje počet testovaných osôb, je pravdepodobné, že sa tým sťaží aj interpretácia epidemiologických údajov. Okrem zmenených stratégií testovania je preto nevyhnutné zabezpečiť spoľahlivosť testov a epidemiologickú reprezentatívnosť s cieľom poskytnúť užitočné usmernenia o epidemiologických trendoch v záujme rýchlej reakcie. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Jednotlivé členské štáty používajú rýchle antigénové testy ako spôsob ďalšieho posilnenia svojej celkovej kapacity testovania, najmä v prípade obmedzených kapacít testovania pomocou testov PCR, alebo ak si klinické potreby vyžadujú rýchlejšie spracovanie testov. Výbor pre zdravotnú bezpečnosť zriadil špecializovanú technickú pracovnú skupinu na pravidelné skúmanie a aktualizáciu spoločného zoznamu EÚ rýchlych antigénových testov, ktoré spĺňajú špecifické výkonnostné kritériá na detekciu SARS-CoV-2 (4), čím možno na jednej strane zaručiť zníženie počtu falošných pozitívnych/falošných negatívnych výsledkov testov (čo je dôležité pre získanie reálneho obrazu o epidemiologickej situácii a pre zvýšenie účinnosti epidemiologických opatrení) a na strane druhej spoľahlivo odhaliť infekcie spôsobené novými mutáciami. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | V súvislosti s inými opatreniami na kontrolu chorôb by sa mal klásť osobitný dôraz na význam vetrania. Na význam častého prirodzeného vetrania treba neustále poukazovať, keďže je to len otázka pozornosti a dá sa ľahko vykonávať. Situácia je odlišná v prípade vnútorného vetrania. Ak vetrací systém nemožno účinne dezinfikovať alebo ak vetranie nie je dostatočné, k prenosu vírusu SARS-CoV-2 dochádza najmä vo vnútornom prostredí (napr. administratívne budovy, pracoviská, vzdelávacie zariadenia, nákupné centrá atď.). Členské štáty by preto mali zvážiť používanie zariadení s vysokokvalitnými filtrami (5), a to najmä v uvedených priestoroch. To si vyžaduje ďalšie úsilie (technické inovácie a financie) zo strany členských štátov. Väčšina členských štátov zrušila povinné nosenie rúšok (okrem zdravotníckych zariadení), keďže intenzita pandémie zoslabla. EHSV však odporúča, najmä zraniteľným skupinám (vo veku nad 60 rokov, ľuďom s chronickými ochoreniami, neočkovaným osobám atď.), aby naďalej nosili rúška vo veľmi frekventovaných a zle vetrateľných miestnostiach, vo verejnej doprave atď., dodržiavali primeraný odstup a používali dezinfekčné prostriedky na ruky, pretože tieto opatrenia tiež pomáhajú znižovať riziko infekcie a pravdepodobnosť návratu epidémie. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV schvaľuje a podporuje odborný postoj, že cieľ epidemiologického dohľadu by už nemal byť založený na identifikácii a nahlasovaní všetkých prípadov, ale skôr na získavaní spoľahlivých odhadov intenzity komunitného šírenia, vplyvu závažného ochorenia a účinnosti vakcíny. Členské štáty by mali s využitím digitalizácie zdravotných informácií vyvinúť stratégie na opätovné zavedenie kontrolných systémov dohľadu (sentinell surveillance) (6) založených na primárnej a sekundárnej starostlivosti v súvislosti s akútnymi respiračnými infekciami a doplnených o ďalšie monitorovacie systémy, ako je dohľad nad odpadovými vodami. Na ich výklad je nevyhnutné čo najskôr vypracovať kritériá jednotného systému podávania správ, čo je spoločnou zodpovednosťou EÚ a členských štátov. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Ak chceme, aby občania členských štátov prijali potrebné epidemiologické opatrenia a aktívne sa na nich podieľali, je dôležité pochopiť príčinné súvislosti. EHSV odporúča vytvoriť systém vzdelávania zahŕňajúci zdravotnícku sieť, školské vzdelávanie, vzdelávanie na pracovisku a tiež médiá. Za prípravu potrebného obsahu vzdelávania by mali byť okrem členských štátov zodpovedné aj EÚ a WHO. Výrazne by sa tým zvýšila zaočkovanosť, prehĺbila spolupráca obyvateľstva v oblasti epidemiologickej prevencie a znížila by sa pravdepodobnosť šírenia a akceptovania falošných správ. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Niektorí aktéri využili pandémiu na to, aby prostredníctvom zasahovania a manipulácie s informáciami vrátane dezinformácií profitovali z neistoty, strachu a reálnych obáv občanov a ešte ich zosilňovali, čím ohrozili ich životy a v neposlednom rade aj účinnú reakciu na pandémiu a dôveru verejnosti v inštitúcie riešiace výzvy v spojitosti s pandémiou COVID-19. Okrem opatrení, ktoré doteraz prijala EÚ a členské štáty, EHSV odporúča, aby členské štáty vytvorili monitorovací a hodnotiaci systém, ktorý by okrem odhaľovania falošných správ označoval „ochrannou známkou“ informácie certifikované expertmi, čím by sa preukázala ich pravosť a pravdivosť, a ktorý by ich dôsledne sprostredkúval, aby sa s nimi občania členských štátov mohli oboznámiť aj vo svojom materinskom jazyku. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Liečba ochorenia COVID-19 je zložitou úlohou, ktorá zahŕňa nielen farmakologickú liečbu, ale aj starostlivosť o pacienta, lekársku/pracovnú rehabilitáciu a dlhodobú starostlivosť. EHSV odporúča vypracovať technické dokumenty (usmernenia) pokrývajúce všetky prvky liečby a ktorých priebežne aktualizovaná verzia je dostupná aj online (v úradnom jazyku každého členského štátu). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Okrem týchto prvkov a samotnej liečby je rehabilitácia jedným z kľúčov k zdraviu a pohode mladých ľudí a pracovníkov. Úspech pracovnej/školskej rehabilitácie zabezpečuje pracovná zdravotná služba/školská zdravotná služba, pretože ju vykonáva individualizovane na základe poznatkov o pracovnom a fyzickom vyťažení, čím výrazne prispieva k zníženiu počtu dní práceneschopnosti/absencií, urýchľuje proces rehabilitácie a uľahčuje reintegráciu. EHSV preto odporúča, aby sa po ústavnej rehabilitácii ďalšia rehabilitácia pacientov zaradila do pracovného/školského zdravotného systému, čím sa vytvorí právne a finančné zázemie (v súlade s národnými špecifikami) pre úspešnú rehabilitáciu prostredníctvom spolupráce medzi zamestnávateľom (vytvorenie potrebných pracovných podmienok), pracovnou/školskou zdravotnou službou (poskytnutie odborného zázemia pre individualizovanú rehabilitáciu) a zamestnancom (ako aktívny účastník), čo je tiež prínosom pre oblasť verejného zdravia a hospodársku oblasť pre členské štáty aj EÚ. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | COVID-19 je zložité ochorenie s priamymi a nepriamymi účinkami na zdravie. Hoci ešte nepoznáme všetky jeho účinky, vieme, že ide o zápalové ochorenie zasahujúce všetky orgány (srdce, pľúca, mentálne schopnosti, pohybové orgány, obličky, tráviace orgány atď.), keď pacient po vyliečení akútnej fázy ochorenia naďalej pociťuje niekoľko týždňov a mesiacov dlhodobé príznaky. Ide o dlhotrvajúci COVID-19 (tzv. long COVID-19). Títo ľudia potrebujú osobitnú starostlivosť a rehabilitáciu. EHSV odporúča, aby každý členský štát okrem podpory EÚ (odbornej a hospodárskej) zabezpečil pre pracovníkov aj ochranu zdravia pri práci s cieľom poskytnúť preventívne služby v oblasti duševného zdravia, ktoré sú pre pracovníkov ľahko dostupné (odborníci v oblasti duševného zdravia alebo psychológovia v súlade s právnymi predpismi príslušného členského štátu), a v snahe pomôcť pri rehabilitácii ľudí trpiacich duševnými chorobami (zhoršenie kognitívnych schopností, znížená schopnosť učiť sa a rôzne stupne depresie) vzhľadom na to, že duševné choroby sa môžu prejaviť nielen v dôsledku ochorenia COVID-19 s dlhodobo pretrvávajúcimi následkami, ale aj v dôsledku okolností spôsobených pandémiou (obmedzenie pohybu, neistota, strach, osamelosť atď.), čo môže v mnohých prípadoch viesť k ochoreniam spojeným so závislosťou alebo v závažných prípadoch dokonca k samovražde a má vážne dôsledky pre verejné zdravie, národné hospodárstvo a sociálnu oblasť. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Členské štáty EÚ nemajú rovnakú úroveň hospodárskych zdrojov. S cieľom zabezpečiť účinnosť, koordináciu a udržateľnosť v systémoch zdravotníctva/verejného zdravia, ako aj v zdravotníckom priemysle, EHSV odporúča, aby EÚ popri technickej stratégii vyčlenila konkrétne finančné zdroje (ako doplnok k zdrojom, ktoré sú už k dispozícii), ktoré umožnia členským štátom vybudovať efektívne udržateľné, odolné systémy ochrany na rovnakej úrovni. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Zhrnutie prijatého postoja

Pandémia COVID-19 mala množstvo rozsiahlych vplyvov na verejné zdravie, naše zdravotnícke systémy, naše hospodárstvo a celý náš spôsob života. Návrhy výboru uvedené v časti Závery a odporúčania predstavujú kontinuitu ako súčasť opatrení EÚ na zníženie rizika a budú naďalej slúžiť ako opora pre udržateľnosť, efektívnosť a odolnosť systému. Výbor sa nazdáva, že ústup pandémie je len dočasným stavom a hoci zmiernenie opatrení na zníženie rizika predstavuje veľkú pomoc, najmä pre občanov, systémy zdravotnej starostlivosti a hospodárske subjekty, musíme byť pripravení na jej možný návrat, pričom je nevyhnutné vyvíjať ďalšie úsilie. EHSV dúfa, že po prijatí jeho návrhov budú členské štáty a EÚ schopné vo väčšej miere predchádzať zdravotným krízam, pripraviť sa a reagovať na ne, a to nielen s cieľom udržateľným spôsobom riešiť prípady ohrozenia zdravia v dôsledku ochorenia COVID-19, ale aj iné prenosné choroby, a posilniť a zlepšiť reakciu a koordináciu medzi členskými štátmi, ako aj na celosvetovej úrovni.

3.   Navrhované zmeny

| 3.1. | Okrem existujúcej stratégie/jej rozšírenia je dôležité vytvoriť komplexnú stratégiu vypracovanú inštitúciami EÚ s cieľom zahrnúť vnútroštátne špecifiká každého členského štátu a orientovať úsilie jedným smerom, vďaka čomu by sme mali komplexný súbor nástrojov, ktorý by zahŕňal všetky prvky prevencie (očkovanie, prevenčné protiepidemické opatrenia, vzdelávanie, komunikácia atď.), liečbu (lieky, starostlivosť o pacientov, lekársku rehabilitáciu, opatrovanie atď.), rehabilitáciu (pracovisko, škola), dlhodobú starostlivosť (so zameraním na osoby trpiace dlhodobým ochorením COVID-19), ako aj poskytovanie existujúcich a budúcich hospodárskych zdrojov. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Navrhuje zlepšiť oblasť komunikácie a médií v EÚ aj členských štátoch, včas odhaľovať dezinformácie a prijať protiopatrenia a zabezpečiť vývoj a obstarávanie novovyvinutých komplexných vakcín, ktoré môžu spoločne chrániť pred novými variantmi aj komplexnými infekciami (napr. COVID-19 + chrípka). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | S cieľom zabrániť dezinformáciám sa musí zaviesť monitorovací a hodnotiaci systém, ktorý by okrem odhaľovania falošných správ označoval ochrannou známkou informácie potvrdené expertmi, čím by sa preukázala ich pravosť a pravdivosť pre všetkých občanov EÚ. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Inštitúcie EÚ a EHSV by mali zohrávať dôležitú koordinačnú úlohu, poskytovať technické usmernenia a zároveň primerane informovať občiansku spoločnosť, čím by napomáhali posilňovať proces vykonávania a efektivity úloh v oblasti verejného zdravia a zabezpečovali by odolný systém ochrany. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Poskytnutie vyčlenených finančných zdrojov (zvýšenie existujúcich) na odstránenie ekonomických nerovnováh v oblasti ochrany. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV odporúča, aby sa vo všetkých členských štátoch zaviedol vzdelávací systém zahŕňajúci zdravotnícku sieť, školské vzdelávanie, vzdelávanie na pracovisku a médiá. Okrem členských štátov by do prípravy potrebného obsahu vzdelávania mali byť zapojené aj inštitúcie EÚ a WHO. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Po ústavnej rehabilitácii by sa ďalšia rehabilitácia pacientov vyliečených z ochorenia COVID-19 mala zaradiť do pracovného/školského zdravotného systému, čím sa vytvorí právne a finančné zázemie (v súlade s národnými špecifikami) pre úspešnú rehabilitáciu prostredníctvom spolupráce medzi zamestnávateľom (vytvorenie potrebných pracovných podmienok), pracovnou/školskou zdravotnou službou (poskytnutie odborného zázemia pre individualizovanú rehabilitáciu) a zamestnancom (ako aktívny účastník). |
| --- | --- |

3.7.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | Výbor považuje stratégiu Európskej komisie (7), ktorej zámerom je zabezpečiť, aby inštitúcie EÚ spoločne s členskými štátmi vypracovali celkové politické ciele EÚ v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, za nevyhnutnú. Patria medzi ne opatrenia Európskej komisie v reakcii na koronavírus (8), ako aj jej plán obnovy (9). Najväčší stimulačný balík, aký bol kedy financovaný v Európe, zahŕňa dlhodobý rozpočet EÚ a dočasný nástroj NextGenerationEU určený na obnovu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Dôležitosť prerokúvaných návrhov odráža aj skutočnosť, že súbežne s týmto stanoviskom sa pripravuje aj návrh stanoviska z vlastnej iniciatívy (INT/989) o pripravenosti na núdzové situácie s tým cieľom, aby EHSV prispel k diskusiám a budúcim opatreniam v oblasti pripravenosti na núdzové situácie, najmä pokiaľ ide o vplyv na podniky z hľadiska jednotného trhu, výroby a spotreby. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV sa v inom svojom stanovisku (10) vyjadril k návrhu Komisie zriadiť Úrad EÚ pre pripravenosť a reakcie na núdzové zdravotné situácie (HERA), ktorého úlohou je predchádzať nadnárodným zdravotným núdzovým situáciám, identifikovať ich a rýchlo na ne reagovať. EHSV víta túto iniciatívu, no vyjadruje znepokojenie nad tým, že úrad HERA prisudzuje veľmi obmedzenú úlohu Európskemu parlamentu, regionálnym samosprávam, zdravotným poisťovniam a organizáciám občianskej spoločnosti, a odporúča, aby sa zabezpečila väčšia transparentnosť, pokiaľ ide o úpravu štruktúry úradu HERA a finančné prostriedky vynaložené prostredníctvom tohto úradu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV sa v ďalšom svojom stanovisku (11) domnieva, že „digitálny COVID preukaz EÚ“ by mal cestovanie čo najviac zjednodušiť a uľahčiť pohyb cestujúcich počas pandémie. Zdôrazňuje však, že vlastníctvo digitálneho COVID preukazu by nemalo znamenať, že cestujúci nemusia dodržiavať iné opatrenia na zníženie rizika a malo by sa považovať za dočasnú stratégiu pre krajiny, ktoré požadujú trvalý mechanizmus, ktorý sa má po prijatí neustále prehodnocovať. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Teší ho skutočnosť, že nedávno vypracoval niekoľko stanovísk, ktoré sú v priamej spojitosti s prípravou na krízu spôsobenú ochorením COVID-19. Jedným z nich je stanovisko SOC/665 (12), v ktorého hlavných bodoch sa uvádza, že EÚ a členské štáty musia zabezpečiť rovnaký prístup ku kvalitným zdravotníckym a sociálnym službám pre všetkých a prijať vhodné opatrenia na zlepšenie pracovných podmienok, zdravia a bezpečnosti zdravotníckych pracovníkov, zachovať prístup k očkovaniu ako verejnému statku a zabezpečiť dostupnosť zdravotníckych inovácií a reakcií pre všetkých občanov bez ohľadu na ich príjmy a členský štát alebo región, v ktorom sa nachádzajú. Vzhľadom na obnovený mandát Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby centrum považovalo znižovanie nerovností v oblasti zdravia v EÚ za prioritu a rozšírilo ho na neprenosné choroby. Pokiaľ ide o posilnenú úlohu Európskej agentúry pre lieky (EMA), EHSV naliehavo žiada, aby riadiace skupiny pre lieky a zdravotnícke pomôcky zapájali občiansku spoločnosť a sociálnych partnerov a aby s nimi viedli zmysluplné konzultácie. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV vo svojom ďalšom stanovisku (13) navrhol, aby sa čo najskôr zaviedol európsky mechanizmus koordinácie a rýchleho nasadenia. Okamžite by sa mala zriadiť expertná pracovná skupina zložená z odborníkov, ktorí by pôsobili ako koordinátori znalostí a zdrojov s cieľom vytvoriť sieť najlepších virologických a epidemiologických centier a najlepších diagnostických kapacít. EHSV sa domnieva, že program v oblasti zdravia môže dosiahnuť skutočné výsledky len vtedy, ak sa zaujme inkluzívny prístup zahŕňajúci medzinárodné organizácie (vrátane Svetovej zdravotníckej organizácie), Dohovor o právach osôb so zdravotným postihnutím a tie zainteresované subjekty zdravotníctva, ktoré sú najlepšie oboznámené so situáciou bežných ľudí, nehovoriac o pravidelnom posudzovaní cieľov. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV vo svojom stanovisku (14) víta zámer novej farmaceutickej stratégie, aby sa okrem podpory konkurencieschopnosti farmaceutického priemyslu zabezpečili aj dodávky bezpečných, vysokokvalitných a cenovo dostupných liekov a aby sa taktiež zaistila finančná udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti členských štátov. Zdôrazňuje zásadnú úlohu fungujúceho, spravodlivého a efektívneho jednotného trhu, ktorý stimuluje a odmeňuje skutočný lekársky pokrok so skutočnou pridanou hodnotou v oblasti zdravotníctva a zároveň sa usiluje posilniť hospodársku súťaž s cieľom zabezpečiť spravodlivý a finančne udržateľný prístup k liekom. |
| --- | --- |

4.7.

V Bruseli 13. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.ecdc.europa.eu/en/news-events.

1

(2)  ECDC, monitorovanie očkovania proti ochoreniu COVID-19, https://health.ec.europa.eu/health-security-and-infectious-diseases/crisis-management_sk.

2

(3)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/fs_22_870.

3

(4)  Technická pracovná skupina pre diagnostické testy na COVID-19. https://health.ec.europa.eu/health-security-and-infectious-diseases/crisis-management_sk.

4

(5)  Napríklad samostatné čističky vzduchu vybavené filtrami HEPA (s vysokou účinnosťou absorpcie častíc) alebo filtrami s porovnateľnou účinnosťou a s ultrafialovým germicídnym žiarením, zariadenia vo vykurovacom potrubí, vetracích a klimatizačných systémoch alebo zariadenia umiestnené dostatočne vysoko v miestnostiach (ultrafialové germicídne žiariče v horných častiach miestnosti).

5

(6)  Kontrolný dohľad (sentinel surveillance) je „monitorovanie miery výskytu konkrétnych ochorení/stavov prostredníctvom dobrovoľníckej siete lekárov, laboratórií a oddelení verejného zdravia s cieľom posúdiť stabilitu alebo zmenu úrovní zdravia populácie“.

6

(sentinel surveillance

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy_sk.

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response_sk.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/strategy/recovery-plan-europe_sk.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 58.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 286, 16.7. 2021, s. 146.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 286, 16.7. 2021, s. 109.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12. 2020, s. 251.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 286, 16.7. 2021, s. 53.

14

---

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/106

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Stratégia EÚ v oblasti udržateľných a obehových textílií

[COM(2022) 141 final]

(2022/C 443/15)

| Spravodajca: | Florian MARIN |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Antonello PEZZINI |

Spravodajca:

Florian MARIN

Spoluspravodajca:

Antonello PEZZINI

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | poradná komisia pre priemyselné zmeny |
| Prijaté v sekcii | 24. 6. 2022 |
| Prijaté v pléne | 14. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 202/0/2 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 2. 5. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

poradná komisia pre priemyselné zmeny

Prijaté v sekcii

24. 6. 2022

Prijaté v pléne

14. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

202/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Textilný priemysel má potenciál prispievať k environmentálnym cieľom EÚ a musí prevziať zodpovednosť za svoj vplyv na životné prostredie. Je potrebné nájsť správnu rovnováhu medzi nákladmi výrobcov textilu na konci životného cyklu a konkurencieschopnosťou tohto odvetvia. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Aby textilný ekosystém dokázal akceptovať obehovú a digitálnu transformáciu, potrebuje primerané a flexibilné opatrenia, ktoré zohľadňujú jeho osobitosti. Tvorivosť a udržateľná inovácia musia byť neoddeliteľnou súčasťou stratégie v oblasti textilu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor podporuje rozsiahle požiadavky na označovanie týkajúce sa stupňa recyklácie a environmentálnej stopy textilných výrobkov ako možný stimul pre spotrebiteľov, aby si vyberali udržateľné výrobky a kvalitu namiesto kvantity, ale to si vyžaduje dôkladné posúdenie vplyvu a rozsiahlu informačnú kampaň na európskej úrovni. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) je znepokojený praktikami nekalej hospodárskej súťaže a požaduje zvýšený dohľad nad trhom s dovážanými výrobkami a lepšiu koordináciu a spoluprácu medzi národnými orgánmi presadzovania práva. Vyzýva na prijatie opatrení na zabezpečenie rovnováhy medzi aktérmi v textilných dodávateľských reťazcoch a odporúča zaviesť globálne osvedčené postupy v oblasti udržateľnosti a plný súlad s normami CEN, CENELEC a ETSI a zároveň zdôrazňuje právo na ochranu zdravia a životného prostredia. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Výbor považuje za potrebné posilniť existujúce a budúce obchodné dohody a zaviesť do všeobecného systému preferencií pre rozvojové krajiny odseky týkajúce sa udržateľnosti a ochrany ľudských práv. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Výbor očakával väčší dôraz na sociálne aspekty v odvetví, keďže zelená transformácia musí prebiehať súbežne so spravodlivou transformáciou. Mali by sa pripraviť ďalšie iniciatívy týkajúce sa sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Výbor poukazuje na potrebu investícií a programov na konsolidáciu kapacity kontrolných inštitúcií a prevádzkovej kapacity sociálnych partnerov na monitorovanie globálnych dohôd a dodržiavanie základných práv a práv pracujúcich. Inteligentné využívanie finančných prostriedkov politiky súdržnosti musí prispievať k znižovaniu rozdielov medzi členskými štátmi a regiónmi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sa domnieva, že členským štátom by sa mala poskytnúť doplnková pomoc v oblasti cezhraničnej spolupráce, dohľadu nad trhom, účinného riadenia a harmonizovaných noriem a vyzýva na zavedenie nadnárodného procesu monitorovania. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Výbor podporuje povinné požiadavky náležitej starostlivosti pre všetky podniky v EÚ s osobitnou podporou pre MSP a vyzýva na zavedenie prísnych opatrení, ktorými by sa zakázali hospodárske vzťahy so subjektmi, ktoré využívajú detskú prácu alebo nedodržiavajú dôstojné pracovné podmienky v súlade so základnými dohovormi MOP. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Finančné prostriedky EÚ investované v tomto odvetví by mali zahŕňať sociálne a environmentálne kritériá na financovanie projektov a EHSV vyzýva na špecializovanú iniciatívu EÚ zameranú na zlepšenie sociálneho zabezpečenia, pracovných podmienok, bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a miezd v textilnom odvetví so zapojením sociálnych partnerov v EÚ aj mimo nej. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Prechod na nové udržateľné obchodné modely založené na ekodizajne si vyžaduje účinné politiky zamerané na materiály a návrhárstvo, výrobu a distribúciu, rozvoj trhu, využívanie a opakované použitie, zber a recykláciu. Tie je potrebné doplniť rozšírením možností financovania a stimulov pre miestnych výrobcov s cieľom podporiť prechod na výrobné procesy zamerané na kvalitné, trvanlivé a recyklovateľné výrobky. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Budúci systém rozšírenej zodpovednosti výrobcu by mal namiesto procesov predstieranej obehovosti podporovať reálnu recykláciu textilu na ďalší textil a musí ho sprevádzať vytvorenie dostatočného počtu zberných miest vo všetkých regiónoch všetkých členských štátov vrátane vidieckych oblastí. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV vyzýva na spustenie národných kampaní na podporu pracovných príležitostí v textilnom odvetví, ako aj na spustenie programov financovania zameraných na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu pracovnej sily spolu s realizáciou programov odborného vzdelávania a učňovskej prípravy. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Výbor žiada konkrétne sektorové a harmonizované sociálne a environmentálne pravidlá verejného obstarávania v Únii. Mal by sa zriadiť európsky tripartitný výbor zahŕňajúci sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti zameraný na monitorovanie a podporu sociálnych a environmentálnych kritérií v procesoch nákupu v odvetví textilu. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Aspekty konkurencieschopnosti

| 2.1. | EHSV berie na vedomie ambície uvedené v oznámení Komisie (1), domnieva sa však, že toto oznámenie je iba vyjadrením potrebných krokov a budúcich legislatívnych opatrení, záväzkov a delegovaných aktov a nepredstavuje reálne opatrenia, ktoré by boli selektívne zacielené na textilné odvetvie a viedli by k dosiahnutiu týchto výsledkov. Výbor bol pripravený zapojiť sa do podrobnejších rokovaní a s nadšením ich očakával, oceňuje však zahrnutie textílií medzi predmety rokovaní a domnieva sa, že 16 ohlásených budúcich legislatívnych iniciatív by malo mať súdržný, realistický a vykonateľný charakter. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Textilný ekosystém je mimoriadne komplexný a všetky jeho súčasti majú osobitné charakteristiky, ktoré si vyžadujú primerané a prispôsobivé opatrenia. V záujme zabezpečenia primeraného a udržateľného prechodu na obehové a digitálne hospodárstvo je nevyhnutné riešiť tieto špecifiká postupne, a nie plošným prístupom. Vojna na Ukrajine a nárast cien energií vyvíjajú ešte väčší tlak na produktivitu a výkonnosť tohto odvetvia. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Rýchle rozšírenie online nákupov vytvorilo pre textilné podniky problém z hľadiska konkurencieschopnosti, s ktorým toto odvetvie zápasí, najmä vo vzťahu k veľkým platformám. Osobitnú pozornosť je nutné venovať podnikom, ktoré pôsobia vo viacerých členských štátoch a v tretích krajinách. EHSV sa domnieva, že je potrebná regulácia digitálnych trhov a nadnárodné monitorovanie a že členským štátom by sa mala poskytnúť doplnková pomoc v oblasti cezhraničnej spolupráce, dohľadu nad trhom, účinného riadenia a harmonizovaných noriem. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nákupná politika, vzťahy medzi značkami a rozličnými subdodávateľmi, veľké objemy a nízke ceny sú faktormi, ktoré prispievajú k porušovaniu ľudských a pracovných práv. Obrovský vplyv značiek na úrovni dodávateľského reťazca je faktorom, ktorý môže oslabovať úsilie výrobcov o dodržiavanie pracovných a ľudských práv a environmentálnej podmienenosti. EHSV vyzýva na prijatie opatrení, ktorými by sa zaistila rovnováha medzi jednotlivými aktérmi v dodávateľských reťazcoch. Okrem toho výbor dôrazne odporúča, aby sa v stratégii EÚ v oblasti textilu a vo všetkých budúcich súvisiacich opatreniach náležite a primeraným spôsobom zohľadňovali osobitné charakteristiky MSP a aby všetkým opatreniam predchádzala a sprevádzala ich konkrétna analýza vplyvu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV je znepokojený praktikami nekalej hospodárskej súťaže a požaduje zvýšený dohľad nad trhom s dovážanými výrobkami, najmä vo vzťahu ku konečným výrobkom prichádzajúcim z tretích krajín a vstupujúcich na jednotný trh. V záujme poskytovania bezpečných a vyhovujúcich výrobkov pre spotrebiteľov je nevyhnutná lepšia koordinácia a spolupráca medzi orgánmi presadzovania práva. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV poukazuje na to, že požiadavky ekodizajnu pre textilné odvetvie musia zohľadňovať trvácnosť, recyklovateľnosť, opraviteľnosť a opätovnú využiteľnosť výrobkov spolu s obmedzeniami používania chemických látok, a to vysoko nad rámec tzv. klasických aspektov dizajnového inžinierstva. Poznamenáva, že je potrebné nájsť rovnováhu medzi nákladmi výrobcov textilu na konci životného cyklu a konkurencieschopnosťou tohto odvetvia. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Dohody o voľnom obchode môžu prispieť k podpore dôstojných pracovných podmienok, spravodlivých dodávateľských reťazcov a sociálneho dialógu na úrovni odvetvia. Výbor považuje za nevyhnutné bezodkladne posilniť kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji v existujúcich a budúcich obchodných dohodách a zaviesť do všeobecného systému preferencií pre rozvojové krajiny odseky týkajúce sa udržateľnosti a ochrany ľudských práv. V procese rokovaní by sa mali uplatňovať ex ante a ex post posúdenia vplyvu na ľudské práva a životné prostredie so zapojením sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti, pričom by sa malo v príslušných podnikoch pokrývať dlhé časové obdobie. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Do tohto procesu je potrebné a nevyhnutné zapojiť aj podniky sociálneho hospodárstva a MVO a podporovať ich v tom, keďže môžu významne prispieť k plneniu environmentálnych cieľov pre textilný ekosystém. Vzhľadom na podiel plastov používaných pri výrobe odevov sa EHSV domnieva, že EÚ by mala zvážiť zdanenie nových syntetických vlákien s cieľom znížiť spotrebu nových plastov. Okrem toho by sa pri oprave, zbere odpadu a v procese triedenia a recyklácie mali brať do úvahy odvetvové priestorové, regionálne a geopolitické ciele, ako aj rozvoj vidieka. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Udržateľnosť, obehovosť a zelená transformácia

| 3.1. | EHSV by rád zdôraznil, že bez ohľadu na budúci vývoj transformačnej cesty smerujúcej k odolnejšiemu, udržateľnému a digitálnemu ekosystému textilného odvetvia ponúka predlžovanie životnosti výrobkov väčšie výhody ako recyklácia. Takisto poznamenáva, že je potrebné vytvoriť skutočný európsky trh s druhotnými surovinami, a domnieva sa, že EÚ sa môže stať svetovým lídrom v oblasti druhotných textilných materiálov, pokiaľ sa budú dodržiavať požiadavky týkajúce sa recyklácie. K tomu môže prispieť aj Európska platforma pre obehové hospodárstvo (2). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV sa prihovára za povinnosť väčšej vysledovateľnosti a transparentnosti, pokiaľ ide o počet výrobkov vyraďovaných a likvidovaných veľkými podnikmi. Okrem toho žiada spoluzákonodarcov, aby podporili návrh poveriť Komisiu, aby zaviedla zákaz likvidácie nepredaných textilných výrobkov a aby mohla v prípade potreby podporovať darovanie textilných výrobkov znevýhodneným skupinám alebo subjektom zapojeným do charitatívnej činnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Znečisťovanie mikroplastmi spôsobené súčasným spôsobom navrhovania textílií má významný vplyv na životné prostredie. EHSV súhlasí s názorom Komisie, že ide najmä o dôsledok súčasných výrobných procesov, osobitne javu tzv. rýchlej módy. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV poukazuje na to, že podniky potrebujú finančnú podporu na zavedenie technológií automatického triedenia textilných výrobkov, ktoré už nemožno nosiť, ako aj na rozvoj lepších recyklačných zariadení vrátane možnosti navrhovania miestnych a regionálnych centier recyklácie a triedenia. Výstavba infraštruktúry na opravu odevov, ako sú sklady a opravovne, zároveň musí byť prioritou zainteresovaných strán v odvetví. V tejto súvislosti výbor víta iniciatívu EURATEX na vytvorenie piatich centier ReHub (centier na recykláciu textilu) v blízkosti európskych textilných a odevných regiónov so zameraním na zber, triedenie, spracovanie a recykláciu priemyselného, výrobného a spotrebiteľského textilného odpadu. Výbor považuje za potrebné stanoviť technické, environmentálne a sociálne a energetické normy na recyklované výrobky, ktoré by sa mali transponovať a zaviesť na úrovni ISO a doplniť do medzinárodných obchodných dohôd. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV je znepokojený tým, že textilný odpad je možné vyvážať ako použité výrobky, a domnieva sa, že v tejto súvislosti je potrebné okamžite konať na úrovni EÚ. Naprieč všetkými hodnotovými reťazcami je nevyhnutné zaviesť účinnú kontrolu chemických látok. Okrem toho EHSV vyzýva na zavedenie celosvetových najlepších postupov v oblasti udržateľnosti, na základe ktorých by kupujúci a majitelia značiek museli kontrolovať a požadovaťsúlad s technickými normami CEN, CENELEC a ETSI. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Výbor sa domnieva, že v Únii je potrebné vypracovať sektorové a harmonizované sociálne a environmentálne pravidlá verejného obstarávania, ktoré by uľahčili cezhraničnú účasť a zabezpečenie rovnakých podmienok s konečným cieľom mať povinné a harmonizované systémy v celej EÚ. Mal by sa zriadiť európsky tripartitný výbor zahŕňajúci sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti zameraný na monitorovanie a podporu sociálnych a environmentálnych kritérií v procesoch nákupu v odvetví textilu. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Spotrebitelia a digitalizácia

| 4.1. | EHSV žiada Európsku komisiu, aby pripravila posúdenie vplyvu možných zlepšení v oblasti označovania textílií vyrábaných/predávaných na vnútornom trhu. Je nevyhnutné zabezpečiť spravodlivý prístup spotrebiteľov k informáciám o opraviteľnosti, vysledovateľnosti a digitálnom označení. Výbor sa domnieva, že zavedenie rozsiahlych požiadaviek na označovanie stupňa recyklácie a environmentálnej stopy textilných výrobkov by mohlo predstavovať dôležitý stimul pre spotrebiteľov, aby si vyberali udržateľné textilné výrobky. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV je presvedčený, že rozsiahla informačná kampaň na európskej úrovni môže pomôcť občanom prijímať informované udržateľné rozhodnutia, pričom by sa spotrebiteľom mali poskytnúť stimuly, aby si vyberali kvalitu namiesto kvantity, napríklad zavedením rozličnej sadzby DPH na udržateľné a neudržateľné výrobky na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Na monitorovanie dodávateľských reťazcov sú dôležité transparentné a spoločne využívané údaje o výrobkoch, recyklovaných a opätovne použitých zlúčeninách, likvidácii tovarov, chemických látkach použitých vo výrobnom procese, o sociálnom a pracovnom vplyve výrobných procesov a o environmentálnom vplyve za všetky podniky v danom dodávateľskom reťazci. Vytvorenie otvoreného rámca údajov a zabezpečenie voľného prístupu pre spotrebiteľov, občiansku spoločnosť a sociálnych partnerov má okrem toho zásadný význam pre zlepšenie environmentálnej a sociálnej situácie v textilnom odvetví. EHSV sa domnieva, že je potrebné brať do úvahy aj digitálnu gramotnosť spotrebiteľov a že obsah údajov by sa mal cieliť na všetky zainteresované strany v dodávateľskom reťazci. Je potrebné nájsť správnu rovnováhu medzi potrebou transparentných údajov a ochranou práv na priemyselné vlastníctvo. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV je znepokojený tým, že len menej ako 1 % textílií na celom svete sa recykluje na nové textílie (3), a domnieva sa, že budúci systém rozšírenej zodpovednosti výrobcu by mal priniesť správne stimuly, ktoré podnietia recykláciu textilu na ďalší textil namiesto procesov predstieranej obehovosti, ako je napríklad využívanie polyesteru z recyklovaných plastových fliaš. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Vzdelávanie a pracovné podmienky

| 5.1. | Výbor poukazuje na to, že by sa mohlo uviesť viac podrobností o sociálnych aspektoch v textilnom odvetví a že by v tejto oblasti uvítal viac iniciatív. Zelená transformácia musí prebiehať súbežne so spravodlivou transformáciou a výbor je sklamaný, že sa neoznámili žiadne ďalšie iniciatívy týkajúce sa sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Spravodlivé prerozdelenie pridanej hodnoty v rámci dodávateľských reťazcov a zodpovednejšie výrobky predpokladajú konsolidáciu kolektívneho vyjednávania, obmedzenie atypických foriem zamestnávania a riadnu kontrolu pracovných podmienok. Spolu s transformáciou odvetvia smerom k udržateľnej výrobe a digitálnym technológiám sú nevyhnutne potrební kvalifikovaní pracovníci. V porovnaní s predchádzajúcimi rokmi sa potreby odvetvia posúvajú k zamestnancom so strednou a vyššou kvalifikáciou. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Odvetvie čelí vážnemu problému starnutia a mladá generácia nepovažuje pracovné miesta v textilnom priemysle za atraktívne. Väčšinu pracovníkov v odvetví tvoria ženy, čo vytvára väčší sociálny tlak na celý ekosystém. Osobitnú pozornosť je potrebné venovať aspektom vidieckych regiónov, malým poľnohospodárom a ich úlohe v globálnych dodávateľských reťazcoch. Výbor vyzýva, aby sa vo všetkých členských štátoch realizovali špecifické kampane na podporu pracovných príležitostí v textilnom odvetví, ako aj na spustenie programov financovania zameraných na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu existujúcej pracovnej sily spolu s realizáciou programov odborného vzdelávania a učňovskej prípravy vo všetkých členských štátoch s cieľom vytvárať v textilnom priemysle kvalitné pracovné miesta. Finančné inštitúcie by mali do svojich výkonnostných noriem a zmluvných podmienok financovania zahrnúť sociálnu podmienenosť. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Naďalej ostáva problémom porušovanie pracovných práv a pracovných podmienok (neistá práca, nízke mzdy, nedostatočná bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, nútená práca), pričom rôzne dobrovoľné iniciatívy (sociálne audity, globálne dohody, kódexy správania) sa ukázali ako nedostatočné. EHSV vyzýva na vybudovanie a upevňovanie kapacít kontrolných inštitúcií, súdržnosť a zbližovanie kontrolných metód a kritérií, odbornú prípravu kontrolórov a spoluprácu so sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou v EÚ aj mimo nej. Mimoriadne dôležité sú investície do zvýšenia prevádzkovej kapacity sociálnych partnerov na monitorovanie globálnych dohôd, základných práv a práv pracujúcich. Takisto je potrebné inteligentné využívanie finančných prostriedkov politiky súdržnosti s cieľom zníženia rozdielov medzi členskými štátmi a regiónmi v EÚ. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | V kontexte veľmi zložitých a roztrieštených hodnotových reťazcov si cesta k udržateľnosti a sociálnej spravodlivosti vyžaduje vzájomne sa dopĺňajúce prístupy. Asymetrické rozloženie síl a nekalá hospodárska súťaž umožnili vykorisťovanie pracovníkov a výrobný model, ktorý nerešpektuje možnosti životného prostredia. EHSV sa domnieva, že na zabezpečenie riadneho vykonávania stratégie a dodržiavania ľudských práv a práv pracujúcich, ako aj environmentálnej podmienenosti, je potrebný mechanizmus podávania sťažností na európskej úrovni a v každom členskom štáte za účasti organizovanej občianskej spoločnosti, aby sa zabránilo ponižujúcemu vykorisťovaniu pracovníkov. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EHSV oceňuje nedávne predloženie návrhu smernice o náležitej starostlivosti v oblasti udržateľnosti podnikov (4), domnieva sa, že sú potrebné povinné požiadavky náležitej starostlivosti pre všetky podniky v EÚ s osobitnou podporou pre MSP a vyzýva na zavedenie prísnych opatrení, ktorými by sa zakázali hospodárske vzťahy so subjektmi, ktoré využívajú detskú prácu alebo nedodržiavajú dôstojné pracovné podmienky v súlade so základnými dohovormi MOP. Okrem toho výbor berie na vedomie existujúce obmedzenia v niektorých krajinách týkajúce sa odborovej činnosti a domnieva sa, že tieto obmedzenia viedli k pracovným úrazom, drsným a neľudským pracovným podmienkam, mzdám na úrovni životného minima, nedostatku základných ochranných prostriedkov atď. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Pracovníkom v textilnom priemysle by sa nemali klásť prekážky, pokiaľ ide o slobodu združovania, právo zakladať odbory alebo vstupovať do nich a zapájať sa do kolektívneho vyjednávania. Finančné prostriedky EÚ investované do textilného odvetvia na úrovni EÚ by mali v hodnotiacej tabuľke zahŕňať sociálne a environmentálne kritériá financovania projektov. Vzhľadom na osobitné charakteristiky textilného odvetvia EHSV vyzýva na zavedenie špecializovanej iniciatívy EÚ na zlepšenie sociálneho zabezpečenia, pracovných podmienok, bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a miezd zameranej striktne na textilný priemysel so zapojením sociálnych partnerov v EÚ aj mimo nej. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Financovanie a investície

| 6.1. | Výbor sa domnieva, že posilnenie konkurencieschopnosti a zníženie uhlíkovej stopy európskeho textilného odvetvia závisí od integrovanej a vzájomne prepojenej politiky výrobkov, ktorú sprevádza prísnejšia regulácia, trhové nástroje a stimuly, nové normy a primerané informácie pre spotrebiteľov, výrobcov a ostatné zainteresované strany. Mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach môže znížiť riziko úniku uhlíka a zabezpečiť, aby cena dovozu plne zohľadňovala environmentálnu stopu. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Prechod na nové udržateľné obchodné modely si vyžaduje účinné politiky zamerané na materiály a návrhárstvo, výrobu a distribúciu, rozvoj trhu, využívanie a opakované použitie, zber a recykláciu a musia ho sprevádzať väčšie možnosti financovania a stimuly pre miestnych výrobcov na zmenu výrobných procesov, výskum a zavádzanie nových technológií, zavádzanie udržateľných postupov odpadového hospodárstva a využívanie veľkého množstva dostupných údajov spolu s podporou kultúrnej kreativity. EHSV uznáva úlohu kreatívnych textilných odvetví pri vytváraní inovatívnych riešení, ktoré pozitívne ovplyvňujú ostatné odvetvia a pomáhajú zvyšovať európsku konkurencieschopnosť. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Záväzky v oblasti klímy sa musia uplatňovať na úrovni dodávateľského reťazca, pretože značky nie sú vlastníkmi tovární, v ktorých sa výrobky vyrábajú. Stimuly by sa mali udeľovať aj spoločnostiam, ktoré sú klimaticky neutrálne a využívajú 100 % energie z obnoviteľných zdrojov. Plné využitie vyhradených finančných prostriedkov v rámci nástroja NextGenerationEU môže prispieť k zabezpečeniu strategických investícií, hospodárskeho rastu a dosiahnutiu prosperity a zamestnanosti, najmä v prípade MSP. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Toto odvetvie potrebuje spoločný európsky rámec a finančnú podporu na výrobu kvalitných, trvácnych a recyklovateľných výrobkov. To možno dosiahnuť veľkými investíciami do výskumu, vývoja a rozsiahlych európskych programov, ktorými sa financuje a podporuje spolupráca veľkých spoločností a MSP, s priamym zapojením sociálnych partnerov, akademickej obce a ďalších zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Zavedenie systému rozšírenej zodpovednosti výrobcu musí sprevádzať vytvorenie dostatočného počtu zberných miest vo všetkých regiónoch všetkých členských štátov vrátane vidieckych oblastí. EHSV požaduje osobitné opatrenia určené pre MSP na zvýšenie schopnosti zabezpečovať vysledovateľnosť a transparentnosť na úrovni dodávateľského reťazca a na zabezpečenie adekvátneho prepojenia s výrobcami, pričom osobitnú pozornosť treba venovať mikropodnikom a malým podnikom. |
| --- | --- |

6.5.

V Bruseli 14. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stratégia EÚ v oblasti udržateľných a obehových textílií.

1

(2)  Európska platforma pre obehové hospodárstvo.

2

(3)  Európska komisia – Stratégia EÚ pre textílie.

3

(4)  Návrh smernice o náležitej starostlivosti podnikov v oblasti udržateľnosti a príloha.

4

---

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/112 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/112

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Plán pre kritické bezpečnostné a obranné technológie

[COM(2022) 61 final]

(2022/C 443/16)

| Spravodajca: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Jan PIE |

Spravodajca:

Maurizio MENSI

Spoluspravodajca:

Jan PIE

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | poradná komisia pre priemyselné zmeny |
| Prijaté v sekcii | 24. 6. 2022 |
| Prijaté v pléne | 14. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 165/1/3 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 2. 5. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

poradná komisia pre priemyselné zmeny

Prijaté v sekcii

24. 6. 2022

Prijaté v pléne

14. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

165/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) plne podporuje ciele plánu pre kritické bezpečnostné a obranné technológie, ktorý prichádza v mimoriadne vhodnom čase vzhľadom na ruskú agresiu voči Ukrajine, najmä posilnenie výskumu, technického vývoja a inovácie a zníženie strategickej závislosti EÚ od kritických technológií a hodnotových reťazcov v oblasti bezpečnosti a obrany. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV víta ambiciózny cieľ vypracovať komplexný prístup, ktorý by stieral hranice medzi civilnou a vojenskou oblasťou a skombinoval zapojenie EÚ a jednotlivých štátov. Ide o komplikovaný a náročný zámer, ktorý sa nedosiahne z jedného dňa na druhý, ale mal by sa realizovať urýchlene. Invázia na Ukrajinu je varovaním, aby sme konali rýchlejšie než zvyčajne. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že ich okamžité reakcie na ruskú agresiu voči Ukrajine budú v súlade s obsahom a cieľmi plánu, ktorý predstavuje dlhodobé úsilie. Krátkodobé vnútroštátne investície do obrany sa musia koordinovať na európskej úrovni, aby sa zabránilo ďalšej fragmentácii a duplicite. Obstarávania hotových výrobkov zo strany tretích krajín nesmú spomaľovať prebiehajúce alebo plánované európske projekty v oblasti vývoja. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV odporúča, aby sa Monitorovaciemu stredisku pre kritické technológie poskytlo jasné riadenie, značné zdroje a silná inštitucionálna pozícia. EHSV víta navrhovanú úzku koordináciu s členskými štátmi a vyzýva na vytvorenie ďalšieho fóra na výmenu informácií s priemyslom, ktorý má najlepšie znalosti v oblasti technológií, dodávateľských reťazcov a kritických závislostí. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa domnieva, že musí zabezpečiť, aby sa výsledky Monitorovacieho strediska pre kritické technológie dostali do plánov a preniesli do vlajkových projektov. Prechod medzi rôznymi fázami technologického a priemyselného cyklu sa dá úspešne zvládnuť len vtedy, ak je jasne stanovené, kto nesie zodpovednosť za iniciatívu a kto má v rámci nej aké právomoci. Nestačí, aby súdržnosť a synergie existovali len na horizontálnej úrovni medzi civilnými a obrannými programami v oblasti výskumu, technického rozvoja a inovácie, ale sú potrebné aj na vertikálnej úrovni medzi programami v oblasti výskumu, technického rozvoja a inovácie a programami na šírenie ich výsledkov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že má zásadný význam zjednodušiť a zracionalizovať programy a nástroje EÚ na podporu výskumu, technického rozvoja a inovácie tak, aby boli v prospech samotných príjemcov. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV navrhuje vytvoriť online jednotné kontaktné miesto pre MSP a startupy, online „kontaktné miesto pre MSP v EÚ“, ktoré by ponúkalo možnosť zadať vopred definované údaje a získať tak špecifické informácie o najvhodnejších programoch EÚ, ktoré môžu poskytnúť podporu. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Základné informácie

| 2.1. | Plán pre kritické bezpečnostné a obranné technológie je reakciou na žiadosť Európskej rady z 25. – 26. februára 2021 predovšetkým o vytýčenie cesty k posilneniu výskumu, technickému vývoju a inovácii a zníženiu strategickej závislosti EÚ v oblasti kritických technológií a hodnotových reťazcov v rámci bezpečnosti a obrany. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pri aktualizácii novej priemyselnej stratégie z roku 2020 („Budovanie silnejšieho jednotného trhu pre obnovu Európy“ v máji 2021) sa potvrdilo, že kľúčovou hnacou silou konkurencieschopnosti a inovácie v EÚ zostáva vedúce postavenie v technologickej oblasti, a to najmä v prípade kritických technológií. Vo svojom Akčnom pláne pre synergie medzi civilným, obranným a vesmírnym priemyslom z februára 2021 Komisia uznala rastúci význam prelomových a podporných technológií, ktoré vznikajú v civilnom sektore, pre bezpečnosť a obranu Európy, ako aj potrebu podpory vzájomného obohacovania medzi civilnými a obrannými technológiami. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Na základe toho vzniklo rozhodnutie vypracovať plán, strategický dokument, s cieľom vytvoriť komplexný prístup k obranným a bezpečnostným technológiám na oboch stranách hranice medzi civilným a vojenským sektorom so spojením vnútroštátnych a európskych programov. Zámerom plánu je posilniť technologickú suverenitu Európy v kľúčových strategických sektoroch zvýšením súdržnosti všetkých relevantných politík a nástrojov EÚ od Horizontu Európa po Európsky obranný fond, od aktu o čipoch (1) po akt o údajoch (2), od nariadenia o preverovaní priamych zahraničných investícií (3) po nariadenie o kontrole zahraničných subvencií (4) a od navrhovanej smernice NIS 2 (5) po smernicu CER (6). V dokumente sa načrtáva ďalekosiahly koncepčný politický rámec, ktorý sa dotýka viacerých vzájomne prepojených tematických oblastí a jeho cieľom je prispieť k „strategickému kompasu“ EÚ v oblasti bezpečnosti a obrany (7). Bol vydaný spolu s oznámením o príspevku Komisie k európskej obrane, ktorý vyzýva na dosiahnutie integrovanejšieho a konkurencieschopnejšieho európskeho trhu s obrannými zariadeniami v neustále sa meniacich geopolitických a technologických podmienkach, a to najmä posilnením spolupráce v rámci EÚ, znížením nákladov a zlepšením prevádzkovej účinnosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V pláne pre kritické bezpečnostné a obranné technológie sa navrhuje cesta k zlepšeniu konkurencieschopnosti a odolnosti bezpečnostného a obranného sektora EÚ na základe týchto prvkov: mapovanie kritických technológií a strategických závislostí, monitorovanie a posudzovanie kritických technológií a dodávateľských reťazcov, nedostatkov a závislostí v oblasti technológií (prostredníctvom Monitorovacieho strediska pre kritické technológie, ktoré sa v súčasnosti buduje); podpora výskumu a inovácie v oblasti technológií s dvojakým použitím na úrovni EÚ; výzva adresovaná členských štátov, aby vytvorili koordinovaný celoeurópsky prístup ku kritickým technológiám v kontexte strategického kompasu; podpora inovácie a podnikania v oblasti bezpečnosti a obrany prostredníctvom celej škály nových nástrojov; a vytvorenie európskej schémy pre inovácie v oblasti obrany v spolupráci s Európskou obrannou agentúrou s cieľom dostať jednotlivé snahy pod jednu „strechu“. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Dôležitým prvkom plánu je cieľ obmedziť zistené závislosti v oblasti kritických technológií a hodnotových reťazcov. So zreteľom na túto skutočnosť Komisia navrhuje začleniť, tam, kde je to vhodné, aspekty obrany do kľúčových priemyselných a technologických iniciatív EÚ (ako sú napr. spojenectvá a normy), podávať správy o potrebe vykonania hodnotenia rizík týkajúcich sa dodávateľských reťazcov kritickej infraštruktúry (najmä v digitálnom sektore) a posilniť preverovanie priamych zahraničných investícií nabádaním členských štátov k tomu, aby zriadili vnútroštátne mechanizmy preverovania. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Plán presne odráža meniace sa prostredie technológií, v ktorom sú kritické bezpečnostné a obranné technológie čoraz častejšie poháňané inováciami z komerčných sektorov. EHSV víta zámer Komisie vypracovať komplexný prístup, ktorý stiera hranice medzi civilnou a vojenskou oblasťou a spája úroveň EÚ s vnútroštátnymi úrovňami. Bude to však náročná a zložitá úloha, keďže si to vyžaduje celkovú reorganizáciu súčasného prístupu. Nestane sa tak z jedného dňa na druhý, ale malo by sa to realizovať čo najrýchlejšie. EHSV je presvedčený, že ruskú inváziu na Ukrajinu treba považovať za varovanie, aby sme konali rýchlejšie než zvyčajne. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Zároveň by EHSV chcel zdôrazniť, že ide o dlhodobý plán, pričom sa musí dbať na to, aby sa nevytvoril nesúlad s aktuálnymi rozhodnutiami členských štátov týkajúcimi sa obstarávania, ktorých cieľom je čo najrýchlejšie odstrániť najpálčivejšie nedostatky v oblasti spôsobilostí. EHSV je pevne presvedčený, že krátkodobé vnútroštátne investície do obrany sa musia koordinovať na európskej úrovni, aby sa zabránilo ďalšej fragmentácii a duplicite a aby sa zabezpečilo, že obstarávania hotových výrobkov zo strany tretích krajín neohrozí európsku obrannú technologickú a priemyselnú základňu (EDTIB) spomaľovaním prebiehajúcich alebo plánovaných európskych projektov v oblasti vývoja. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV takisto zastáva názor, že s cieľom posilniť synergie je dôležité venovať pozornosť nielen jednotlivým technológiám a hodnotovým reťazcom, ale aj prostrediu, v ktorom sú tieto hodnotové reťazce ukotvené. K prenosu technológií najčastejšie dochádza (alebo sa začína) medzi spoločnosťami v rámci takéhoto prostredia. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pozornosť, ktorá sa v pláne venuje dvojakému použitiu technológií a synergii medzi oblasťami bezpečnosti, obrany a vesmíru, je dôležitá na dosiahnutie cieľov EÚ v týchto oblastiach. Zároveň však dvojaké použitie a synergia nie sú samy osebe cieľom ani nie sú dostatočné. Hlavným cieľom plánu je, aby sa EÚ stala odolnou a schopnou sama sa ubrániť aj masívnym útokom (hybridným ako aj vojenským). To znamená, že je takisto potrebné zvýšiť investície do obrany a bezpečnosti a do plánu začleniť aj „čisto“ obranné technológie. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby posúdila hospodárske a sociálne náklady kritických závislostí a absenciu technologickej suverenity v oblasti obrany. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Monitorovacie stredisko pre kritické technológie bude ústredným bodom navrhovaného prístupu. Bude identifikovať, monitorovať a posudzovať kritické technológie, ich potenciálne využitie a súvisiace hodnotové a dodávateľské reťazce a sledovať nedostatky v oblasti technológií a hlavné príčiny strategických závislostí a slabých miest. Splnenie týchto úloh si podľa EHSV vyžaduje vybaviť monitorovacie stredisko značnými zdrojmi, pevným inštitucionálnym postavením a jasným riadením. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV sa domnieva, že je dôležité pochopiť, ako bude monitorovacie stredisko zriadené a ako bude v praxi fungovať. Aby mohlo plniť svoje poslanie, musí si stanoviť ciele, pravidlá a kritériá posudzovania technológií. Na identifikáciu kritických technológií bude musieť vytvoriť úzke prepojenie s identifikáciou potrieb v oblasti spôsobilostí a procesom plánovania a s cieľom spárovať spôsobilosti s technológiami bude musieť vypracovať vhodnú taxonómiu, ktorá sa ideálne bude dať využiť v oblasti obrany, bezpečnosti a vesmíru. Tu je dôležité, aby Monitorovacie stredisko pre kritické technológie úzko spolupracovalo s Európskou obrannou agentúrou (EDA) a ďalšími. A napokon, ak má monitorovacie stredisko identifikovať kritické závislosti, musí zhromaždiť veľmi rozsiahle poznatky a pochopiť základné hodnotové a dodávateľské reťazce. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Podľa plánu sa členským štátom bude každé dva roky predkladať utajovaná správa. EHSV má o tomto dlhom intervale medzi správami pochybnosti vzhľadom na rýchlo sa meniace technologické a priemyselné prostredie. Informácie, ktoré monitorovacie stredisko zhromaždí, budú vysoko citlivé, keďže mapovanie závislosti predstavuje podávanie správ o slabých miestach, z čoho vyplýva potreba správneho utajovania a riadenia informácií a zabezpečenia toho, aby sa stanoviská, ktoré stredisko prijme, rýchlo prispôsobovali meniacemu sa strategickému prostrediu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | V pláne sa takisto predpokladá vytvorenie expertnej skupiny s členskými štátmi v rámci monitorovacieho strediska s cieľom vymieňať si informácie v utajovanom prostredí. EHSV sa rozhodne zasadzuje o to, aby sa vytvorilo silné a trvalé prepojenie s európskym obranným, bezpečnostným a leteckým/kozmickým sektorom, ktoré majú najlepšie znalosti o dodávateľských reťazcoch a kritických závislostiach. Musia sa nájsť vhodné mechanizmy, ktoré umožnia dôveryhodnú výmenu dôverných informácií s priemyselným odvetvím. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV sa domnieva, že je tiež zásadne dôležité, aby sa výsledky Monitorovacieho strediska pre kritické technológie dostali do plánov a preniesli do vlajkových projektov. Prechod medzi rôznymi fázami technologického a priemyselného cyklu sa dá úspešne zvládnuť len vtedy, ak je v každej fáze jasne stanovené, kto nesie zodpovednosť za iniciatívu a kto má v rámci nej aké právomoci. Nestačí preto, aby súdržnosť a synergie existovali len na horizontálnej úrovni medzi civilným a obranným výskumom, technickým rozvojom a inováciami, ale sú potrebné aj na vertikálnej úrovni medzi výskumom, technickým rozvojom a inováciami a programami na šírenie ich výsledkov. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | S cieľom posilniť kybernetickú bezpečnosť a kybernetickú obranu navrhne Komisia regulačné opatrenie týkajúce sa kybernetickej odolnosti a požiada európske normalizačné organizácie, aby vypracovali harmonizované normy v oblasti kybernetickej bezpečnosti a ochrany súkromia. Spolu s členskými štátmi posilní tiež pripravenosť na rozsiahle kybernetické incidenty. EHSV je pevne presvedčený, že kybernetické spôsobilosti by sa mali vyvíjať nielen v obrannom, ale aj útočnom zmysle. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV sa domnieva, že programy a nástroje EÚ na podporu výskumu, technologického vývoja a inovácie, ktoré sú načrtnuté v rámčeku 2 (na strane 7 a 8) plánu, sú zložité a slabo skoordinované, a preto je potrebné ich zjednodušiť a zracionalizovať, čo bude v prospech samotných príjemcov. Navrhuje sa aj online jednotné kontaktné miesto pre MSP a startupy. V pilotnej fáze za účasti MSP v oblasti obrany a bezpečnosti by toto kontaktné miesto pre MSP v EÚ, umožnilo zadať vopred definované údaje a získať prvotné posúdenie najvhodnejších programov, ktoré môžu poskytnúť verejnú podporu na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | V pláne sa správne poukazuje na skutočnosť, že EÚ má aj iné nástroje než len svoje programy a nástroje v oblasti výskumu, technologického vývoja a inovácie, ktoré môžu prispieť k zníženiu strategických závislostí v bezpečnostnom a obrannom sektore. EHSV sa domnieva, že tieto nástroje sú dôležité na prekonanie rozdielov medzi vývojom a industrializáciou, t. j. prevedenie výsledkov výskumu, technologického vývoja a inovácie do praxe. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Veľkým problémom je aj zabezpečenie toho, aby členské štáty EÚ po vyvinutí kritickej technológie s čiastočným financovaním zo strany EÚ nakupovali od európskych dodávateľov. Ak nebude existovať konzistentná nákupná politika na úrovni EÚ aj členských štátov, sa EHSV obáva, že európskym trhom pre ich fragmentáciu a celkovo malú veľkosť v globálnom meradle hrozí, že nebudú schopné dosiahnuť potrebné úspory z rozsahu na zníženie nákladov a ani nebudú schopné vyvinúť dostatočnú aktivitu na zabezpečenie existencie vznikajúcich startupov. Celkovo je spojený európsky trh potenciálne veľmi veľký, ale výdavky sa nekoordinujú (8). |
| --- | --- |

4.9.

V Bruseli 14. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akt o čipoch pre Európu, COM(2022) 45 final, 8. februára 2022.

1

(2)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o harmonizovaných pravidlách týkajúcich sa spravodlivého prístupu k údajom a ich používania (akt o údajoch) COM(2022) 68 final, 23. februára 2022.

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/452 z 19. marca 2019, ktorým sa ustanovuje rámec na preverovanie priamych zahraničných investícií do Únie (Ú. v. EÚ L 79 I, 21.3.2019, s. 1).

3

(4)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zahraničných subvenciách narúšajúcich vnútorný trh, COM(2021) 223 final, 5. mája 2021.

4

(5)  Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti v Únii a o zrušení smernice (EÚ) 2016/1148, COM(2020) 823 final, 16. decembra 2020.

5

(6)  Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o odolnosti kritických subjektov, COM(2020) 829 final, 16. decembra 2020.

6

(7)  Rada Európskej únie, Brusel, 21. marca 2022.

7

(8)  USA ročne vynakladajú na obranu 750 miliárd USD; Čína vynakladá od 200 do 300 miliárd USD (zdroje sa vo veľkej miere líšia), kým NATO (len európske krajiny bez Spojeného kráľovstva a Turecka, ale s Nórskom) vynakladá 250,7 miliárd USD.

8

---

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/116

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zemepisných označeniach Európskej únie pre víno, liehoviny a poľnohospodárske výrobky a o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a o zmene nariadení (EÚ) č. 1308/2013, (EÚ) 2017/1001 a (EÚ) 2019/787 a zrušení nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

[COM(2022) 134 final – 2022/0089 (COD)]

(2022/C 443/17)

| Spravodajca: | Decebal-Ștefăniță PADURE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Decebal-Ștefăniță PADURE

| Žiadosť o konzultáciu | Európsky parlament, 7. 4. 2022
  Rada, 12. 4. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 30. 6. 2022 |
| Prijaté v pléne | 13. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 203/0/1 |

Žiadosť o konzultáciu

Európsky parlament, 7. 4. 2022

Rada, 12. 4. 2022

Právny základ

článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

30. 6. 2022

Prijaté v pléne

13. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

203/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta iniciatívu Komisie predložiť návrh nového nariadenia, ktorým by sa posilnil súčasný systém zemepisných označení poľnohospodárskych výrobkov, liehovín a vín. Príspevok zemepisných označení k rozvoju vidieckych oblastí a ochrane ich komunít, krajiny a kultúrneho dedičstva je veľmi dôležitý a zaslúži si čo najlepší a najefektívnejší systém. Táto práca spojená s konkrétnymi regiónmi, ich know-how, miestnymi danosťami a kultúrou existovala už dávno predtým, ako sa pre ňu vytvoril právny základ EÚ. Je nevyhnutné zachovať tento systém a zaručiť mu čo najvyššiu možnú ochranu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV by chcel zdôrazniť, že zemepisné označenia sú už dobre fungujúcim systémom, ktorý nedávno (v roku 2021) už prešiel revíziou s prijatím revízie nariadenia (EÚ) 1308/2013 o spoločnej organizácii trhov s poľnohospodárskymi výrobkami (ďalej len „SOT“) (1). Vyzýva Európsky parlament a Radu, aby to vzali do úvahy a každú úpravu navrhovanú v rámci novej revízie dôkladne posúdili a sformulovali, a tak zabezpečili skutočné posilnenie systému. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že zemepisné označenia predstavujú veľmi špecifický systém, ktorý je oveľa viac než len právom duševného vlastníctva a nemali by byť spravované ako ochranné známky. Z tohto dôvodu vyzýva inštitúcie EÚ, aby pred prijatím akéhokoľvek rozhodnutia dôkladne zhodnotili potrebu a prínosy delegovania úloh, pokiaľ ide o správu zemepisných označení, z GR AGRI na externú agentúru. Takisto je dôležité posúdiť, či má poverená agentúra odbornosť a potrebné znalosti na to, aby mohla kvalifikovane vykonávať delegované úlohy. Hlavným subjektom zodpovedným za správu zemepisných označení by malo zostať GR AGRI, zatiaľ čo GR GROW by malo zabezpečiť tomuto systému uznanie a medzinárodnú ochranu obchodnými dohodami a zlepšovaním informovanosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že akékoľvek delegovanie právomocí by malo byť striktne podrobne uvedené v hlavnej časti nariadenia a malo by byť obmedzené na administratívne úlohy. Akékoľvek rozhodnutie týkajúce sa žiadostí, zmien, zrušenia zemepisných označení alebo námietok proti nim by malo zostať výlučne v rukách GR AGRI. Okrem toho by sa v návrhu malo objasniť, že registrácia zemepisných označení aj všetky ostatné postupy spojené so správou zemepisných označení by mali zostať bezplatné bez ohľadu na to, aká organizácia príslušný proces uskutočňuje. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta možnosť zahrnúť pri zemepisných označeniach záväzky týkajúce sa udržateľnosti. Vyzýva však spoluzákonodarcov, aby sa poradili s výrobcami výrobkov so zemepisným označením, či sa tieto záväzky týkajúce sa udržateľnosti majú zahrnúť priamo do špecifikácií výrobkov so zemepisným označením alebo ad hoc spôsobom. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že kritériá na uznávanie záväzkov týkajúcich sa udržateľnosti by mali byť zahrnuté priamo do nariadenia a nie prostredníctvom delegovaných aktov, ktoré sa prijmú neskôr, s cieľom poskytnúť právnu istotu pre skupiny výrobcov, ktoré chcú prijať takéto záväzky. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Je mimoriadne dôležité čo najviac podporiť skupiny výrobcov a zlepšiť ich postavenie. V dôsledku toho EHSV víta návrh poskytnúť týmto skupinám právomoci týkajúce sa používania výrobkov so zemepisným označením ako zložiek a ich ochrany na internete. Skupinám výrobcov by sa však na vykonávanie týchto právomocí mali poskytnúť dodatočné prostriedky mimo rozpočtu spoločnej poľnohospodárskej politiky. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Pokiaľ ide o vnútorné riadenie a zloženie skupín výrobcov, EHSV vyzýva spoluzákonodarcov, aby konzultovali tento aspekt návrhu s organizáciami výrobcov výrobkov so zemepisným označením. Takisto ich vyzýva, aby zabezpečili, že malí výrobcovia výrobkov so zemepisným označením nebudú znevýhodnení v porovnaní s veľkými výrobcami v rámci týchto skupín. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Ochrana zemepisných označení je vo všeobecnosti nanajvýš dôležitá. Preto je nevyhnutná aj ochrana pred vyvolaním mylnej predstavy v súvislosti so zemepisným označením a EHSV víta všetky prvky, ktoré by mohli túto ochranu posilniť. Obáva sa však, že zahrnutie podrobného vymedzenia vyvolania mylnej predstavy by mohlo byť kontraproduktívne, pretože by nebolo prispôsobené tejto praxi, ktorá sa časom vyvíja. Preto odporúča vypustiť túto definíciu a namiesto toho vychádzať z judikatúry Súdneho dvora EÚ. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | V snahe zabezpečiť, aby spotrebitelia, ktorí nakupujú výrobky so zemepisným označením, boli plne informovaní, EHSV odporúča používať kód QR s odkazom na informácie týkajúce sa daného zemepisného označenia v registri eAmbrosia, ako aj na webovú stránku výrobcu a jeho osvedčenie výrobcu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Informovanosť spotrebiteľov je nevyhnutná pre úspech zemepisných označení. EHSV žiada, aby politika EÚ na propagáciu poľnohospodárskych výrobkov výrazne podporovala zemepisné označenia a aby výrobcovia výrobkov so zemepisným označením využívali marketingovú podporu a odborné znalosti, ktoré im poskytuje Komisia alebo členské štáty. Rovnako je presvedčený, že členské štáty by mali podporovať udeľovanie dodatočných bodov v obstarávaní za výrobky s osvedčeným zemepisným označením. Okrem toho odporúča, aby sa v návrhu zaviedli informačné kampane o systéme zemepisných označení, pričom by sa na celoštátnych verejnoprávnych televíznych kanáloch a televíznych kanáloch EÚ vysielali správy vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV napokon vyzýva spoluzákonodarcov, aby do nariadenia zahrnuli opatrenia na propagovanie systému zemepisných označení medzi výrobcami a výrobcom poskytovali odborné znalosti a administratívnu podporu, ktoré potrebujú na registráciu svojich výrobkov, a tiež akúkoľvek inú potrebnú pomoc, najmä v regiónoch, ktoré sú v systéme zemepisných označení slabo zastúpené. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Úvod

| 2.1. | Zemepisné označenia sú nástrojom umožňujúcim identifikovať výrobky, ktorých kvalita, povesť a iné typické vlastnosti sú spojené s ľudskými a prírodnými prvkami spojenými s konkrétnym regiónom. Zemepisné označenia sú oficiálne uznané a zakotvené v práve EÚ, a to od roku 1970 pre víno a od roku 1992 pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Táto politika EÚ bola skutočným úspechom, pretože zvýšila príjmy výrobcov vytvorením pridanej hodnoty pre ich výrobky (v priemere je cena výrobku so zemepisným označením 2,11-násobne vyššia ako cena porovnateľného výrobku bez zemepisného označenia), ale podporila aj rozvoj regiónov a vidieckych komunít, s ktorými sú spojené. Zemepisné označenia takisto zohrávali dôležitú úlohu pri zachovávaní niektorých špecifických poľnohospodárskych postupov, rastlinných odrôd a starých plemien. V súčasnosti predstavujú 7 % celkového agropotravinárskeho predaja EÚ a 15,5 % jej celkového vývozu (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Zemepisné označenia sú prirodzene úzko späté s konkrétnymi regiónmi a ich vidieckymi komunitami. Vďaka tejto privilegovanej spätosti a svojej ekonomickej pridanej hodnote prispievajú nielen k hospodárskemu rozvoju týchto regiónov a komunít, ale aj k zachovaniu a dokonca posilneniu ich kultúrneho dedičstva a identity. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nanarušiteľná spätosť zemepisného označenia s jeho regiónom takisto predstavuje skvelý nástroj na zabránenie delokalizácii a zachovanie pracovných miest v európskych vidieckych oblastiach. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vzhľadom na ich veľmi špecifickú formu spravovania prostredníctvom skupín výrobcov spojených s konkrétnymi regiónmi, ktoré ponúkajú prvovýrobcom určitý stupeň kontroly nad ich distribúciou, zemepisné označenia takisto preukázali, že vytvárajú prvotnú hodnotu, z ktorej majú prospech prvovýrobcovia. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Toto ukotvenie v regióne, jeho ľuďoch a pôde je ústredným motívom zemepisných označení a odlišuje ich od značiek, ktorých nositeľmi sú spoločnosti. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V súvislosti so zavedením novej spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorá bola konečne prijatá v roku 2021 (ďalej len „SPP“), a konkrétnejšie s revíziou nariadenia o SOT, sa vykonalo niekoľko zmien systému zemepisných označení s cieľom zmierniť administratívne zaťaženie výrobcov a zlepšiť ich kontrolu nad zemepisnými označeniami výrobkov, ktoré vyrábajú, a zároveň zachovať vysokú úroveň kvality spojenú s týmito výrobkami. Tieto zmeny odvetvie vníma ako mimoriadne pozitívne. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | V kontexte svojej stratégie Z farmy na stôl sa Komisia rozhodla pristúpiť k novej revízii systému zemepisných označení s cieľom ďalej ho zlepšiť a zväčšiť jeho príspevok k udržateľnosti. Európska komisia zverejnila 31. marca 2022 návrh nariadenia o zemepisných označeniach pre víno, liehoviny a poľnohospodárske výrobky a o systémoch kvality a o zmene nariadenia (EÚ) 1308/2013, (EÚ) 2017/1001 a (EÚ) 2019/787 a zrušení nariadenia (EÚ) 1151/2012 (4). Oznámenými cieľmi návrhu je ďalej zefektívniť systém, zlepšiť ochranu a kontroly zemepisných označení, zlepšiť postavenie skupín výrobcov a lepšie zohľadňovať udržateľnosť. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta ciele Komisie a domnieva sa, že presne určila prvky, ktoré je potrebné upraviť, aby sa ďalej zlepšil tento už dobre fungujúci systém, napríklad: zjednodušenie a harmonizácia niektorých postupov, možnosť zahrnúť dobrovoľné záväzky v oblasti udržateľnosti do výroby výrobkov so zemepisným označením, zlepšenie postavenia skupín výrobcov prostredníctvom dodatočných práv, zlepšenie ochrany zemepisných označení na internete alebo lepšie presadzovanie kontrol. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Hoci sa v návrhu podporujú platné ciele a presne sa určili prvky, ktoré si na ich dosiahnutie vyžadujú určité úpravy, EHSV vyjadruje určité obavy týkajúce sa niektorých navrhovaných úprav týchto prvkov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV by takisto rád zdôraznil, že systém zemepisných označení už funguje dobre a bol už zlepšený revíziou SOT v roku 2021. Je preto nevyhnutné, aby bola táto nová revízia starostlivo navrhnutá tak, aby posilnila systém a nedávnu revíziu. EHSV sa domnieva, že inštitúcie EÚ by si mali dávať pozor, aby sa vyhli akémukoľvek urýchleniu, ktorého výsledkom by bola revízia v rozpore s jej cieľmi, čím by sa oslabila táto úspešná politika. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Aby sa zabezpečilo, že sa touto novou revíziou skutočne posilní systém zemepisných označení, EHSV sa domnieva, že je mimoriadne dôležité do tohto procesu čo najviac zapojiť výrobcov výrobkov so zemepisným označením a zohľadniť ich odborné znalosti, potreby a želania. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Zjednodušenie postupu registrácie zemepisných označení, ktorého cieľom je zväčšiť atraktívnosť tohto systému pre výrobcov, nesmie spôsobiť stratu spotrebiteľskej dôveryhodnosti systému. Úspech zemepisných označení je postavený na ich imidži kvality a autentickosti pre spotrebiteľov. Pri zjednodušovaní postupu registrácie je potrebná opatrnosť, aby sa tieto prvky neohrozili. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V návrhu sa zlučujú všetky postupy registrácie, zmien, zrušovania a ochrany zemepisných označení pre poľnohospodárske výrobky, vína a liehoviny. Pokiaľ ide o kontroly, zlučujú sa postupy pre poľnohospodárske výrobky a liehoviny, zatiaľ čo pri zemepisných označeniach vína sa zachovávajú osobitné pravidlá. EHSV víta toto zefektívnenie postupov, chcel by však zdôrazniť potrebu nezachádzať ďalej, aby sa zachovali osobitosti každého odvetvia. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV víta zavedenie možnosti vybrať si medzi podaním námietky alebo len „oznámením námietky“ do troch mesiacov po zverejnení žiadosti týkajúcej sa určitého výrobku Komisiou. Toto „oznámenie námietky“, ktoré je komentárom/poznámkou k žiadosti týkajúcej sa výrobku a ktorým sa však nenamieta proti jeho registrácii, pravdepodobne zmenší administratívnu záťaž spojenú s vybavovaním námietok. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Zemepisné označenia predstavujú jedinečný typ práv duševného vlastníctva, ktorý sa mimoriadne líši od ochranných známok, a to vďaka svojej typickej väzbe na konkrétny región, jeho kultúru, vidiecke komunity, krajinu a históriu poľnohospodárskych postupov. Vzhľadom na tieto špecifiká EHSV spochybňuje návrh Komisie presunúť niektoré prvky správy zemepisných označení na Úrad Európskej únie pre duševné vlastníctvo (ďalej len „EUIPO“) alebo na inú agentúru, ktorá nemá technické poľnohospodárske znalosti a hĺbkové poznatky o povahe zemepisných označení, ktoré má iba GR AGRI. V tejto súvislosti by sa mala preukázať potreba akéhokoľvek delegovania úloh, ako aj kapacita agentúry určenej na vykonávanie takýchto úloh. Okrem toho sa EHSV vzhľadom na dôležitosť prepojenia medzi zemepisnými označeniami a poľnohospodárstvom, ako aj na politickú citlivosť súvisiacu s ich správou domnieva, že akékoľvek rozhodnutie o registrácii, námietkovom konaní alebo zmenách by malo zostať výlučne v rukách GR AGRI. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Delegovanie úloh na EUIPO, ako je opísané v návrhu, je vágne. Vzhľadom na riziká spojené s delegovaním úloh správy zemepisných označení na orgán, ktorý nemá osobitné znalosti v oblasti poľnohospodárstva, sa EHSV domnieva, že každé delegovanie by malo byť presne uvedené a vymedzené priamo v nariadení, a nie prostredníctvom delegovaných aktov. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Monitorovanie výkonnosti úradu EUIPO v súvislosti so správou zemepisných označení, ako sa uvádza v návrhu, sa nejaví ako dostatočné na zabezpečenie riadnej správy zemepisných označení. Na zabezpečenie primeraného monitorovania by mali byť priamo v návrhu stanovené presné hodnotiace kritériá. EHSV sa takisto domnieva, že Európsky parlament a Rada by mali byť oprávnené opätovne prideliť delegované úlohy späť GR AGRI v prípade, že monitorovanie odhalí nedostatky vo vykonávaní úloh úradom EUIPO. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Vzhľadom na význam zemepisných označení pre obchod EÚ by malo GR GROW zahrnúť uznávanie a ochranu zemepisných označení EÚ do všetkých obchodných dohôd a medzinárodne ich propagovať. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Návrhom sa pre skupiny výrobcov výrobkov so zemepisným označením zavádza možnosť začleniť záväzky v oblasti udržateľnosti do požiadaviek na zemepisné označenia. V tejto súvislosti by chcel EHSV zdôrazniť, že zemepisné označenia už obsahujú prvky udržateľnosti vzhľadom na samotnú ich povahu zakorenenú v blízkosti k regiónu, jeho vidieckej komunite a krajine. Zároveň oceňuje snahu v návrhu zachovať začleňovanie dodatočných záväzkov v oblasti udržateľnosti pre zemepisné označenia dobrovoľným. Napriek tomu možnosť, aby výrobcovia zlepšili udržateľnosť svojich výrobkov, určite predstavuje dobrú príležitosť na ďalšie zväčšenie príspevku zemepisných označení k udržateľnosti. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Udržateľnosť stojí na troch rôznych pilieroch: environmentálnom, hospodárskom a sociálnom. Je nevyhnutné zabezpečiť, aby záväzky týkajúce sa udržateľnosti pri zemepisných označeniach odzrkadľovali každý z týchto troch pilierov, keďže zemepisné označenia môžu prispievať nielen k environmentálnej, ale aj hospodárskej a sociálnej udržateľnosti v dôsledku zamestnanosti a pridanej hodnoty, ktorú vytvárajú vo vidieckych oblastiach. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | V návrhu sa navrhuje začleniť záväzky týkajúce sa udržateľnosti priamo do špecifikácií výrobkov so zemepisným označením. Znamenalo by to, že zahrnutie alebo úprava týchto záväzkov týkajúcich sa udržateľnosti by bola dosť komplikovaná a časovo náročná, keďže by si to vyžadovalo prejsť postupom zmeny zemepisného označenia. Znamenalo by to takisto, že všetci výrobcovia takýchto výrobkov so zemepisným označením by museli dodržiavať tieto záväzky týkajúce sa udržateľnosti, a teda by nemohli medzi sebou na trhu rozlišovať na základe udržateľnosti svojich výrobkov. Trhová diferenciácia medzi výrobcami rovnakého výrobku so zemepisným označením sa často stáva problémom veľkých zemepisných označení. Z týchto dôvodov sa EHSV domnieva, že inštitúcie EÚ by sa mali poradiť s výrobcami výrobkov so zemepisným označením, aby posúdili, či by záväzky týkajúce sa udržateľnosti mali byť priamo zakotvené v špecifikácii výrobku so zemepisným označením, alebo či by bolo vhodnejšie zahrnúť ich do systému ad hoc. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV sa domnieva, že možnosť prijatia delegovaných aktov stanovujúcich kritériá na uznanie existujúcich noriem udržateľnosti v neskoršom štádiu stavia výrobcov do situácie neistoty, ktorá by ich mohla odradiť od prijatia záväzkov o udržateľnosti pre zemepisné označenia. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Úloha skupín výrobcov výrobkov so zemepisným označením, ktoré musia spravovať a vyvíjať svoje vlastné zemepisné označenia s cieľom chrániť výrobok, svoju dobrú povesť a spotrebiteľov, sa nesmie oslabiť, ale musí sa posilniť. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Zapojenie verejných činiteľov a spotrebiteľských organizácií do vnútorného fungovania skupín výrobcov, ako sa uvádza v návrhu, by mohlo ešte viac skomplikovať prácu týchto skupín. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Vzhľadom na to, že systém zemepisných označení by mal zostať prostriedkom na ochranu poľnohospodárov, uznanie skupín výrobcov, ako sa navrhuje v článku 33 ods. 2, by sa malo zakladať len na pomere zastúpených výrobcov, a nie na pomere množstva výrobkov so zemepisným označením vyrábaných skupinami výrobcov. Ak to tak nebude, potom by inštitúcie EÚ mali do návrhu zahrnúť nástroje, ktoré by umožnili zabrániť prípadom menšiny veľkých výrobcov výrobkov so zemepisným označením v blokovaní rozhodnutí, ktoré podporuje veľká väčšina výrobcov toho istého výrobku so zemepisným označením. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Dôvod vytvorenia rozdelenia na dva rôzne typy skupín výrobcov uvedený v návrhu nie je úplne jasný. EHSV si kladie otázku, či by to ešte viac neskomplikovalo správu zemepisných označení namiesto jej zlepšenia. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | V návrhu sa vymedzuje „skupina výrobcov“ ako „akékoľvek združenie bez ohľadu na jeho právnu formu, zložené najmä z výrobcov alebo spracovateľov toho istého výrobku“. Toto vymedzenie nezahŕňa výrobcov surovín. Vzhľadom na zásadnú úlohu, ktorú zohrávajú výrobcovia surovín v rámci chránených označení pôvodu (ďalej len „CHOP“), môže byť vhodné požiadať o ich zaradenie do „uznaných skupín výrobcov“ pre CHOP. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | EHSV víta návrh Komisie poskytnúť skupinám výrobcov určitú kontrolu nad používaním výrobku so zemepisným označením, ktorý sa používa ako zložka výrobku, v názve potravín a uvádzaní na trh súvisiaceho spracovaného výrobku. Zlepšila by sa tým schopnosť skupín výrobcov kontrolovať imidž vysokej kvality svojich výrobkov. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Zemepisné označenia sú pre svoju pridanú hodnotu obzvlášť predmetom podvodných praktík. EHSV považuje za nevyhnutné posilniť ich ochranu a zlepšiť kontroly. Návrh obsahuje niektoré zaujímavé prvky týkajúce sa tohto aspektu, napríklad: zlepšenú spoluprácu a vzájomnú pomoc členských štátov aj Komisie a zlepšenú výmenu informácií medzi nimi, zriadenie certifikácie pre výrobcov výrobkov so zemepisným označením alebo možnosť zrušenia alebo prevodu názvu domény. Zdá sa, že niektorým ďalším návrhom, ktoré sú konkrétnejšie v súvislosti s ochranou zemepisných označení na internete, chýbajú ambície alebo potrebné nástroje na presadzovanie takejto ochrany. EHSV zdôrazňuje, že výrobcovia by mali mať právo brániť svoje výrobky, ale v žiadnom prípade by za to nemali niesť zodpovednosť. Zodpovednosť za ochranu zemepisných označení by mala naďalej niesť Komisia a členské štáty, ktoré by mali vynakladať všetko úsilie potrebné na jej zabezpečenie. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | EHSV považuje za mimoriadne dôležité chrániť zemepisné označenia pred podvodnými praktikami vyvolávania mylnej predstavy. Táto ochrana už bola zahrnutá do právnych predpisov upravujúcich systém zemepisných označení. V návrhu sa dopĺňa vymedzenie vyvolávania mylnej predstavy. Výbor sa domnieva, že poskytnutie veľmi presného vymedzenia vyvolávania mylnej predstavy predstavuje riziko oslabenia ochrany proti takýmto praktikám, keďže sa časom vyvíjajú. Preto odporúča vypustiť túto definíciu a namiesto toho vychádzať z judikatúry Súdneho dvora EÚ. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | V súčasnosti je registrovaných viac ako 3 300 zemepisných označení. Približne 80 % z nich sa však nachádza iba v šiestich členských štátoch EÚ (5). To jasne poukazuje na nedostatočné zastúpenie mnohých členských štátov EÚ v systéme zemepisných označení. Okrem toho existuje riziko, že sa táto medzera prehĺbi, keď členské štáty s mnohými zemepisnými označeniami získajú odborné znalosti v oblasti ich praktickej a administratívnej správy, z čoho môžu mať úžitok noví výrobcovia, ktorí chcú zaregistrovať svoje výrobky, zatiaľ čo výrobcovia v iných členských štátoch sa cítia nedostatočne vybavení na vykonanie registrácie svojich výrobkov. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že návrh neobsahuje opatrenia na uľahčenie a podporu registrácie zemepisných označení pre nových používateľov a na propagovanie tohto systému medzi nimi. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | V hodnotení Komisie uverejnenom v roku 2021 sa zdôrazňuje skutočnosť, že spotrebitelia v niektorých krajinách sú o zemepisných označeniach nedostatočne informovaní (6). V tomto ohľade sú nevyhnutné marketingové a propagačné kampane, čo dokazuje vplyv kampaní EÚ na podporu zemepisných označení. EHSV sa domnieva, že revízia systému by mala zahŕňať nástroje na podporu propagácie a zlepšovania informovanosti o zemepisných označeniach. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Návrhom sa zavádza vytvorenie osvedčení pre výrobcov, ktorí spĺňajú špecifikácie výrobku so zemepisným označením. EHSV sa domnieva, že ak by boli tieto osvedčenia starostlivo navrhnuté a dobre spravované, mohli by uľahčiť obchod a zároveň zachovať vysokú úroveň ochrany proti podvodom. Priamy prístup k tomuto osvedčeniu by mohol poskytnúť aj QR kód na výrobkoch so zemepisným označením. |
| --- | --- |

4.22.

5.   Záverečné pripomienky

| 5.1. | Systém zemepisných označení je mimoriadne úspešnou politikou EÚ, ktorá umožnila zachovať jedinečné know-how a kultúrne dedičstvo a zároveň zvýšiť príjmy výrobcov a oživiť vidiecke oblasti. Ako sa uvádza v hodnotení Komisie uverejnenom v roku 2021, táto politika je relatívne účinná, pričom zmeny zavedené novým nariadením o SOT ju ešte viac posilnili (7). V novej revízii, ako sa uvádza v návrhu Komisie, sa navrhujú niektoré dodatočné úpravy, ktoré by túto politiku mohli potenciálne zefektívniť. Iné navrhované úpravy si však vyžadujú určité objasnenie, zatiaľ čo ďalšie, napríklad zapojenie úradu EUIPO, pravdepodobne predstavujú riziko skomplikovania postupov alebo oslabenia samotnej povahy systému zemepisných označení, ktorá bola jadrom jeho úspechu. Hlavným subjektom zodpovedným za správu zemepisných označení by malo zostať GR AGRI, zatiaľ čo GR GROW by malo zabezpečiť tomuto systému uznanie a medzinárodnú ochranu obchodnými dohodami a zlepšovaním informovanosti. |
| --- | --- |

5.1.

V Bruseli 13. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2117 z 2. decembra 2021, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1308/2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, nariadenie (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny, nariadenie (EÚ) č. 251/2014 o vymedzení, opise, obchodnej úprave, označovaní a ochrane zemepisných označení aromatizovaných vínnych výrobkov a nariadenie (EÚ) č. 228/2013 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v prospech najvzdialenejších regiónov Únie (Ú. v. EÚ L 435, 6.12.2021, s. 262).

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/food-safety-and-quality/certification/quality-labels/geographical-indications-register/.

2

(3)  https://op.europa.eu/sk/publication-detail/-/publication/c1d86ba1-7b09-11eb-9ac9-01aa75ed71a1

3

(4)  COM(2022) 134 final..

4

(5)  https://op.europa.eu/sk/publication-detail/-/publication/c1d86ba1-7b09-11eb-9ac9-01aa75ed71a1.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=SWD:2021:427:FIN.

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=SWD:2021:427:FIN.

7

---

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/123 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/123

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Udržateľné výrobky ako štandard

[COM(2022) 140 final]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje rámec na stanovenie požiadaviek na ekodizajn udržateľných výrobkov a zrušuje smernica 2009/125/ES

[COM(2022) 142 final – 2022/0095(COD)]

(2022/C 443/18)

| Spravodajca: | Thomas WAGNSONNER |
| --- | --- |

Spravodajca:

Thomas WAGNSONNER

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 16. 5. 2022
  Európsky parlament, 2. 5. 2022
  Rada, 10. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 30. 6. 2022 |
| Prijaté v pléne | 14. 7. /2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 205/1/4 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 16. 5. 2022

Európsky parlament, 2. 5. 2022

Rada, 10. 6. 2022

Právny základ

článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

30. 6. 2022

Prijaté v pléne

14. 7. /2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

205/1/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) oceňuje návrhy v akčnom pláne pre obehové hospodárstvo a v tomto stanovisku podporuje najmä cestu k väčšej udržateľnosti výrobkov. Okrem toho sa za potrebný považuje aj harmonizovaný právny prístup. Zároveň sa poukazuje na to, že návrh nového nariadenia o ekodizajne je stále do značnej miery nejasný z dôvodu veľkého počtu delegovaných právnych aktov. Okrem toho EHSV vzhľadom na nevyhnutnosť znížiť spotrebu zdrojov a chrániť klímu navrhuje rýchlejšie a ambicióznejšie vykonávanie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV poukazuje najmä na to, že táto cesta obehového hospodárstva môže byť úspešná len vtedy, ak budú riadne zapojené a informované všetky hospodárske subjekty – výrobcovia, spotrebitelia, pracovníci, ako aj orgány. Pre dobré vykonávanie sú nevyhnutné zodpovedajúce jasné, prepracované a konzistentné nariadenia, aby sa udržateľným výrobkom poskytli spravodlivé konkurenčné príležitosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nové prvky nariadenia, ako je rozšírenie rozsahu pôsobnosti, nové požiadavky na ekodizajn (trvanlivosť, opraviteľnosť, recyklácia, vplyv na životné prostredie, emisie CO2 atď.), ako aj požiadavky na informácie prostredníctvom digitálneho pasu výrobku a štítkov sú vítané, pričom sa zdôrazňuje dôležitosť správnych a vhodných informácií, najmä pre spotrebiteľov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV podporuje zákaz zničiť nepredaný tovar, pričom sa tým myslí nový, vrátený alebo opraviteľný tovar. Víta aj skutočnosť, že rovnako ako balík o obehovom hospodárstve aj toto nariadenie rieši súčasné problémy, ako je environmentálne klamlivá reklama a zastarávanie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Fórum pre ekodizajn je podporným orgánom s mnohými úlohami pri vykonávaní. Všetky zainteresované strany a zástupcovia občianskej spoločnosti vrátane sociálnych partnerov by mali dostať príležitosť prispieť nápadmi a návrhmi na zlepšenie procesu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV si uvedomuje výzvy, ktorým čelia výrobcovia a podniky, najmä MSP, a nazdáva sa, že treba zabrániť zbytočnej administratívnej záťaži. Vidí tu aj príležitosť dosiahnuť pomocou udržateľných výrobných noriem novú európsku úroveň výroby „Made in Europe“. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Nástroje na vyhlásenie o zhode a samoreguláciu poskytujú priestor pre podnikanie. Efektívna a koordinovaná kontrola medzi členskými štátmi s dobrou informovanosťou spotrebiteľov posilňuje dôveru pri ceste od lineárneho k obehovému hospodárstvu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV s poľutovaním konštatuje, že nariadenie nezahŕňa sociálny rozmer. Odkaz na návrh Komisie na smernicu o náležitej starostlivosti podnikov sa nejaví ako dostatočný. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Kontext stanoviska

| 2.1. | Lineárny systém hospodárstva preťažuje globálne zdroje. V období medzi klimatickými konferenciami OSN v Paríži a Glasgowe sa spotrebovalo viac ako pol bilióna ton nových zdrojov. V správe o nedostatkoch v obehovosti z roku 2022 (1) sa uvádza, že len 8,6 % celosvetovo použitých výrobkov, sa recykluje, alebo naopak, že nedostatky v obehovosti dosahujú 90 %. Obehové hospodárstvo môže účinne prispieť k zníženiu spotreby zdrojov. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V Európe bola uznaná potreba šetrenia zdrojov. Európska komisia navrhla Zelenú dohodu, stratégiu rastu EÚ pre spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje. Potrebu konať posilňujú problémy dodávateľského reťazca vyplývajúce z pandémie a ruskej invázie na Ukrajinu. Podniky a spotrebitelia pociťujú nedostatok a rast cien v mnohých oblastiach. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Konkrétne Európska komisia predstavila koncom marca 2022 v rámci akčného plánu pre obehové hospodárstvo tieto iniciatívy:






  — | oznámenie Komisie s názvom Udržateľné výrobky ako štandard, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

oznámenie Komisie s názvom Udržateľné výrobky ako štandard,

| — | návrh nariadenia o ekodizajne udržateľných výrobkov, |
| --- | --- |

—

návrh nariadenia o ekodizajne udržateľných výrobkov,

| — | pracovný plán pre ekodizajn a energetické označovanie na roky 2022 – 2024, |
| --- | --- |

—

pracovný plán pre ekodizajn a energetické označovanie na roky 2022 – 2024,

| — | stratégia EÚ pre udržateľný a recyklovateľný textil, |
| --- | --- |

—

stratégia EÚ pre udržateľný a recyklovateľný textil,

| — | návrh na revíziu nariadenia o stavebných výrobkoch, |
| --- | --- |

—

návrh na revíziu nariadenia o stavebných výrobkoch,

| — | návrh na zapojenie spotrebiteľov do zelenej transformácie. |
| --- | --- |

—

návrh na zapojenie spotrebiteľov do zelenej transformácie.

| 2.4. | Uvedené stanovisko sa zaoberá oznámením s názvom Udržateľné výrobky ako štandard [COM(2022) 140 final], ako aj návrhom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje rámec na stanovenie požiadaviek na ekodizajn udržateľných výrobkov a zrušuje smernica 2009/125/ES [COM(2022) 142 final – 2022/0095 (COD)]. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V oznámení sa zdôrazňuje potreba prehodnotiť prevládajúci lineárny model hospodárstva a podniknúť kroky smerom k obehovému hospodárstvu. Celoeurópsky harmonizovaný prístup posilňuje konkurencieschopnosť, vytvára pracovné miesta a ponúka spotrebiteľom udržateľné výrobky. To si vyžaduje nový prístup k výrobe produktov nad rámec súčasných minimálnych požiadaviek (REACH, energetické štítky, balenie atď.). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Rozsah pôsobnosti nového nariadenia o ekodizajne sa výrazne rozšíri a so svojimi odvetvovo špecifickými iniciatívami pre textil, stavebné výrobky atď. prispeje k úspore zdrojov a energetickej efektívnosti. Najmä nové ustanovenia týkajúce sa posilnenia životnosti výrobku (trvanlivosť, opraviteľnosť, lepšia recyklácia atď.) a lepšie informácie o výrobku prostredníctvom digitálneho pasu výrobku si vyžiadajú, aby podniky ponúkali transparentné informácie o kvalite a vplyve životného cyklu svojich výrobkov. Spotrebitelia tak dostanú možnosť porovnávať a tým aj hodnotiť výrobky, ktoré spĺňajú európske požiadavky udržateľnosti. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Špecifikácie výrobku z nariadenia o ekodizajne sú doplnené o ďalšie sprievodné opatrenia. Pozíciu a dôveru spotrebiteľa posilnia povinné informácie o výrobkoch a environmentálnych výhodách, ako aj informácie o opravách, životnosti a zákaze environmentálne klamlivej reklamy. Kontroly výrobkov úradmi a transparentné monitorovanie dodržiavania kritérií pre výrobky ponúkajú istotu, že bude možné si vyberať z vysokokvalitných výrobkov, čím sa zaručujú rovnaké podmienky pre účastníkov hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV vyjadruje svoj zásadný súhlas s cieľmi obehového hospodárstva a iniciatívou pre udržateľné výrobky, pretože udržateľnosť tu predstavuje spojenie ekologických, ekonomických a sociálnych aspektov. To znamená, že všetky hospodárske subjekty musia spĺňať nové a náročné požiadavky. Od podnikov sa vyžaduje, aby zamerali svoju výrobu a ekodizajn výrobkov na udržateľnosť a poskytovali o tom informácie. Spotrebitelia to musia chápať a robiť na základe týchto informácií zodpovedne „správne“ rozhodnutia. To si vyžaduje adekvátne kampane na zvyšovanie informovanosti. Účinná kontrola je potrebná na to, aby sa zabezpečilo, že ciele budú splnené, a nie podhodnotené, pretože by to poškodilo Európu ako miesto podnikania a podporilo by to „zelený skepticizmus“. Cieľom sú skôr kvalitné pracovné miesta, lepší rozvoj, holistický prístup a vzdelaní spotrebitelia a zákazníci. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Týmto nariadením a obehovým hospodárstvom sa stanovujú nové normy. Aby boli tieto úlohy akceptované, realizované a viedli k procesu hospodárskeho cyklu, je potrebné angažovane a aktívne zapojiť hospodárske subjekty – spotrebiteľov, výrobcov, podnikateľov, odbory, výskumné inštitúcie. Pritom bude užitočné poskytnúť relevantné informácie o možnostiach a cieľoch a včas zapojiť zainteresované strany. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV podporuje harmonizovaný prístup nariadenia a delegovaných aktov, aby sa predišlo fragmentácii a aby bolo možné riešiť špecifiká výrobkov, cenovú dostupnosť pre spotrebiteľov a hospodársku súťaž. Udržateľné výrobky sú európskou príležitosťou pre podnikanie, inováciu a pracovné miesta a reakciou na želania spotrebiteľov týkajúce sa vplyvu na životné prostredie a životného cyklu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Rozšírenie rozsahu pôsobnosti na viac výrobkov a vyššie požiadavky sú vítané. EHSV konštatuje, že výrobné podniky sa musia vyrovnať s novými požiadavkami, napríklad v podobe digitálneho pasu výrobku, nariadení o nepredaných tovaroch a nariadení o špecifických výrobkoch, je to však nevyhnutné na vybudovanie obehového hospodárstva. Zároveň vznikne nová norma „Made in Europe“. Okrem toho sa vytvárajú príležitosti pre hospodárstvo v oblasti dizajnu, likvidácie a opráv. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV poukazuje na to, že je potrebné zabezpečiť súdržnosť všetkých príslušných právnych oblastí. To zahŕňa súdržnosť v rámci tohto akčného plánu, pokiaľ ide o čas a obsah, aby sa neznížila účinnosť segmentáciou právnych predpisov a rozdielnym zaobchádzaním v členských štátoch. Nemenej dôležité je však dbať na súlad s ďalšími dôležitými sprievodnými oblasťami práva, ako je nedávno predložená smernica Európskej komisie o náležitej starostlivosti podnikov, predpisy o odpadoch, ktoré sú dôležité pre recykláciu, vrátane vývozných opatrení, nariadenia o dohľade nad trhom a pod. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV uznáva, že je potrebné prijať delegované akty, a keďže to ponecháva ešte veľa nejasností, požaduje od Európskej komisie aj podrobnejší sprievodný pracovný plán. Cieľom je zabezpečiť, aby sa na mnohé výrobky vzťahovali delegované akty, no organizácie občianskej spoločnosti a odborové zväzy budú zároveň zapojené v počiatočnom štádiu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV konštatuje, že nariadenie o ekodizajne je veľmi zložitým právnym predpisom, ktorý zmení hospodársky model. Za nevyhnutnú sa považuje rýchla, ale aj dobrá implementácia obsahu. Na vykonávanie delegovaných aktov sú preto potrebné primerané personálne zdroje. Keďže novým požiadavkám čelia aj spotrebitelia, spoločnosti, opravovne a kontrolné orgány, považuje sa za potrebné vhodne zapojiť všetky hospodárske subjekty do informačného procesu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Verejné inštitúcie by mali byť v procese verejného obstarávania na čele zeleného obstarávania. Posilňujúci účinok by sa však dal dosiahnuť tiež tým, že by sa ekologické obstarávanie stalo požiadavkou aj v usmerneniach pre financovanie grantov alebo dotácií, ako sú rôzne investičné programy EÚ pre podniky alebo tretie strany. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV poznamenáva, že požiadavky na ekodizajn by mali byť prospešné pre spotrebiteľov a že ich prínos by mal byť jasný a ľahko viditeľný. Rozsiahle požiadavky nového nariadenia o ekodizajne môžu zvýšiť obstarávacie náklady na výrobky, čo je kompenzované úsporou nákladov vďaka lepšiemu výkonu, odolnosti, možnosti modernizácie a opraviteľnosti a vyššej hodnote po skončení životnosti. Energiu a finančné prostriedky možno ušetriť používaním energeticky efektívnejších zariadení. Trvanlivé výrobky sú okrem toho ekonomickejšie. Vďaka novému návrhu smernice by spotrebitelia mohli ušetriť v priemere 285 EUR (2) ročne. V nariadení sa kladie dôraz na cenovú dostupnosť, ktorá by mala zohľadňovať rozdielne rozpočty domácností, aby sa ekodizajn nestal exkluzívnym. Preto je o to dôležitejšie, aby sa spotrebiteľom poskytla finančná podpora pri prvotnom nákupe a oprave udržateľných výrobkov. |
| --- | --- |

3.9.

3.10.   Environmentálne aspekty

| 3.10.1. | Ekodizajn je úlohou pre obehové myslenie, pričom EHSV osobitne zdôrazňuje tieto body:






  — | právne predpisy a kontrolné opatrenia: zmiernenie, resp. výnimky v delegovaných právnych aktoch alebo pri prijatí dobrovoľných záväzkov, ako aj možnosti obchádzania a nedostatočná kontrola by boli v rozpore s cieľmi. Požiadavky na ekodizajn, výkon a informácie vrátane parametrov výrobku by mali byť náležite konzistentné, |
| --- | --- | --- |

3.10.1.

—

právne predpisy a kontrolné opatrenia: zmiernenie, resp. výnimky v delegovaných právnych aktoch alebo pri prijatí dobrovoľných záväzkov, ako aj možnosti obchádzania a nedostatočná kontrola by boli v rozpore s cieľmi. Požiadavky na ekodizajn, výkon a informácie vrátane parametrov výrobku by mali byť náležite konzistentné,

| — | podniky, ktoré by už pri konštrukcii mali zohľadňovať vplyv na životné prostredie počas životného cyklu, dlhodobé používanie výrobku, jednoduchú údržbu a opravy, prípadne aký následný produkt z toho môže vyplynúť. Znovu by sa mala zvážiť aj štandardizácia výrobkov. Ako príklad možno uviesť odlišné rozmery pneumatík alebo nabíjacích káblov, |
| --- | --- |

—

podniky, ktoré by už pri konštrukcii mali zohľadňovať vplyv na životné prostredie počas životného cyklu, dlhodobé používanie výrobku, jednoduchú údržbu a opravy, prípadne aký následný produkt z toho môže vyplynúť. Znovu by sa mala zvážiť aj štandardizácia výrobkov. Ako príklad možno uviesť odlišné rozmery pneumatík alebo nabíjacích káblov,

| — | spotrebiteľov, ktorí by pri rozhodovaní o kúpe mali dostať základné informácie o vplyve na životné prostredie, životnosti, opravách, následnom použití a likvidácii. |
| --- | --- |

—

spotrebiteľov, ktorí by pri rozhodovaní o kúpe mali dostať základné informácie o vplyve na životné prostredie, životnosti, opravách, následnom použití a likvidácii.

| 3.10.2. | Po dlhodobom používaní a opätovnom použití je recyklácia ďalším spôsobom účinného využívania zdrojov, ktorým sa nariadenia zaoberá. Cieľom je zvýšiť recyklovateľný obsah vo výrobkoch, recyklovateľnosť výrobkov a hodnotu v odvetví recyklácie a opráv. EHSV podporuje tento trend, ale poukazuje na to, že ešte stále treba prekonať niektoré technické, právne a koncepčné prekážky.
  Uvažovanie v zmysle kolobehu materiálu ukazuje obrovskú potrebu zmeny. Ako príklad možno uviesť, že vyššia miera recyklácie by mala zodpovedať minimálnym kvótam na používanie recyklátu alebo teoretická recyklovateľnosť (3) výrobkov by mala zodpovedať možnosti technickej recyklácie a praktickému vykonávaniu recyklačných opatrení. Napríklad v sektore plastov si veľa vecí vyžaduje zmenu dizajnu a výroby do tej miery, že druhotné suroviny nie sú rovnocenné s primárnymi surovinami (4).
  Recyklácia je príležitosťou aj pre Európu: napríklad vysokokvalitné kovové nerasty sa dovážajú ako suroviny alebo výrobky a po použití končia v podstate „bezplatne“ v odpade alebo sa posielajú do sveta – patria sem najmä automobily a elektronický odpad. Malo by sa na ne nazerať ako na hodnotné materiály a tak by sa s nimi malo aj nakladať. Demontáž, spracovanie a recyklácia sú prospešné pre klímu, zároveň však vytvárajú veľkú pridanú hodnotu a pracovné miesta (5). Pri tom však treba sledovať aj hospodársku, environmentálnu a sociálnu rovnováhu. |
| --- | --- |

3.10.2.

Uvažovanie v zmysle kolobehu materiálu ukazuje obrovskú potrebu zmeny. Ako príklad možno uviesť, že vyššia miera recyklácie by mala zodpovedať minimálnym kvótam na používanie recyklátu alebo teoretická recyklovateľnosť (3) výrobkov by mala zodpovedať možnosti technickej recyklácie a praktickému vykonávaniu recyklačných opatrení. Napríklad v sektore plastov si veľa vecí vyžaduje zmenu dizajnu a výroby do tej miery, že druhotné suroviny nie sú rovnocenné s primárnymi surovinami (4).

Recyklácia je príležitosťou aj pre Európu: napríklad vysokokvalitné kovové nerasty sa dovážajú ako suroviny alebo výrobky a po použití končia v podstate „bezplatne“ v odpade alebo sa posielajú do sveta – patria sem najmä automobily a elektronický odpad. Malo by sa na ne nazerať ako na hodnotné materiály a tak by sa s nimi malo aj nakladať. Demontáž, spracovanie a recyklácia sú prospešné pre klímu, zároveň však vytvárajú veľkú pridanú hodnotu a pracovné miesta (5). Pri tom však treba sledovať aj hospodársku, environmentálnu a sociálnu rovnováhu.

| 3.10.3. | EHSV víta návrh na prijatie opatrení týkajúcich sa nepredaného tovaru, pričom očakáva ambicióznejší prístup v tejto záležitosti. Likvidácia neporušených výrobkov vrátane nových, vrátených alebo opraviteľných výrobkov je z pohľadu spoločnosti nežiaduca, pretože predstavuje plytvanie zdrojmi. Návrh Komisie žiadať od podnikov, aby v prvom kroku poskytli iba dokumentáciu, a vyňať z toho MSP, nie je podľa EHSV dostatočný. Len samotná možnosť zaviesť prísnejšie opatrenia prostredníctvom delegovaných aktov vyvoláva pochybnosti o tom, či sa cieľ dosahuje efektívne. EHSV podporuje zákaz likvidácie nepredaných výrobkov za predpokladu, že nie sú nebezpečné. Okrem toho by sa malo od podnikov a maloobchodných platforiem požadovať, aby pracovali na obchodných praktikách, ktoré výrazne znížia počet vrátených výrobkov a nepredaných zásob. Takisto je potrebné zvýšiť informovanosť spotrebiteľov o vplyve vráteného tovaru na životné prostredie. |
| --- | --- |

3.10.3.

3.11.   Hospodárske aspekty

| 3.11.1. | EHSV poukazuje na to, že z hľadiska MSP možno tento návrh nariadenia v podstate, no zároveň ho možno vnímať skepticky. MSP majú k dispozícii len obmedzené (ľudské) zdroje. Najmä podporné opatrenia uvedené v nariadení by mali byť prispôsobené potrebám a požiadavkám MSP. Okrem toho existujú ťažkosti s prístupom k požadovanému verejnému obstarávaniu pre MSP. Mali by sa preto hľadať riešenia, aby sa mohli zúčastniť na príslušných postupoch. V konečnom dôsledku sa z pohľadu MSP vyžaduje zabezpečenie komplementárnosti medzi reguláciou udržateľných výrobkov a reguláciou pre konkrétny výrobok. Je to preto, aby sa predišlo duplicite nákladov a byrokracii. |
| --- | --- |

3.11.1.

| 3.11.2. | Opravárenské podniky majú kľúčový význam pre dlhú životnosť výrobkov. V dôsledku toho by sa poskytovateľom služieb opráv, sociálno-hospodárskym prevádzkam na opätovné použitie a (miestnym) iniciatívam občianskej spoločnosti v oblasti opráv malo uľahčiť, aby zaujali miesto v tomto modeli obehového hospodárstva. Napríklad v Nemecku a Rakúsku sa pri iniciatívach zameraných na opravy osvedčilo uzavrieť poistenie opráv, čím sa opravy zároveň legitimizujú. |
| --- | --- |

3.11.2.

| 3.12. | Nové obchodné modely obehového hospodárstva (6) sa v oznámení uvádzajú ako dôležitý nástroj. Pre podniky a spotrebiteľov musia byť atraktívne, prijateľné a podnetné a zaručovať primerané pracovné podmienky. V praxi už existujú relevantné modely, ako je hospodárstvo spoločného využívania zdrojov, „produkt ako služba“, „platba za použitie“ atď. EHSV navrhuje prispôsobiť existujúcu platformu najlepších postupov súčasným výzvam obehového hospodárstva poskytnutím stimulov na jej využívanie. V súčasnosti možno ako príklady uviesť stavebný bazár – materiály z demolácie alebo prestavby sa ponúkajú novým používateľom – alebo siete opráv, prostredníctvom ktorých sa môžu spojiť spotrebitelia a opravári. Mnohým databázam však chýba príťažlivosť pre poskytovateľov a používateľov. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV poukazuje na potrebu zvýšiť informovanosť spotrebiteľov o udržateľných opatreniach a používať výrobky až do vypršania ich životnosti. Podľa vedeckých štúdií (7) sa funkčné, ale už nepoužívané výrobky (napr. notebooky, mobilné telefóny, hriankovače atď.) hromadia v domácnostiach až šesť rokov. Preto sú pre spotrebiteľov potrebné vhodné stimuly, aby ponechali nepoužívané spotrebiče v naďalej v obehu. |
| --- | --- |

3.13.

3.14.   Sociálne aspekty

| 3.14.1. | EHSV s poľutovaním konštatuje, že nariadenie nezahŕňa sociálny rozmer. Odkaz na návrh smernice o náležitej starostlivosti podnikov (8), ktorý predložila Komisia, sa nejaví ako dostatočný, pretože táto smernica sa jednoznačne zameriava na procesne orientovaný prístup ku globálnym hodnotovým reťazcom a sociálne otázky špecifické pre jednotlivé výrobky nebolo možné primerane zahrnúť. EHSV výslovne poukazuje na to, že z hľadiska udržateľnosti sa všetky tri rozmery, teda hospodárska, sociálna a environmentálna udržateľnosť, musia vždy posudzovať spoločne, a preto navrhuje Komisii, aby znovu preskúmala nariadenie so zreteľom na zmysluplnosť začlenenia aj sociálnych aspektov výrobkov. |
| --- | --- |

3.14.1.

| 3.14.2. | EHSV poukazuje na to, že zelené pracovné miesta nie sú automaticky udržateľnými pracovnými miestami, ak sa nezohľadnia všetky ciele udržateľného rozvoja. Dodržiavanie pracovných noriem sa musí zabezpečiť najmä z dôvodov hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

3.14.2.

| 3.14.3. | Projekt európskych sociálnych partnerov (9) sa zaoberal vplyvom obehového hospodárstva na zamestnanosť a pracovné podmienky. Prechod na obehové hospodárstvo by mohol do roku 2030 vytvoriť 250 000 až 700 000 pracovných miest. Účinky na jednotlivé sektory a regióny sú veľmi odlišné. Odvetvia odpadov a opráv budú z toho nadpriemerne profitovať, na rozdiel od ťažobného a chemického priemyslu, ktoré pocítia skôr negatívne účinky. Potrebná bude aj vzdelaná pracovná sila (napr. odpadové hospodárstvo). Vo všeobecnosti je dôležité zabezpečiť dostupnosť dobrých pracovných miest a vyplácanie dôstojných miezd. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia v súčasnosti neplánuje sociálny dialóg, v ktorom by sa zohľadnili dôsledky prechodu na obehové hospodárstvo pre pracovníkov. |
| --- | --- |

3.14.3.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1.   Informácie v digitálnom pase výrobku, na štítkoch a environmentálnej značke

| 4.1.1. | EHSV víta prístup ku komplexným informáciám o výrobku v digitálnom pase výrobku. Informácie by mali byť cielené a zrozumiteľné pre všetky subjekty v rámci dodávateľského reťazca. Obsah by mal byť pre spotrebiteľov základom rozhodovania o kúpe, opätovnom použití, oprave a likvidácii orientovaného na obehové hospodárstvo. To zahŕňa obsah CO2 vo výrobku, podiel vzácnych zemín, nebezpečné prísady, nerecyklovateľné materiály, zoznam opraviteľných dielov, ako aj ich dostupnosť alebo v prípade softvéru kompatibilitu a náklady. Možnosť zahrnúť informácie o ďalších aspektoch udržateľnosti do digitálneho pasu výrobku je vítaná (10). Tu sa navrhuje doplniť do digitálneho pasu výrobku index opráv, ktorý obsahuje informácie o opraviteľnosti, najmä dôležitých opotrebovaných dieloch, cene náhradných dielov a ich dostupnosti v priebehu času, ako aj informácie o pracovných podmienkach, za ktorých boli výrobky vyrobené. Základné informácie by sa mali spotrebiteľom sprístupniť aj vo fyzickej forme, ako je záručný list, informácie o výrobku, pokiaľ ide o hodnoty CO2. |
| --- | --- |

4.1.1.

Digitálny pas výrobku by pre podniky nemal byť nástrojom, ktorý viaže dodatočné zdroje (zber dát), ale ktorý integruje existujúce systémy. Požiadavka poskytovať čoraz transparentnejšie, no zároveň citlivé údaje si môže vyžiadať aj preskúmanie súdržnosti rozhodnutia o právach priemyselného vlastníctva.

4.1.2.   Štítky

Informácie o výrobku, ktoré ešte musia byť vymedzené v delegovaných právnych aktoch, sa majú sprostredkovať spotrebiteľom prostredníctvom štítkov. EHSV kladie dôraz na správne, viditeľné a jasné informovanie zákazníkov, pričom dôležité sú údaje o vplyve na klímu, obsahu a zložení, dodržiavaní noriem pre pracovníkov, životnosti a opraviteľnosti.

4.1.3.   Environmentálne značky

Mnohé výrobky a služby sa certifikujú európskou environmentálnou značkou na základe odborného posudku. Cieľom je uľahčiť spotrebiteľom identifikáciu výrobkov šetrných k životnému prostrediu, s dlhou trvanlivosťou a vysokou kvalitou a umožniť porovnanie s inými výrobkami. Požiadavky na environmentálnu značku však môžu nanajvýš dopĺňať, ale nie nahrádzať právne predpisy o výrobkoch založené na nariadení o ekodizajne, pričom kontrola zo strany orgánov podľa nariadenia o ekodizajne sa vzťahuje aj na informácie o environmentálnych značkách.

4.2.   Online trhy

Dôležité je vytvoriť rovnaké podmienky pre všetky hospodárske subjekt, preto by sa pravidlá zodpovednosti mali uplatňovať najmä na online trhy, keď žiadny iný subjekt v dodávateľskom reťazci nepodnikne kroky proti nevyhovujúcemu výrobku (11).

| 4.3. | Dohľad nad trhom – kontrola, zákazy, pokuty – je delegovaný na členské štáty a prípady nedodržania predpisov sa zverejňujú v systéme ICSMS (Informačný a komunikačný systém pre dohľad nad trhom) – európskom systéme podávania správ a informácií pre výrobky, o ktorých sa zistilo, že nezodpovedajú predpisom alebo sú nebezpečné. Podporuje sa návrh na rozšírenie a zlepšenie dohľadu nad trhom, pretože 10 – 25 % skúmaných výrobkov nie je v súlade so smernicou o ekodizajne (12). Na to, aby členské štáty mohli vykonávať svoje úlohy, je potrebné zabezpečiť primerané zdroje na dohľad nad trhom. Najmä v súvislosti s nedodržaním predpisov by sa malo zabezpečiť, aby orgány dohľadu nad trhom náležite sledovali výrobky nezodpovedajúce predpisom. Vždy sa však žiaľ nájdu negatívne príklady obchádzania posudzovania zhody, napríklad nedávno v súvislosti s ochrannými rúškami počas pandémie COVID-19. Úrady by mali vždy vykonávať dodatočné náhodné kontroly. Organizácie spotrebiteľov by mali byť tiež zapojené ako kompetentní informátori o porušení predpisov. Bolo by to rýchle a účinné sprievodné opatrenie k smernici o žalobách v zastúpení na ochranu kolektívnych záujmov spotrebiteľov. Účinný dohľad nad trhom vo všetkých členských štátoch si vyžaduje veľmi aktívnu úlohu Európskej komisie v tejto oblasti, aby všetky podniky v Európskom hospodárskom priestore mali rovnaké podmienky vďaka rovnakej úrovne kontroly. Výbor okrem toho upozorňuje na možnosti zlepšenia v oblasti zaobchádzania a informovania na domovskej stránke systému ICSMS. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Fórum pre ekodizajn a zapojenie všetkých zainteresovaných strán do tohto procesu sú vítané, no treba dbať na efektívne fungovanie a na to, aby bola daná zodpovednosť za uvedené úlohy, ako aj kompetencie a zdroje. Fórum napríklad nemôže hodnotiť samoregulačné opatrenia, ide o úlohu verejného orgánu, resp. Európskej komisie. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Samoregulácia ako alternatívny nástroj k delegovanému aktu pre skupinu výrobkov by mala byť výnimkou. Pokiaľ ide o uplatňovanie, z hľadiska jasnosti, pokrytia trhu a kvality by sa samoregulačné opatrenia mali priblížiť delegovaným aktom. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV by chcel v kontexte tejto témy konkrétne spomenúť Európsku platformu pre obehové hospodárstvo (13). Iniciatíva, ktorú spoločne spustili EHSV a Európska komisia v marci 2017, podporuje nové partnerstvá a pokrok v riešeniach obehového hospodárstva v celej Európe. Má sa tým tiež upozorniť, že obehové hospodárstvo môže významnou mierou prispieť k realizácii cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

4.6.

V Bruseli 14. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Obehové hospodárstvo: Správa o nedostatkoch v obehovosti z roku 2022, Projektová platforma pre zrýchlenie obehového hospodárstva (PACE).

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/energy-climate-change-environment/standards-tools-and-labels/products-labelling-rules-and-requirements/energy-label-and-ecodesign/about_sk#Energysavings.

2

(3)  Pomberger, R. (2020). Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit (O teoretickej, praktickej a reálnej recyklovateľnosti) https://doi.org/10.1007/s00506-020-00721-5, https://doi.org/10.1007/s00506-019-00648-6.

3

(4)  Oznámenie s názvom Európska stratégia pre plasty v obehovom hospodárstve, COM(2018) 28 final.

4

Európska stratégia pre plasty v obehovom hospodárstve

(5)  Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 118.

5

(6)  Pozri INT/778 Inovácia ako hnacia sila nových obchodných modelov (prieskumné stanovisko) (Ú. v. C 303, 19.8.2016, s. 28).

6

Inovácia ako hnacia sila nových obchodných modelov

(7)  Verejné vypočutie, NAT/851, prednáška Gudrun Obersteiner, 29.4.2022.

7

(8)  COM(2022) 71 final.

8

(9)  https://www.etuc.org/en/publication/european-social-partners-project-circular-economy-and-world-work-0.

9

(10)  COM(2022) 142 final – 2022/0095 (COD), s. 29, bod 26.

10

(11)  Pozn.: INT/957– Smernica o bezpečnosti výrobkov/Revízia (Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 99) – Tu sú už uvedené dôležité aspekty o bezpečnosti výrobkov.

11

(12)  J. Bürger/G. Paulinger, Arbeiterkammer Wien (2022) https://emedien.arbeiterkammer.at/viewer/resolver?urn=urn:nbn:at:at-akw:g-5230098, s. 88.

12

(13)  https://circulareconomy.europa.eu/platform/.

13

---

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/130 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/130

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) a smernica Rady 1999/31/ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadov

[COM(2022) 156 final – 2022/0104 (COD)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o oznamovaní environmentálnych údajov z priemyselných zariadení a o zriadení portálu priemyselných emisií

[COM(2022) 157 final – 2022/0105 (COD)]

(2022/C 443/19)

| Spravodajca: | Stojan ČUKANOV |
| --- | --- |

Spravodajca:

Stojan ČUKANOV

| Žiadosti o konzultáciu | Európsky parlament, 2. 5. 2022 [pre COM(2022) 156 final]
  Európsky parlament, 5. 5. 2022 [pre COM(2022) 157 final]
  Rada, 10. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 30. 6. 2022 |
| Prijaté v pléne | 14. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 183/3/1 |

Žiadosti o konzultáciu

Európsky parlament, 2. 5. 2022 [pre COM(2022) 156 final]

Európsky parlament, 5. 5. 2022 [pre COM(2022) 157 final]

Rada, 10. 5. 2022

Právny základ

článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

30. 6. 2022

Prijaté v pléne

14. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

183/3/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) dôrazne podporuje kombinovaný prístup a konzistentnosť politiky na ochranu ekosystémov a zdravia ľudí pred škodlivými účinkami znečistenia pri poskytovaní súvisiacich prínosov pre občanov a priemysel EÚ. EHSV preto víta návrh na revíziu smernice o priemyselných emisiách (1) a nariadenia o Európskom registri uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok (E-PRTR). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV sa domnieva, že najbližších desať rokov bude kritických z hľadiska dosiahnutia cieľov Európskej zelenej dohody týkajúcich sa nulového znečistenia a netoxického prostredia do roku 2050 a že teraz viac než kedykoľvek predtým potrebujeme pružný a jasný regulačný proces. |
| --- | --- |

1.2

V súvislosti so smernicou o priemyselných emisiách:

| 1.3 | V revidovanom článku 15 ods. 3 sa ako nový štandard navrhuje, aby osoby, ktoré vypracúvajú povolenia, stanovili „najprísnejšie možné emisné limity konzistentné s najnižšími emisiami, ktoré možno dosiahnuť uplatňovaním BAT [najlepších dostupných techník] v zariadení“. EHSV víta toto objasnenie a podľa neho je v súlade so smernicou o priemyselných emisiách v záujme prevencie znečisťovania pri zdroji. V procese udeľovania povolenia sa musí zohľadniť presný rozsah a hranice technológie, aby sa použilo relevantné porovnanie s BAT. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné objasniť tieto skutočnosti: na akom základe a s akými kritériami uskutočniteľnosti by sa vykonávala analýza uskutočniteľnosti prevádzkovateľa? Budú do validácie tejto analýzy okrem Spoločného výskumného centra (JRC) a jeho referenčnej správy o referenčných dokumentoch o BAT zahrnutí aj iní poskytovatelia technológií, mimovládne organizácie a dotknutá verejnosť? Čo je úlohou povoľujúceho orgánu? |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV sa domnieva, že v záujme zefektívnenia ustanovení by sa mohli vykonať tieto zlepšenia: prepojenie s kritériami určovania BAT (súčasná príloha III), aby hospodárske subjekty mali možnosť odôvodniť príslušný krížový účinok na iné zložky prostredia, ktorý môže brániť dosiahnutiu navrhovaných BAT-AEL. V návrhu by sa mala stanoviť maximálna platnosť výnimky, napr. [tri]/[štyri] roky, aby sa prevádzkovateľom, ktorí opakovane/dlho využívajú výnimky, neposkytla neprimeraná konkurenčná výhoda. Predbežná konzultácia aspoň s troma nezávislými poskytovateľmi techník by umožnila zvážiť pohľady rôznych záujmov priemyselného odvetvia. Mali by sa stanoviť jasnejšie podmienky, napr. úplné posúdenie vplyvu oproti možnostiam navrhovaným v záujme čo najväčšej zlučiteľnosti s najprísnejšími BAT vrátane súladu s normami kvality životného prostredia a zlučiteľnosti tohto posúdenia s ambíciou nulového znečistenia. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV dôrazne odporúča, aby sa pozorne sledovali ciele Zelenej dohody a zároveň stanovili hlavné ukazovatele s ohľadom na ciele pre rôzne zložky prostredia. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV súhlasí s Európskym dvorom audítorov, že zásada „znečisťovateľ platí“ by sa mala objasniť. Okrem pomerov vyčíslených hospodárskych nákladov a spoločenských prínosov by sa v záujme transparentnosti a úplnosti mali analyzovať aj ukazovatele vzťahu medzi spoločenskými nákladmi a spoločenskými a environmentálnymi prínosmi. Medzi environmentálne prínosy by mali patriť prínosy pre zdravie a ochranu klímy. Pri metóde založenej na nákladoch na škody by sa mali používať len metódy založené na väčšej ochrane, napr. metóda Európskej environmentálnej agentúry (EEA) týkajúca sa hodnoty štatistického života upravená na cenové hladiny OECD/USA. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV sa domnieva, že výzva, ktorú treba prekonať, nespočíva v identifikácii prelomových techník (inovácia), ale skôr v ich zavádzaní v priemyselnom rozsahu. Kľúčová prekážka môže súvisieť so zlyhaním pri internalizácii externých nákladov. Finančné prostriedky získané uplatňovaním úrovní nákladov na škody by sa mohli presmerovať do „fondu EÚ pre odstraňovanie znečistenia a transformáciu priemyslu“ alebo existujúcich fondov, ako sú modernizačný fond a inovačný fond. Prevádzkovatelia by potom mali mať možnosť uchádzať sa o využívanie týchto finančných prostriedkov v súťažnom ponukovom konaní, aby sa poskytli stimuly pre transformáciu potrebnú na dosiahnutie Európskej zelenej dohody. Má sa primerane dbať, aby sa rekonverziou a transformáciou podporoval miestny a udržateľný opätovný rozvoj hospodárstva v plnom súlade so spoločensky prijateľnou „spravodlivou transformáciou“. Podpora by sa mala poskytovať odvetviam a službám budúcnosti, ktoré skutočne prispievajú k dosahovaniu cieľov Európskej zelenej dohody. Osobitnú pozornosť treba venovať skutočnosti, že každý fond vytvorený na podporu transformácie musí byť riadený na úrovni EÚ, pričom sa treba vyhnúť každému potenciálnemu režimu štátnej pomoci a treba podporiť harmonizovaný celoeurópsky systém, ktorý bude spĺňať zásadu jednotného trhu EÚ. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV sa domnieva, že ochrana klímy je dôležitá a že rámcom sa zabezpečuje kombinovaný prístup rôznych dostupných nástrojov. Prijímanie opatrení na prevenciu znečistenia by nemalo závisieť od toho, či existuje obchodné odôvodnenie ochrany klímy. EHSV dôrazne podporuje kombinovaný prístup a konzistentnosť politiky zabezpečujúcu súvisiace prínosy. V článku 9 ods. 1 sa obmedzuje možnosť členských štátov stanoviť ďalšie opatrenia pre prevádzkovateľov podliehajúcich systému na obchodovanie s emisnými kvótami (EU ETS), a preto sa uprednostňuje jeho vypustenie. Vypustením tohto ustanovenia priemysel nebude okamžite podliehať emisným limitom pre skleníkové plyny. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV sa domnieva, že aktualizáciou európskej bezpečnostnej siete v záujme jej zosúladenia s aktuálnymi modernými normami BAT, by sa mohlo výrazne zefektívniť zavádzanie BAT a mohli by sa zvýšiť verejné prínosy, najmä v prípade veľkých spaľovacích zariadení. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV takisto zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť rovnaké podmienky – v prípade spaľovania odpadu sa súlad s emisnými limitmi zabezpečí počas efektívnej prevádzky, v prípade prevádzkovateľov veľkých spaľovacích zariadení sa nemusia zohľadniť emisie, ku ktorým dochádza počas nábehu a odstávky. EHSV považuje možnú prevádzku pri poruche zariadenia na znižovanie emisií za neprijateľnú. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | S cieľom zabezpečiť, aby sa smernica vykonávala primeraným a nákladovo efektívnym spôsobom, EHSV dôrazne odporúča upraviť rozsah pôsobnosti smernice podľa dobytčej jednotky na hektár v prípade extenzívneho chovu hospodárskych zvierat. Chov zvierat vo voľnom výbehu by sa mal primerane zohľadniť. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Navrhuje sa niekoľko možností na zlepšenie hodnotenia súladu. Podrobnosti sa však uvedú vo vykonávacom akte, ktorý sa má prijať až dva roky po nadobudnutí účinnosti novej smernice. EHSV sa domnieva, že je to prineskoro, a ustanovenia, ktorými sa vyžadujú minimálne kalibračné frekvencie pre monitorovacie zariadenia, by sa už mali stanoviť a požiadavky týkajúce sa úrovní neistoty merania by nemali prekročiť tie, ktoré sú zosúladené s úrovňami dosahovanými modernými meracími zariadeniami. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EHSV vidí určitý význam v tom, aby sa podporovalo viac než len postupné zlepšovanie na úrovni zariadenia, keď sa požaduje rýchlejšia a hlbšia transformácia spôsobov výroby. Tieto činnosti sa navrhujú ako prioritné oblasti: výroba/šetrenie energie, kvalita vody a služby zásobovania, transformácia produkcie rastlinných/živočíšnych bielkovín a ďalších potravín a nápojov, manažment zdrojov, nahrádzanie chemických látok vzbudzujúcich obavy, sanácia/úrodnosť pôdy. |
| --- | --- |

1.14

V súvislosti s portálom priemyselných emisií (E-PRTR):

| 1.15 | V návrhu sa nevyužila príležitosť stanoviť efektívnejšie používanie informácií o výkonnosti, ktoré sa už generujú v rámci výročnej správy o súlade (článok 14 ods. 1 smernice o priemyselných emisiách, má sa používať na účely referenčného porovnávania a súladu). Harmonizovaný formulár so vstupmi vyplývajúcimi z oznamovacej povinnosti s povinným obsahom týkajúcim sa výročnej správy o súlade, ktorý by umožňoval automatickú extrakciu daných informácii v rámci portálu EEA, by podstatne zlepšil prístup ku kľúčovým informáciám o výkonnosti na úrovni EÚ pre rôzne skupiny koncových používateľov. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EHSV zdôraznil, že lepší prístup k informáciám o výkonnosti by sa dosiahol v súvislosti s oddielmi o systéme environmentálneho manažérstva (EMS). Navrhuje sa, aby sa mnohé z tých prvkov (napr. používanie zdrojov a opätovné používanie vody, predchádzanie vzniku odpadu, nahrádzanie a používanie nebezpečných látok) oznamovali už v rámci E-PRTR, a preto by zjednodušenie oznamovania v súvislosti so smernicou o priemyselných emisiách s cieľom integrovať informácie na portáli znížilo administratívnu záťaž a poskytlo pridanú hodnotu, pokiaľ ide o užitočnosť týchto informácií. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Zachovaním prahových hodnôt oznamovania sa zvýši administratívna záťaž príslušných orgánov z dôvodu ďalších krokov posudzovania potrebných na overenie, či sa prekročili prahové hodnoty znečisťujúcich látok. Pokiaľ existujú údaje z monitorovania, mali by sa používať, a teda oznamovať, inak prídeme o zaujímavé informácie o hnacích silách, ktoré viedli k emisiám pod prahovými hodnotami oznamovania. EHSV preto nesúhlasí s prahovými hodnotami oznamovania. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Zoznam znečisťujúcich látok podliehajúcich oznamovaniu zostal od roku 2004 nezmenený. EHSV nie je presvedčený, že odkladanie zaradenia identifikovaných znečisťujúcich látok vzbudzujúcich obavy do zoznamu je vhodné. Všetky znečisťujúce látky identifikované v článku 14 už podliehajú oznamovacím povinnostiam. EHSV nevidí pridanú hodnotu v tom, že sa odkáže len na už povolené látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy z prílohy XIV, keď sa ustanovenia smernice o priemyselných emisiách týkajú „nebezpečných látok“. EHSV sa preto domnieva, že v prílohe II k nariadeniu o PRTR by sa mal priamo uvádzať širší zoznam látok s vlastnosťami vzbudzujúcimi obavy ako povinné oznamovanie kódov odpadov EÚ. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | EHSV sa domnieva, že portál EEA by mal umožňovať porovnanie limitov uvedených v povoleniach s podobnými zariadeniami, pokiaľ ide o ich prevenciu poškodzovania životného prostredia a znečistenia, najlepšie na celosvetovej úrovni. EHSV odporúča začlenenie informácii, ktoré sú už k dispozícii v súvislosti so smernicou o priemyselných emisiách/BAT a požiadavkami na EMS. V článku 1 kyjevského Protokolu PRTR sa odkazuje na trojaký cieľ PRTR posilniť prístup verejnosti k informáciám, čo by takisto uľahčilo účasť verejnosti na rozhodovaní v otázkach životného prostredia, ako aj prispelo k prevencii a znižovaniu znečisťovania životného prostredia. Druhý a tretí uvedený cieľ sa dostatočne neriešia. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Napokon sa EHSV domnieva, že umožnenie referenčného porovnávania environmentálneho správania a podpora súladu na úrovni EÚ, vytvorenie služieb údržby IT a asistenčných pracovísk a vzájomné spojenie úsilia v tomto smere (rozpočtu a nástrojov) by uspokojilo záujmy oveľa širšej a rozmanitejšej skupiny používateľov, pričom by sa zároveň stimuloval priemysel, aby si ďalej vymieňal osvedčené postupy v oblasti prevencie znečisťovania. |
| --- | --- |

1.20

2.   Kontext

| 2.1 | Smernica 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách je najdôležitejším nástrojom EÚ zameraným na integrovanú prevenciu znečistenia pri zdroji s cieľom dosiahnuť vysokú úroveň celkovej ochrany životného prostredia pri rozsiahlych priemyselných činnostiach. Preto má potenciál konkretizovať deklarovanú ambíciu dosiahnuť nulové znečistenie a takisto prispieť k lepšiemu zdraviu. Jej revízia je testom, pri ktorom musia rozhodujúci činitelia EÚ dokázať, že to s uvedením ambícií Európskej zelenej dohody do praxe prostredníctvom konkrétnych ustanovení myslia vážne. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Hodnotenie sa začalo v rámci Európskej zelenej dohody. Medzi zástupcami niektorých priemyselných združení prevádzkovateľov a ďalšími zástupcami občianskej spoločnosti, ako aj v rámci dotknutých skupín zainteresovaných strán z priemyslu prevládajú rôzne názory, |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Návrh revízie smernice o priemyselných emisiách bol preskúmaný spolu s revíziou nariadenia (ES) č. 166/2006 (2) o zriadení Európskeho registra uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok (E-PRTR). Týmto nariadením sa vykonáva kyjevský Protokol PRTR EHK OSN z roku 2006 (3). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Všeobecný prehľad návrhu revízie smernice o priemyselných emisiách: deklarovaným cieľom Európskej komisie (EK) je „premeniť tento právny predpis na výhľadový rámec vhodný na podporu transformácie priemyslu potrebnej na dosiahnutie zelenej transformácie“, vychádza z týchto základných prvkov: 1: vyššia účinnosť; 2: inovácie; 3: zdroje a chemické látky; 4: dekarbonizácia. Zavedenie týchto základných prvkov priamo závisí od rozsahu pôsobnosti návrhu smernice o priemyselných emisiách uvedeného v prílohe I, ktorý by sa mohol považovať za piaty základný prvok. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Všeobecný prehľad návrhu revízie E-PRTR: revidovaný návrh nariadenia o oznamovaní environmentálnych údajov z priemyselných zariadení a o zriadení portálu priemyselných emisií je zameraný na zlepšenie integrácie tokov oznamovania pomocou centralizovanej online databázy (portál priemyselných emisií EEA (4)), oznamovania využívania zdrojov a uvádzania informácií do kontextu. Cieľom je zahrnúť aspoň 90 % informácií o uvoľňovaní. Zoznam znečisťujúcich látok a prahové hodnoty uvoľňovania pre oznamovanie ostali nezmenené. |
| --- | --- |

2.5

3.   Všeobecné pripomienky (smernica o priemyselných emisiách)

| 3.1 | Hlavným očakávaním občianskej spoločnosti (5) je dosiahnutie ochrany klímy prostredníctvom „kombinovaného prístupu“ (riadenie a kontrola a ETS), prepracovania jej rozsahu pôsobnosti, ukazovateľov výkonnosti na usmerňovanie transformácie, obmedzenia flexibility a vyššej ambície povolení a výhľadovým procesom určovania BAT, pri ktorom sa uprednostnia verejné záujmy. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Z pohľadu priemyslu sú postoje rôznorodejšie. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Piatemu, prierezovému cieľu, ktorý sa uvádza v bode 2.4, však chýba kľúčová zložka, a to dodatočná energia z obnoviteľných zdrojov potrebná nad rámec energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Je potrebná komparatívna analýza, aby sa zabránilo neharmonizovaným viacerým (dvom až štyrom) právnym predpisom vzťahujúcim sa na tie isté emisie, čo by mohlo viesť k zmätkom. Napríklad pokiaľ ide o energetické nosiče, zdá sa, že ETS je motivujúcejší ako iné súbežné rozhodnutia. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Proces vydávania povolení by sa mal zefektívniť, zintenzívniť a zjednodušiť. Rozvoj kapacít orgánov a lepšia príprava procesov sú potrebné na to, aby bol postup rýchly a efektívny. Očakáva sa, že tieto obavy pomôže vyriešiť návrh týkajúci sa súhrnu povolenia. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Je potrebná vyvážená rovnováha medzi ukladaním sankcií (negatívna motivácia) a stimulovaním v prospech druhého postupu, aby sa výsledky v oblasti prevencie a znižovania znečisťovania dosiahli skôr. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.3 | Združenia zastupujúce pracovníkov návrh vítajú. Pracovníci sú oddaní myšlienke zelenej transformácie priemyslu a pripomínajú, že nejde o technologickú, ale skôr sociálnu výzvu. Má sa primerane dbať na to, aby prínos pre širokú verejnosť a pracovníkov, ktorý vyplynie z väčšieho úsilia v oblasti prevencie znečisťovania potrebného na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody, bol v plnom súlade so spravodlivou transformáciou. Združenia pracovníkov sa domnievajú, že prísnejšie európske pravidlá ochrany životného prostredia a zdravia ľudí podporujú pracovnú silu a vytváranie kvalitných pracovných miest, pričom samotný priemysel sa stáva udržateľným. Osvedčeným príkladom je napríklad prechod na zelenú oceľ vo Švédsku. Prísnejšie normy v oblasti znečisťovania môžu pomôcť prilákať investície s cieľom pripraviť priemyselnú infraštruktúru EÚ na ambíciu nulového znečistenia. Združenia pracovníkov podporujú zrýchlenie úsilia v oblasti nahrádzania nebezpečných látok vyrábaných a používaných pri priemyselných činnostiach, a tak podporujú lepšiu transparentnosť a ľahší prístup pre používateľov k informáciám o systémoch nakladania s chemikáliami. |
| --- | --- |

3.3

4.   Konkrétne pripomienky (revízia smernice o priemyselných emisiách)

4.1   Základný prvok 1: Prísnejšie zavádzanie BAT pri udeľovaní povolení

| 4.1.1 | V návrhu sa ako hlavný neúspech uznáva, že väčšina podmienok povolení je v súlade s najmenej prísnymi úrovňami znečisťovania povolenými v rámci príslušných úrovní znečisťovania súvisiacich s BAT (BAT-AEL)/úrovní environmentálneho správania súvisiacich s BAT (BAT-AEPL) (článok 15 ods. 3). V revidovanom článku 15 ods. 3 sa navrhuje nový štandard, aby osoby, ktoré vypracúvajú povolenia, stanovovali „najprísnejšie možné emisné limity konzistentné s najnižšími emisiami, ktoré možno dosiahnuť uplatňovaním BAT v zariadení“. EHSV víta toto objasnenie a podľa neho je v súlade so smernicou o priemyselných emisiách v záujme prevencie znečisťovania pri zdroji. V procese udeľovania povolenia sa musí zohľadniť presný rozsah a hranice technológie, aby sa použilo relevantné porovnanie s najlepšími dostupnými technikami (BAT). |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Odkazom na „prísny“, ale technicky uskutočniteľný rozsah v poslednom odseku by sa posilnila jeho vnútorná konzistentnosť a viac by sa zosúladil s Európskou zelenou dohodou. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | V návrhu sa prevádzkovateľovi umožňuje analyzovať „realizovateľnosť spĺňania najprísnejších hodnôt“ na škále BAT-AEL a preukázať „najlepšiu výkonnosť, ktorú zariadenie môže dosiahnuť pri uplatňovaní BAT, ako sa opisuje v záveroch o BAT“. Toto ustanovenie je potrebné objasniť (pozri odporúčania). |
| --- | --- |

4.1.3

Ustanovenie o výnimkách (článok 15 ods. 4)

| 4.1.4 | Odkazom na zákaz každej výnimky v prípade, keď by „mohla ohroziť“ súlad s normou kvality životného prostredia, sa prístup predbežnej opatrnosti a preventívny prístup premietajú do jasnejšej právnej formulácie, a preto ho EHSV podporuje. Podporuje aj potrebu dodatočných požiadaviek na monitorovanie v súvislosti s meraním vplyvu na prijímajúce prostredie. |
| --- | --- |

4.1.4

Objasnenie metódy analýzy nákladov a prínosov

| 4.1.5 | V novej prílohe II sa navrhuje metóda analýzy nákladov a prínosov v rámci nových zásad, ktoré sa majú dodržiavať pri udeľovaní výnimiek. Medzi environmentálne prínosy by mali patriť prínosy pre zdravie a ochranu klímy. Pri metóde založenej na nákladoch na škody by sa mali používať len metódy založené na väčšej ochrane, napr. metóda EEA týkajúca sa hodnoty štatistického života upravená na cenové hladiny OECD/USA, na základe EEA (správa ETC/ATNI 04/2020) (6). |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Lepšia metóda analýzy nákladov a prínosov by sa mala používať aj na stanovovanie výšky sankcií a kompenzácii, ale aj na určovanie toho, čo by sa malo v súvislosti s určovaním BAT pokladať za „ekonomicky životaschopné“. Uplatňovanie tejto metódy pri systémovej internalizácii externých nákladov by takisto umožnilo vytvorenie dodatočných zdrojov, ktoré by sa mohli opätovne prideliť na podporu zavádzania nových prelomových techník. |
| --- | --- |

4.1.6

V súvislosti s vypúšťaním do vody

| 4.1.7 | Sprísnili sa požiadavky na dosiahnutie rovnocennej úrovne ochrany v prípade nepriameho vypúšťania odpadovej vody (článok 15 ods. 1). Väčšina zainteresovaných strán, konkrétne občianska spoločnosť a odvetvie zásobovania vodou, vcelku podporujú zmeny vykonané v novom návrhu, pretože pridáva podmienky, za ktorých môže dôjsť k nepriamemu vypúšťaniu. Je pozitívne, že sa zdôrazňuje rovnocennosť záťaže znečisťujúcimi látkami a že tým v nijakom prípade nie je dotknutý článok 18 (súlad s normami kvality životného prostredia). Mohla by sa použiť dôraznejšia formulácia, pokiaľ ide o zákaz riedenia, a mal by sa stanoviť prístup nulovej tolerancie pre zoznam perzistentných znečisťujúcich látok v súlade s povinnosťou zabrániť zhoršovaniu stavu, ktorá sa uplatňuje v súvislosti s ochranou vody. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | Ustanovenie by mohlo priniesť väčšiu pridanú hodnotu, ak by sa na každom mieste uvoľňovania stanovila cieľová hodnota biologickej odstrániteľnosti/odbúrateľnosti, ktorá sa má dosiahnuť. |
| --- | --- |

4.1.8

Obmedzenie flexibility aktualizáciou bezpečnostnej siete EÚ

| 4.1.9 | Ak by sa len od veľkých spaľovacích zariadení na hnedé uhlie požadovalo, aby neprekračovali prísny rozsah BAT-AEL, mohlo by sa každý rok zabrániť záťaži v podobe nákladov na poškodenie zdravia vo výške najmenej 42,2 miliardy EUR. Vzhľadom na to, že minimálne záväzné požiadavky prílohy V sú založené na údajoch o emisiách z rokov 2000 až 2001, EHSV sa domnieva, že hodnoty emisných limitov podľa prílohy V, ako aj ustanovenia o režime súladu by sa mali zmeniť a zosúladiť s prísnymi úrovňami energetickej účinnosti súvisiacimi s BAT a úrovňami emisií súvisiacimi s BAT pre veľké spaľovacie zariadenia na spaľovanie čierneho uhlia/hnedého uhlia z revidovaného referenčného dokumentu LCP BREF3 z roku 2017. V návrhu chýba akékoľvek odôvodnenie, prečo sa nepreskúmala zastaraná bezpečnostná sieť EÚ. |
| --- | --- |

4.1.9

Ďalšie nedostatky s negatívnym vplyvom na účinnosť cieľov smernice o priemyselných emisiách

| 4.1.10 | V právnom znení článku 18 týkajúceho sa noriem kvality životného prostredia by mali byť špecifikované jasnejšie opatrenia (napríklad obmedzená prevádzka) s povinnosťou založenou na výsledkoch, aby sa zabezpečilo, že príslušný orgán bude povinný prijať preventívne opatrenia (napr. „bezpečnostná rezerva“ pre dodržiavanie noriem kvality životného prostredia). V článku 21 ods. 5 by bol vítaný odkaz na národný program riadenia znečisťovania ovzdušia, národný energetický a klimatický plán, ako aj usmernenia WHO o kvalite ovzdušia (7). Článok 3 ods. 6 by sa mal zodpovedajúcim spôsobom upraviť. |
| --- | --- |

4.1.10

Posilnenie rovnakých podmienok pri informovaní o výkonnosti a podpore súladu

| 4.1.11 | V návrhu sa nevyužila príležitosť zabezpečiť účinnejšie používanie informácií o výkonnosti, ktoré sú už obsiahnuté vo výročnej správe o súlade (článok 14 ods. 1 smernice o priemyselných emisiách). Prístup ku kľúčovým informáciám o výkonnosti by sa podstatne zlepšil harmonizovaným formulárom so vstupmi týkajúcimi sa oznamovacej povinnosti, ktorý by umožňoval automatickú extrakciu príslušných informácií v rámci portálu EEA. |
| --- | --- |

4.1.11

| 4.1.12 | EHSV sa domnieva, že ustanovenia na podporu súladu, napríklad minimálne kalibračné frekvencie pre monitorovacie zariadenia, úrovne neistoty merania, ktoré by sa nemali prekročiť, by už mali byť stanovené v súlade s modernými technológiami. |
| --- | --- |

4.1.12

Posilnené práva podľa Aarhuského dohovoru

| 4.1.13 | Zlepšili sa niektoré aspekty týkajúce sa verejnej účasti a prístupu k spravodlivosti, čo bolo spôsobené aj konaním v rámci Výboru pre dodržiavanie Aarhuského dohovoru (8). Nové záruky v článku 25 sa týkajú účinných prostriedkov nápravy a prístupu k súdom a sú vítané. EHSV sa však domnieva, že by sa mali zmeniť ustanovenia článku 25, aby sa zahrnuli všetky konania/opomenutia v rámci smernice o priemyselných emisiách, a nielen tie súvisiace s článkom 24. Okrem toho by sa malo dôkladne systematicky prešetriť, či a do akej miery sú tvrdenia týkajúce sa dôverných obchodných informácií v súlade s príslušným aarhuským rámcom. |
| --- | --- |

4.1.13

4.2   Základný prvok 2: Podpora inovácie

| 4.2.1 | EHSV sa domnieva, že návrh neposkytuje jasné nástroje a stimuly na podporu zmysluplnej „inovácie“. V prvom rade nie je isté, čo sa má inováciou dosiahnuť, z dôvodu chýbajúcich kľúčových ukazovateľov výkonnosti (KPI) a cieľov založených na výsledkoch. Niektorými ustanoveniami by sa malo usmerňovať zavádzanie nových techník. Kritériá na posúdenie toho, čo je nová technika, sú však založené len na úrovni pripravenosti technológie. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EHSV zdôrazňuje, že lehota nad dosiahnutie „transformácie“ do roku 2050 je v rozpore s cieľom EÚ v oblasti zníženia znečistenia a emisií a nerešpektuje planetárne medze. Míľniky a KPI by sa mali vymedziť teraz v rámci vedeckého procesu s výslovným zapojením mimovládnych organizácií a ďalších príslušných zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Ďalším zainteresovaným stranám by sa mala dať formálna úloha pri vypracúvaní plánov transformácie a výmene informácií EÚ o BREF. Vhodnejší je zoznam zainteresovaných strán uvedených v ustanovení o inovačnom centre pre priemyselnú transformáciu a emisie (INCITE) vrátane EEA. Mala by sa podporovať vyváženejšia účasť rôznych záujmových skupín a zahrnutie akademickej obce a ďalších mimovládnych organizácií z oblasti ochrany zdravia. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | EHSV sa domnieva, že by sa mali vypracovať KPI s jasnými časovo ohraničenými cieľmi činností a doplniť napríklad do prílohy III k smernici o priemyselných emisiách, ktorá sa týka kritérií určovania BAT. Takéto KPI by sa mali používať na usmerňovanie preskúmaní BREF, ako aj procesu týkajúceho sa plánu transformácie. Tieto preskúmania by sa mali vykonávať v rámci dobre navrhnutého a včasného procesu s míľnikmi, ktoré sa môžu naplánovať v predstihu, aby sa zabezpečili včasné signály a riadna podpora plánovania. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | EHSV navrhuje, aby sa stanovili minimálne zásady, pričom sa zabezpečí uprednostňovanie prevencie znečisťovania pred jeho znižovaním, a preverovanie zlučiteľnosti, pokiaľ ide o to, či identifikované (nové) techniky sú zlučiteľné s dosiahnutím acquis a stanoveného cieľa „nulového znečistenia“. |
| --- | --- |

4.2.5

4.3   Základný prvok 3: Zdroje a chemické látky

| 4.3.1 | Článok 15 ods. 3a, v ktorom sa požaduje, aby limity environmentálneho správania nepresahovali úrovne znečisťovania súvisiace s najlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) a ďalšie limity environmentálneho správania súvisiace s najlepšími dostupnými technikami (BAT-AEPL), nie je dostatočne zosúladený s požiadavkou, aby prevádzkovatelia uplatňovali BAT, a mal by zodpovedať prísnej úrovni rozsahov BAT-AEPL, ktoré sa týkajú noriem pre „nové zariadenia“, pričom rozlíšenie sa poskytuje v príslušných záveroch o BAT. EHSV víta silnejšiu úlohu BAT v súvislosti s využívaním zdrojov. Nie sú len prospešné pre životné prostredie a zdravie ľudí, ale takisto poskytujú prevádzkovateľom obchodné odôvodnenie. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Združenia zastupujúce pracovníkov a mimovládne organizácie zdôrazňujú aj prínosy nahrádzania nebezpečných látok a prevencie, čo v konečnom dôsledku povedie k menšiemu výskytu chorôb z povolania, ako je rakovina (ktorá je najčastejšou príčinou úmrtí súvisiacich s prácou). EHSV zdôrazňuje, že lepší prístup a výklad informácií o výkonnosti by sa dosiahli priamou integráciou na portál EEA. |
| --- | --- |

4.3.2

4.4   Základný prvok 4: Podpora dekarbonizácie

| 4.4.1 | Návrhom sa nepodarilo zabezpečiť, aby bola smernica o priemyselných emisiách vhodná na ochranu klímu. EHSV sa domnieva, že ochrana klímy je dôležitá. EHSV dôrazne podporuje kombinovaný prístup a konzistentnosť politiky zabezpečujúcu súvisiace prínosy. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Občianska spoločnosť navrhla zahrnúť do znenia smernice o priemyselných emisiách tieto ustanovenia: „klimatická neutralita“ by sa mala doplniť ako doplnkové kritérium BAT; článok 9 ods. 1 by sa mal vypustiť; opatrenia na dekarbonizáciu sa stanovia aj v plánoch transformácie, napr. 100 g CO2eq/kWh do 1. januára 2035 a 0 g CO2eq/kWh najneskôr do roku 2040. Povinná elektrifikácia a povinnosti v oblasti zmeny paliva. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Priemysel poskytuje odlišný pohľad a namiesto toho by zaujal prístup podľa jednotlivých prípadov, kým nebudú známe možné účinky posilnenej smernice o EU ETS. Podporujú návrh Komisie odložiť preskúmanie do polovice roku 2028. Hlavným argumentom je, že systém EU ETS je flexibilnejší v tom, že prevádzkovatelia si môžu sami vybrať, vykonanie ktorých opatrení je nákladovo efektívne. |
| --- | --- |

4.4.3

4.5   Prepracovanie/rozšírenie rozsahu pôsobnosti (odvetvové body)

Činnosti intenzívneho chovu hospodárskych zvierat (zahrnutie hovädzieho dobytka, revidované prahové hodnoty pre hydinu a ošípané)

| 4.5.1 | EK navrhuje určité zmeny, pokiaľ ide o priemyselný chov hospodárskych zvierat na základe dobytčích jednotiek (9). EK očakáva súvisiace prínosy pre zdravie na úrovni 5,5 miliardy EUR ročne s odhadom nákladov na dodržiavanie predpisov na 265 miliónov EUR. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Hlavné zmeny sa týkajú režimu udeľovania povolení s „miernym“ režimom udeľovania povolení navrhovaným v novej kapitole VIa. Pre EHSV nie je jasné, ako sa dosiahne zníženie znečistenia len prostredníctvom rozšírenia rozsahu pôsobnosti. Opatrenia, ktoré sa majú vykonať prostredníctvom „prevádzkových predpisov“ (článok 70i), ešte nie sú vymedzené a podliehali by delegovanému aktu EK, pričom lehota na dosiahnutie súladu je rok 2030. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Hlavné obavy občianskej spoločnosti sa týkajú možnosti členských štátov používať registračný systém, ktorý je v rozpore so stanovením požiadaviek v rámci postupov udeľovania povolení podľa jednotlivých prípadov (napr. stav prijímajúceho prostredia, najmä pokiaľ ide o dusičnany a rozmetávanie hnoja). Predstavovalo by to krok späť v súvislosti s činnosťami v oddiele 6.6 (ošípané a hydina), v súčasnosti regulovanými smernicou o priemyselných emisiách. Chýba priame prepojenie s potrebou splniť normy kvality životného prostredia a kapacitou prijímania pôdy. Zahrnúť by sa malo aj znečistenie z akvakultúry. Napokon sa v kapitole (článok 70f) používa nejasná formulácia v súvislosti so závažnosťou problémov. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Pozícia dotknutých zastupiteľských organizácií je takáto: zahrnutie chovu hovädzieho dobytka sa javí ako predčasné: hodnoty emisií spojené s rozmetávaním hnoja nemožno presne merať, ale skôr sa odhadujú podľa druhu prijímanej výživy; dokonca aj z odhadov vyplýva rozptyl od priemeru vo výške viac ako +/–100 %; kolísanie je ešte väčšie pri chove na pastvinách, pri ktorom sú emisie rozptýlené; k dispozícii nie je žiadna analytická štúdia JRC a ani sa neplánuje; nedostatočné vedomosti a kapacity prevádzkovateľov pri získavaní, poskytovaní a oznamovaní tohto druhu údajov. |
| --- | --- |

4.5.4

| 4.5.5 | Cieľom smernice o priemyselných emisiách je celkovo vysoká úroveň ochrany životného prostredia pre veľké zariadenia. Návrh Komisie znamená, že na poľnohospodárske podniky s populáciou 150 dobytčích jednotiek (ako „prahová hodnota“) sa budú vzťahovať ustanovenia smernice o priemyselných emisiách bez ohľadu na použitú techniku chovu. V praxi to znamená, že mnohé rodinné poľnohospodárske podniky patria do rozsahu pôsobnosti smernice, a preto by mali podliehať rovnakému režimu ako iné veľké priemyselné zariadenia (napríklad výroba cementu alebo ocele). S cieľom zabezpečiť, aby sa smernica vykonávala primeraným a nákladovo efektívnym spôsobom, EHSV dôrazne odporúča zvýšiť prahovú hodnotu pre podniky s chovom hospodárskych zvierat na základe nového primeraného posúdenia vplyvu technológií chovu. |
| --- | --- |

4.5.5

| 4.5.6 | EHSV sa domnieva, že by sa mal objasniť obsah prevádzkových predpisov (70i), najmä tých, ktorými by sa najúčinnejšie dosiahli uvedené ciele prevencie znečisťovania, pričom by boli primerané pre prevádzkovateľov. Rozlišuje sa medzi situáciami, keď sa zvieratá chovajú vo vnútorných zariadeniach len sezónne a keď nie, a pokiaľ ide o to, aký druh opatrení na hospodárenie s hnojom by sa mal prijať. EHSV odporúča ďalšie iniciatívy pre chovy, ktoré preukazujú najlepšie environmentálne postupy, najmä ekologické poľnohospodárstvo a ďalšie poľnohospodárske postupy, pri ktorých sa dodržiavajú dobré životné podmienky zvierat, a pre chovy vo voľnom výbehu, najmä plemien prispôsobených miestnym podmienkam, miestnych a vzácnych plemien. V novom rámci by sa mali propagovať udržateľné postupy a nemala by sa stimulovať optimalizácia metód intenzívneho chovu zvierat, napr. s opatreniami na kontrolu kvality vzduchu „na konci potrubia“ (t. j. pri uvoľňovaní). V dokumente EMAS z roku 2018 o sektorovom referenčnom dokumente o najlepších postupoch environmentálneho manažérstva pre odvetvie poľnohospodárstva (10) sa poskytuje užitočná inšpirácia pre referenčné kritériá excelentnosti, ktoré by mohli slúžiť ako užitočný základ na vymedzenie týchto noriem. |
| --- | --- |

4.5.6

| 4.5.7 | Akvakultúra je komplexný ekosystém, ktorý okrem emisií zabezpečuje aj synergické environmentálne prínosy, ako sú napr. mikroklíma, regulácia teploty, kvalita ovzdušia, vodná bilancia, zachytávanie uhlíka a biodiverzita, a preto emisie nemožno posudzovať izolovane. Neexistuje podrobná analytická štúdia JRC a ani sa neuvádza na zozname referenčného dokumentu o najlepších dostupných technikách. Vzhľadom na vysoký počet existujúcich technológií, z ktorých niektoré sú klimaticky neutrálne, je potrebné veľmi presné vymedzenie verzií BAT. |
| --- | --- |

4.5.7

Činnosti ťažby nerastných surovín

| 4.5.8 | EK navrhuje zaradiť do rozsahu pôsobnosti niekoľko druhov ťažby nerastných surovín a kovov. EHSV podporuje toto zahrnutie, pretože môže mať významný vplyv na životné prostredie, podporuje ekologický prieskum zdrojov, ktoré sa majú vyťažiť čo najefektívnejšie, a tak by sa zlepšila prijateľnosť pre verejnosť. Dopyt po kritických nerastných surovinách má v EÚ podľa očakávaní výrazne vzrásť, čo bude znamenať dodatočný tlak na nové ťažobné činnosti. Vo väčšine prípadov sa tieto činnosti už regulujú na úrovni štátu a prístupom EÚ by sa podporili rovnaké podmienky. |
| --- | --- |

4.5.8

Zahrnutie výroby giga batérií

| 4.5.9 | V návrhu EK sa navrhuje, aby sa do rozsahu pôsobnosti smernice o priemyselných emisiách zahrnula výroba lítiovo-iónových batérií a batériových článkov/súprav akumulátorov s výrobnou kapacitou presahujúcou 3,5 GWh ročne. EHSV podporuje toto zahrnutie na základe nových zistení o vysokom potenciálnom vplyve týchto činností, najmä pokiaľ ide o spotrebu vody a používanie nebezpečných chemikálií. Z dôvodu elektrifikácie dopravy a ďalších aplikácií ide o rastúce odvetvie. Nie je však jasné, prečo sa pôvodne navrhovaná prahová hodnota kapacity 2,5 GWh na poslednú chvíľu znížila. |
| --- | --- |

4.5.9

Skládkovanie

| 4.5.10 | EK navrhuje posilnenie požiadaviek platných pre skládky, preto nejde o rozšírenie rozsahu pôsobnosti. Poskytnutie BAT v oblasti skládkovania by zlepšilo vplyvy skládkovania na životné prostredie a klímu, najmä pokiaľ ide o predchádzanie emisiám metánu/ich zachytávanie. Smernica o skládkach (11) pochádza z roku 1999. V rozpore s tvrdeniami uvedenými v smernici neexistujú v oblasti skládkovania žiadne normy BAT. Je takisto výslovne uvedené, že biologická úprava zahŕňa činnosti anaeróbnej úpravy (v časti 5.3). EHSV podporuje obidve tieto objasnenia. |
| --- | --- |

4.5.10

5.   Všeobecné pripomienky (preskúmanie E-PRTR)

| 5.1 | PRTR musia slúžiť aspoň na tri prepojené ciele stanovené v článku 1 kyjevského Protokolu PRTR (pozri bod 1.19). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EHSV sa domnieva, že moderné a ľahko použiteľné integrované dátové portály sú kľúčové na zabezpečenie sledovania pokroku v prevencii znečisťovania a zodpovednosti verejnosti. Hoci EHSV víta niektoré z nových ustanovení, ako je systematické oznamovanie zdrojov (spotreba, materiály, vplyvy na dodávateľský reťazec), uvedenie informácií do kontextu, oznamovanie difúznych emisií, maximálna používateľská ústretovosť a integrácia viacerých tokov oznamovania, má vážne obavy v súvislosti s konkrétnejšími požiadavkami, napr. ako umožniť referenčné porovnávanie a podporu súladu. |
| --- | --- |

5.2

6.   Konkrétne pripomienky (preskúmanie E-PRTR)

| 6.1 | EHSV nie je presvedčený, že odkladanie zaradenia identifikovaných znečisťujúcich látok vzbudzujúcich obavy do zoznamu je vhodnou cestou vpred. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EHSV sa domnieva, že občania majú legitímny záujem na tom, aby sa im poskytovali užitočné informácie o environmentálnej stope výrobkov. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EK vyhlasuje cieľ „zachytiť aspoň 90 % emisií každej znečisťujúcej látky do ovzdušia, vody a pôdy vrátane nulových prahových hodnôt pre látky, ktoré predstavujú mimoriadne veľké nebezpečenstvo pre životné prostredie alebo zdravie ľudí“. Tento cieľ je vítaný. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Zachovaním prahových hodnôt oznamovania sa zvýši administratívne zaťaženie príslušných orgánov. Pokiaľ existujú údaje z monitorovania, mali by sa používať, a teda aj oznamovať. Na základe uvedeného EHSV nesúhlasí s prahovými hodnotami oznamovania. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EHSV sa domnieva, že sa môže zvýšiť efektívnosť a účinnosť oznamovania. Prevádzkovatelia by mali mať možnosť priamo na portál EEA oznamovať údaje z monitorovania, lebo väčšina z nich je založená na systémoch priebežného monitorovania emisií. V mnohých krajinách EÚ, ale aj v Číne a USA sa nespracované údaje z priebežného monitorovania emisií verejne sprístupňujú v reálnom čase (alebo do mesiaca) v rámci centralizovanej databázy. EEA ešte neponúka túto funkciu. EHSV sa domnieva, že umožnenie priameho oznamovania na diaľku EEA prevádzkovateľmi by zbavilo príslušné orgány časti administratívnej záťaže a záťaže spojenej s hodnotením súladu a umožnilo časovo efektívnejší prístup k informáciám pre rôznych koncových používateľov. Príslušný orgán by si zachoval zodpovednosť za validáciu a presadzovanie prostredníctvom osobitných prístupových práv, vložené údaje by sa mohli označovať podľa ich stavu (čaká na validáciu/validované). |
| --- | --- |

6.5

V Bruseli 14. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006 z 18. januára 2006 o zriadení Európskeho registra uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 91/689/EHS a 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 33, 4.2.2006, s. 1).

2

(3)  https://unece.org/environment-policy/public-participation/prtrs-protocol-text.

3

(4)  https://industry.eea.europa.eu/.

4

(5)  https://eeb.org/library/ngo-preliminary-assessment-of-the-european-commissions-proposal-for-revised-ied-and-e-prtr.

5

(6)  https://www.eionet.europa.eu/etcs/etc-atni/products/etc-atni-reports/etc-atni-report-04-2020-costs-of-air-pollution-from-european-industrial-facilities-200820132017.

6

(7)  https://www.who.int/news-room/feature-stories/detail/what-are-the-who-air-quality-guidelines.

7

(8)  ACCC/C/2014/121 EU: https://unece.org/acccc2014121-european-union.

8

(9)  Faktory týkajúce sa dobytčích jednotiek sú založené na prílohe II k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 808/2014.

9

(10)  Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/813 zo 14. mája 2018 o sektorovom referenčnom dokumente o najlepších postupoch environmentálneho manažérstva, sektorových ukazovateľoch environmentálneho správania a referenčných kritériách excelentnosti v sektore poľnohospodárstva podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 o dobrovoľnej účasti organizácií v schéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) (Ú. v. EÚ L 145, 8.6.2018, s. 1), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:32018D0813.

10

(11)  Smernica Rady 1999/31/ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadov (Ú. v. ES L 182, 16.7.1999, s. 1), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=celex:31999L0031.

11

---

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/140 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/140

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Bezpečnosť dodávok a dostupné ceny energie: možnosti okamžitých opatrení a príprava na nasledujúcu zimu

[COM(2022) 138 final]

(2022/C 443/20)

| Spravodajkyňa: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Alena MASTANTUONO

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 21. 6. 2022 |
| Prijaté v pléne | 13. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 188/3/13 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 2. 5. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

21. 6. 2022

Prijaté v pléne

13. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

188/3/13

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Toto oznámenie treba vnímať v celkovom kontexte iniciatívy RepowerEU, ktorej hlavným cieľom je zbaviť sa závislosti od ruských fosílnych palív. Situácia je vážna a vyžaduje si bezprecedentnú reakciu a maximálnu úroveň solidarity a dôvery medzi členskými štátmi EÚ. Európa potrebuje účinný plán, v ktorom by boli načrtnuté rôzne scenáre spôsobené nedostatkom energie a navrhnuté riešenia takýchto situácií prostredníctvom spoločných opatrení členských štátov EÚ, ako aj spôsoby čo najúčinnejšieho využívania a ďalšieho rozvoja energetickej infraštruktúry. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje spoločné opatrenia členských štátov s cieľom reagovať na potrebu vhodnej infraštruktúry a jej efektívne využívanie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Zníženie závislosti od ruského plynu znamená väčšiu autonómiu a vyžaduje si zvýšené využívanie zdrojov dostupných v EÚ, okrem iného rýchle zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie. EÚ by preto mala na riešenie nedostatku dodávok energie v maximálnej miere využiť dostupné zdroje a existujúcu vlastnú kapacitu. Miestne zdroje však nebudú dostatočné ani ľahko dostupné, a preto musí EÚ nadviazať nové partnerstvá so spoľahlivými krajinami. V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje, že pri nadväzovaní partnerstiev v oblasti energetiky s krajinami mimo EÚ treba starostlivo zvážiť dôsledky závislosti od krajín, ktoré nemajú rovnaké hodnoty EÚ alebo by mohli byť označené ako nepriateľské režimy. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Hlavnou príčinou súčasných vysokých cien elektriny je trh s plynom, ktorý tlačí nahor ceny elektrickej energie. Jediným ideálnym riešením tohto problému by bolo zvýšenie výroby a používania elektrickej energie z nefosílnych zdrojov v rozsahu uspokojujúcom dopyt po elektrickej energii. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Hoci sa oznámenie zameriava na krátkodobé opatrenia na zaistenie bezpečnosti dodávok a dostupných cien, tieto aspekty sa musia zvážiť v rámci dlhodobých cieľov. EHSV sa nazdáva, že zásadný význam má neustále a dôsledné dodržiavanie všetkých základných cieľov udržateľného energetického systému: bezpečnosť dodávok, primerané náklady a ceny a environmentálna udržateľnosť. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Najrealistickejšou možnosťou je ako núdzové opatrenie nepochybne priama podpora. Využívanie zvýšených príjmov z DPH a dane z energie môže pomôcť členským štátom financovať takéto opatrenia. Akékoľvek podporné opatrenia zamerané na zmiernenie krízy by mali byť dočasné a dobre zamerané na tých, ktorí trpia najviac, či už ide o občanov, MSP alebo energeticky náročné odvetvia. V oznámení sa však neuvádza, že značné úsilie o zníženie spotreby plynu musia vynaložiť aj spotrebitelia. Kompenzácia, ktorá nevedie k zníženiu spotreby plynu, preto nie je udržateľnou možnosťou. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Situácia by si mala vyžadovať len cielené dočasné opatrenia v členských štátoch s najmenej rušivými účinkami na trh EÚ alebo opatrenia na úrovni EÚ, ktoré neohrozia úsilie o dekarbonizáciu alebo dodávky energie. Intervencie na trhu vo všeobecnosti predstavujú riziko, že budú pôsobiť proti dlhodobým cieľom tým, že spôsobujú neistotu pri investíciách a odrádzajú od dekarbonizácie v energetickom priemysle. EHSV súhlasí so závermi agentúry ACER, že trh s elektrinou preukázateľne funguje dobre, pokiaľ ide o zabránenie obmedzovaniu dodávok elektriny alebo dokonca výpadkom elektrickej energie v určitých oblastiach. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Po rozhodnutí Kremľa odpojiť niektoré európske krajiny od dodávok plynu európski lídri pochopili závažnosť situácie, ktorá si vyžaduje bezprecedentnú reakciu a maximálnu úroveň solidarity a dôvery medzi členskými štátmi EÚ. Európa potrebuje účinný plán, v ktorom by boli načrtnuté rôzne scenáre spôsobené nedostatkom energie a navrhnuté riešenia takýchto situácií prostredníctvom spoločných opatrení členských štátov EÚ, ako aj spôsoby čo najúčinnejšieho využívania energetickej infraštruktúry. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Toto oznámenie treba vnímať v celkovom kontexte iniciatívy RepowerEU, ktorej hlavným cieľom je zbaviť sa závislosti od ruských fosílnych palív. V tejto súvislosti EHSV odkazuje na svoje predchádzajúce stanoviská (1), v ktorých sa uvádzajú názory a posolstvá týkajúce sa krátkodobých aj dlhodobých opatrení v reakcii na výzvy spojené s týmto problémom. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Hoci sa oznámenie zameriava na krátkodobé opatrenia na zaistenie bezpečnosti dodávok a dostupných cien, tieto aspekty sa musia zvážiť v rámci dlhodobých cieľov. EHSV sa nazdáva, že zásadný význam má neustále a dôsledné dodržiavanie všetkých základných cieľov udržateľného energetického systému: bezpečnosť dodávok, primerané náklady a ceny a environmentálna udržateľnosť. Musí sa uznať, že realizácia mnohých opatrení, najmä rozsiahlych investícií, si v praxi vyžaduje dlhší čas a na prekonanie núdzovej situácie môžu byť potrebné kompromisné krátkodobé opatrenia. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Bez komplexného prístupu hrozí veľké riziko, že akútne príznaky sa budú riešiť opatreniami, ktoré sú buď neefektívne alebo – čo je ešte horšie – sú v rozpore so základnými cieľmi. Absolútnou prioritou Európskej únie musí byť zaistenie rovnakého prístupu k energii za dostupné ceny a zabezpečenie dodávok energie za rozumné náklady a zároveň snaha o klimatickú neutralitu. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Konkrétne pripomienky – bezpečnosť dodávok plynu za primerané náklady

| 3.1. | V oznámení sa navrhujú spoločné európske opatrenia na riešenie otázky dodávok plynu. Opatrenia zahŕňajú partnerstvá EÚ s tretími krajinami a uľahčenie spoločných nákupov, ako aj spoločnú politiku v oblasti vytvárania zásob plynu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Zníženie závislosti od ruského plynu znamená väčšiu autonómiu a vyžaduje si zvýšené využívanie zdrojov dostupných v EÚ vrátane zavádzania obnoviteľných zdrojov energie. EÚ by preto mala na riešenie nedostatku dodávok energie v maximálnej miere využiť dostupné zdroje a existujúcu vlastnú kapacitu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Je však zjavné, že miestne zdroje nebudú dostatočné ani ľahko dostupné, a preto musí EÚ nadviazať nové partnerstvá s tretími krajinami. V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje, že pri nadväzovaní partnerstiev v oblasti energetiky s krajinami mimo EÚ treba starostlivo zvážiť dôsledky závislosti od krajín, ktoré nemajú rovnaké hodnoty EÚ alebo by mohli byť označené ako nepriateľské režimy. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EÚ by preto mala dôkladne analyzovať výhody a nevýhody dovozu vodíka z tretích krajín a zároveň hľadať vhodné riešenia, ktoré možno nájsť v rámci Európskej únie. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ústrednú úlohu v oblasti bezpečnosti dodávok plynu zohrávajú terminály LNG, zásobníky plynu a plynovody pre diverzifikované dodávky. Ak sa majú zdroje dostupné v EÚ využívať, bude Európa musieť vynaložiť obrovské investície do infraštruktúry, výskumu, vývoja a inovácií. EHSV podporuje spoločné opatrenia členských štátov s cieľom reagovať na potrebu vhodnej infraštruktúry a jej efektívne využívanie. EHSV poukazuje na prebiehajúce projekty, ako je napríklad plávajúci LNG terminál, ktorý si spoločne prenajali Fínsko a Estónsko. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV dôrazne podporuje nové pravidlá týkajúce sa zásob plynu, ktoré európski spoluzákonodarcovia urýchlene schválili. Dostatočne naplnené zásobníky plynu pomôžu zabezpečiť zimné obdobie (2022/2023), ochranu pred cenovými otrasmi, ochranu Európanov pred energetickou chudobou a konkurencieschopnosť európskych podnikov. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV v súlade so svojím stanoviskom na tému Politika EÚ v oblasti zásob plynu (2) vníma spoluprácu s tretími krajinami ako doplnkové opatrenie k investíciám do novej infraštruktúry, ktoré zvýšia energetickú bezpečnosť Európy. EHSV naliehavo vyzýva Radu a Parlament, aby zvážili využívanie zásobníkov plynu v spoľahlivých susedných krajinách vrátane Ukrajiny, čo prispeje k zaisteniu bezpečnosti dodávok. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkrétne pripomienky – riešenie vysokých cien elektrickej energie

| 4.1. | Prudký nárast cien energie po pandémii, ktorý sa ešte zhoršil inváziou Ruska na Ukrajinu, ovplyvňuje širokú škálu spotrebiteľov a prispieva k zvyšovaniu energetickej chudoby v celej Európe. Situácia osôb, ktoré už predtým čelili energetickej chudobe, sa zhoršuje a spotrebiteľom, ktorí v minulosti nemali problémy s úhradou účtov za energiu, teraz hrozí chudoba. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komisia už uverejnila niekoľko iniciatív na riešenie vysokých cien energie a ich vplyvov vrátane súboru nástrojov pre opatrenia a podporu (3) a možností uvedených v oznámení REPowerEU na podporu zraniteľných občanov a najviac postihnutých podnikov, ako sú energeticky náročné priemyselné odvetvia, s cieľom znížiť výrobné náklady a zvýšiť úsilie o dekarbonizáciu. EHSV víta a považuje za zásadné, že podporné opatrenia sa vzťahujú aj na MSP. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV víta analýzu výhod a nevýhod rôznych možností riešenia vysokých cien elektrickej energie a ich vplyvu na občanov a podniky, ktorá je predložená v tomto oznámení. Možnosti sa vzťahujú na dva druhy opatrení: finančná podpora na zmiernenie vplyvov vysokých cien a intervenčné opatrenia na trhu, ktorých cieľom je ovplyvniť samotné ceny. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Najrealistickejšou možnosťou je ako núdzové opatrenie nepochybne priama podpora. Využívanie zvýšených príjmov z DPH a dane z energie môže pomôcť členským štátom financovať takéto opatrenia. Akékoľvek podporné opatrenia zamerané na zmiernenie krízy by mali byť dočasné a dobre zamerané na tých, ktorí trpia najviac, či už ide o občanov, MSP alebo energeticky náročné odvetvia. V oznámení sa však neuvádza, že značné úsilie o zníženie spotreby plynu musia vynaložiť aj spotrebitelia. Kompenzácia, ktorá nevedie k zníženiu spotreby plynu, preto nie je udržateľnou možnosťou. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ako sa správne uvádza v oznámení, neexistuje ideálne riešenie. Každá intervencia na trhu s energiou bude mať negatívny vplyv. V mnohých prípadoch môžu tieto intervencie spôsobiť narušenie trhu, fiškálne náklady, prerušenie dodávok, negatívny vplyv na investície alebo správanie spotrebiteľov. Stručne povedané, môžu ovplyvniť úsilie o dekarbonizáciu alebo ohroziť bezpečnosť dodávok. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Obraz, ktorý načrtla Komisia, preto potvrdzuje zložitú situáciu, v ktorej Európa čelí trom výzvam – bezpečnosť dodávok energie, dostupnosť cien a boj proti zmene klímy. Znovu sa tým zdôrazňuje potreba komplexného prístupu ku všetkým politikám a opatreniam, aby sa zabezpečil ich súlad s cieľom celkovej udržateľnosti energetického systému a jeho plnenie. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ako sa uvádza v dokumente, neexistuje univerzálne riešenie, čím sa členským štátom ponecháva priestor na nájdenie najvhodnejšieho riešenia pre každú krajinu. Pokiaľ však ide o trh EÚ s energiou, akákoľvek intervencia na ktorejkoľvek časti trhu by mohla mať vplyv na zvyšok trhu. Situácia by si preto mala vyžadovať len cielené dočasné opatrenia v členských štátoch s najmenej rušivými účinkami na trh EÚ alebo opatrenia na úrovni EÚ, ktoré neohrozia úsilie o dekarbonizáciu alebo dodávky energie. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | V súlade s nedávnou správou agentúry ACER (4) súhlasí EHSV so záverom, že trh s elektrinou preukázateľne funguje dobre, pokiaľ ide o zabránenie obmedzovaniu dodávok elektriny alebo dokonca výpadkom elektrickej energie v určitých oblastiach. Agentúra ACER dospela k záveru, že súčasná štruktúra trhu by sa mala zachovať. Zároveň sa pravdepodobne preukáže, že sú nevyhnutne potrebné niektoré dlhodobejšie zlepšenia na to, aby sa týmto rámcom dosiahol ambiciózny cieľ dekarbonizácie EÚ na nasledujúcich 10 – 15 rokoch, a to s nižšími nákladmi a pri súčasnom zaistení bezpečnosti dodávok. EHSV zdôrazňuje, že akékoľvek zmeny v štruktúre trhu musia vychádzať z dôkladnej analýzy ich hospodárskych, sociálnych a environmentálnych dôsledkov. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV súhlasí s Komisiou, že hlavnou príčinou súčasných vysokých cien elektriny je trh s plynom, ktorý zvyšuje ceny elektrickej energie prostredníctvom marginálnej cenotvorby. Ideálnym riešením tohto problému by bolo zvýšenie výroby a používania elektrickej energie z nefosílnych zdrojov v rozsahu uspokojujúcom dopyt po elektrickej energii. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV považuje cenové stropy alebo iné intervencie na veľkoobchodných trhoch s energiou za problematické, pretože by narušili potrebné cenové signály a spôsobili by komplikácie, pokiaľ ide o určenie „správnej“ úrovne cien. Fiškálne opatrenia, ako napríklad zdaňovanie neočakávaných ziskov, neznižujú ceny, ale skôr sa považujú za zdroj príjmov. Intervencie na trhu celkovo predstavujú riziko, že budú pôsobiť proti dlhodobým cieľom tým, že spôsobujú neistotu pri investíciách a odrádzajú od dekarbonizácie v energetickom priemysle. |
| --- | --- |

4.10.

V Bruseli 13. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v.EÚ C 323, 26.8.2022, s. 123 a Ú. v. EÚ. C 323, 26.8.2022, s. 129.

1

(2)  Ú. v. EÚ. C 323, 26.8.2022, s. 129.

2

(3)  COM(2021) 660 final.

3

(4)  Záverečné hodnotenie agentúry ACER o štruktúre veľkoobchodného trhu s elektrinou v EÚ.

4

---

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/144 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/144

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa v dôsledku invázie Ruska na Ukrajinu stanovujú osobitné a dočasné opatrenia týkajúce sa vodičských dokladov vydaných Ukrajinou v súlade s jej právnymi predpismi

[COM(2022) 313 final – 2022/0204 (COD)]

(2022/C 443/21)

| Žiadosť o konzultáciu | Rada: 28. 6. 2022
  Európsky parlament, 4. 7. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 91 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v pléne | 13. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 195/4/3 |

Žiadosť o konzultáciu

Rada: 28. 6. 2022

Európsky parlament, 4. 7. 2022

Právny základ

články 91 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v pléne

13. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

195/4/3

Keďže výbor usúdil, že návrh je uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, rozhodol sa zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 13. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 22.11.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 443/145 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 443/145

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2018/2001 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov, smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov a smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti

[COM(2022) 222 final]

(2022/C 443/22)

| Konzultácia | Európsky parlament, 6. 6. 2022
  Rada Európskej únie, 15. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 91 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v pléne | 13. 7. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 571 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 201/2/1 |

Konzultácia

Európsky parlament, 6. 6. 2022

Rada Európskej únie, 15. 6. 2022

Právny základ

článok 91 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v pléne

13. 7. 2022

Plenárne zasadnutie č.

571

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

201/2/1

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, rozhodol zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 13. júla 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---