# Europeiska unionens C 375/30 s

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 375 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången30 september 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 375

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången30 september 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Regionkommittén |
| | ReK:s 150:e plenarsession, 29.6.2022–30.6.2022 |
| 2022/C 375/01 | Resolution om Europeiska regionkommitténs förslag inför Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2023 | 1 |
| 2022/C 375/02 | Resolution från Europeiska regionkommittén – Resultatet och uppföljningen av konferensen om Europas framtid | 9 |
| | YTTRANDEN |
| | Regionkommittén |
| | ReK:s 150:e plenarsession, 29.6.2022–30.6.2022 |
| 2022/C 375/03 | Yttrande från Europeiska regionkommittén om EU:s nya strategi för Arktis | 15 |
| 2022/C 375/04 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Strategi för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv (2021–2030) | 21 |
| 2022/C 375/05 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Utvidgningspaketet 2021 | 26 |
| 2022/C 375/06 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ekologisk omställning – Vilken balans krävs mellan social acceptans och miljöhänsyn för att bygga motståndskraftiga samhällen ur kommunernas och regionernas perspektiv? | 34 |
| 2022/C 375/07 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Genomförande av gröna budgetar på lokal och regional nivå | 41 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

ReK:s 150:e plenarsession, 29.6.2022–30.6.2022

2022/C 375/01

Resolution om Europeiska regionkommitténs förslag inför Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2023

1

2022/C 375/02

Resolution från Europeiska regionkommittén – Resultatet och uppföljningen av konferensen om Europas framtid

9

YTTRANDEN

Regionkommittén

ReK:s 150:e plenarsession, 29.6.2022–30.6.2022

2022/C 375/03

Yttrande från Europeiska regionkommittén om EU:s nya strategi för Arktis

15

2022/C 375/04

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Strategi för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv (2021–2030)

21

2022/C 375/05

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Utvidgningspaketet 2021

26

2022/C 375/06

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ekologisk omställning – Vilken balans krävs mellan social acceptans och miljöhänsyn för att bygga motståndskraftiga samhällen ur kommunernas och regionernas perspektiv?

34

2022/C 375/07

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Genomförande av gröna budgetar på lokal och regional nivå

41

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Regionkommittén |
| | ReK:s 150:e plenarsession, 29.6.2022–30.6.2022 |
| 2022/C 375/08 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Bättre arbetsvillkor för plattformsarbete | 45 |
| 2022/C 375/09 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda | 64 |
| 2022/C 375/10 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Europeiska dataakten | 112 |

III   Förberedande akter

Regionkommittén

ReK:s 150:e plenarsession, 29.6.2022–30.6.2022

2022/C 375/08

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Bättre arbetsvillkor för plattformsarbete

45

2022/C 375/09

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda

64

2022/C 375/10

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Europeiska dataakten

112

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

ReK:s 150:e plenarsession, 29.6.2022–30.6.2022

| 30.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/1

---

Resolution om Europeiska regionkommitténs förslag inför Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2023

(2022/C 375/01)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

med beaktande av

| — | samarbetsprotokollet med kommissionen från februari 2012, |
| --- | --- |

—

samarbetsprotokollet med kommissionen från februari 2012,

| — | ReK:s resolution om Europeiska regionkommitténs prioriteringar för 2020–2025 (1), |
| --- | --- |

—

ReK:s resolution om Europeiska regionkommitténs prioriteringar för 2020–2025 (1),

| — | slutrapporten från konferensen om Europas framtid, |
| --- | --- |

—

slutrapporten från konferensen om Europas framtid,

| — | de bidrag från regionala parlament med lagstiftningsbefogenheter som mottagits inom ramen för samarbetsavtalet mellan ReK och CALRE, och |
| --- | --- |

—

de bidrag från regionala parlament med lagstiftningsbefogenheter som mottagits inom ramen för samarbetsavtalet mellan ReK och CALRE, och

| — | sin resolution om det slutliga resultatet av konferensen om Europas framtid. |
| --- | --- |

—

sin resolution om det slutliga resultatet av konferensen om Europas framtid.

Europeiska regionkommittén uppmuntrar kommissionen att genomföra följande åtgärder genom sitt arbetsprogram för 2023:

Europas framtid

| 1. | ReK välkomnar de rekommendationer som antagits av plenarförsamlingen för konferensen om Europas framtid för ett mer demokratiskt, hållbart och rättvisare EU. Kommittén är fast besluten att bidra till genomförandet av slutrapporten, inbegripet till de institutionella reformer som krävs för att säkerställa en stark koppling mellan medborgarna och deras folkvalda företrädare på alla nivåer. Kommittén har beskrivit sina förslag till eventuella fördragsändringar och uppdateringar av interinstitutionella avtal i en separat resolution. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommissionens arbetsprogram bör omfatta konkreta initiativ för att genomföra dessa förslag, särskilt i syfte att utveckla platsbaserade deltagandemetoder och göra dem till ett permanent inslag i EU:s beslutsfattande, samtidigt som man respekterar de regionala myndigheternas lagstiftningsbefogenheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén välkomnar därför det förslag från konferensen som syftar till att inrätta ett system med fullmäktigeledamöter med ansvar för EU-frågor, ett förslag som ReK tagit initiativ till, som ett sätt att ytterligare minska avståndet mellan EU-institutionerna och medborgarna. Kommittén är fast besluten att genomföra detta förslag i samarbete med kommissionen genom sitt europeiska nätverk för lokala och regionala fullmäktigeledamöter med ansvar för EU-frågor och projektet ”Att bygga Europa tillsammans med lokala fullmäktigeledamöter”. ReK rekommenderar också bredast möjliga deltagande av unga lokala politiker och handläggare i EU:s lagstiftningsprocess, bl.a. genom att man främjar kommitténs program för unga folkvalda politiker. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén efterlyser ett bättre deltagande av ungdomar i de demokratiska processerna samt strukturerade sätt att samarbeta med ungdomar (t.ex. ungdomsråd), och anser att medborgarutbildning är en nödvändig förutsättning för att ge medborgarna egenmakt och möjlighet att delta i det demokratiska livet på ett välinformerat och aktivt sätt. Kommissionens arbetsprogram bör omfatta förslag till initiativ för att utveckla en EU-omfattande läroplan för medborgarutbildning, främjande av europeiska demokratiska värden, kritiskt tänkande, digitala färdigheter och mediekompetens, i partnerskap med de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vi uppmanar kommissionen att leda ett snabbt förfarande för att nå en tillfredsställande och permanent lösning på problemet med den humanitära krisen i Medelhavsområdet, som bör inriktas först och främst på att skydda migranternas liv, men även på att säkerställa respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. ReK och de lokala och regionala myndigheterna erbjuder ett så djupgående samarbete som möjligt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK uppmanar kommissionen att systematiskt använda mallen för subsidiaritetsbedömning när den lägger fram lagstiftningsförslag inom politikområden med delade eller samordnande befogenheter. |
| --- | --- |

6.

Ukraina

| 7. | ReK upprepar sin begäran till kommissionen om att inrätta en lokal EU-facilitet för ukrainska flyktingar – inte som en ny fond, utan som ett operativt och kompletterande verktyg för att minska byråkratin och påskynda de lokala ledarnas tillgång till befintliga medel. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Medlemsstaterna får använda medlen från sammanhållningsinsatser för flyktingar i Europa (Care) för att utveckla skräddarsydda lösningar för långsiktig integration av personer med migrantbakgrund, genom investeringar i bostäder, utbildning, sysselsättning, hälso- och sjukvård, social delaktighet och omsorg samt andra sociala tjänster. Flyktingar bör ges nödhjälp oberoende av ursprungsland. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommissionen uppmanas att lägga fram ett förslag till översyn av sammanhållningsinsatser för flyktingar i Europa (Care) i syfte att beakta kort- och medellångsiktiga lösningar för lokala och regionala myndigheter för att tillgodose de nuvarande ekonomiska behoven i samband med krisen i Ukraina. Kommittén efterlyser kraftfulla åtgärder för att förebygga och bekämpa människohandel samt skyddsåtgärder för att se till att flyktingarna har tillgång till medicinsk och psykologisk vård samt till rättigheter rörande sexuell och reproduktiv hälsa. ReK stöder ett barnskyddspaket för ukrainska flyktingbarn, och efterlyser särskilda åtgärder för att skydda utsatta flyktingar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | När det gäller genomförandet av principen ”en in och en ut”, enligt vilken nya lagstiftningsmässiga ”bördor” endast får införas i den mån tidigare ”bördor” tas bort, påpekar ReK återigen att det grundläggande skälet till all lagstiftning i demokratiska samhällen är att maximera nettonyttan för samhället som helhet och att EU:s lagstiftningsmål och höga ekonomiska, sociala och miljömässiga standarder måste upprätthållas. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommittén välkomnar aktiveringen av direktivet om tillfälligt skydd, och understryker att erkännandet av rätten till fri rörlighet och flyktingarnas autonomi har det positiva resultatet att minska trycket på de nationella asylsystemen och på mottagningskapaciteten i gränsregionerna. ReK uppmanar dock kommissionen att ompröva relevansen av sitt förslag till förordning om instrumentalisering på migrations- och asylområdet och definitionen av instrumentalisering i förslaget till reviderad kodex om Schengengränserna, eftersom de även skulle gälla för ukrainska flyktingar som används som vapen av den ryska regimen och därigenom skulle riskera att komma i direkt konflikt med direktivet om tillfälligt skydd. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK stöder starkt inrättandet av en EU-återhämtningsplan för Ukraina för att blåsa nytt liv i Ukrainas ekonomi, återuppbygga dess förstörda infrastruktur och stödja dess väg med demokratiska reformer av landets institutioner och offentliga tjänster. I detta sammanhang kommer ReK att inrätta en allians av kommuner och regioner för att återuppbygga Ukraina som sammanför lokala och regionala myndigheter i Europa och Ukraina, i syfte att ge självstyret en central roll i den strategiska planeringen av återuppbyggnaden, ytterligare genomföra decentraliseringsprocessen och flernivåstyret i Ukraina samt förbättra ett gott lokalt och regionalt styre. Kommittén upprepar också uppmaningen från Ukrainas och EU:s lokala och regionala myndigheter om att blåsa nytt liv i eller upprätta partnerskap samt partnersamverkan mellan kommuner och regioner som väsentliga delar av återuppbyggnadsprocessen. ReK stöder åtgärder för att mildra de långsiktiga sociala och ekonomiska konsekvenserna av Rysslands krig i Ukraina för EU:s regioner och kommuner. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommittén påpekar att de korrigerande åtgärder som vidtas som ett led i medlemsstaternas förfaranden för makroekonomisk obalans har starkare effekter i vissa regioner, såsom de som anges i artikel 349 i EUF-fördraget, som ekonomiskt och socialt är mycket känsliga för exogena chocker och stram ekonomisk politik. |
| --- | --- |

13.

Återhämtning och sammanhållning

| 14. | Om undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten skulle avaktiveras i den rådande situationen med energikris, geopolitisk instabilitet och återhämtning från covid-19-pandemin, skulle det kunna få betydande ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser. Den allmänna undantagsklausulen bör därför fortsätta att gälla tills en reviderad ram för ekonomisk styrning införs. ReK stöder också uppmaningen från konferensen om Europas framtid om en reform av den europeiska planeringsterminen i syfte att öka dess demokratiska legitimitet och de lokala och regionala myndigheternas deltagande genom en ”uppförandekod” som bygger på uppförandekoden för partnerskap inom strukturfonderna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | När genomförandet av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna nu har inletts uppmanar ReK kommissionen att se till att de lokala och regionala myndigheterna deltar fullt ut i beslutsfattandet, programplaneringen och genomförandet av dem för att minska riskerna till följd av bristande samordning med andra finansieringskällor, inbegripet sammanhållningsmedel, och att stärka samstämmigheten och synergierna med lokala utvecklingsstrategier, vilka båda är avgörande för att målen för faciliteten för återhämtning och resiliens ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

15.

| 16. | ReK understryker att potentialen i en europeisk sammanhållningspolitik spelar en avgörande roll för att minimera de territoriella obalanserna i den ekonomiska verksamheten – särskilt den med högre mervärde – samt för att skapa en mer rättvis regional fördelning av europeiska intäkter, något som den inre marknaden och globaliseringen inte garanterar på egen hand. Detta måste således förbli en av huvudidéerna för reflektionen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén stöder starkt den princip om att ”inte orsaka skada för sammanhållningen” som lades fram i den åttonde sammanhållningsrapporten, vilket understryker att sammanhållning är ett övergripande EU-värde, och föreslår att man tidigt inleder en grundlig reflektionsprocess om de långsiktiga utmaningarna för sammanhållningen och om hur de kan hanteras i sammanhållningspolitiken och övrig EU-politik. I detta avseende stöder vi kommissionen i arbetet med att fastställa landsbygdssäkring som en del av ett bättre bidrag från alla politikområden till sammanhållningen i landsbygdsområden, på både EU-nivå, medlemsstatsnivå och subnationell nivå. |
| --- | --- |

17.

| 18. | I 2023 års utvärdering av den långsiktiga visionen för EU:s landsbygdsområden 2040 bör man lägga fram konkreta förslag, åtföljda av resurser, finansieringsinstrument och kvantitativa mål, och ta hänsyn till konsekvenserna av kriget i Ukraina för landsbygden. ReK efterlyser en framåtblickande europeisk landsbygdsagenda som stöder jordbruk och lokal produktion, förbättrar integrationen mellan stad och landsbygd, tar hänsyn till situationen i regioner med allvarliga och permanenta naturbetingade eller demografiska nackdelar, stärker livsmedelsresiliensen och leder till en hållbar förnyelse av landsbygdssamhällen och randområden. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ReK uppmanar kommissionen att utöka kommunikationsinsatserna rörande EU:s politik i landsbygdsområdena, som känner sig utestängda från debattprocesserna och ofta inte känner till de möjligheter till deltagande som institutionerna erbjuder dem. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommissionen uppmanas att genomföra den nya strategin för unionens yttersta randområden, i hela dess omfattning och djup. Dessa områden har påverkats och påverkas fortfarande särskilt starkt av pandemin, och de är också de mest sårbara för den internationella krisen till följd av kriget i Ukraina. |
| --- | --- |

20.

| 21. | ReK håller med Nätverket för regionala lagstiftande församlingar (CALRE) och Europaparlamentet om att randområdenas och öregionernas, inklusive ögruppernas och de yttersta randområdenas, specifika demografiska särdrag, behov och utmaningar kräver särskilt och riktat stöd från EU, t.ex. i samband med den gröna och den digitala omställningen, inbegripet forsknings- och investeringsprogram med inriktning på dessa regioners potential vad gäller förnybar energi, hållbart jordbruk och fiske, skydd av hav och biologisk mångfald samt minskning av dessa EU-områdens många strukturella och permanenta nackdelar, såsom deras svårigheter att minska koldioxidavtrycket. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ReK håller med Europaparlamentet om att en öpakt och en EU-agenda för öar bör införas, med deltagande av de viktigaste intressenterna, dvs. de nationella, regionala och lokala myndigheterna, de ekonomiska och sociala aktörerna, det civila samhället, den akademiska världen och de icke-statliga organisationerna, i linje med stadspakten och den framtida landsbygdspakten. Kommissionen uppmanas att genomföra en studie av den varierande situationen för öområdena i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén uppmanar kommissionen att ta initiativ till de lagstiftningsakter som krävs för att genomföra den nya strategin för de yttersta randområdena – ”Sätta människorna främst, säkra hållbar tillväxt för alla och ta tillvara potentialen i EU:s yttersta randområden” – som avspeglar kommissionens orubbliga engagemang för dessa regioner genom platsbaserade metoder och skräddarsytt stöd i enlighet med fördraget. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Små städer och byar kan spela en avgörande roll i utformningen och genomförandet av integrerade territoriella utvecklingsprocesser, och kommissionen uppmanas att främja deras roll i integrerade territoriella investeringar, lokalt ledd utveckling och andra territoriella verktyg som stöder medlemsstaternas initiativ, genom att inrätta ett rådgivande stödnätverk inom sammanhållningspolitiken för att främja användningen av dem, särskilt i de små stadsområden som fungerar som regionala centrum, samt garantera att de nationella regeringarna kommer att stödja alla initiativ avseende integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling, särskilt i de regioner som behöver det mest, såsom mindre utvecklade regioner och de som hamnat efter i den lokala utvecklingen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén anser att de många kriser som EU för närvarande står inför ökar behovet av att upprätthålla takten i genomförandet av den europeiska gröna given och ge den nya lagstiftningsmässiga impulser under 2023, och välkomnar därför att målet om att minst 37 % av medlen från faciliteten för återhämtning och resiliens ska anslås till den gröna omställningen har överträffats, enligt den första årsrapporten om genomförandet av faciliteten. |
| --- | --- |

25.

Grön omställning och hållbarhet

| 26. | Kommissionen uppmanas att samarbeta med de lokala och regionala myndigheterna för att genomföra de initiativ som härrör från klimatpakten från Glasgow och de kommande slutsatserna från COP27, samt att stödja samarbete på flera nivåer och lokalt fastställda bidrag. Kommissionen uppmanas också att erkänna de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att uppnå målen i Parisavtalet och i klimatdiplomatin på lokal och regional nivå. Man bör förena sina krafter i en ambitiös global ram för biologisk mångfald efter 2020 i syfte att se till att den gemensamma visionen om att leva i harmoni med naturen uppnås senast 2050. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommittén är bekymrad över att de framsteg som gjorts för att främja anpassningen till klimatförändringarna har avtagit jämfört med den höga ambitionsnivå som tillkännagavs i den nya EU-strategin för klimatanpassning, och även den höjda globala ambitionsnivån, såsom understryks i UNFCCC:s efterlysning av ett globalt mål för klimatanpassning. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kommissionen uppmanas att systematiskt integrera principen om tillräcklig energiförsörjning i EU:s lagstiftningsram och främja systematiska åtgärder för att spara energi i syfte att stödja och påskynda omställningen till ren, förnybar, ekonomiskt överkomlig och trygg energi. Kommissionen och medlagstiftningarna bör verka för en sund lagstiftningsram för att bedöma och bekämpa energi- och mobilitetsfattigdom. ReK vill ingå i samordningsgruppen för energifattigdom och utsatta konsumenter. Gemenskaper för förnybar energi är ett avgörande verktyg för att främja en utbredd användning av förnybara energikällor och åstadkomma ett decentraliserat och tryggt energisystem. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att samarbeta med de regionala myndigheterna för att undanröja hindren för deras utveckling och ta fram ytterligare incitament samt stödja nödvändiga investeringar i en sådan process. I detta sammanhang påpekar vi att man inte får glömma de regioner där energiomställningen kommer att bli dyrare på grund av deras energiisolering, såsom öar och de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommissionen uppmanas att arbeta med en permanent lagstiftningsram för den gröna given som bättre integrerar målen för hållbar utveckling och som strukturellt inbegriper de lokala och regionala myndigheterna i en grundlig översyn av förordningen om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Kommissionen uppmanas att fortsätta att stödja det europeiska borgmästaravtalets arbete samt initiativ såsom EU-uppdraget för klimatneutrala och smarta städer som ett viktigt instrument för att genomföra den europeiska gröna given i kommuner och regioner i hela EU och för att hjälpa de lokala och regionala myndigheterna att uppnå anpassningsmålen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommissionen uppmanas att samarbeta med medlemsstaterna om en finansierings- och stödram för att främja genomförandet av renoveringsmålen för lokala och regionala offentliga byggnader i syfte att se till att dessa standarder som föreslås i energieffektivitetsdirektivet är genomförbara. ReK påminner i detta sammanhang om vikten av att tillhandahålla direkt finansiering till lokala och regionala myndigheter för energieffektivitetsåtgärder samt ytterligare vägledning och stöd, särskilt för renovering av historiska byggnader. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kommittén åtar sig att fortsätta att samarbeta om intressentplattformen för nollförorening genom att främja en strategi för flernivåstyre för handlingsplanen för nollförorening, inbegripet övervakning och, i ett senare skede, upprättande av en resultattavla över EU-regionernas gröna resultat. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kommittén ställer sig bakom att ett Europaår för grönare städer utropats och är redo att aktivt delta i detta initiativ. |
| --- | --- |

33.

| 34. | ReK stöder en holistisk platsbaserad och områdesorienterad strategi för miljöpolitik och efterlyser återigen en havslag, i samma anda som klimatlagen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kommittén vill se större tonvikt på korta värdekedjor för jordbruksbaserade livsmedel och ett erkännande av mångfalden av produktionssystem i Europa, inbegripet alternativa produktionssystem, i syfte att främja lokala och regionala former av produktion, bearbetning och saluföring för att bygga upp lokalt och regionalt oberoende i fråga om livsmedel. Vi efterlyser ökat stöd till kollektiva lokala projekt som omfattar bearbetningsföretag, lokala myndigheter, gårdar, skogsföretag, handlare, kooperativ, lokala produktföreningar och lokala konsumenter för att utveckla ett lokalt livsmedelsutbud. |
| --- | --- |

35.

| 36. | ReK betonar behovet av att utveckla åtgärder genom ekonomiskt stöd på kort och medellång sikt och strukturell socialpolitik som syftar till att underlätta tillgången till ett mer hållbart och hälsosamt livsmedelssystem för de mest utsatta grupperna och på så sätt bidra till att bekämpa fetma och undernäring, inbegripet en EU-handlingsplan mot barnfetma efter 2020 som ska utarbetas. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommittén efterlyser ett ändamålsenligt system för flernivåstyre där EU-uppdrag kombineras med lokala och regionala utvecklingsstrategier, åtgärder för återhämtning efter covid-19 och innovationsfinansiering genom strukturfonderna för att uppnå ett grönare, hälsosammare, inkluderande och resilient EU. |
| --- | --- |

37.

| 38. | ReK stöder starkt den nya pilotåtgärden om partnerskap för regional innovation för att kombinera konceptet smart specialisering med uppdragsstrategin för den gröna och den digitala omställningen. EU bör tillhandahålla ytterligare stöd för att främja territoriella uppdrag samt lokala innovationsekosystem via det europeiska forskningsområdets nav, så att de kan spela en aktiv roll i det europeiska forskningsområdet och för att överbrygga innovationsklyftan i EU. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Det nya europeiska Bauhaus kan bara genomföras genom flernivåstyre och en platsbaserad strategi, som ses som ett sammanlänkat nätverk av regionala eller lokala nav snarare än bara en enda geografisk utpost. ReK upprepar sitt förslag om ett lättanvänt checksystem för att ge praktiskt stöd till kommuner och regioner som engagerar sig i Bauhausgemenskapen. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommittén förväntar sig att kommissionen ytterligare integrerar jämställdhetsaspekten i sina politiska processer, särskilt genom att lägga fram en metod för att bedöma EU-programmens könsspecifika konsekvenser. |
| --- | --- |

40.

| 41. | ReK inser till fullo att det behövs beslutsamma åtgärder för att EU:s klimatmål ska kunna uppnås inom transportsektorn. Alla transportsätt måste bli mer hållbara, och utsläppen från vägtransporter måste minskas genom en kombination av långsiktigt hållbara alternativa drivmedel och utsläppsfria fordon. Det är också viktigt att livscykelperspektivet beaktas så att växthusgasutsläppen minimeras hela vägen från källa till hjul och inte bara vid avgasröret. Inför den nödvändiga omfattande omvandlingen av fordonsindustrin i alla regioner och för att garantera att ingen region hamnar på efterkälken uppmanar vi kommissionen att ta itu med effekterna av strängare koldioxidutsläppsnormer för personbilar och lätta lastbilar genom en europeisk mekanism för att stödja en rättvis och socialt jämlik omställning i de europeiska regionerna med fordons- och underleverantörsindustri. |
| --- | --- |

41.

Digital omställning och industri

| 42. | Kommittén uppmuntrar starkt spridning av forskningsresultat och bästa praxis till lokala innovationsaktörer – särskilt via initiativ såsom plattformen för kunskapsutbyte (KEP) och Vetenskapen möter regionerna – samt den pågående verksamheten inom Europeiska tekniska institutet och Europeiska innovationsrådet, som främst riktar sig till uppstartsföretag och företag med stor tillväxtpotential i Europas regioner. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ReK välkomnar kommissionens arbete inom ramen för ”Join, Boost, Sustain”-rörelsen, och uttrycker sin beredvillighet att fortsätta sin expertverksamhet beträffande lokala och regionala digitala indikatorer samt stödja kommissionen när det gäller att ge städer och kommuner lämpliga verktyg för att mäta den digitala omvandlingen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Mot bakgrund av ReK:s yttrande ”Digital sammanhållning” uppmanar vi kommissionen att samarbeta med kommittén och de territoriella sammanslutningarna om 1) hur man kan kartlägga och övervaka växande digitala klyftor, 2) hur man kan göra unionen mer digitalt sammanhållen och 3) hur man kan genomföra de rekommendationer om den digitala omvandlingen som lagts fram av ReK och konferensen om Europas framtid. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Kommittén välkomnar kommissionens förslag till dataakt och ser fram emot ett utkast till förordning om rättsakten om en interoperabilitetsstrategi, som bör underlätta rättvis och jämlik datadelning, särskilt mellan offentliga myndigheter på olika nivåer och mellan privata enheter, och som bygger upp förtroendet mellan privata företag och offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

45.

| 46. | ReK ser fram emot offentliggörandet av ett nytt lagstiftningsinitiativ för att skapa ett krisinstrument för den inre marknaden, välkomnar kommissionens tillkännagivande av att instrumentet kommer att syfta till att stärka den europeiska styrningen av den inre marknaden i kristider för att förutse och förebygga störningar, och anser att alla berörda aktörer, inklusive de lokala och regionala myndigheterna, bör vara involverade i krisberedskaps- och krishanteringsmekanismerna. |
| --- | --- |

46.

| 47. | ReK betonar vikten av en mer politiskt samordnad och bred industristrategi, för att inte utesluta de mer avlägset belägna regionerna, med bristande industriella lokaliseringsfaktorer och låg diversifiering av ekonomiska strukturer, men med potential för etablering av tjänsteföretag som kompletterar industriföretag som den europeiska strategin syftar till att flytta till EU:s territorium. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kommissionen rekommenderas på nytt att närmare koppla sin framtida industripolitik till framtidssäkring och beakta lärdomarna från konkurrenskraftiga regionala ekosystem, vikten av viktig möjliggörande teknik och behovet av att finna en balans mellan konkurrenskraft och öppet strategiskt oberoende. |
| --- | --- |

48.

| 49. | ReK föreslår att kommissionen förbättrar och stärker förhållandet mellan sammanhållningspolitiken och delen om statligt stöd i konkurrenspolitiken, genom att tillåta medfinansiering genom React-EU av åtgärder som genomförs inom ramen för den tillfälliga krisramen för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin till följd av Rysslands angrepp mot Ukraina. |
| --- | --- |

49.

Gränsöverskridande samarbete och mobilitet

| 50. | Rättsliga och administrativa hinder hämmar fortfarande de europeiska gränsregionernas utveckling, och kommissionen uppmanas att föreslå ett instrument för samordning mellan medlemsstaterna i samband med införlivandet av EU-direktiv för att förhindra att nya rättsliga hinder skapas vid gränserna. Kommissionen uppmanas också att återuppta dialogen med rådet om den föreslagna förordningen om en europeisk gränsöverskridande mekanism, eller att föreslå ett alternativt instrument som skulle ge de europeiska gränsregionerna möjlighet att på ett effektivt sätt finna lösningar på de hinder som de möter. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Kommissionen uppmanas att lägga fram ett förslag för att säkerställa ett bibehållet samarbete över land- och sjögränser i händelse av en EU-omfattande eller regional kris, och att ge tillräcklig finansiering till projekt för att utveckla gränsöverskridande förbindelser och intermodalitet. Fonden för ett sammanlänkat Europa bör alltid omfatta särskilda ansökningsomgångar för att åtgärda gränsöverskridande felande länkar, och Interreg bör öka sitt deltagande i finansieringen av dessa flaskhalsar på transportområdet. Långsiktiga och hållbara investeringar genom Europeiska investeringsbanken (EIB) och de nationella utvecklingsbankerna och utvecklingsinstitutionerna bör också tillhandahålla medel för gränsöverskridande projekt. |
| --- | --- |

51.

| 52. | ReK välkomnar det offentliga samråd som kommissionen inlett om ”Kompetensflykt – utmaningar med en krympande befolkning”, och upprepar att olika slags insatser bör fastställas och genomföras för varje del av fenomenet med kompetensflykt – kompetensinflöde, kompetensslöseri, kompetensrörlighet och återmigration – samt migration av kvalificerad arbetskraft. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Kommittén välkomnar den ambitiösa översynen av riktlinjerna för utveckling av de transeuropeiska transportnäten (TEN-T), särskilt den bättre integreringen av urbana knutpunkter i fjärrnätet, och den förbättrade styrningen av de europeiska korridorerna. För att infrastrukturen ska kunna införas i enlighet med tidsfristerna för varje nivå i nätet kommer det dock att krävas betydande ekonomiska insatser på europeisk, nationell och regional nivå. För att garantera kontinuitet och tillgängliga medel anser ReK att man bör inleda diskussionerna om nästa fond för ett sammanlänkat Europa (FSE 3). |
| --- | --- |

53.

| 54. | ReK välkomnar kommissionens förslag till ny ram för mobilitet i städer, men efterlyser samtidigt större tonvikt på att främja aktiv mobilitet och kollektivtrafik. Det är nödvändigt att avhjälpa de betydande finansieringsunderskott som lokala och regionala myndigheter står inför i stadsområden och stadsnära områden, samt att säkerställa inkluderande transporter i landsbygdsområden, för att EU:s mål om minskade koldioxidutsläpp ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

54.

Socialt skydd, utbildning och ungdomsfrågor

| 55. | Kommittén bekräftar behovet av att göra ungdomar mer delaktiga i de demokratiska processerna och besluten på alla styresnivåer, och betonar att EU genom att integrera ungdomsperspektivet i alla relevanta politikområden skulle säkerställa att Europaåret för ungdomar 2022 ger ett varaktigt resultat. |
| --- | --- |

55.

| 56. | ReK betonar behovet av att underlätta tillgången till socialt skydd samt ekonomiskt överkomliga och hållbara bostäder för alla – inte minst för ungdomar – bl.a. genom EU-finansiering, och att bekämpa otrygg ungdomssysselsättning, som en reaktion på den förvärrade situation som Europas ungdomar står inför efter covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

56.

| 57. | ReK uppmanar kommissionen att föreslå ett EU-regelverk för att sätta stopp för obetalda praktikplatser. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Kommissionen uppmanas att upprätta en europeisk agenda för bostäder, som på ett ändamålsenligt sätt skulle ta itu med de utmaningar och möjligheter som bostadssektorn står inför genom att verkligen genomföra renoveringsvågsstrategin. Rek efterlyser därför ett undantag som gör att långsiktiga bostadsinvesteringar inte betraktas som nationella eller motsvarande strukturella utgifter enligt definitionen i stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Kommissionen uppmanas att uppdatera rådets rekommendation från 2011 om politiska strategier för att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid mot bakgrund av de stora samhällsutmaningar som har uppstått under de senaste åren. |
| --- | --- |

59.

| 60. | ReK lyfter fram det brådskande behovet av att förbättra den digitala utbildningen som ett avgörande strategiskt mål för undervisning och lärande av hög kvalitet i den digitala eran. Att behärska digitala färdigheter stärker våra nuvarande och framtida medborgare och ger dem förutsättningar att mer framgångsrikt ta sig an den pågående fjärde industriella revolutionen (den digitala revolutionen) och den förestående femte revolutionen med industri 5.0. |
| --- | --- |

60.

| 61. | ReK upprepar behovet av att se till att den europeiska pelaren för sociala rättigheter och dess relevanta överordnade mål för 2030 genomförs fullt ut. I detta avseende uppmanas kommissionen att lägga fram en övergripande EU-strategi mot fattigdom, som också omfattar effektiva övervaknings- och datainsamlingsmekanismer, även på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

61.

| 62. | De lokala och regionala myndigheterna bör göras delaktiga i utformningen och genomförandet av förslagen om inkluderande arbetsmarknader och en starkare socialpolitik. |
| --- | --- |

62.

Hälsa, civilskydd och turism

| 63. | ReK stöder helhjärtat rekommendationen från konferensen om Europas framtid om att stärka resiliensen hos hälso- och sjukvårdssystemen i Europa, och påminner om att förvaltningen av dem är decentraliserad i två tredjedelar av medlemsstaterna, vilket gör regionerna till en viktig partner när det gäller att diskutera och genomföra all nya politiska åtgärder som syftar till att minska EU:s beroende av utländska läkemedelsleverantörer, samordna forskning och finansiering, påskynda den strategiska lagringen, stärka tillverkningen och se över hälso- och sjukvårdssystemens sårbarhet. I detta avseende uppmanas kommissionen att överväga ny lagstiftning, liknande EU:s förordning om halvledare, för att öka EU:s oberoende när det gäller aktiva substanser, färdiga läkemedel och alla slags medicinska motåtgärder. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Kommittén förväntar sig att kommissionen ska lägga fram konkreta förslag för att genomföra ReK:s rekommendationer om att göra direktivet om patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård lättare att använda för patienter, hälso- och sjukvårdspersonal, sjukförsäkringsgivare och offentliga myndigheter. Vi efterlyser särskilt mer vägledning och aktivt stöd (logistiskt, rättsligt och ekonomiskt) till gränsregioner som deltar (eller planerar att delta) i gränsöverskridande hälso- och sjukvårdssamarbete. |
| --- | --- |

64.

| 65. | ReK förväntar sig att kommissionen i den kommande översynen av läkemedelslagstiftningen föreslår åtgärder för att se till att alla patienter i tid får tillgång till basläkemedel och innovativa läkemedel till överkomliga priser, oavsett var de bor, och för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till läkemedelsbrist. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Kommittén upprepar att det behövs en tydlig plan för ett långsiktigt engagemang för, och finansiell förstärkning av, EU:s civilskyddsmekanism och dess instrument, vad gäller både katastrofförebyggande åtgärder och katastrofberedskap samt kollektiv insatskapacitet vid katastrofer, särskilt med tanke på att katastroferna blir mer komplexa och inträffar oftare. ReK står redo att bidra till arbetet i unionens kunskapsnätverk för civilskydd med regional och lokal katastrofhanteringsexpertis. |
| --- | --- |

66.

| 67. | ReK efterlyser fortsatt en ny strategi för europeisk turism, och uppmanar kommissionen att äntligen lägga fram en europeisk turismagenda 2030/2050 för att stödja de europeiska turistmålens – särskilt de yttersta randområdenas – dubbla (gröna och digitala) omställning, stärka deras konkurrenskraft och underlätta såväl den ekonomiska återhämtningen, återhämtningen av sysselsättningen inom turismsektorn och en resilient nystart av verksamheten som EU-medborgarnas utövande av rätten till säker och fullvärdig turism. |
| --- | --- |

67.

Yttre samarbete

| 68. | Kommittén förväntar sig att kommissionen följer upp ReK:s uppmaning om att ge förbindelserna mellan Förenade kungariket och EU större territoriellt djup och att överväga sätt och metoder för att genom ReK strukturellt knyta de lokala och regionala myndigheterna till partnerskapet med Förenade kungariket och den institutionella ramen för handels- och samarbetsavtalet. Vid sidan av handels- och samarbetsavtalet betonar ReK att förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket också torde gynnas av de ännu outnyttjade möjligheterna till samarbete mellan EU:s och Förenade kungarikets lokala och regionala myndigheter för att gemensamt ta itu med gemensamma utmaningar, såsom hållbar förvaltning av Nordsjön, Engelska kanalen och Irländska sjön eller genomförandet av målen för hållbar utveckling på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Kommittén uppmanar kommissionen att när den utformar lagstiftning på turismområdet beakta de ytterligare begränsningarna i de yttersta randområdena, som är kraftigt beroende av turism för sin ekonomiska, sociala och kulturella utveckling, och framhåller i detta sammanhang behovet av att säkerställa tillräcklig finansiering för att trygga de yttersta randområdenas tillgänglighet samt klimatomställningen och den digitala omställningen i dessa områden. |
| --- | --- |

69.

| 70. | ReK föreslår att en ram för lokala och regionala åtgärder formellt ska beaktas i UNFCCC-processen och EU:s efterföljande klimatinsatser. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Kommissionen uppmanas att erkänna den roll som lokala och regionala myndigheter och peer-to-peer-samarbete kan spela när det gäller att bidra till fred och välstånd i tredjeländer, såsom Nicosiainitiativet. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Kommittén välkomnar kommissionens yttranden om Ukrainas, Georgiens och Moldaviens ansökningar om EU-medlemskap och uppskattar Europeiska rådets efterföljande beslut om att bevilja Ukraina och Moldavien kandidatstatus och erkänna Georgiens europeiska perspektiv. I detta sammanhang uppmanas kommissionen att göra en översyn av det östliga partnerskapet och en djupgående analys av förbindelserna med länderna i EU:s östliga partnerskap, med större fokus på deras insatser för europeisk integration. |
| --- | --- |

72.

| 73. | ReK uttrycker sitt stöd för att alla länder på västra Balkan ska få ansluta sig till EU, förutsatt att de uppfyller alla medlemskapskriterier. Vi betonar vikten av att sända positiva signaler till länderna på västra Balkan för att främja deras engagemang för EU-anslutningsprocessen, som tyvärr är utdragen. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europeiska regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till EU-institutionerna och ordförandeskapen för Europeiska unionens råd. |
| --- | --- |

74.

Bryssel den 29 juni 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COR-2020-01392-00-00-RES-TRA.

1

---

| 30.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/9

---

Resolution från Europeiska regionkommittén – Resultatet och uppföljningen av konferensen om Europas framtid

(2022/C 375/02)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN (ReK) HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

med beaktande av

| — | sina resolutioner om konferensen om Europas framtid av den 12 februari 2020 (1) och den 7 maj 2021 (2) samt om de lokala och regionala myndigheternas bidrag till konferensen om Europas framtid av den 27 januari 2022 (3), |
| --- | --- |

—

sina resolutioner om konferensen om Europas framtid av den 12 februari 2020 (1) och den 7 maj 2021 (2) samt om de lokala och regionala myndigheternas bidrag till konferensen om Europas framtid av den 27 januari 2022 (3),

| — | de lokala och regionala ledarnas Marseillemanifest: ”Europa börjar i regionerna, städerna och byarna” från ReK av den 4 mars 2022 (4), |
| --- | --- |

—

de lokala och regionala ledarnas Marseillemanifest: ”Europa börjar i regionerna, städerna och byarna” från ReK av den 4 mars 2022 (4),

| — | rapporten om det slutliga resultatet av konferensen om Europas framtid av den 9 maj 2022 (5), |
| --- | --- |

—

rapporten om det slutliga resultatet av konferensen om Europas framtid av den 9 maj 2022 (5),

| — | Europaparlamentets resolution av den 4 maj 2022 om uppföljningen av slutsatserna från konferensen om Europas framtid (6), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 4 maj 2022 om uppföljningen av slutsatserna från konferensen om Europas framtid (6),

| — | rapporten från ReK:s högnivågrupp för demokrati (7), |
| --- | --- |

—

rapporten från ReK:s högnivågrupp för demokrati (7),

| — | Europaparlamentets resolution av den 9 juni 2022 om uppmaningen om ett konvent för att göra en översyn av fördragen (8), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 9 juni 2022 om uppmaningen om ett konvent för att göra en översyn av fördragen (8),

| — | kommissionens meddelande ”Konferensen om Europas framtid” av den 17 juni 2022 (9). |
| --- | --- |

—

kommissionens meddelande ”Konferensen om Europas framtid” av den 17 juni 2022 (9).

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar slutsatserna från konferensen om Europas framtid, som godkändes av konferensens plenarförsamling den 30 april 2022 och lades fram för rådets ordförandeskap, Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande den 9 maj 2022, samtidigt som kommittén är medveten om hur utmanande det är att faktiskt nå ut och att uppnå en verklig nedifrån-och-upp-strategi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK stöder starkt medborgarnas krav på ett mer demokratiskt, transparent, rättvist och hållbart EU, och anser att det kräver en snabb och effektiv uppföljning för att omsätta målen och förslagen från konferensen i politiska initiativ och konkreta åtgärder, bl.a. genom ett mer aktivt interinstitutionellt samarbete. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén framhåller att det i många av förslagen i den slutliga rapporten från konferensen hänvisas till ett aktivt deltagande från regionernas och de lokala myndigheternas sida, när det gäller både utformningen och genomförandet av initiativ som kan föra EU närmare medborgarna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | En ambitiös reform av EU:s funktionssätt för att möta kommande utmaningar och säkerställa större transparens och ansvarsskyldighet i EU:s beslutsprocess, med vederbörlig egenmakt för medborgarna och de lokala och regionala myndigheterna, förutsätter fördragsändringar. Vi välkomnar därför Europaparlamentets uppmaning till att sammankalla ett konvent genom att aktivera förfarandet för översyn av fördragen (artikel 48 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Det framtida konventet bör fullt ut involvera ledamöter av Europeiska regionkommittén för att företräda de över en miljon regionalt och lokalt folkvalda politikerna i Europa, vilket bör återspeglas i dess sammansättning. Det bör dessutom beaktas att vissa av dessa politiker företräder regioner med lagstiftningsbefogenheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK beklagar dock att många av de idéer som lagts fram i den flerspråkiga digitala plattformen, såsom de som berör språkens officiella status och svaret på subnationella enheters strävanden, inte har beaktats i den slutliga rapporten, trots att de fått ett mycket stort antal stödförklaringar. |
| --- | --- |

6.

Demokratin i EU

| 7. | (40) (10) ReK välkomnar att konferensen har erkänt den europeiska representativa demokratins flernivåkaraktär och har föreslagit en reform av kommittén genom att den ges en förstärkt roll i den institutionella strukturen, om frågor med territoriell inverkan berörs. Denna reform bör leda till att omfattningen av de politikområden med territoriell relevans där det är obligatoriskt att höra ReK utökas. Detta förutsätter en översyn av artiklarna 43 (GJP/fiske), 79 (migration) och 114 (generalklausulen om den inre marknaden) i EUF-fördraget samt en översyn av artiklarna 13 i EU-fördraget och 294, 300 och 307 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

7.

| 8. | På de områden där det är obligatoriskt att höra kommittén bör Europaparlamentet, kommissionen och rådet lägga fram motiverade skäl om dessa yttranden inte beaktas. ReK bör också ges tillträde till trepartsmötena inom medbeslutandeförfarandet, på grundval av en översyn av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | (39.3) ReK välkomnar förslaget från konferensen om att EU-institutionernas namn ska ändras för att klargöra deras funktioner och respektive roll i EU:s beslutsprocess för medborgarna. I detta syfte föreslår kommittén att dess namn ska ändras för att bättre återspegla dess ledamöters politiska och rättsliga ansvar samt dess roll som den europeiska ledamotsförsamlingen för regioner och kommuner. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén efterlyser ökade interinstitutionella synergier genom att ReK involveras i arbetet i Europeiska kommissionen, Europaparlamentet och Europeiska unionens råd (t.ex. kommittéer, utskott och arbetsgrupper) utifrån dess förmåga att tillhandahålla goda kunskaper om och bättre förståelse av hur EU fungerar på fältet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | (40, 40.2, 40.4) Vi lovordar erkännandet av att aktiv subsidiaritet och flernivåstyre är centrala principer och grundläggande inslag för EU:s funktionssätt och demokratiska ansvarsskyldighet, efterlysningen av en systematisk användning av en definition av subsidiaritet som alla EU-institutioner gemensamt enats om för att klargöra den nivå – europeisk, nationell, regional eller lokal – på vilken beslut ska fattas, samt den föreslagna utvidgningen av varningsmekanismen när det gäller subsidiaritet till att omfatta alla regionala parlament i EU som har lagstiftningsbefogenheter. Kommittén ställer sig bakom uppmaningen om att nationella och regionala parlament med lagstiftningsbefogenheter i framtiden ska kunna föreslå lagstiftningsinitiativ på EU-nivå. Dessa förslag bör bidra till att klargöra att subsidiaritet inte handlar om att hindra den europeiska nivån från att vidta åtgärder, utan om att fastställa vilken förvaltningsnivå som bör ha den ledande rollen, antingen genom formella exklusiva befogenheter eller genom formella delade befogenheter med de andra nivåer som stöder de politiska målen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ovannämnda subsidiaritetsrelaterade förslag bör leda till en översyn av artikel 5.3 i EU-fördraget, protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i EU och protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. En sådan översyn bör omfatta att ge proportionalitetsprincipen samma ställning som subsidiaritetsprincipen, att ge ReK en roll i förhandsfasen av subsidiaritetsövervakningen, i enlighet med ovan, och även att tillämpa subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna oftare och på ett bättre sätt på EU:s styrningsprocesser. Under tiden bör det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning i EU anpassas för att redan nu stärka ReK:s roll i den nuvarande institutionella ramen för att bidra till att fastställa vilken förvaltningsnivå som bör ha den ledande rollen, med beaktande av ReK:s territoriella konsekvensbedömningar, dess arbete med landsbygdssäkring och dess nyligen förstärkta system för bättre lagstiftning och aktiv subsidiaritet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | (36) Kommittén stöder de konferensförslag som syftar till att komplettera den representativa demokratin genom att öka medborgardeltagandet i den europeiska demokratin på alla nivåer. Detta bör genomföras genom att nya former av medborgardeltagande på EU-nivå institutionaliseras genom medborgardialoger om specifika ämnen med slumpvis utvalda medborgare. ReK upprepar sin efterlysning av en permanent och platsbaserad mekanism för dialog med medborgarna, med stöd av de lokala och regionala myndigheterna, vilken skulle säkerställa en tvåvägskommunikation mellan medborgarna och EU-institutionerna och därigenom leda till en bättre förståelse av EU-politikens lokala och regionala effekter i hela EU. Vi framhåller behovet av att se till att denna mekanism når medborgare i alla åldrar, av alla ursprung och med alla bakgrunder. Vi betonar också att dialogen i gränsregioner måste ha en gränsöverskridande inriktning så att ett verkligt europeiskt mervärde kan skapas. En rationalisering av de befintliga mekanismerna för medborgardeltagande förutsätter en ändring av artikel 11 i EU-fördraget samt artiklarna 24 och 227 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

13.

| 14. | ReK åtar sig att fortsätta att anordna lokala dialoger med medborgarna och strukturerade initiativ för deltagandedemokrati som skulle kunna bidra till den permanenta mekanismen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | (37) Kommittén välkomnar idén om att kommunicera mer aktivt om EU:s strategier och politik inte bara inom ramen för valen till Europaparlamentet utan också i samband med nationella, regionala och lokala val. |
| --- | --- |

15.

| 16. | (36.6) ReK välkomnar konferensförslaget om att inrätta ett system med lokala fullmäktigeledamöter med ansvar för EU-frågor som ett sätt att minska avståndet mellan EU-institutionerna och medborgarna, och åtar sig att genomföra detta förslag i samarbete med kommissionen genom sitt eget snabbt växande europeiska nätverk för lokala och regionala fullmäktigeledamöter (11) och genom projektet ”Bygga Europa med lokala företrädare” (12). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén ser fram emot ett eventuellt förslag från kommissionen om ”hjälp att bygga upp nationella, regionala och lokala aktörers kapacitet att inleda en ny generation decentraliserade medborgardialoger som är samtalsbaserade” (13). |
| --- | --- |

17.

| 18. | (39) ReK välkomnar förslaget från konferensen om att förbättra EU:s beslutsprocess för att säkerställa EU:s förmåga att agera, i synnerhet med sikte på att utvidga tillämpningen av beslutsfattande med kvalificerad majoritet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | (39.2) Vi stöder förslagen från konferensen om att i högre grad involvera de nationella parlamenten i lagstiftningsförfarandet. Andrakammares behov bör beaktas i detta avseende. |
| --- | --- |

19.

Värden och rättigheter, rättsstatsprincipen, säkerhet

| 20. | (25.1, 25.3) Kommittén välkomnar uppmaningen om att se till att de värden och principer som fastställs i EU-fördragen och i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna respekteras fullt ut i alla medlemsstater och att de är icke förhandlingsbara, oåterkalleliga och absoluta villkor för EU-medlemskap och anslutning till EU. Med tanke på att de mer än 80 000 lokala och regionala myndigheterna i EU är en grundläggande nivå av demokratisk legitimitet anser ReK att de lokala och regionala myndigheterna fortlöpande måste delta i arbetet med att främja stadgans värden och övervaka efterlevnaden av de principer som är knutna till den. Det är därför av avgörande betydelse att ReK deltar i den interinstitutionella dialogen om stadgan och övervakningen av rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | (25.4) Kommittén instämmer i en effektiv tillämpning och utvärdering av tillämpningsområdet för förordningen om villkorlighet, med tanke på att överträdelser av rättsstatsprincipen måste leda till inställda utbetalningar eller finansiella korrigeringar. ReK upprepar sin övertygelse om att ”i händelse av sådana åtgärder bör de mottagare av EU-medel, inklusive lokala och regionala myndigheter, som inte har gjort sig skyldiga till överträdelserna mot rättsstatsprincipen fortsätta att få ekonomiskt stöd från den berörda medlemsstaten” (14). Vi välkomnar också uppmaningen om att utvärdera övriga rättstatlighetsinstrument och att överväga vilka rättsliga möjligheter som är nödvändiga för att bestraffa överträdelser av rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | (29.2, 29.4, 29.5) Vi välkomnar uppmaningen om att öka och underlätta offentliga investeringar i utbildning, hälso- och sjukvård, barn- och äldreomsorg, balans mellan arbete och privatliv och andra viktiga områden i syfte att komma vidare med genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och dess handlingsplan, och på så vis för medborgarna synliggöra EU:s sociala dimension och dess arbete för att förbättra deras livskvalitet. Vi betonar vikten av att med hjälp av rättsliga verktyg, politiska åtgärder, EU-omfattande kriterier och andra relevanta instrument säkerställa en jämlikhetsunion där ingen diskriminering förekommer. |
| --- | --- |

22.

Klimatförändringar, energi och miljö

| 23. | (3.1, 2.3) ReK framhåller erkännandet av de lokala och regionala myndigheternas roll i en inkluderande och rättvis grön omställning. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kommittén delar ambitionen att påskynda den gröna omställningen, och välkomnar satsningen på grönare städer genom stadsplanering och byggande, användning av naturbaserade lösningar för att främja biologisk mångfald samt strategier för att utrota energi- och mobilitetsfattigdom. I detta sammanhang understryker vi vikten av att lokala och regionala myndigheter deltar i Bauhausinitiativet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | (3, 4.1, 4.4, 31.2) Vi betonar behovet av att inom ramen för en rättvis grön och digital omställning ta särskild hänsyn till randområden och öregioner, inklusive alla ögrupper och yttersta randområden, i synnerhet för att säkerställa deras konnektivitet och användning av offentlig infrastruktur på lika villkor med resten av EU:s regioner. |
| --- | --- |

25.

| 26. | (3) ReK stöder konferensens mål att förbättra Europas energitrygghet och uppnå energioberoende i EU, utan att någon region lämnas på efterkälken, samtidigt som medborgarna förses med tillräcklig, ekonomiskt överkomlig och hållbar energi, och efterlyser i detta sammanhang direkt tillgång till EU-medel för lokala och regionala myndigheter som genomför projekt inom ramen för den gröna given, med särskild uppmärksamhet på regioner med isolerade energisystem. |
| --- | --- |

26.

| 27. | För att förslagen från konferensen ska kunna följas upp är kommittén övertygad om att ett mer framträdande interinstitutionellt samarbete bör kanaliseras genom bland annat ReK:s arbetsgrupp om den gröna given på lokal nivå, ReK:s kommunikationskampanj om den europeiska gröna given samt energi- och klimatdialogerna på flera nivåer. ReK:s nuvarande samarbete med berörda parter såsom EU:s borgmästaravtal (om kampanjen ”Cities Energy Saving Sprint”) och andra EU-institutioner (såsom kommissionens intressentplattform för nollförorening) bör stärkas. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ReK åtar sig att fortsätta att främja de lokala och regionala myndigheternas roll i klimatpolitiken och politiken för biologisk mångfald genom klimatdiplomatiska åtgärder på lokal och regional nivå och inom ramen för UNFCCC. De olika FN-ramarna för klimat, miljö och målen för hållbar utveckling bör vara så konsekventa och sammanlänkade som möjligt, i syfte att främja ett systematiskt genomförande och undvika överflödig planering. Kommissionen uppmanas att stödja principen om flernivåstyre och främja en nedifrån och upp-strategi vid fastställandet av det globala anpassningsmålet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | (3.8) Kommittén välkomnar efterlysningen av en rättvis omställning för att skydda arbetstagare och arbetstillfällen, vilket förutsätter en stark territoriell komponent i alla dess dimensioner, i syfte att säkerställa en platsbaserad strategi i enlighet med de olika samhällenas särskilda behov. I detta sammanhang efterlyser ReK en europeisk mekanism för att stödja en rättvis, ren och framgångsrik omställning för de europeiska regionerna med fordons- och underleverantörsindustri genom att det inrättas en flernivåstyres- och partnerskapsstrategi för lämpliga och effektiva politiska planeringsåtgärder och budgetåtgärder. |
| --- | --- |

29.

Hälsa

| 30. | (10.2, 10.3) ReK välkomnar efterlysningen av utvidgade EU-befogenheter på hälsoområdet, och anser att artikel 4 i EUF-fördraget bör ses över så att hälsa och hälso- och sjukvård omfattas av EU:s och medlemsstaternas delade befogenheter. Såsom betonas i konferensförslagen bör denna ändring göras med full hänsyn till subsidiaritetsprincipen och den nyckelroll som lokala, regionala och nationella aktörer spelar i hälsofrågor. |
| --- | --- |

30.

| 31. | (10.6, 12.15) Kommittén instämmer i uppmaningen om öppen tillgång till befintliga behandlingar och om att läkemedel i hela EU ska hålla samma kvalitet, till en skälig lokal kostnad. ReK betonar i detta sammanhang den avgörande roll som gränsöverskridande hälso- och sjukvårdssamarbete spelar. |
| --- | --- |

31.

En starkare ekonomi, social rättvisa och sysselsättning

| 32. | (11.3) Kommittén uttrycker sitt starka stöd för uppmaningen från konferensen om att se över EU:s ram för ekonomisk styrning och den europeiska planeringsterminen för att bättre främja dess viktigaste mål för ekonomisk och finanspolitisk samordning vid sidan av de rättvisa gröna och digitala omställningarna samt social rättvisa. ReK ansluter sig till uppmaningen från konferensen om en starkare roll för de lokala och regionala myndigheterna, som måste genomföras genom en ”uppförandekod” för att säkerställa deras deltagande i den europeiska planeringsterminen, med uppförandekoden för partnerskap i strukturfonderna som förebild. En sådan uppförandekod för den europeiska planeringsterminen skulle förbättra både processens effektivitet och dess demokratiska legitimitet. Dessutom efterlyser ReK en uttrycklig återintegrering av målen för hållbar utveckling i en reformerad europeisk planeringstermin, i syfte att uppnå en platsbaserad hållbar återhämtning. |
| --- | --- |

32.

| 33. | (13, 14) Kommittén ställer sig bakom den starka uppmaningen från konferensen om att säkerställa ett fullständigt genomförande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och dess överordnade mål för 2030 på EU-nivå samt nationell, regional och lokal nivå, samtidigt som befogenhetsfördelningen, subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, de befintliga befogenheterna på nationell, regional och lokal nivå samt arbetsmarknadsparternas självständighet respekteras. ReK ställer sig också bakom förslaget från konferensen om att inkludera ett protokoll om sociala framsteg i fördragen, vilket skulle förutsätta en översyn av artikel 3 i EU-fördraget samt artiklarna 9, 151 och 152/157 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

33.

| 34. | (15) Den demografiska omställningen bör hanteras snabbt och effektivt. ReK betonar vidare farorna för ekonomin, och för demokratin som helhet, av de ökande sociala, ekonomiska, territoriella och digitala klyftorna, som bl.a. leder till kompetensflykt, och framhåller därför behovet av att öka attraktionskraften hos avfolkade regioner med en åldrande befolkning genom investeringar och stöd, särskilt för ungdomar och familjer. Vi understryker också att uppmärksamhet måste ägnas åt de regioner som har obalanser i befolkningen på grund av hög befolkningstäthet, i synnerhet i rand- och öområden, som är mycket sårbara för stora påfrestningar på grund av mänsklig verksamhet och har svårigheter avseende förvaltningen av offentlig infrastruktur. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kommittén understryker de många hänvisningarna i rapporten från konferensen till behovet av ökad sammanhållning, och framhåller sammanhållningens roll som ett övergripande EU-värde och principen om att ”inte orsaka skada för sammanhållningen”, som nyligen lades fram i den åttonde sammanhållningsrapporten. Vi anser att det behövs ett nära samarbete mellan ReK (och dess sammanhållningsallians) och EU-institutionerna för att omsätta principen i praktiken i EU:s framtida beslutsfattande och under den sammanhållningspolitiska programperioden 2021–2027. |
| --- | --- |

35.

| 36. | (12) Vi stöder starkt uppmaningen om att stärka det gränsöverskridande samarbetet för att förbättra sammanhållningen och resiliensen i gränsregionerna, och stöder hänvisningen till förordningen om den europeiska gränsöverskridande mekanismen, som har potential att avsevärt förbättra det gränsöverskridande samarbetet och försörjningsmöjligheterna för de medborgare som bor i gränsregioner. ReK beklagar dock avsaknaden av förslag beträffande de problem som gränsregionerna möter dagligen, och hänvisar till sin resolution ”En vision för Europa: framtiden för det gränsöverskridande samarbetet” från 2021, som innehåller ett antal förslag för att stödja gränsregionerna och förbättra det gränsöverskridande samarbetet i allmänhet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommittén beklagar bristen på förslag avseende de regioner som har allvarliga och permanenta naturbetingade nackdelar, såsom öar (inklusive ögrupper och de yttersta randområdena) eller bergsregioner, som behöver särskilt stöd från EU och en grundlig konsekvensbedömning av de politiska strategierna så att de kan utvecklas på lika villkor med resten av EU:s regioner. |
| --- | --- |

37.

Digital omvandling

| 38. | (4.4, 12.14, 31) Kommittén välkomnar konferensens erkännande av den digitala sammanhållningen som ett komplement till den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen, och rekommenderar att digital sammanhållning integreras i Europeiska unionens politik. Artikel 175 i EUF-fördraget bör ses över i enlighet med detta. ReK framhåller vidare den ständigt aktuella frågan om tillgången till data om den digitala omvandlingen på lokal och regional nivå, och kommer därför att fortsätta att tillsammans med kommissionen utveckla och genomföra ett system för att mäta digital mognad på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

38.

Migration

| 39. | (43.2) Kommittén framhåller den viktiga roll som kommuner och regioner spelar för en framgångsrik integration av migranter och flyktingar, och efterlyser ett större fokus på integrationspolitiken i diskussionerna om migration på EU-nivå. ReK stöder starkt konferensförslaget om att öka EU:s ekonomiska, logistiska och operativa stöd, bl.a. till lokala och regionala myndigheter samt civilsamhällesorganisationer, för att hantera det första mottagandet av migranter och asylsökande, inklusive särskilt stöd för mottagandet av ensamkommande barn, vilket skulle leda till faktisk integration av flyktingar och reguljära migranter i EU eller återsändande av irreguljära migranter. Artikel 79.4 i EUF-fördraget bör ändras i detta avseende för att göra det möjligt att stimulera och stödja inte bara medlemsstaternas verksamhet utan även – med full respekt för subsidiaritetsprincipen – de lokala och regionala myndigheternas verksamhet för att främja integrationen av tredjelandsmedborgare som vistas lagligen på deras territorium, oavsett ursprungsland. |
| --- | --- |

39.

| 40. | (44.2) ReK ställer sig bakom förslaget från konferensen om att se över Dublinsystemet för att garantera solidaritet och rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna, med samordning på europeisk nivå, i syfte att bidra till att minska migrationstrycket på EU-regionerna i frontlinjen. |
| --- | --- |

40.

Utbildning, kultur, ungdomsfrågor och idrott

| 41. | ReK välkomnar konferensförslagen om utbildningens betydelse som ett sätt att främja ett aktivt EU-medborgarskap. I detta sammanhang är kommittén fast besluten att vidareutveckla sitt pilotprojekt om att främja europeiska värden genom utbildning och kultur, inbegripet kartläggning av bästa praxis på lokal och regional nivå i hela EU. Vi värdesätter de konferensförslag som syftar till att samordna nivån på alla olika utbildningsprogram i EU, med godtagande av det nationella, regionala och lokala innehållet. |
| --- | --- |

41.

| 42. | (47.7) Kommittén välkomnar efterlysningen av särskilda insatser för att undvika kompetensflykt från vissa regioner och länder inom EU på grund av otillräckliga möjligheter, särskilt för ungdomar. I detta syfte stöder vi vädjan från konferensen om mer beslutsamma åtgärder för anställningstrygghet, kvalitet på och skälig ersättning för anställningar och praktikplatser, lika tillgång till socialt skydd och möjligheter till ekonomiskt överkomliga bostäder för ungdomar (särskilt från utsatta grupper). Dessa åtgärder bör syfta till att överbrygga de befintliga territoriella klyftorna när det gäller ungdomars möjligheter vad gäller liv och välbefinnande i EU. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ReK välkomnar de många hänvisningarna till forskning och innovation i rapporten från konferensen, och understryker behovet av att överbrygga innovationsklyftan och kombinera platsbaserade innovationsstrategier med territoriella uppdrag, såsom nyligen gjordes med pilotåtgärden för regional innovation. |
| --- | --- |

43.

| 44. | (36.9) Kommittén stöder införandet av en ”ungdomskontroll av lagstiftningen”, som bör bestå av en ungdomsinriktad konsekvensbedömningsmekanism som är tillämplig på EU:s lagstiftning och politik på områden som är relevanta för ungdomar. Mekanismen bör syfta till att bättre beakta långsiktiga intressen och behovet av att ungdomar deltar aktivt i EU:s beslutsfattande, och bör mäta de positiva effekterna av EU:s lagstiftningsförslag på ungdomars liv. Mot denna bakgrund framhåller ReK sitt bidrag till denna strävan genom sitt nätverk av unga folkvalda politiker och det gemensamma utarbetandet av en europeisk stadga om ungdom och demokrati tillsammans med Europeiska ungdomsforumet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | (48.2) ReK välkomnar medborgarnas förväntningar beträffande främjande och skydd av den europeiska mångfalden. Vi ställer oss i detta avseende bakom rekommendationerna från konferensen om att främja flerspråkighet och regionala språk, och understryker att minoritetsspråk och regionala språk, som är många européers modersmål och ett värdefullt kulturarv, förtjänar mer uppmärksamhet och skydd. |
| --- | --- |

45.

EU i världen

| 46. | (25.1, 38.1) Vi välkomnar uppmaningen till EU:s institutioner att fungera som ambassadörer för vår demokratiska modell i andra länder, och betonar att detta i huvudsak är vad ReK har gjort i flera år i sitt samarbete med kandidatländerna, de potentiella kandidatländerna och partnerländerna i EU:s östra och södra grannskap. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Ukrainas återuppbyggnad kommer att vara en av de mest utmanande processerna för EU och dess internationella partner. I detta sammanhang hänvisar ReK till sitt initiativ att inrätta en allians av kommuner och regioner för att återuppbygga Ukraina som sammanför lokala och regionala myndigheter i Europa och Ukraina, i syfte att ge självstyret en central roll i den strategiska planeringen av återuppbyggnaden, ytterligare genomföra decentraliseringsprocessen och flernivåstyret i Ukraina samt förbättra ett gott lokalt och regionalt styre, inklusive genom att underlätta peer-to-peer-samarbete. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europeiska regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, de franska, tjeckiska och svenska ordförandeskapen för Europeiska unionens råd samt Europeiska rådets ordförande. |
| --- | --- |

48.

Bryssel den 30 juni 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COR-2020-00192-00-00-RES-TRA.

1

(2)  COR-2021-01674-00-00-RES-TRA.

2

(3)  COR-2021-06503-00-00-RES-TRA.

3

(4)  De lokala och regionala ledarnas Marseillemanifest: ”Europa börjar i regionerna, städerna och byarna”.

4

(5)  20220509RES29121.pdf (europa.eu).

5

(6)  2022/2648(RSP).

6

(7)  https://cor.europa.eu/sv/news/Pages/Report-of-the-High-Level-Group-on-European-Democracy.aspx.

7

(8)  2022/2705(RSP).

8

(9)  COM(2022) 404 final.

9

(10)  Siffrorna i fetstil och inom parentes i början av vissa punkter motsvarar förslagen och åtgärderna från konferensens plenarförsamling, som ingår i rapporten om det slutliga resultatet av konferensen om Europas framtid av den 9 maj 2022.

10

(11)  https://building-europe-with-local-councillors.europa.eu/index_sv.

11

(12)  https://cor.europa.eu/sv/engage/Pages/Network-of-Regional-and-Local-EU-Councillors.aspx.

12

(13)  COM(2022) 404 final.

13

(14)  Resolution om de lokala och regionala myndigheternas bidrag till konferensen om Europas framtid (COR-2021-06503).

14

---

YTTRANDEN

Regionkommittén

ReK:s 150:e plenarsession, 29.6.2022–30.6.2022

| 30.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/15

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén om EU:s nya strategi för Arktis

(2022/C 375/03)

| Föredragande: | Mirja VEHKAPERÄ (FI–Renew) |
| --- | --- |
| Referensdokument: | JOIN(2021) 27 final |

Föredragande:

Mirja VEHKAPERÄ (FI–Renew)

Referensdokument:

JOIN(2021) 27 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) är mycket positiv till det gemensamma meddelande som kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik lade fram den 13 oktober 2021, och som visar på EU:s långvariga engagemang för utveckling i och samarbete om Arktis. Vi välkomnar de mål, prioriteringar och åtgärder som anges i meddelandet och som syftar till att säkerställa ett fredligt, hållbart och välmående Arktis. Kommittén inser att de utmaningar som Arktis står inför kräver gemensamma insatser på flera nivåer, dvs. på lokal, regional och internationell nivå. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK instämmer i att Arktis är ett strategiskt område av central betydelse för EU när det gäller klimatförändringar, råvaror och geostrategiska frågor. Intresset för Arktis växer, även bland stater utanför den arktiska regionen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén påpekar att den geografiska definitionen av Arktis är oklar. Området norr om norra polcirkeln kan anses vara kärnan i Arktis. Det omfattar Norra ishavet och områden som tillhör åtta stater: Kanada, Finland, Island, Norge, Sverige, Danmark, USA och Ryssland. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Det landområde som behandlas i detta yttrande innefattar områden som ligger direkt söder om norra polcirkeln, vars miljömässiga och socioekonomiska förhållanden och infrastrukturutveckling obestridligen påverkas i hög grad av de arktiska förhållandena. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK vill påpeka att det inte finns ett Arktis. Det handlar snarare om en mycket stor och heterogen region: vissa områden är avlägsna och präglas av extrema naturbetingade förhållanden, en sårbar miljö och en låg befolkningstäthet, medan andra områden är välutvecklade och urbana och har en god kompetensbas, en högutbildad befolkning och en stark innovationskapacitet, såsom de arktiska områdena i EU. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén konstaterar att Arktis är hem för miljontals människor – antalet beror på hur man definierar området. Området norr om norra polcirkeln har omkring 4 miljoner invånare. Där finns flera nationaliteter och mer än 40 olika urbefolkningar. En betydande del av regionens invånare är EU-medborgare. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Arktis omvandling påverkas av miljömässiga, sociala, kulturella, ekonomiska, politiska och säkerhetsrelaterade förändringar som hänger samman. Dessa förändringar är dynamiska, snabba och djupgående och kan i allt högre grad kopplas till regional, europeisk och global utveckling. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén understryker att den militära verksamheten ökade avsevärt i många områden i Arktis även före Rysslands invasion i Ukraina, särskilt i och med förstärkningen av den militära kapaciteten i den ryska delen av Arktis. |
| --- | --- |

8.

Ett säkert, stabilt och fredligt Arktis

| 9. | ReK fördömer med eftertryck den oprovocerade, oberättigade och olagliga militära invasion som Ryssland har inlett i Ukraina och uttrycker sin oro över de geopolitiska förändringar som detta medför för den europeiska säkerhetsordningen och över spridningseffekterna på Arktis. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Inom ramen för det internationella samarbetet måste alla upptänkliga åtgärder vidtas för att säkerställa att Arktis förblir säkert, stabilt och fredligt, och ReK framhåller vikten av att upprätthålla, stödja och främja ett fredligt samarbete i regionen genom en rad befintliga samarbetsstrukturer, framför allt Arktiska rådet som utgör det främsta forumet för Arktisrelaterat samarbete i polarområdet, på såväl mellanfolklig som mellanstatlig nivå. När det gäller stabiliteten måste EU även inse vilken roll och vilken potential de internationella icke-statliga samarbetsramarna på lokal och regional nivå har i fråga om att främja dialog till stöd för stabilitet. Det handlar t.ex. om AMF (forumet för borgmästare i Arktis), NSPA (nätverket för nordliga glesbefolkade områden), NF (nordiska forumet), AEC (arktiska ekonomiska rådet) och UArctic (utbildningsnätverket för Arktis). Dessa lokala och regionala ramar kan tillföra ett betydande mervärde i form av resultat från konkreta projekt och genom att föra samman partner som är mindre begränsade av den politiska utvecklingen på hög nivå. EU:s institutioner uppmanas att ingå partnerskap och samarbeta med dem. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommittén menar att det är viktigt att Barentsrådet och Barents regionråd fortsätter att främja hållbar utveckling i Barentsområdet. EU-samarbetet i Östersjöområdet är också kopplat till paketet för samarbete kring Arktis. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK lyfter fram det bestående värdet av Arktiska rådet och uttrycker återigen sitt stöd för denna institution och dess arbete. Institutionen har ett ansvar gentemot människorna i Arktis, inbegripet urbefolkningarna. De grundläggande principerna om suveränitet och territoriell integritet, som bygger på internationell rätt, ligger sedan länge till grund för Arktiska rådets arbete. Efter Rysslands överträdelse av dessa principer har Arktiska rådets arbete tillfälligt avbrutits. Hur Arktiska rådet ska kunna fortsätta sitt viktiga arbete under rådande omständigheter måste betänkas. Vi påminner om att vi sedan 21 år tillbaka har förespråkat att EU ska ges observatörsstatus i Arktiska rådet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommittén framhåller vikten av att stärka det gränsöverskridande och internationella samarbetet på området civilskydd i Arktis. Det gäller även olika former av krishantering. |
| --- | --- |

13.

Klimatförändringar

| 14. | Vi instämmer i kommissionens bedömning att klimatförändringarna utgör det största hotet mot Arktis. Temperaturhöjningarna, som här sker tre gånger snabbare än i resten av världen, de smältande isarna och den tinande permafrosten får enorma följdverkningar på Europa och hela planeten. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ReK uppmuntrar EU att inta en ledande roll i fråga om klimatåtgärder i Arktis, men understryker att det är viktigt att ta itu med klimatförändringarna och klimatanpassningen i regionen ur ett brett perspektiv, som en del av dess socioekonomiska utveckling. Den långsiktiga klimatpolitiken i Arktis måste vara rättvis i ekonomiskt, socialt och regionalt hänseende, så att genomförandet av den blir effektivt och kan godtas av allmänheten. Detta innebär att de regioner, sektorer och arbetstagare som påverkas mest av förändringarna måste få stöd. |
| --- | --- |

15.

| 16. | ReK framhåller de allvarliga konsekvenser som klimatförändringarna i Arktis kommer att få för kommuner och regioner i hela Europa, t.ex. genom stigande havsnivåer som kommer att göra ett flertal kustområden obeboeliga eller genom förändrade havsströmmar och nederbördsmönster. Att bekämpa klimatförändringarna och skydda miljön i Arktis är en absolut prioritering. EU bör se till att det forskas mer om klimatförändringar i Arktis inom unionen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén framhåller EU:s åtagande att göra Arktis till ett hållbart och välmående område, vilket knyter EU:s engagemang för Arktis tätt samman med EU:s gröna giv och blå ekonomi. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Vi menar att uppmärksamhet måste ägnas åt hur den gröna given och 55 %-paketet kan genomföras med beaktande av särdragen hos de arktiska områdena i EU för att säkerställa likabehandling. Exempelvis måste de särskilda förhållandena för vintersjöfarten i Arktis beaktas i fråga om utsläppshandeln. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ReK anser att all verksamhet i Arktis måste bygga på naturens motståndskraft, klimatskydd och principerna om hållbar utveckling samt respekt för rättigheterna för alla människor som lever i regionen. Ekonomiska intressen och hållbar ekonomisk verksamhet kan hanteras ur detta perspektiv, i enlighet med riktlinjerna för ansvarsfulla investeringar i Arktis i det arktiska investeringsprotokollet. |
| --- | --- |

19.

Invånarna i Arktis

| 20. | Kommittén instämmer till fullo med kommissionen i att Arktis invånare är nyckeln till hållbar utveckling och resilienta samhällen, och betonar de demografiska utmaningarna och att en hållbar väg framåt kräver en dialog där alla kan delta och meningsfullt deltagande i beslutsfattandet på alla nivåer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Vi lyfter fram den roll som de arktiska städerna spelar, som nyckelaktörer i utvecklingen och anpassningen till de föränderliga förhållandena. Investeringar i hållbar stadsinfrastruktur, transporter, digitalisering, avfallshantering, cirkulär ekonomi och energieffektiva lösningar, å ena sidan, och sociala investeringar på områden såsom utbildning och hälsa, å andra sidan, bidrar till att skapa en attraktiv livsmiljö med hög standard, nya verksamheter osv. Städerna är också viktiga för att Arktis ska förbli livskraftigt, konkurrenskraftigt och bebott, och ett bebott Arktis stärker säkerheten. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ReK uppmanar därför kommissionen att stödja samt upprätta partnerskap och bedriva ett nära samarbete med arktiska städer, särskilt genom AMF, som samlar företrädare för lokala myndigheter från åtta arktiska EU-länder och tredjeländer, i fråga om vissa specifika projekt och områden, såsom klimatneutralitet och energieffektivitet, stadsplanering, inkluderande samhällen, arbetstillfällen, färdigheter och initiativ för att locka talanger samt hälsosamma och smarta städer. AMF är ett instrument för mjuk diplomati, som bör få observatörsstatus i Arktiska rådet för att kunna företräda alla arktiska samhällen, inbegripet urbefolkningarna. Vi anser att AMF bör bli en partner till EU-institutionerna i dialogen och beslutsfattandet på flera nivåer kring Arktis framtid, och uppmanar kommissionen att fundera ut konkreta sätt att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén föreslår att kommissionen tillsammans med AMF utformar en agenda för städer i Arktis för hållbara, välmående, attraktiva och livskraftiga arktiska städer som är rustade för framtiden, och anslår tillräckligt med resurser för genomförandet av denna agenda. Kommissionen skulle också kunna utarbeta en handlingsplan för att framföra konkreta idéer om hur AMF skulle kunna involveras ytterligare i arbetet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | ReK påpekar att det krävs en smart och modern landsbygdspolitik och samarbete mellan städer och landsbygdsområden i Arktis för att hejda resursflödet från den arktiska landsbygden samt för att stärka kompetensutvecklingen och förbättra levnadsvillkoren där. |
| --- | --- |

24.

| 25. | De arktiska kulturella och kreativa näringarna har, liksom turistnäringen, internationell tillväxtpotential och de bidrar till att skapa arbetstillfällen och till att göra regionen mer attraktiv, t.ex. för kvinnor och ungdomar. EU:s stöd för utvecklingen av denna sektor är av största vikt. Det är värt att notera att städerna Umeå (Sverige, 2014), Bodø (Norge, 2024) och Uleåborg (Finland, 2026) utsetts till europeiska kulturhuvudstäder. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén betonar hur viktigt det är att främja en dialog bland ungdomar och att involvera dem i utformningen och genomförandet av EU:s strategi. Kommissionen uppmanas att investera i ungdomar, utbildning, studentmobilitet och utbytesprogram, inbegripet virtuella utbyten. Kommissionen uppmanas också att aktivt främja de arktiska områdena i EU i samband med DiscoverEU-programmet, eftersom avlägsna och mindre befolkade regioner ofta förbises i detta sammanhang. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Mot bakgrund av FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter måste EU-institutionerna förhandla med urbefolkningarna i regionen, inom ramen för deras egna representationsorgan, om alla eventuella åtgärder som kan påverka dem. I detta sammanhang bör EU stödja målet att inrätta en delegation som företräder samerna i Bryssel, på initiativ av Samerådet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kommittén ser det som nödvändigt att man ökar medvetenheten och kunskapen inom kommissionen och andra institutioner beträffande alla de arktiska urbefolkningarnas särskilda status och behov. |
| --- | --- |

28.

En hållbar och resilient ekonomisk modell för Arktis

| 29. | Vi menar att uppmärksamhet måste ägnas åt hur den gröna given och 55 %-paketet kan genomföras med beaktande av särdragen hos de arktiska områdena i EU för att säkerställa likabehandling. Hänsyn måste tas till de särskilda naturliga förhållandena i Arktis. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK understryker att den hållbara utvecklingen i Arktis måste bygga på regionens territoriella styrkor och på långsiktig gemensam planering. Potentialen för grön tillväxt i de arktiska områdena i EU måste främjas, med utgångspunkt i en platsbaserad strategi, befolkningens, kommunernas och regionernas unika kunskap och naturresurserna. Flernivåstyrning, dialog och ömsesidig respekt är byggstenar i arbetet med att få till stånd en hållbar användning av resurser och skapa nya företag som säkerställer arbetstillfällen och värdeskapande. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommittén konstaterar att Arktis kan förse Europa med kunskap, produkter, resurser och energi som är avgörande för att EU:s klimatmål ska kunna uppnås. Energiproduktion, turism, gruvdrift, skogsbruk, bioekonomi och fiske är några av de stora industrier i EU som drar nytta av Arktis naturresurser. Regionens starka IKT-kapacitet är ett stöd för omställningen. Vi uppmanar EU att stödja dessa industriers omställning till hållbara sektorer. Smart specialisering kan bidra med en ram för att omvandla sårbarheter till möjligheter. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kommittén betonar att en hållbar utveckling av Arktis i första hand måste gynna lokalsamhällena. Vi inser vikten av EU:s tillgång till råvaror av avgörande betydelse som är nödvändiga för den gröna omställningen, men påpekar att utvinningen av dem skulle få betydande konsekvenser för de arktiska staternas ekonomier, miljö och invånare. |
| --- | --- |

32.

| 33. | De nordliga regionerna i Sverige, Finland och Norge, som till mer än 70 % är täckta av skog, hör till de mest skogstäta regionerna i Europa och till världens största exportörer av skogsbruksprodukter. Skogssektorn i Arktis påverkar livet för invånarna i området på många olika sätt: den är en källa både till välstånd och affärsverksamhet och till fritidsaktiviteter och friluftsliv. Skogarna spelar också en avgörande roll i att begränsa klimatförändringarna och EU:s nya skogsstrategi för 2030 bör vara den vägledande principen när det gäller att höja skogarnas kvantitet och kvalitet i EU. Det krävs dock stöd och investeringar i de skogstäta regionerna i norr för att främja en biobaserad ekonomi och ett grönt, modernt och hållbart skogsbruk, med respekt för regionala särdrag. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Vi anser att man i Arktis aktivt bör främja affärsverksamhet som bidrar till framtidens arbetstillfällen. Enligt en uppskattning som offentliggjordes i början av 2022 kommer den arktiska regionen i EU att ha en investeringspotential på omkring 150 miljarder euro fram till 2030. Detta är till stor del kopplat till genomförandet av den gröna omställningen. Tonvikten ligger på investeringar i koldioxidneutralt stål, batteritillverkning och mineralutvinning. Inom energisektorn ligger fokus på vindkraftsproduktion. |
| --- | --- |

34.

| 35. | ReK understryker att energiomställningen är avgörande för kampen mot klimatförändringarna, och att det behövs nya sätt att producera och konsumera energi. EU måste inrikta sina ansträngningar på att modernisera den arktiska energisektorn för att minska beroendet av fossila bränslen och stärka EU:s oberoende på energiområdet. Importerad energi från fossila källor gör regionen sårbar för geopolitik och globala marknader. Den kortsiktiga lösningen för EU när det gäller att bli oberoende på energiområdet finns i norr. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommittén betonar att det i Arktis, med tanke på energiproduktionen, de energiintensiva industrierna och de svåra förhållandena för hållbara transporter och hållbar infrastruktur, är viktigt att säkerställa en energiomställning och en energianpassning som är rättvis mot regionens befolkning och industrier. Investeringarna bör omfatta förnybar energi, energiteknik och framtida energilösningar, såsom förnybar vätgas och batterikluster, decentraliserad energiproduktion, värmeåtervinning och digitalisering av energisektorn. |
| --- | --- |

36.

| 37. | ReK påpekar att den allt större efterfrågan på råvaror som följer av elektrifieringen av samhället kommer att ställa krav på hållbar gruvdrift och bearbetning i Arktis. Den arktiska regionen har en enorm reserv av sällsynta jordartsmetaller, vilket skulle kunna hjälpa EU att minska sitt beroende av Kina, som för närvarande producerar 90 % av dessa metaller. EU bör se till att Arktis spelar en nyckelroll i den europeiska råvarualliansen och bör samtidigt skydda Arktis natur, trots EU:s intressen i fråga om gruvdrifts- och råvarumöjligheter. De europeiska aktörerna i Arktis är världsledande i fråga om kompetens inom hållbar industri och bearbetning längs hela värdekedjan. Arktiska rådet bör beakta detta. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Vi framhåller behovet av att inrikta EU-medel på att stödja och säkra hållbara investeringar i Arktis och hitta en balans mellan ansvarsfull utveckling av naturresurser och miljöskydd, i syfte att frigöra den fulla potentialen och omvandlingskapaciteten i Arktis, som en drivkraft för EU:s gröna, blå och digitala omställningar. |
| --- | --- |

38.

Utbildning och forskning

| 39. | Forskning som håller hög standard och tillgång till utbildning är viktiga förutsättningar för Arktis livskraft och attraktionskraft. En av de största utmaningarna för den arktiska regionen är kompetensflykt, antingen i form av att utbildade människor lämnar området eller i form av att människor lämnar området för att utbilda sig och inte flyttar tillbaka efteråt. Kommittén uppmanar lokala och regionala myndigheter att samarbeta och utbyta bästa praxis kring hur man ska hantera denna utmaning. |
| --- | --- |

39.

| 40. | ReK framhäver behovet av att göra regionala utbildnings- och forskningsinstitutioner och deras nätverk delaktiga i utformningen av den arktiska forskningspolitiken. Inte bara polarforskning utan all forskningsverksamhet som bidrar till hållbar utveckling och som är till gagn för människorna i Arktis bör betraktas som arktisk forskning. Upprättandet av det arktiska innovationsekosystemet, på grundval av strategier för smart specialisering, bör bidra till den regionala utvecklingen i den arktiska regionen i EU och till ytterligare innovations- och samarbetsmöjligheter. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Vi uppmanar till att man ställer tillräckligt med resurser till förfogande för att uppnå målen. Arktis bör vara ett övergripande tema för olika finansieringsprogram och synergier mellan program bör främjas. Till de relevanta instrumenten hör, utöver Horisont Europa och Erasmus+, instrument som har en regional bas, såsom de europeiska struktur- och investeringsfonderna och programmen för territoriellt samarbete. |
| --- | --- |

41.

Konnektivitet

| 42. | ReK menar att den gröna industriella omställningen måste åtföljas av en snabb utveckling av miljövänliga transportsätt, där övergången från transportsätt som drivs med fossila bränslen till sådana som drivs med t.ex. el och vätgas subventioneras. Vi vill påpeka att luftfartssäkerheten också är av avgörande betydelse i Arktis. Eldrivna luftfartyg är ett hållbart alternativ. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kommittén välkomnar utvidgningen av TEN-T-korridoren i den arktiska delen av EU och framhåller vikten av att stärka transportförbindelserna, i både nord-sydlig och öst-västlig riktning, i syfte att knyta samman de regioner som är anslutna till EU:s transportnät i norra Norge, Sverige och Finland och möjliggöra förbindelser med Norra ishavet. I TEN-T-förordningarna måste större hänsyn tas till Arktis särdrag, såsom de långa avstånden, vintersjöfarten och den låga befolkningstätheten, i syfte att stödja utvecklingen av strategiskt viktiga transportknutpunkter i Arktis. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Investeringar i infrastruktur och transporter i Arktis inverkar på regionen som helhet och bidrar till dess verksamhetsförhållanden och konkurrenskraft, bland annat när det gäller social utveckling, industri och försörjningstrygghet, sett ur ett europeiskt perspektiv. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Kommittén är oroad över tredjeländers ökade intresse för regionen, såsom Kinas växande intresse för ägande av kritisk infrastruktur, anläggande av undervattenskablar och global sjöfart. Kommittén anser att det är av yttersta vikt att EU spelar sin roll som investerare i Arktis, i syfte att undvika att tredje part genomför storskaliga projekt i regionen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | ReK betonar att EU:s åtagande att ta itu med den digitala obalansen i de arktiska områdena är av stor vikt. För att den femte och sjätte generationens mobilteknologi med hög hastighet ska kunna tas i bruk på bred front i Arktis krävs det att EU investerar i att stärka stamnätsanslutningar och satellitteknik i Finland, Sverige och Norge. Den låga latens som behövs för t.ex. säkerhets- och telemedicinlösningar kräver effektiva stamnätsanslutningar i Arktis. Tryggandet av säkerheten och den internationella konkurrenskraften i Europas arktiska randområden och stärkandet av digitaliseringen går hand i hand. Markbundna lösningar skulle också kunna fungera, vilket innebär att det är viktigt att hitta ett sätt att kombinera lämpliga tekniker som kan sörja för en stabil och tillförlitlig konnektivitet till en låg kostnad. När det gäller utvecklingen av nya digitala möjligheter och tjänster är samråd med olika grupper avgörande för att se till att de nya lösningarna tillgodoser användarnas behov. Dessutom spelar konnektiviteten en viktig roll i att främja säkerhet och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

46.

Mer av EU i Arktis, mer av Arktis i EU

| 47. | Kommittén uppmuntrar kommissionen att gå vidare med sitt förslag om att inrätta en enda kontaktpunkt för att samla verktyg och medel för Arktis utveckling. |
| --- | --- |

47.

| 48. | ReK uppmanar det nuvarande rådsordförandeskapet och kommande rådsordförandeskap att se till att frågor som rör Arktis står högt på EU:s dagordning. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att avsätta tillräckligt med resurser för genomförandet av EU:s politik för Arktis. Kommittén konstaterar att samordningen och samarbetet inom EU vad gäller frågor som rör Arktis behöver stärkas på alla beslutsnivåer och att de lokala och regionala myndigheternas fulla deltagande i flernivåstyrningen, i genomförandet av EU:s strategi och i EU:s finansieringsinstrument måste säkerställas. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas också att anordna Arctic Stakeholder Forum (forumet för berörda parter i Arktis) och Indigenous Peoples’ Dialogue (dialogen med Arktis urbefolkningar) i partnerskap med regionala och lokala aktörer, och att i framtiden lägga större vikt vid att ge ungdomar möjlighet att säga sin mening. För att säkerställa kontinuiteten i dialogen uppmuntrar kommittén företrädare för EU:s institutioner att i ökad utsträckning delta i evenemang och möten som rör politiken för Arktis i regionen. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Rek uppmanar kommissionen att överväga att inrätta en rådgivande grupp med uppgift att övervaka genomförandet av EU:s politik för Arktis. Denna grupp skulle föra samman viktiga berörda parter, däribland regionala och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kommittén uppmärksammar att EU:s nya politik för Arktis offentliggjorts i samband med att EU:s nya programperiod 2021–2027 inletts, vilket gör att det finns goda möjligheter att genomföra politiken på ett framgångsrikt sätt. Vi gläder oss åt att det finns olika finansieringsinstrument, särskilt inom Eruf och programmen för europeiskt territoriellt samarbete, men beklagar att små organisationer ofta saknar den administrativa och finansiella kapacitet som krävs för att kunna dra full nytta av dessa instrument. EU:s finansieringsinstrument för Arktis bör anpassas till regionens särskilda territoriella behov och kapacitet, vilket inbegriper urbefolkningarnas behov. |
| --- | --- |

52.

| 53. | ReK konstaterar att EU:s sammanhållningspolitiska program och i synnerhet de gränsöverskridande Interregprogrammen utgör en viktig ram för direkta personkontakter över gränserna, med tanke på Arktis särdrag. Det bör dock skapas fler möjligheter att engagera partner från länder i Arktis som står utanför EU, i syfte att främja samarbete i hela polarområdet samt rörlighet och samarbete mellan områden i norr. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Slutligen konstaterar kommittén att Arktis kommer att fortsätta att vara strategiskt viktigt för EU under de kommande årtiondena och att EU måste fortsätta att driva sitt arbete framåt, med hjälp av ökat multilateralt samarbete och flernivåstyrning som inkluderar Arktis befolkning, i syfte att övervinna de utmaningar som Arktis geopolitiska läge, naturmiljö och särskilda socioekonomiska förhållanden innebär och att utnyttja regionens fulla potential när det gäller de gröna, blå och digitala omställningarna. |
| --- | --- |

54.

Bryssel den 29 juni 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 30.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/21

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Strategi för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv (2021–2030)

(2022/C 375/04)

| Föredragande: | János Ádám KARÁCSONY (HU–ECR), vice ordförande, distriktsfullmäktige, Pest |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: EU:s strategi för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv (2021–2030)
  COM(2021) 615 final |

Föredragande:

János Ádám KARÁCSONY (HU–ECR), vice ordförande, distriktsfullmäktige, Pest

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: EU:s strategi för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv (2021–2030)

COM(2021) 615 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar meddelandet om EU:s strategi för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv (2021–2030), och håller med kommissionen om att kampen mot antisemitism utgör en komplex utmaning, eftersom antisemitismen är ett hot mot de grundläggande europeiska värdena. Som aktivt involverad skulle kommittén kunna bidra till denna strategi för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv, som kommissionen lagt fram, genom att se till att de lokala och regionala myndigheterna är delaktiga i genomförandet. Ett EU utan antisemitism måste vara det gemensamma målet för alla lokala och regionala myndigheter i EU. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK bekymras över resultaten av den andra undersökningen om diskriminering av och hatbrott mot judar i EU – ”Erfarenheter av och uppfattningar om antisemitism” – som genomfördes av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) 2018, och som bekräftade att nio av tio judar upplever att antisemitismen har ökat i deras land och att 85 % av den judiska befolkningen ser antisemitism som ett allvarligt problem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén gläder sig åt att kommissionens strategi bygger på ett brett samråd med berörda parter, däribland nationella och regionala myndigheter, judiska gemenskaper och organisationer, oberoende experter och forskare, FRA, internationella organisationer och andra aktörer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vi framhåller att den judiska kulturen är en integrerad del av den europeiska kulturen och att det judiska kulturarvet måste både värnas och främjas i EU:s kommuner och regioner, på ett sätt som får européerna att se och värdesätta det judiska kulturarvet som en viktig del av kulturen och livsstilen i Europa. Det är viktigt att uppmärksamma de mångtusenåriga judiska livstraditionerna och de otaliga viktiga bidragen från människor med judisk tro eller bakgrund till vårt gemensamma samhälle och vår gemensamma kultur. Det är i detta sammanhang av stor vikt att samarbetet mellan regioner och det civila samhället stärks. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK välkomnar att kommissionen på nytt bekräftar sitt starka och otvetydiga engagemang för den globala kampen mot antisemitism. Kommittén instämmer i att alla former av antisemitism samt uppmaningar till hat eller våld är oacceptabla och oförenliga med EU:s och dess medlemsstaters värden och mål. Dessa principer är inte förhandlingsbara. Mot bakgrund av ovanstående är det nödvändigt att alla internationella, nationella, regionala och lokala myndigheter integrerar förebyggande och bekämpning av antisemitism i alla dess former inom alla politikområden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén ser positivt på att kommissionen åtar sig att föra en regelbunden dialog med Europaparlamentet och medlemsstaternas nationella parlament för att uppmuntra till kraftfulla insatser för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv, och vill tillägga att strategin skulle bli ännu mer effektiv om även regionala aktörer bjöds in. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommittén anser att strategins slutsats att alla former av hat undergräver människovärdet och är oförenliga med de värden som EU står för är på sin plats. Samtidigt som strategin är ett välkommet inslag i kommissionens insatser för att bekämpa alla former av hat, diskriminering och rasism menar vi att det är nödvändigt att gå ett steg längre och tillkännage en princip om nolltolerans mot antisemitism. |
| --- | --- |

7.

| 8. | ReK påminner om att EU på grundval av artikel 17 i EUF-fördraget måste ha en öppen, tydlig och regelbunden dialog med kyrkor, religiösa sammanslutningar och konfessionslösa organisationer, och anser att en sådan dialog också bör upprättas av kommittén. |
| --- | --- |

8.

Förebygga och bekämpa alla former av antisemitism

| 9. | Strategins slutsats att de vanligaste uttrycken för antisemitism i dag involverar Israelrelaterad antisemitism är enligt ReK:s bedömning riktig. Detta är den vanligaste formen av antisemitism som judar utsätts för på nätet i Europa (1). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén stöder fullt ut tanken att det bör bli gängse praxis för medlemsstaterna och deras myndigheter att använda sig av den definition av antisemitism som förordas av den internationella alliansen till minne av förintelsen (IHRA) för att lättare kartlägga antisemitiska mönster och olika uttryck för antisemitism. Att en handling erkänns som antisemitisk och kallas för det skapar förtroende för myndigheterna och domstolarna, och det gör människor mer villiga att anmäla brott som motiveras av antisemitism. |
| --- | --- |

10.

| 11. | I enlighet med ovannämnda definition bör följande göras gällande: a) Antisemitiska handlingar bör betraktas som brottsliga när så har fastställts enligt lag (det kan t.ex. handla om förnekande av förintelsen eller spridning av antisemitiskt material). Användning av terminologi som är särskilt ägnad att såra eller skada (holocaust/förintelsen, folkmord, apartheid) kan inte godtas som legitim kritik mot judiska grupper eller mot allmänna mål och beteenden hos den judiska staten. b) Brottsliga handlingar bör betraktas som antisemitiska när de mål som angrips – oavsett om det rör sig om människor eller egendom, t.ex. byggnader, skolor, platser för religionsutövning och begravningsplatser – valts ut på grund av att de är, eller uppfattas vara, judiska eller förknippade med judar. c) Antisemitisk diskriminering och handlingar som består i att förvägra judar möjligheter eller tjänster som är tillgängliga för andra bör lagföras och bestraffas. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Det gläder oss att medlemsstaterna har ställt sig bakom strategin och att de redan har åtagit sig att förebygga och bekämpa antisemitism inom ramen för nationella strategier, liksom att bekämpa andra former av diskriminering, t.ex. rasism och främlingsfientlighet, samt extremism. Ett exempel på detta är ”En jämlikhetsunion: EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025”, som kommittén även har lagt fram ett yttrande (2) om. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ReK ställer sig bakom att det i strategin konstateras att ett ökat deltagande av det civila samhällets organisationer och judiska gemenskaper är avgörande för att strategin ska bli framgångsrik. Det är viktigt att stärka det aktiva samarbetet med dessa enheter och att ge ekonomiskt stöd till deras initiativ genom EU:s befintliga finansieringsprogram, i form av särskilda medel som anslås för genomförandet av dessa mål. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén uppskattar kommissionens avsikt att stödja organisationer och projekt i att bekämpa och registrera alla former av antisemitism genom att finansiera programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden (3), som har en budget på 1,55 miljarder euro, och en rad andra EU-program (4), så att man därmed kan gripa sig an antisemitismens övergripande karaktär genom att ta itu med antijudaism och motarbeta ifrågasättandet av staten Israels legitimitet samt fästa tillräcklig uppmärksamhet vid minnet av förintelsen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | För att bygga upp förtroendet för statliga åtgärder förespråkar ReK att kontaktpunkter utses vid nationella och regionala säkerhetsmyndigheter och att kommunikationskanaler och samordnade åtgärder fastställs, särskilt i händelse av en kris. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Vi ser positivt på kommissionens beslut att formalisera den tillfälliga arbetsgruppen för bekämpning av antisemitism som en permanent struktur för att stödja genomförandet av strategin och hjälpa till att samordna de insatser som medlemsstaterna, företrädare för judiska gemenskaper och andra berörda parter gör. Kommissionen uppmanas att ägna särskild uppmärksamhet åt komplexiteten hos de judiska gemenskaperna i Europa när den utser företrädare till arbetsgruppen, så att alla riktningar och religiösa rörelser representeras i samma utsträckning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén är bekymrad över att 44 % av EU:s unga judar har blivit utsatta för antisemitiska trakasserier (5), och menar att det finns ett mycket akut behov av att med beslutsamhet bekämpa antisemitisk hatpropaganda och antisemitiska hatbrott samt våldsam extremism och terrorism som riktas mot judar. Vi uttrycker djup oro över en enkät som genomförts av FRA om judars erfarenheter av hatbrott i tolv av unionens medlemsstater, enligt vilken 35 % av dem som svarade redan har mötts av uttalanden om att judarna utnyttjar sin offerroll i förintelsen i egna syften (6), medan 53 % av européerna upplever att förnekelse av förintelsen är ett problem i deras land (7). Med detta i åtanke uppmanar kommittén till ett snabbt antagande av kommissionens förslag om att utöka förteckningen över EU-brott till att omfatta hatpropaganda och hatbrott, vilket skulle göra det möjligt att fastställa EU-omfattande minimiregler för definitionen av brott och påföljder. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK instämmer med kommissionen i att både medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna har en särskilt viktig roll att spela i genomförandet av strategin när det gäller att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv. Kommittén åtar sig att lägga mer fokus på frågan om antisemitism i framtiden i syfte att bidra till genomförandet av EU:s strategi för att bekämpa antisemitism och främja utbyte av god praxis. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ReK välkomnar kommissionens strategi för europeisk rättslig utbildning 2021–2024, som syftar till att stödja utbildningsprogram och kapacitetsuppbyggande insatser för yrkesverksamma inom rättsväsendet och de brottsbekämpande myndigheterna kring hantering av antisemitism, bland annat genom det europeiska nätverket för rättslig utbildning (EJTN) och Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol). Medvetandehöjande insatser i fråga om antisemitism och lämpliga utbildningar bör också finnas tillgängliga för lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén understryker att det är särskilt viktigt att jämförbara data vad gäller uttryck för antisemitism sammanställs i medlemsstaterna och att metoden och inrättandet av förfaranden för datainsamling understöds av riktade fonder och program. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Vi håller med kommissionen om att kampen mot antisemitism på nätet förtjänar större uppmärksamhet. Antisemitiska konspirationsmyter, liksom symboler, samlarföremål och litteratur med nazikoppling, och deras spridning på nätet kan leda till radikalisering och, i slutändan, fysiskt våld. De särskilda skyldigheter för aktörer som anges i deras uppförandekoder, rättsakten om digitala tjänster och rättsakten om digitala marknader är därför särskilt viktiga. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ReK betonar hur viktigt det är att ägna mer uppmärksamhet åt hur olagligt innehåll ska hanteras på sociala medieplattformar. Brottsbekämpande myndigheter, rättsväsendet och civilrättsliga förfaranden spelar en avgörande roll i detta sammanhang. Uttalanden som görs på nätet eller på sociala medier och som utgör ett brott bör få konsekventa påföljder. Enligt kommittén måste EU-lagstiftningen och den nationella lagstiftningen därför stärkas på detta område. Medlemsstaterna uppmanas således att snabbt och fullt ut införliva och genomföra rådets rambeslut om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet (8). |
| --- | --- |

22.

Skydda och främja judiskt liv i EU

| 23. | Kommittén uppskattar kommissionens beslutsamhet när det gäller att stödja medlemsstaterna och de judiska gemenskaperna i att stärka skyddet av synagogor och gudstjänstlokaler med 24 miljoner euro i finansiering, och noterar att de enhetliga data som samlas in om incidenter skulle kunna hjälpa kommissionen att tillsammans med EU:s underrättelse- och lägescentral undersöka de specifika hoten mot judiska personer, gemenskaper och gudstjänstlokaler, i syfte att bättre förstå, förebygga, skydda och reagera på specifika säkerhetsrisker. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Trots att judarna har funnits länge i Europa känner 68 % av européerna att de ”inte är informerade alls” om judisk historia. (9) Att öka medvetenheten och kunskapen om judisk historia, religion och kultur bland skolungdomar måste prioriteras. Här är kvaliteten på det undervisningsmaterial och de handböcker för lärare som används av särskild betydelse. Det är ytterst viktigt att undanröja sociala fördomar och bidra till att främja ett fullständigt erkännande av att judiskt liv är en del av det europeiska samhället. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén är positiv till att kommissionen framhåller den viktiga roll som idrott och medier spelar när det gäller att främja integration. Utöver initiativ från icke-statliga organisationer kan ett aktivt deltagande av judiska organisationer och stöd genom riktade program vara effektivare i kampen mot antisemitiska stereotyper och missuppfattningar. |
| --- | --- |

25.

| 26. | ReK välkomnar den europeiska ramen för åtgärder för kulturarv (10) (som omfattar en särskild åtgärd för judiska begravningsplatser i Europa), men påpekar samtidigt att det finns många övergivna synagogor och andra övergivna judiska gemenskapsplatser i Europa. Det behövs ytterligare program – utöver regionalt stöd – för att stärka Europas kulturella rötter genom att återställa dessa viktiga platser och skydda dem från vandalisering. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommittén gläder sig åt kommissionens engagemang för utbildning och forskning om judiskt liv, antisemitism och förintelsen, och åt konstaterandet att detta är avgörande för att det ska gå att förstå antisemitismen i dag och förhindra att sådana grymheter någonsin inträffar igen. I vissa medlemsstater har emellertid de program som OSSE (11)/ODIHR (12) och Unesco (13) bedriver en begränsad omfattning och de måste därför stärkas. |
| --- | --- |

27.

Utbildning och forskning om och hågkomst av förintelsen

| 28. | Vi ser med glädje på kommissionens plan att finansiera en EU-omfattande undersökning beträffande antisemitiska fördomar i hela EU, där man också bygger vidare på den erfarenhet som finns i flera medlemsstater (14) samt hos lokala och regionala myndigheter runt om i EU. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Även om utbildning hör till medlemsstaternas befogenheter måste det utbildningsmaterial om judendomen, antisemitism, förintelsen och dagens Israel som används vid de europeiska utbildningsinstitutionerna ses över. Det är viktigt att komma ihåg att sådant material ska vara helt förenligt med Unescos normer för fred, tolerans, samexistens och icke-våld. Dessutom bör EU-medel beviljas för finansiering av läroböcker som uppfyller alla Unescos ovannämnda normer. Lämplig utbildning av lärare på alla utbildningsnivåer med syftet att ta itu med antisemitism och motverka fördomar inom och genom utbildning är av avgörande betydelse (15). Utbyte av bästa praxis mellan verksamma inom utbildning och fortbildning samt olika styrningsnivåer med ansvar för att utforma och genomföra utbildnings- och fortbildningspolitik skulle kunna stärka kampen mot missuppfattningar och stereotyper ytterligare. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK uttrycker sin oro över de återkommande antisemitiska handlingarna i skolorna och de allt större svårigheter som många lärare upplever när det gäller att undervisa om förintelsen. Kommittén instämmer i att lärare, även i mångkulturella klasser, bör ges förutsättningar att ta upp antisemitism, förintelsen, judiskt liv och judisk historia. Kommittén betonar därför vikten av att medlemsstaterna tillhandahåller lärare – särskilt historielärare – och skolrektorer starkare pedagogiskt stöd i deras undervisning om perioden kring andra världskriget och mer allmänt i samband med att de tar upp frågan om antisemitism. ReK påpekar att strukturerade lärarutbyten är av särskild vikt när det gäller att se över och förbättra det undervisningsmaterial som används i medlemsstaterna och regionerna. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Det är välkommet att kommissionen fortsätter att finansiera insatser i medlemsstaterna för att systematiskt bekämpa antisemitism samt understödja judiskt liv på lokal och regional nivå och främja kunskap om hur judar nu lever och tidigare har levt på lokal och regional nivå, liksom utbyten med lokalsamhällen. Sådana insatser bör även stödjas genom EU-program såsom Horisont Europa och programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden. |
| --- | --- |

31.

| 32. | ReK stöder helhjärtat internationella forskningsprojekt om förebyggande av antisemitism, såsom jämförande projekt om behandlingen av antisemitism i skolundervisningen, och efterlyser riktad EU-finansiering för detta. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kommittén framhåller vikten av att hedra minnet av de icke-judiska personer som på ett heroiskt sätt offrade sina liv för att hjälpa judar runt om i Europa under förintelsen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | ReK uppmuntrar till en samordnad och gränsöverskridande utveckling av flerspråkigt utbildningsmaterial om förebyggande av antisemitism och handböcker för lärare som ska vara digitalt och fritt tillgängliga. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Vi anser att det är mycket viktigt att stärka kontrollmekanismerna för finansiering av grupper som under beteckningen ”icke-statlig organisation” understöder antisemitism, främjar BDS (rörelsen för bojkott, desinvesteringar och sanktioner) eller rättfärdigar och uppmuntrar till terrorism. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommittén uppskattar det arbete som gjorts inom EHRI (den europeiska forskningsinfrastrukturen för förintelsen) (16) och bedömer att det är viktigt att framtiden för forskning och utbildning om samt uppmärksammande av förintelsen på transnationell nivå säkras efter det att projektet avslutats 2024. EHRI är det forskningsinitiativ om förintelsen som får mest EU-finansiering i världen. |
| --- | --- |

36.

Främst i den globala kampen mot antisemitism

| 37. | ReK välkomnar att kommissionen ser Israel som en viktig partner för EU i den globala kampen mot antisemitism. Vi uttrycker dessutom vårt fulla stöd för samarbetet med den tillfälliga arbetsgrupp som inrättats av kommissionen och med Europaparlamentets arbetsgrupp mot antisemitism. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Vi understryker vikten av att involvera nationella, regionala och lokala myndigheter samt judiska gemenskaper och det civila samhället för att stärka handlingsplanens legitimitet och för att mer effektivt kunna bekämpa antisemitismen i Europa. Det är också viktigt att utbyta god praxis mellan olika länder och lokala och regionala myndigheter. Detta gäller även de mål och åtgärder som fastställs inom ramen för utbildning, lagstiftning eller forskning och som utarbetas av olika förvaltningsnivåer och av det civila samhället. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Eftersom de lokala och regionala myndigheterna befinner sig i frontlinjen i kampen mot antisemitism och främjandet av judiskt liv bör de ha möjlighet att delta i utbyten, regelbundna samråd och dialoger med EU:s institutioner. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommittén uttrycker sin beredvillighet att, när så är lämpligt, bidra till arbetet i den tillfälliga arbetsgrupp för bekämpning av antisemitism som kommissionen inrättat och sin önskan att bjuda in arbetsgruppens företrädare till relevanta kommittésammanträden. |
| --- | --- |

40.

| 41. | ReK kommer att följa kommissionens uppmaning om att föregå med gott exempel och förbättra representativiteten bland kommitténs personal genom åtgärder som inriktas på rekrytering och urval. |
| --- | --- |

41.

Bryssel den 29 juni 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  79 % av Europas judar känner sig anklagade för något som staten Israel har gjort. 69 % säger att den arabisk-israeliska konflikten inkräktar på trygghetskänslan (andra FRA-undersökningen, 2018: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf).

1

(2)  COR-2020-04617.

2

(3)  C(2021) 2699 final: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/c_2021_2699_f1_commission_implementing_decision_en_v3_p1_1177590.pdf; programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/programmes/cerv.

3

(4)  Programmet Rättsliga frågor, Horisont Europa, Kreativa Europa, Erasmus+, Fonden för inre säkerhet, de sammanhållningspolitiska fonderna, instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen samt instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA).

4

(5)  ”Young Jewish Europeans: perceptions and experiences of antisemitism”, FRA, 2019: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-young-jewish-europeans_en.pdf.

5

(6)  ”Experiences and perceptions of antisemitism – Second survey on discrimination and hate crime against Jews in the EU”, FRA, 2018: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf.

6

(7)  Särskild Eurobarometer 484: ”Perceptions of antisemitism”, 2019: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2220.

7

(8)  Rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008:https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:32008F0913.

8

(9)  Undersökningar – Eurobarometer (europa.eu).

9

(10)  ”En europeisk ram för åtgärder för kulturarvet”.

10

(11)  OSSE: Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa.

11

(12)  ODIHR: OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter.

12

(13)  Unesco: Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur.

13

(14)  Kovács, A., Fischer, G., ”Antisemitic Prejudices in Europe: Survey in 16 European Countries”, Action and Protection League, 2021: European antisemitism survey – APL – Action & Protection League (apleu.org).

14

(15)  ”Addressing Anti-Semitism in Schools: Training Curricula”, en publikation som tagits fram gemensamt av ODIHR och Unesco.

15

(16)  https://www.ehri-project.eu/.

16

---

| 30.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/26

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Utvidgningspaketet 2021

(2022/C 375/05)

| Föredragande: | Anna Magyar (HU–ECR), ledamot, distriktsfullmäktige, Csongrád-Csanád |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – 2021 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik – COM(2021) 644 final
  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Albania 2021 Report – SWD(2021) 289 final
  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Bosnia and Herzegovina 2021 Report – SWD(2021) 291 final/2
  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Kosovo(1) 2021 Report – SWD(2021) 292 final/2
  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Montenegro 2021 Report – SWD(2021) 293 final/2
  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – North Macedonia 2021 Report – SWD(2021) 294 final
  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Serbia 2021 Report – SWD(2021) 288 final
  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Turkey 2021 Report – SWD(2021) 290 final/2 |

Föredragande:

Anna Magyar (HU–ECR), ledamot, distriktsfullmäktige, Csongrád-Csanád

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – 2021 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik – COM(2021) 644 final

Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Albania 2021 Report – SWD(2021) 289 final

Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Bosnia and Herzegovina 2021 Report – SWD(2021) 291 final/2

Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Kosovo(1) 2021 Report – SWD(2021) 292 final/2

Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Montenegro 2021 Report – SWD(2021) 293 final/2

Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – North Macedonia 2021 Report – SWD(2021) 294 final

Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Serbia 2021 Report – SWD(2021) 288 final

Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Turkey 2021 Report – SWD(2021) 290 final/2

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) tar med stort intresse del av 2021 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik från kommissionen, rapporterna om kandidatländerna Albanien, Montenegro, Nordmakedonien, Serbien och Turkiet samt rapporterna om de potentiella kandidatländerna Bosnien och Hercegovina och Kosovo (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommittén påminner om Ukrainas europeiska ambitioner och europeiska val i enlighet med associeringsavtalet. Den 28 februari 2022 utövade Ukrainas president landets rätt att välja sitt öde och lämnade in Ukrainas ansökan om att bli medlem i Europeiska unionen. ReK uppmanar rådet och kommissionen att ytterligare stärka banden och fördjupa partnerskapet för att stödja Ukrainas väg mot Europa, i enlighet med relevanta bestämmelser i fördragen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ReK välkomnar att man vid toppmötet mellan EU och västra Balkan i Brdo i oktober 2021 bekräftade att utvidgningsprocessen för västra Balkan är av ömsesidigt strategiskt intresse och ett gemensamt strategiskt val som bygger på trovärdiga reformer från partnernas sida, rättvisa och stränga villkor samt principen om egna meriter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén noterar Georgiens och Moldaviens formella ansökningar om att ansluta sig till EU och uppmanar rådet och kommissionen att stödja deras strävan att ansluta sig till EU när kriterierna för utvidgning har uppfyllts. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommittén betonar att den stöder en EU-anslutning för alla länder på västra Balkan samt Ukraina, Moldavien och Georgien, förutsatt att de uppfyller alla anslutningskriterier. Vi understryker vikten av att sända positiva signaler till dem i syfte att främja deras engagemang i den beklagligt långa processen för att bli EU-medlemmar. Avsaknaden av ett verkligt och trovärdigt EU-perspektiv skulle leda till frustration i partnerländerna och riskerar att leda till att tredjeländer får större inflytande i regionen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK upprepar att en reform av den offentliga förvaltningen i länderna på västra Balkan inte kan genomföras utan god samhällsstyrning på lokal nivå, och uppmanar kommissionen att i sina åtgärder och instrument för att stödja reformer av den offentliga förvaltningen införliva mer detaljerade resultatindikatorer för de lokala och regionala myndigheternas deltagande i den övergripande reformprocessen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommittén påminner om att 70 % av EU:s regelverk genomförs på lokal och regional nivå. Vi uppmuntrar till att undersöka och tillämpa bästa praxis i samarbetet med och deltagandet av de lokala och regionala myndigheterna i utvidgningsrelaterade frågor, eftersom de är strategiska partner i processen och nyckelaktörer när det gäller att göra utvidgningen till en framgång för medborgarna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommissionen uppmanas att på bästa sätt utnyttja Taiex och partnersamverkan för att bidra till institutionell utveckling och kapacitetsuppbyggnad på lokal nivå i utvidgningsländerna. Vi välkomnar att Taiex utvidgas till att omfatta lokala myndigheter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | ReK välkomnar att den övergripande reformbalansen var positiv i alla länder på västra Balkan, vilket möjliggör ytterligare framsteg, och uppmanar alla berörda länder att visa att de anammar EU:s värden och normer. Vi understryker att kandidatländer och potentiella kandidatländer förväntas gradvis anpassa sin politik gentemot tredjeländer till EU:s politik. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Alla berörda parter uppmanas att engagera sig på ett konstruktivt sätt så att anslutningsförhandlingar med Albanien och Nordmakedonien kan inledas efter det att rådet godkänt deras förhandlingsramar, och detta utan dröjsmål. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommittén välkomnar att den politiska styrningen bekräftades i den förbättrade utvidgningsmetoden och att politiska mellanstatliga konferenser därmed ägde rum regelbundet, vilket möjliggjorde dialog på hög nivå. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Vi noterar med oro att den allt långsammare utvidgningsprocessen leder till en ovälkommen utveckling i utvidgningsländerna, nämligen förlust av medborgarnas förtroende, fortsatt utvandring och minskad vilja till viktiga politiska reformer samt ytterligare utsatthet för inflytande från tredje parter som ständigt strävar efter att utöka sitt inflytande på västra Balkan, däribland Ryssland och Kina. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ReK välkomnar ikraftträdandet av IPA III-förordningen, som tillhandahåller medel för grundläggande och hållbara reformer i mottagarländerna. EU är den största givaren på västra Balkan och därmed regionens viktigaste partner. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén stöder genomförandet av kommissionens ekonomiska plan och investeringsplan för västra Balkan, som kan ge ett viktigt bidrag till den gröna omställningen, digitaliseringen, transport- och energiinfrastrukturen, den sociala utvecklingen och den regionala utvecklingen. ReK påminner i detta avseende om vikten av en stärkt rättsstat, korruptionsbekämpning, transparens och god samhällsstyrning, och av att fullt ut genomföra den gröna agendan för västra Balkan. Vi påminner om att de lokala och regionala myndigheterna spelar en viktig roll i detta sammanhang och därför bör vara delaktiga i genomförandefasen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ReK uppmanar kommissionen att i samarbete med de lokala myndigheterna i mottagarländerna på bästa sätt använda sig av IPA III- och Ipard-medlen. Vi upprepar fördelarna med Leadermodellen eftersom landsbygdsutveckling i mycket hög grad bidrar till ekonomisk utveckling och sunda demografiska strukturer. |
| --- | --- |

15.

| 16. | ReK efterlyser nära samarbete mellan lokala och regionala myndigheter, det civila samhället och expertpaneler när det gäller att skydda naturen och den biologiska mångfalden på västra Balkan och stegvis ersätta kolkraftverk med förnybar energi, med beaktande av lokalsamhällenas synpunkter och stöd till kampen mot klimatförändringarna och för en grön och rättvis omställning i regionen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | ReK välkomnar ikraftträdandet av ”roaming som hemma”-systemet på västra Balkan den 1 juli 2021, och understryker att ytterligare förhandlingar bör följa i syfte att även minska roamingavgifterna mellan EU och västra Balkan. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Vi betonar att agendan för ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen på västra Balkan inte kan fullföljas utan att man utnyttjar potentialen för lokal ekonomisk utveckling och förbättrar företagsklimatet i lokalsamhällena. ReK stöder initiativ för att inleda mer strukturerade dialoger med kommuner och nätverk av kommuner i regionerna genom regelbundna samråd även utanför Utvidgningsdagen och diskussionerna i de berörda arbetsgrupperna. Kommittén understryker i detta avseende vikten av personliga möten för att utforska alla möjligheter och bygga vidare på direkta kontakter för gemensamma projekt. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ReK välkomnar EU:s omfattande stöd till regeringarna på västra Balkan för att ta itu med de utmaningar som covid-19-pandemin medför och för att effektivt bemöta akuta hälsobehov och socioekonomiska behov. Eftersom de lokala och regionala myndigheterna har en central roll i hanteringen av pandemin uppmanar kommittén utvidgningsländerna, tillsammans med kommissionen, att göra dem delaktiga i den effektiva samordningen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ReK framhåller EU-medlens roll i att motverka negativa demografiska tendenser i de flesta utvidgningsländerna och betonar behovet av att hantera sociala utmaningar i programplaneringen för dessa medel. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Vi betonar behovet av effektivare kommunikation, även på lokal nivå, för att lyfta fram de fördelar som EU-integrationen erbjuder och motverka desinformation. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ReK betonar betydelsen av den ekonomiska planen och investeringsplanen samt IPA-medlen när det gäller att stödja sektorer som är relevanta på lokal nivå, såsom turism. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén upprepar att rättsstatsprincipen och fungerande demokratiska institutioner är de icke-förhandlingsbara grundvalarna för hur EU:s medlemsstater fungerar och viktiga områden mot vilka EU bedömer kandidatländernas framsteg på vägen mot medlemskap, och uttrycker oro över de begränsade framstegen och de många utmaningarna på detta område, den fortsatta förekomsten av vissa inslag av statskapning (”state capture”), de otillräckliga resultaten i kampen mot organiserad brottslighet och korruption, de begränsade framstegen när det gäller reform av rättsväsendet och de rapporterade övergreppen mot vissa mediekanaler i några utvidgningsländer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | En gynnsam miljö för oberoende mediers och ett aktivt, starkt civilt samhälles utveckling och verksamhet är en förutsättning för att de komplexa reformerna i processen för anslutning till unionen ska vara hållbara och oåterkalleliga, samt en grund för den lokala demokratins utveckling. ReK efterlyser en förstärkt övervakning av de demokratiska processerna och mediefriheten, även i förhållande till covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

24.

| 25. | De lokala och regionala myndigheterna har, på grund av sin närhet till allmänheten, en nyckelroll att spela när det gäller att främja och värna europeiska värden och skydda de grundläggande rättigheterna och alla minoriteter, och de kan vara viktiga partner och ledare när det gäller att ta itu med rasism och hatpropaganda, bekämpa diskriminering, främja jämställdhet, skydda utsatta grupper och minoriteter samt främja den sociala sammanhållningen. I detta avseende är skyddet av nationella minoriteters rättigheter av yttersta vikt. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén är övertygad om att de lokala och regionala myndigheterna, med tanke på deras särskilda roll som lokala beslutsfattare och leverantörer av offentliga tjänster, kan spela en större roll när det gäller att avhjälpa vissa brister i fråga om rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna, men också när det gäller att stärka en öppen och ansvarsfull styrning av den lokala politiken och förbättra skyddet av utsatta gruppers rättigheter. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Vi uppmanar kommissionen att i större utsträckning underlätta utbytet av bästa praxis mellan de lokala och regionala myndigheterna beträffande sätt att i högre grad involvera medborgarna i utarbetandet av lokala budgetar och lokal politik genom åtgärder såsom deltagarbaserad budgetering, och erbjuder vårt fulla stöd i detta avseende. |
| --- | --- |

27.

Landsspecifika iakttagelser

| 28. | Kommittén stöder helhjärtat inledandet av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien efter det att rådet har godkänt deras förhandlingsramar, och detta så snart som möjligt, för att visa politiskt stöd för utvidgningsprocessen, återställa dess trovärdighet och bekräfta löftet om fullvärdigt medlemskap. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ReK påminner om att framsteg i den EU-stödda dialogen mellan Belgrad och Pristina är ett krav på vägen mot anslutning. De berörda parterna uppmanas att göra snabba framsteg i normaliseringsprocessen, genomföra tidigare avtal och gå vidare med det rättsligt bindande övergripande avtalet. |
| --- | --- |

29.

SERBIEN

| 30. | Kommittén noterar de övergripande framsteg som hittills gjorts i anslutningsförhandlingarna med Serbien, och efterlyser påskyndade och fördjupade reformer i fråga om rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter (inklusive rättsväsendets oberoende), kampen mot korruption, mediefrihet, den nationella hanteringen av krigsförbrytelser och kampen mot organiserad brottslighet samt framsteg i normaliseringen inom ramen för dialogen mellan Belgrad och Pristina, i enlighet med förhandlingsramen, vilket kommer att vara avgörande för takten i anslutningsförhandlingarna överlag. |
| --- | --- |

30.

| 31. | ReK välkomnar öppnandet av kluster 4, vilket ger nya impulser till integrationen av alla utvidgningsländer, stärker anslutningsprocessens trovärdighet och omsätter den förbättrade metoden i praktiken. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Vi välkomnar de framsteg som gjorts med den konstitutionella reformen, som stärker rättsväsendets oberoende, och uppmanar Serbien att anta alla lagar och all lagstiftning som krävs för att genomföra reformerna i praktiken. Kommissionen uppmanas att övervaka de pågående reformerna och lämna en noggrann redogörelse i sin nästa landsrapport. |
| --- | --- |

32.

| 33. | De serbiska myndigheterna på alla styresnivåer uppmanas att beslutsamt engagera sig för och främja EU:s värden och att på ett otvetydigt sätt informera om landets strävan efter EU-integration och om förbindelserna med EU som Serbiens viktigaste politiska och ekonomiska partner. |
| --- | --- |

33.

| 34. | ReK förväntar sig att engagemanget för reformer upprätthålls i Serbien, vilket skulle kunna leda till att ytterligare kapitel öppnas inom kort. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Serbien uppmanas att agera mer beslutsamt för att förbättra förutsättningarna för yttrandefrihet och oberoende mediers arbete samt göra framsteg i kampen mot korruption. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommittén välkomnar Serbiens åtagande att aktivt främja regionalt samarbete, och uppmuntrar Serbien att fortsätta sina insatser för att stärka goda grannförbindelser och gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

36.

| 37. | ReK välkomnar Serbiens beslut att ställa sig bakom FN:s generalförsamlings resolution om kränkningen av Ukrainas territoriella integritet som svar på Rysslands oberättigade och oprovocerade militära aggression. Vi uppmanar Serbien att fullt ut anpassa sig till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, inbegripet alla omgångar av sanktioner mot Belarus och Ryska federationen, så att Serbien upprepar sitt stöd för EU:s principer och värden samt sitt åtagande att arbeta för fred tillsammans med de europeiska partnerna. |
| --- | --- |

37.

MONTENEGRO

| 38. | Kommittén noterar med oro polariseringen mellan de politiska parterna, som har gjort det svårt att göra framsteg i förhandlingarna. ReK uppmanar den nya regeringen och de politiska partierna att påskynda de reformer som krävs för att avsluta kapitel, särskilt på rättsstatsområdet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Montenegro uppmuntras att bibehålla och eventuellt till och med överträffa sin tidigare framstegsnivå i anslutningsförhandlingarna, med särskilt fokus på att nå de interimistiska riktmärken som fastställs i kapitlen 23 och 24, där framgångarna kommer att vara avgörande för att uppnå framsteg i de övergripande förhandlingarna och det preliminära avslutandet av ytterligare kapitel. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kampen mot korruption och politiskt inflytande i offentliga institutioner måste föras inom ramen för rättsstatsprincipen enligt villkor för öppenhet och ansvarsskyldighet för att den offentliga förvaltningen på alla styresnivåer ska kunna avpolitiseras. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kommittén erkänner Montenegros särskilda insatser och lovvärda resultat när det gäller de allt effektivare polis- och åklagaråtgärderna mot organiserad brottslighet. Montenegro uppmanas dock att skyndsamt ta itu med bristerna i sitt straffrättsliga system, bl.a. det sätt på vilket fall av organiserad brottslighet hanteras i domstolarna. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kommissionen uppmanas att uppmuntra Montenegro att intensifiera sina insatser för att säkerställa en öppen och inkluderande beslutsprocess, med starkare central kontroll av kvaliteten på offentliga samråd med berörda parter. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kommissionen uppmanas att ägna fortsatt uppmärksamhet åt kraven på insyn i de offentliga finanserna, även med tanke på Montenegros externa finansiella sårbarhet. |
| --- | --- |

43.

ALBANIEN

| 44. | Kommittén välkomnar att Albanien bibehöll ett gott fokus på de reformer som krävs på landets väg mot EU, trots utmaningen med att hantera de negativa sociala och ekonomiska konsekvenserna av pandemin. På grundval av landets resultat bör anslutningsförhandlingarna inledas utan dröjsmål efter det att rådet godkänt förhandlingsramen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | ReK välkomnar att framgångsrika och välorganiserade allmänna val hölls den 25 april 2021, på grundval av valreformen i linje med rekommendationerna från OSSE/ODIHR. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Kommittén välkomnar landets anpassningsgrad till den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken på 100 %, som utgör en stark signal om dess engagemang för sin väg mot EU. Albanien har fortsatt att ha en konstruktiv dialog med sina grannländer och bibehållit sitt engagemang i ett antal regionala samarbetsinitiativ, bl.a. som framgångsrik ordförande för OSSE under 2020. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Genomförandet av den övergripande reformen av rättsväsendet har gett sina första resultat i författningsdomstolen och högsta domstolen. Vi välkomnar omprövningsinstitutionernas utökade mandat. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Vi välkomnar att framsteg gjorts när det gäller att stärka kampen mot korruption och i kampen mot organiserad brottslighet, bl.a. genom intensifierat samarbete med EU:s medlemsstater och Europol. Vi vill dock erinra om hur brådskande kampen mot nätverk för narkotikahandel är. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Albanien uppmanas att fortsätta och befästa sin territoriella administrativa reform som ett led i ett bredare program som syftar till att främja decentralisering, stärka det lokala självstyret på skatteområdet och öka kommunernas kapacitet. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Kommittén uppmanar Albanien att snabbt anta och genomföra de ännu inte antagna förordningarna om minoriteters rättigheter, särskilt om självidentifikation och användning av minoritetsspråk i linje med europeiska standarder och med deltagande av alla relevanta intressenter, och öka kapaciteten hos den statliga kommittén för nationella minoriteter. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Vi efterlyser en ytterligare förstärkning av rollen för det albanska rådet för samråd med centrala och lokala myndigheter, som ett gott exempel på institutionaliseringen av de lokala myndigheternas roll i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | ReK välkomnar antagandet av lagen om folkräkning och ser fram emot ett smidigt genomförande av den kommande folkräkningen med fullständig transparens och deltagande av alla relevanta intressenter samt i linje med internationella standarder. |
| --- | --- |

52.

| 53. | ReK rekommenderar att en gemensam rådgivande kommitté inrättas med Albanien. Den albanska regeringen rekommenderas därför att lämna in en begäran om detta och stabiliserings- och associeringsrådet att anta den relaterade förklaringen. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Kommittén uppmanar Albanien att fortsätta de pågående insatserna för att genomföra övergripande jordreformer och befästa äganderätten på ett transparent sätt genom att hålla samråd med alla relevanta intressenter, bl.a. genom att ta itu med fall av förfalskning av dokument och snabbt gå vidare med processen för registrering och kompensation. |
| --- | --- |

54.

NORDMAKEDONIEN

| 55. | Kommittén välkomnar att den övergripande reformbalansen i Nordmakedoniens förberedelser för anslutning till EU är positiv och möjliggör ytterligare framsteg. På grundval av landets resultat bör anslutningsförhandlingarna inledas utan ytterligare dröjsmål, efter det att rådet antagit förhandlingsramen, eftersom bristande framsteg undergräver trovärdigheten i utvidgningspolitiken som helhet. |
| --- | --- |

55.

| 56. | ReK välkomnar att de parlamentariska oppositionspartierna konsekvent har deltagit i det parlamentariska arbetet och i vissa fall har bidragit till att anta viktig EU-relaterad reformlagstiftning. Nordmakedonien uppmanas att intensifiera sitt arbete med att stärka parlamentets roll som ett forum för konstruktiv politisk dialog, i synnerhet om EU-reformagendan. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Kommittén uttrycker sin oro över att sammankopplingen av Nordmakedonien och Albanien i utvidgningsbeslut i rådet är orättvis och inte avspeglar EU:s egen strävan efter att bedöma anslutningsländernas utveckling enskilt. Vi uppmanar de berörda parterna att nå en överenskommelse som gör det möjligt att inleda förhandlingar. ReK stöder till fullo att de första regeringskonferenserna hålls med de två kandidatländerna så snart som möjligt. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Den administrativa och tekniska kapaciteten hos de operativa strukturer som ansvarar för förvaltningen av EU-medel bör förstärkas, på både central och lokal nivå, särskilt på områdena transport, energi och grön omställning. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Vi välkomnar insatserna för regionalt samarbete, som gjort att Nordmakedonien kunnat upprätthålla goda förbindelser med grannländerna och förblivit aktivt i regionala initiativ. ReK påminner om vikten av att uppnå konkreta resultat och att i god tro genomföra Prespa-avtalet med Grekland som ett led i utvidgningsprocessen. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Kommittén välkomnar Nordmakedoniens anpassningsgrad till den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken på 96 % och landets aktiva deltagande i EU:s krishanteringsuppdrag. |
| --- | --- |

60.

BOSNIEN OCH HERCEGOVINA

| 61. | ReK uttrycker sin oro över Bosnien och Hercegovinas begränsade framsteg när det gäller de centrala reformer som krävs för att landet ska få status som kandidatland. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Kommittén bekräftar att Bosnien och Hercegovina har låg beredskap för att uppfylla de skyldigheter som följer av ett EU-medlemskap, och därför avsevärt måste påskynda processen med att anta EU:s regelverk. Vi påminner om att det nationella programmet för att införliva EU:s regelverk ännu inte har antagits. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Kommittén är mycket oroad av Republika Srpskas initiativ för att dra sig ur Bosniens armé, rättsväsende och skattesystem. ReK uttrycker sitt starka stöd för landets territoriella integritet. |
| --- | --- |

63.

| 64. | ReK uppmanar Bosnien och Hercegovina att genomföra domarna från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och Bosnien och Hercegovinas författningsdomstol, och att ändra vallagen så att de tre konstituerande folkgrupperna företräds på ett legitimt sätt i statliga organ och alla medborgare kan väljas till alla organ. |
| --- | --- |

64.

KOSOVO

| 65. | Medlemsstaterna uppmanas att, i linje med kommissionens rekommendationer och Europaparlamentets positiva rekommendationer, som ReK stöder till fullo, bevilja viseringsliberalisering. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Kommittén understryker vikten av att nå ett heltäckande, juridiskt bindande avtal om normalisering av förbindelserna mellan Serbien och Kosovo, så att de båda kan ta sig vidare på sina respektive vägar mot EU. Kommissionen uppmanas att fortsätta att försöka finna lösningar när det gäller inrättandet av en sammanslutning av kommuner med serbisk majoritet i Kosovo. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Kommittén välkomnar antagandet av strategin och handlingsplanen för rättsstatssektorn i augusti 2021, där de viktigaste utmaningarna när det gäller att stärka rättsstatsprincipen fastställs. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Vi erinrar om vikten av lagstiftningsreformer för att säkerställa en tydlig fördelning av befogenheter och medel mellan centrala och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

68.

| 69. | ReK upprepar sin starka förväntan att alla tidigare avtal respekteras och genomförs utan dröjsmål. Båda parter bör också undvika åtgärder som äventyrar stabiliteten och retorik som inte främjar dialogen. |
| --- | --- |

69.

TURKIET

| 70. | Kommittén beklagar Turkiets fortsatta allvarliga demokratiska tillbakagång på grundläggande områden av EU:s regelverk, den betydande försämringen när det gäller främjandet och efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen samt de grundläggande rättigheterna, som hör till Europeiska unionens grundläggande värden. ReK understryker att den nya handlingsplanen för mänskliga rättigheter, även om det i princip är ett välkommet initiativ, inte innehåller några konkreta steg för att komma till rätta med de mest akuta problemen på detta område och att effektiva åtgärder måste vidtas. |
| --- | --- |

70.

| 71. | ReK upprepar sin starka förväntan att alla tidigare avtal respekteras och genomförs utan dröjsmål. Turkiet uppmanas att avstå från förnyade provokationer eller ensidiga handlingar som strider mot internationell rätt och att undvika åtgärder som äventyrar stabiliteten och retorik som inte främjar dialogen. |
| --- | --- |

71.

| 72. | ReK upprepar sin oro över den allmänna försvagningen av effektiva kontroller och motvikter i det politiska systemet och fördömer att valda borgmästare fortsatt tvingas att avgå och ersätts med tjänstemän som utsetts av regeringen samt att andra lokala företrädare gripits. Vi uppmanar Turkiet att, i enlighet med den europeiska konventionen om kommunal självstyrelse och Venedigkommissionens rekommendationer, avstå från åtgärder som undergräver den lokala demokratin och som inverkar negativt på det allmänna demokratiska klimatet på både lokal och regional nivå. Turkiet bör också intensifiera sitt samarbete med Europarådet och dess relevanta organ och institutioner, ta itu med deras viktiga rekommendationer, fullt ut genomföra den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och andra internationella instrument för mänskliga rättigheter i vilka Turkiet är part samt verkställa alla domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i linje med artikel 46 i Europakonventionen. Turkiet uppmanas att åter ansluta sig till Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Kommittén erkänner Turkiets betydande insatser på migrationsområdet när det gäller att ta emot och tillgodose behoven hos mer än 4 miljoner människor. Vi uppmanar Turkiet att säkerställa ett fullständigt och icke-diskriminerande genomförande av uttalandet från EU och Turkiet från 2016, även gentemot Republiken Cypern, inbegripet dess skyldighet att vidta alla nödvändiga åtgärder för att förhindra att nya sjö- och landvägar för irreguljär migration öppnas från Turkiet till EU, och att samarbeta med sina grannländer. ReK efterlyser dessutom ett fullständigt och effektivt genomförande av återtagandeavtalet mellan EU och Turkiet gentemot alla medlemsstater. Samarbete inom rättsliga och inrikes frågor med alla EU-medlemsstater är fortfarande av avgörande betydelse. Kommittén kommer inte att acceptera några försök av tredjeländer att utnyttja migranter i politiskt syfte. |
| --- | --- |

73.

| 74. | ReK efterlyser full respekt för alla EU-medlemsstaters suveränitet. Kommittén fördömer Turkiets unilaterala åtgärder i Varosha och står fast vid sitt engagemang för en övergripande lösning av Cypernfrågan inom ramen för FN och i enlighet med relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd. Turkiet uppmanas att göra ytterligare framsteg mot en normalisering av förbindelserna med Republiken Cypern. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Kommittén noterar det turkiska parlamentets ratificering av Parisavtalet. Det är viktigt att de lokala myndigheterna görs delaktiga i utarbetandet av politik på detta område. ReK välkomnar nedtrappningen i östra Medelhavet efter det att Turkiet avbrutit den olagliga borrningen efter kolväten i Cyperns havsområden, och betonar att detta måste upprätthållas. Turkiet uppmanas att respektera alla EU-medlemsstaters, i synnerhet Greklands och Cyperns, suveränitet över sitt territorialvatten och luftrum. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Vi noterar att vissa framsteg har gjorts när det gäller att påskynda utnyttjandet av IPA II-medel och åtgärda vissa strukturella svagheter, i synnerhet vad gäller resurser, jordbruk och sammanhållning (kluster 5). |
| --- | --- |

76.

| 77. | ReK bekräftar att det ligger i EU:s strategiska intresse att utveckla samarbetsinriktade och ömsesidigt fördelaktiga förbindelser med Turkiet och understryker vikten av att hålla kommunikationskanaler öppna för att lösa meningsskiljaktigheter och lätta på spänningar genom dialog och i enlighet med EU-rätten och internationell rätt. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Kommittén uppmanar Turkiet att fullgöra sina skyldigheter enligt förhandlingsramen, inbegripet ett fullständigt och icke-diskriminerande genomförande av tilläggsprotokollet till associeringsavtalet gentemot alla medlemsstater. ReK upprepar att erkännande av alla medlemsstater är av avgörande betydelse. Kommittén upprepar EU:s uppmaning till Turkiet att gradvis anpassa sig till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och att som en prioriterad fråga vända den alltmer negativa utvecklingen, och påminner om sin ståndpunkt om medlemsstaternas anslutning till internationella organisationer. Vi beklagar att Turkiet fortsätter att röra sig längre bort från EU, och påminner om rådets tidigare slutsats om att Turkiets anslutningsförhandlingar därför faktiskt har stannat av och att man inte kan överväga att öppna eller avsluta några ytterligare kapitel. |
| --- | --- |

78.

De lokala och regionala myndigheternas roll i utvidgningsprocessen

| 79. | ReK betonar den viktiga roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar i EU-anpassningsprocessen och den slutliga tillämpningen av EU:s regler. Samarbetet måste intensifieras mellan den centrala och den lokala nivån i integrationsprocessen, särskilt när det gäller rättslig harmonisering, utvecklingen på området ekonomi och investeringar, reformer av den offentliga förvaltningen, inbegripet utveckling av lokala offentliga tjänster, jordbruk och livsmedelstrygghet, klimatpolitik och grön omställning, offentlig upphandling och socialpolitik. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Kommittén välkomnar lanseringen av den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan som ett viktigt verktyg för att stödja den ekonomiska återhämtningen och utvecklingen i dessa länder. ReK påminner om att den plan som kommissionen lagt fram utgör en tredjedel av västra Balkans BNP och därmed stärker EU:s ställning som största givare. Det är viktigt att de lokala och regionala myndigheterna i god tid och på lämpligt sätt görs delaktiga i genomförandet. |
| --- | --- |

80.

| 81. | ReK välkomnar ikraftträdandet av IPA-förordningen (IPA III), som tillhandahåller 9 miljarder euro av de 30 miljarder euro i investeringar som föreskrivs i den ekonomiska planen och investeringsplanen. Vi välkomnar att betydelsen av den lokala dimensionen och direkta personkontakter erkänns i IPA-förordningen och den tillhörande programplaneringsprocessen. Kommissionen uppmanas att ytterligare undersöka möjligheten att underlätta samarbetet mellan den centrala och den lokala nivån samt det gränsöverskridande samarbetet på lokal nivå, även mellan medlemsstater och mottagarländer, för att få ut så mycket som möjligt av de tillgängliga medlen. |
| --- | --- |

81.

| 82. | ReK understryker vikten av politisk pluralism i demokratiska system, och betonar i detta avseende att avsaknad av politisk pluralism eller undertryckande av ställningstaganden och hot mot förtroendevalda som tillhör oppositionspartier på lokal nivå i vissa utvidgningsländer utgör stora utmaningar för de lokala demokratierna samt hinder på vägen mot EU-medlemskap. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Kommittén uppmanar kommissionen att utveckla praktiska verktyg för att stödja en effektiv kapacitetsuppbyggnad för lokala och regionala myndigheter på västra Balkan, bl.a. genom särskilda tematiska stödprogram och regionala projekt för tekniskt bistånd samt genom fortlöpande utbyte, mentorskap och nätverksarbete. Kommissionen uppmanas också att hänvisa till sådana initiativ i årsrapporterna. |
| --- | --- |

83.

| 84. | ReK välkomnar praxis att skapa ett nätverk av kontaktpunkter för EU-integration i kommunerna, med samordning av EU:s delegationer i utvidgningsländerna. Vi uppmuntrar i detta avseende till utbyte av bästa praxis och dragna lärdomar. |
| --- | --- |

84.

| 85. | De lokala och regionala myndigheterna är avgörande för en framgångsrik integrationsprocess, och därför är reform av och kapacitetsuppbyggnad hos den lokala offentliga förvaltningen av avgörande betydelse för alla utvidgningsländer. I detta sammanhang uppmanar ReK kommissionen att undersöka och eventuellt utvidga stödprogrammet för förbättring av förvaltning och ledning (Sigma) till att omfatta de lokala och regionala förvaltningsnivåerna i utvidgningsländerna. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Kommissionen uppmanas att förbättra indikatorerna för att mäta framstegen i reformerna av den offentliga förvaltningen genom att inkludera de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Vi välkomnar det stöd som kommissionen hittills har gett för att stärka ungdomssamarbetet på västra Balkan, som är mycket viktigt för att bevara och vidareutveckla goda grannförbindelser, bl.a. stöd till initiativ såsom det regionala kontoret för ungdomssamarbete. Vi välkomnar också att IPA-medlen även fortsättningsvis som en prioritering bidrar till ungdomars deltagande. |
| --- | --- |

87.

| 88. | ReK betonar att de stora infrastrukturinvesteringar som planeras inom ramen för den ekonomiska planen och investeringsplanen på områdena transport, energi, grön och digital infrastruktur, utöver stomnäten, alltid bör omfatta regional och lokal konnektivitet så att människorna i lokalsamhällena kan dra nytta av dessa investeringar. |
| --- | --- |

88.

Bryssel den 29 juni 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/1999 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring

1

---

| 30.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/34

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ekologisk omställning – Vilken balans krävs mellan social acceptans och miljöhänsyn för att bygga motståndskraftiga samhällen ur kommunernas och regionernas perspektiv?

(2022/C 375/06)

| Föredragande: | Hanna ZDANOWSKA (PL–EPP), borgmästare, Łódź |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Remiss från rådsordförandeskapet |

Föredragande:

Hanna ZDANOWSKA (PL–EPP), borgmästare, Łódź

Referensdokument:

Remiss från rådsordförandeskapet

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar den gröna omställningen som en av det franska ordförandeskapets viktigaste prioriteringar, eftersom anpassning till och begränsning av klimatförändringarna, återställande och skydd av biologisk mångfald, säkerställande av territoriell motståndskraft mot naturkatastrofer samt främjande av en hälsosam miljö och bättre livskvalitet bidrar till att bygga upp ett mer motståndskraftigt Europa och uppnå målen i den europeiska gröna given och Parisavtalet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK instämmer i det offentliggjorda meddelandet om den nya EU-strategin för klimatanpassning (1) och den särskilda rapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) (2). Vi betonar att den gröna omställningen inte är möjlig utan deltagande av lokala och regionala myndigheter samt invånare, företag, innovationscentrum och universitet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ReK anser att den gröna omställningen bör stå i centrum för alla politiska val och att man bör utarbeta en ny, systembaserad och integrerad strategi för utformningen och genomförandet av framtida politik och program. Vi betonar att den gröna omställningen bör underlättas av den digitala omställningen, som omfattar införande och främjande av moderna digitala verktyg med höga hållbarhetsstandarder, inklusive starka demokratiska och tekniska skyddsåtgärder, samt investeringar i dem som viktiga faktorer för förändring. I detta avseende är det också viktigt att stödja även mindre utvecklade regioner och landsbygdsområden och se till att de kommer ikapp för att överbrygga klyftan mellan olika områden. |
| --- | --- |

3.

| 4. | De lokala och regionala nivåerna är grunden för uppbyggnad av motståndskraft. Det är viktigt att öka känslan av egenansvar och gemenskap på lokal och regional nivå – hos offentlig förvaltning, lokala och regionala myndigheter, invånare och ekonomiska aktörer – alla dem som ingår i den lokala och regionala strukturen, vilket dock kräver ett lämpligt och omfattande institutionellt och ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK efterlyser en avsevärd förstärkning av hela hälso- och sjukvårdssektorn mot bakgrund av klimatkrisen, krisen för den biologiska mångfalden och kriget i Ukraina, att hälsa ska behandlas som ett viktigt motiv och en prioritering för den gröna omställningen och att synergierna mellan klimat- och hälsopolitiken ska stärkas i linje med rekommendationerna i det åttonde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK anser att ett motståndskraftigt samhälle kan stå emot och absorbera inverkan av klimatrisker och andra störningar och återhämta sig från deras effekter. Det är därför viktigt att mildra de negativa effekterna, men också att skapa en atmosfär där både samhället, miljön och ekonomin kan blomstra genom att införa en rad åtgärder för att stimulera insatser. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Man kan också bygga upp motståndskraftiga samhällen genom att utveckla motståndskraftiga politiska system med ett engagemang för jämlikhet, solidaritet, social rättvisa och jämställdhet, genom att involvera barn och ungdomar och inte lämna någon, särskilt utsatta grupper, på efterkälken samt genom att beakta den geografiska mångfalden, bland annat i landsbygds-, kust-, bergs-, ö- och skärgårdsområden eller de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Politiska strategier för miljövänliga produktionsmetoder och produktionstekniker måste också stärka de lokala små och medelstora företagens konkurrenskraft, göra det möjligt att skapa och utveckla gröna arbetstillfällen och höja arbetstagarnas kompetens. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Med tanke på de höga energipriserna och kriget i Ukraina upprepar kommittén sin uppmaning till ett totalförbud mot import av gas, olja och kol från Ryssland till Europa och uppmuntrar de lokala och regionala myndigheterna att börja utarbeta beredskapsplaner för att förbereda sig för konsekvenserna av sådana sanktioner. Vi anser att REPowerEU-planen är ett sätt att påskynda energiomställningen och att minska EU:s övergripande beroende av import av energi och råvaror och därmed också de politiska, ekonomiska och säkerhetsmässiga risker som är förknippade med den. Kommittén beklagar dock djupt att man inte uttryckligen nämner den roll som kommuner och regioner spelar, när det gäller både att hantera den nuvarande energikrisen och att tillhandahålla långsiktiga lösningar. |
| --- | --- |

9.

Att välja rätt policymix för motståndskraftiga system

| 10. | Vi stöder definitionen av ett klimattåligt Europa, i enlighet med Horisont Europa-uppdraget, som kombinerar motståndskraft i miljömässiga, sociala och ekonomiska system med ett åtagande om långsiktig hållbar utveckling, bland annat när det gäller jämlikhet, social rättvisa och jämställdhet. Det är viktigt att inkludera barn och ungdomar, inte lämna någon på efterkälken och stärka de politiska systemens motståndskraft i syfte att främja gemensamma värden, solidaritet och respekt för mångfald, vilket uppnås genom en inkluderande social omvandling. |
| --- | --- |

10.

| 11. | I linje med meddelandet om en ny strategi för klimatanpassning framhåller ReK behovet av att snarast vidta systembaserade och välgrundade åtgärder som svar på klimatförändringarna. Motståndskraft är ett komplext koncept som kräver integrerade, sektorsövergripande och flexibla lösningar som utarbetas enligt en territoriell strategi och är evidensbaserade. Uppbyggnaden av motståndskraftiga system kräver att det görs ett korrekt urval av prioriteringar samt att det skapas synergier mellan olika strategier som stöder omställningen till ett hållbart territorium, som kan hantera kriser och chocker och samtidigt är redo att begränsa de befintliga och förväntade effekterna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Vi föreslår därför att investeringsprojekt ska omfatta klimatrisk- och klimatsårbarhetsanalyser, och att kostnads-nyttoscenarierna anpassas i enlighet med dessa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommittén uttrycker också sin oro över energikrisens förväntade asymmetriska regionala konsekvenser för EU:s kommuner och regioner, vilket återspeglar deras varierande förmåga att reagera på störningar i energiförsörjningen och stigande energipriser. Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta vederbörlig hänsyn till dessa asymmetrier när de utformar och genomför åtgärder på dessa områden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | ReK stöder förslagen om att intensifiera åtgärder i fråga om lokal förnybar energi och energieffektivitet för att trygga Europas energisuveränitet och energitrygghet samt bekämpa energifattigdom, särskilt mot bakgrund av kriget i Ukraina och dess negativa konsekvenser för Europas energi. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kommittén ställer sig bakom planerna och åtgärderna för en rättvis och inkluderande omställning i koldistrikt i syfte att hjälpa dem att göra framsteg och övervinna eventuella hinder som de möter, med tillräckliga medel för att göra detta, och skapa en ny modell för deras utveckling. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Vi framhåller att de största hindren för ett snabbt genomförande av teknik med låga koldioxidutsläpp hänger samman med bristen på ekonomiska och mänskliga resurser, befintliga strategier, bestämmelser och organisatoriska strukturer som fortfarande är beroende av fossila bränslen samt sociokulturella faktorer såsom bristande social acceptans, som framför allt beror på att omställningen särskilt i kolregioner kan leda till förlust av arbetstillfällen och avfolkning. ReK anser därför att innovation bör härröra från specifika lokala förhållanden och ha en direkt inverkan på det övergripande systemet och lokalsamhället samt motverka processer som leder till bristande social acceptans. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Vi efterlyser stöd för att underlätta utvecklingen av och tillgången till aktiva och allmänna mobilitets- och transportlösningar som är utsläppsfria och utsläppssnåla. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Klimatförändringarna är potentiellt det största hotet mot den globala hälsan under 2000-talet. Vi efterlyser därför ett tvärvetenskapligt och sektorsövergripande samarbete, samt att man antar One health-modellen, som leder till samordnade åtgärder på alla förvaltningsnivåer i internationella organ, icke-statliga organisationer och akademiska institutioner som är verksamma inom naturskydd samt återställande av biologisk mångfald, livsmiljöer och ekosystem. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Katastrofriskreducerande åtgärder som bygger på en ekosystembaserad strategi är kostnadseffektiva politiska verktyg. De utnyttjas dock inte fullt ut och deras potential bör stärkas ytterligare på EU-nivå (3). |
| --- | --- |

19.

| 20. | ReK anser att omställningen till en cirkulär ekonomi bör påskyndas och framhåller de lokala och regionala myndigheternas roll i denna process. Kommittén efterlyser stimulans av nya affärsmodeller och kraftfullare verktyg, särskilt inom ramen för kommunala tjänster och deras mekanismer för utvidgat konsumentansvar och offentlig-privata partnerskap samt därmed sammanhängande främjande av hållbara konsumtions- och produktionsmönster och grön eller hållbar offentlig upphandling. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Vi förespråkar att man inför innovativa förvaltningslösningar inom den offentliga sektorn med hjälp av konceptet ”Living Lab”. För att bygga upp motståndskraftiga samhällen är det mycket viktigt att bistå dem när det gäller att hitta effektiva sätt att hantera utmaningar genom att utnyttja kreativiteten och innovationsförmågan hos användare av offentliga tjänster. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ReK anser att naturbaserade lösningar bör beaktas i investeringsprocesserna. I detta initiativ, som är en del av EU:s nya strategi för klimatanpassning, prioriteras naturbaserade lösningar (4). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén välkomnar de initiativ (däribland borgmästaravtalet och klimatpakten) som uppmuntrar lokala och regionala myndigheter att höja sina ambitioner och stärka sina omdanande åtgärder. Ambassadörerna för dessa initiativ bör intensifiera sin verksamhet, som bör reproduceras på andra ställen, för att öka klimatmedvetenheten på alla nivåer i de lokala myndigheterna och påskynda deras omställning. |
| --- | --- |

23.

| 24. | ReK stöder riktlinjerna för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet. De kommer att öka effektiviteten i åtgärderna för att uppnå målen i den europeiska gröna given – särskilt när det gäller byggnadsrenovering, biologisk mångfald, ren mobilitet, förnybar energi samt resurseffektivitet i syfte att stödja omställningen till en cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén förespråkar att de rätta förutsättningarna ska skapas för den sociala ekonomins utveckling. De politiska och rättsliga ramarna är avgörande för att skapa rätt miljö för den sociala ekonomin. Detta inbegriper ramar för beskattning, offentlig upphandling och statligt stöd, som måste anpassas till den sociala ekonomins behov. |
| --- | --- |

25.

Lokala och regionala myndigheter som nyckelaktörer i den gröna omställningen

| 26. | Vi efterlyser en välfungerande ram för flernivåstyre, från lokal nivå, storstadsnivå och regional nivå till nationell, europeisk och global nivå. Radikala och varaktiga förändringar i livsstilen, som är nödvändiga för att skapa ett rättvist, hållbart, koldioxidsnålt och motståndskraftigt samhälle, kräver samarbete både nedifrån och upp och uppifrån och ned. |
| --- | --- |

26.

| 27. | De lokala och regionala myndigheterna är ledande i den gröna omställningen. De genomför 70 % av all EU-lagstiftning, 70 % av åtgärderna för att begränsa klimatförändringarna, 90 % av klimatanpassningsstrategierna och 65 % av åtgärderna för att uppnå målen för hållbar utveckling. De står också för en tredjedel av de offentliga utgifterna och två tredjedelar av de offentliga investeringarna. De har bäst kännedom om utmaningarna på fältet och bör därför förses med de verktyg för att hitta systemlösningar som är bäst anpassade till de lokala förhållandena. Denna roll innebär dock inte att ansvaret enbart är deras. Myndigheter på högre nivåer är skyldiga att stödja lokala och regionala myndigheter i alla deras insatser för detta. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ReK uppmuntrar ett bredare genomförande av deltagandebaserad styrning (diskussioner, budgetar osv.) och flerpartsstyrning, eftersom detta ökar chanserna för optimala gröna investeringar i små städer på landsbygden och i kommuner och regioner. Vi påpekar att de lokala och regionala myndigheterna stöder beslutsprocessen i alla skeden och ger aktivt stöd inom ramen för politiska strategier. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ReK framhåller att det är bara genom att ”tänka globalt och agera lokalt” som vi kommer att kunna uppnå Parisavtalets ambitiösa klimatmål. Vi uppmanar i detta sammanhang UNFCCC att aktivt och i praktiken involvera lokala och regionala myndigheter som en trovärdig partner till partskonferensen om klimatåtgärder. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK uppmuntrar de lokala och regionala myndigheterna att anordna lokala klimattoppmöten som har en positiv inverkan på lokalsamhällenas engagemang i frågor som rör anpassning till klimatförändringarna och energiomställningen och gör det möjligt att förbereda kommitténs rekommendationer inför FN:s årliga klimatkonferenser. |
| --- | --- |

30.

Den sociala dimensionen av att bygga upp motståndskraft

| 31. | ReK betonar att det är avgörande för varje omställning att lokalsamhällena involveras i beslutsprocesserna. Kommittén efterlyser ett större engagemang i fråga om egenmakt, delaktighet, gemensamma värden och solidaritet, där alla aktörer deltar i uppbyggnaden av mer motståndskraftiga samhällen. Att involvera ungdomar är också viktigt i detta avseende. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Vi uppmanar utarbetandet av instrument för att motivera hushållen att delta i omställningen samt olika former av stöd, särskilt för de mest utsatta grupperna av medborgare och territorier. ReK välkomnar i detta sammanhang inrättandet av den sociala klimatfonden och anser att ekonomiskt stöd bör säkerställas genom ett system med delad förvaltning som respekterar principerna om partnerskap och flernivåstyre. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Prosumenternas och konsumenternas ställning i den gröna omställningen bör stärkas genom bestämmelser som syftar till att begränsa grönmålning och främja välgrundade val. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Vi efterlyser åtgärder för att underlätta och främja relevanta initiativ och anser att hindren för etablering av lokala gemenskaper för förnybar energi bör sänkas, eftersom de är ett viktigt verktyg för att främja en utbredd användning av förnybara energikällor och uppnå ett decentraliserat energisystem och samtidigt säkerställa lokala ekonomiska och sociala fördelar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | ReK noterar att möjligheterna till energibesparingar inte utnyttjas fullt ut i REPowerEU-planen och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga åtgärder såsom kampanjer för öka medvetenheten bland allmänheten och uppmuntra beteendeförändringar. |
| --- | --- |

35.

Utbildning och lärande för att bygga upp motståndskraft

| 36. | För att den gröna omställningen ska bli verklighet måste det byggas upp ett kunskapskapital genom klimatutbildning på alla utbildningsnivåer, samt genom kompetenshöjning och omskolning. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommittén betonar att klimatpakten bör påskynda genomförandet av de åtaganden som redan ingåtts på lokal nivå av lokala aktörer (små och medelstora företag, skolor, lokala myndigheter, universitet osv.) och ge upphov till nya åtaganden för att göra Europa till den första klimatneutrala kontinenten senast år 2050. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kommittén stöder målen, principerna och riktlinjerna för Horisont Europa och efterlyser strängare hållbarhetskrav för projekten och övervakning av deras konsekvenser. |
| --- | --- |

38.

| 39. | ReK understryker vikten av åtgärder för att främja, utvidga och finansiera befintliga och nya initiativ för att stödja utbytet av kunskap och bästa praxis genom europeiska, nationella, regionala och lokala nätverk och samarbete mellan kommuner, t.ex. ömsesidigt lärande, studiebesök samt mentorskap och handledning mellan partner. |
| --- | --- |

39.

| 40. | ReK uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att göra sitt yttersta för att uppmuntra ömsesidigt och gränsöverskridande administrativt samarbete vid genomförandet av omdanande projekt, inbegripet interregionalt, interkommunalt och gränsöverskridande samarbete i hela EU. |
| --- | --- |

40.

| 41. | ReK föreslår att man använder bästa praxis i kampen mot klimatförändringarna på lokal och regional nivå, som tagits fram genom initiativ som borgmästaravtalet, Under2 Coalition, EU-uppdragen osv. Syftet är att utnyttja de data som samlats in vid utarbetandet av långsiktiga klimatstrategier och att utbyta erfarenheter om framgångsrika metoder, innovativa lösningar och värdefulla lärdomar från sådana initiativ. |
| --- | --- |

41.

| 42. | ReK uppmanar kommissionen att överväga att inrätta ett särskilt instrument för tekniskt stöd och informationsutbyte mellan lokala och regionala myndigheter som står inför liknande utmaningar när det gäller ekologisk omställning och uppbyggnad av motståndskraftiga samhällen, genom att tillhandahålla ekonomiskt stöd för utbyte av bästa praxis i EU (studiebesök). |
| --- | --- |

42.

| 43. | ReK betonar vikten av samarbete mellan generationerna, integrering av ungdomars perspektiv och stöd från programmet för unga folkvalda politiker. Ett innovationsekosystem bör byggas upp genom projekt, program och åtgärder som riktar sig till begåvade ungdomar i syfte att utnyttja ungdomars potential för den gröna omställningen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Vi efterlyser inrättandet av lokala/regionala klimatknutpunkter som kan fungera som informationspunkter och stimulera lokalsamhällena att främja den gröna omställningen. Dessa knutpunkter skulle kunna lansera gräsrotsinitiativ och projekt som främjar och uppmuntrar samverkan mellan såväl engagerade som skeptiska och passiva kommun- och regioninvånare. |
| --- | --- |

44.

Öka allmänhetens medvetenhet och övervaka förändringar

| 45. | En förutsättning för en effektiv klimatpolitik är att allmänheten är medveten om klimatförändringarna samt deras orsaker och konsekvenser. Användningen av moderna tekniska verktyg (fjärranalys, transporttelematik, drönare, IKT) stärker avsevärt genomförandet av den antagna klimatpolitiken. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Ett samhälle vars medborgare är medvetna om klimatrisker visar större solidaritet när det gäller att acceptera svåra och ofta kostsamma åtgärder. Aktuell och tillförlitlig information ligger till grund för åtgärderna och huruvida de accepteras i de lokala och regionala samhällena. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Den gröna omställningen kommer endast att lyckas om många lokala partner deltar. Det är viktigt med tydlig och fortlöpande information om omställningsprocessen och med dialog, särskilt när det gäller svåra frågor som begränsning av individuella transporter och utplacering av kommunala anläggningar som allmänheten har svårt att acceptera. |
| --- | --- |

47.

Ekonomiska aktörer för att bygga upp motståndskraft

| 48. | ReK betonar att företagen och industrin bör stödja insatserna för klimatanpassning och att rättsliga och finansiella medel bör införas för att förhindra att lokalbefolkningen internaliserar kostnaderna för negativa externa affärseffekter. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Kommittén uppmanar till att via lagstiftning stimulera hållbar produktion genom att ett utökat producentansvar införs för allt fler produktgrupper och för de specifika stadierna i deras livscykel. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Vi välkomnar översynen av direktivet om industriutsläpp, vars syfte inte endast är att förebygga och begränsa föroreningar, utan även att stimulera innovation, belöna föregångare och bidra till lika villkor på EU-marknaden. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Fler gränsöverskridande projekt och mer infrastruktur för hållbar energi måste utvecklas om vi ska kunna uppnå ett koldioxidfritt och fullständigt integrerat energisystem i EU. Det är nödvändigt att undanröja befintliga hinder och stärka samarbetet kring utsläppssnål och förnybar energi över gränserna. |
| --- | --- |

51.

| 52. | ReK framhåller behovet av att stärka den inre marknaden för byggprodukter genom ett regelverk som är lämpligt för att driva på genomförandet av renoveringsvågen och stimulera bygginvesteringar i en anda av hållbart byggande. |
| --- | --- |

52.

Hållbar konsumtion

| 53. | Kommittén efterlyser lagstiftningsåtgärder för att göra alla fysiska varor på EU-marknaden miljövänligare samt mer cirkulära och energieffektiva under hela livscykeln, från formgivning, via daglig användning till ändrad användning och återanvändning. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Vi efterlyser lagstiftningsändringar för att öka effektiviteten i kampen mot matsvinn, bland annat genom att stimulera utvecklingen av en hållbar livsmedelssektor (från jord till bord-strategin) och minska livsmedelsbearbetnings- och detaljhandelssektorns miljöpåverkan genom att vidta åtgärder på områdena transport, lagring, förpackning och förebyggande av matsvinn samt åtgärder för att stimulera en hållbar livsmedelskonsumtion. |
| --- | --- |

54.

| 55. | ReK ställer sig bakom kommissionens åtgärder för att stödja utvecklingen av en europeisk social ekonomi som verkligen kan bemöta utmaningarna med matsvinn och korta produktlivscykler samt utveckla nya gröna verksamhetsområden. |
| --- | --- |

55.

| 56. | I dagens tider av kris och därmed sammanhängande utmaningar tvingas de lokala och regionala myndigheterna ständigt revidera sina mål, identifiera risker och reagera dynamiskt på framväxande utvecklingsbegränsningar, vilket kan göra det svårt att genomföra omdanande åtgärder på ett kontinuerligt och heltäckande sätt. |
| --- | --- |

56.

Den ekonomiska aspekten av att bygga upp motståndskraft

| 57. | Kommittén betonar med eftertryck att programplaneringen sker på nationell nivå för de viktigaste fonderna (EU:s sammanhållningspolitik, faciliteten för återhämtning och resiliens, Fonden för en rättvis omställning, moderniseringsfonden osv.) samt för de fonder som är direkt avsedda för den lokala och regionala nivån (Life, Fonden för ett sammanlänkat Europa osv.) och som syftar till att stödja den gröna omställningen. Räckvidden för de lokala och regionala myndigheternas projekt är beroende av den centrala regeringens vägledning. Förfaranden bör införas för att se till att de lokala och regionala myndigheterna involveras i så hög grad som möjligt – i proportion till deras behov i programplaneringen och genomförandet av EU-medel. |
| --- | --- |

57.

| 58. | ReK betonar att den REPowerEU-plan som lagts fram av kommissionen och som handlar om att öka energibesparingarna, diversifiera försörjningen, påskynda utvecklingen av förnybara energikällor, minska förbrukningen av fossila bränslen samt smarta investeringar, bör sörja för ekonomiskt stöd till de lokala och regionala myndigheterna för dess genomförande, liksom tilldelning av befintliga eller nya EU-medel för detta ändamål. Kommittén uppmanar medlemsstaterna att omfördela outnyttjade medel från faciliteten för återhämtning och resiliens för att stödja lokal planering för energitrygghet och investeringar i förnybara energikällor och energieffektivitet. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Vi påminner om rollen för de fördragsbestämmelser som avser finansiering av de lokala och regionala myndigheternas verksamhet, särskilt när det gäller klimatskydd. Införandet av förändringar måste anpassas till de lokala samhällenas förhållanden och möjligheter, så att förändringarna kan göras på ett ändamålsenligt sätt och utan att en alltför stor börda läggs på lokalbefolkningen. Vi uppmanar därför kommissionen att se över reglerna för finansiering av kommunala tjänster så att bättre lösningar kan införas för att man ska kunna finansiera de mest akuta behoven på detta område, som påverkar miljöeffekterna. |
| --- | --- |

59.

| 60. | ReK efterlyser en förenkling av lagstiftningen om offentligt stöd, bland annat stöd till lösningar för finansiering och underhåll av system som krävs för avfallshantering, särskilt inrättande av möjligheter för lokala och regionala myndigheter att finansiera driften av dessa system, samt stöd till krishantering och stöd till ekonomiska aktörer, inbegripet mikroföretag. |
| --- | --- |

60.

| 61. | ReK framhåller behovet av att bekämpa energi- och mobilitetsfattigdom med hjälp av energieffektivitetsåtgärder och ett bredare införande av förnybara energikällor, och det därmed sammanhängande behovet av att medlemsstaterna tillhandahåller stöd på lokal och regional nivå i detta avseende. Kommittén anser därför att det är mycket viktigt att minska den inledande kostnadsbördan för åtgärder till stöd för energieffektivitet och förnybara energikällor, särskilt för hushåll, mikroföretag och små företag samt utsatta konsumenter. |
| --- | --- |

61.

| 62. | ReK betonar att den finansiering som planeras inom ramen för översynen av det nuvarande utsläppshandelssystemet inte räcker för att säkerställa en verkligt rättvis omställning, och att man bör överväga att anslå intäkter som inte omfattas av utsläppshandelssystemet för vägtransport- och byggnadssektorerna (utsläppshandelssystemet II) till den sociala klimatfonden. Man bör börja sammanföra de intäkter som öronmärks för den sociala klimatfonden innan utsläppshandelssystemet II genomförs. |
| --- | --- |

62.

| 63. | ReK anser att den sociala klimatfonden bör uppväga de negativa effekterna för hushåll, mikroföretag och små företag samt de mest utsatta mobilitetsanvändarna, och även säkerställa en socialt hållbar utveckling. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Kommittén uppmuntrar den privata sektorn (bland annat genom utökat producentansvar) att i högre grad delta i uppbyggnaden av städers och regioners motståndskraft. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Vi efterlyser större flexibilitet i EU:s konkurrenslagstiftning, särskilt när det gäller statligt stöd, eftersom den inte tar tillräcklig hänsyn till karaktären hos den konkurrens som europeiska företag utsätts för i tredjeländer där samma regler inte gäller. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Man underskattar de lokala myndigheternas utgifter till följd av de många kriserna och förseningarna i stödet från högre styresnivåer. ReK efterlyser därför förslag till effektivare lösningar. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Kommittén uppmanar till en förstärkning av det ekonomiska stödet för gröna investeringar med en snöbollseffekt, vilket skulle mobilisera ytterligare åtgärder i syfte att driva på den gröna omställningen. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Utöver direkt tillgång till finansiering bör de lokala och regionala myndigheterna få tillräckligt med tekniskt bistånd och stöd för kapacitetsuppbyggnad i syfte att kunna utnyttja befintliga finansieringsmöjligheter och man bör även bistå dem när det gäller att skapa balans mellan privata och offentliga medel på ett effektivt sätt. Dessutom bör grön och hållbar offentlig upphandling utnyttjas i största möjliga utsträckning för att genomföra investeringar. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Vi stöder idén om en ”grön budget” som ett verktyg för att utforma finanspolitiken så att den bidrar till att uppnå miljömålen. En sådan kommer att göra det möjligt att bedöma budget- eller finanspolitikens miljöpåverkan och deras förenlighet med genomförandet av nationella och internationella åtaganden (5). |
| --- | --- |

69.

| 70. | Kommittén uppmanar till ytterligare administrativ förenkling och minskning av de regleringsmässiga hindren för utveckling och genomförande av nya och innovativa teknikformer och affärsmodeller. |
| --- | --- |

70.

| 71. | ReK påpekar att utmaningarna i samband med genomförandet av klimatpolitiken till stor del är koncentrerade till lokala och regionala myndigheter, men att den möjliga finansieringen (t.ex. skatteintäkter och utsläppsrätter) till största delen går till den statliga budgeten. Kommittén efterlyser en översyn av reglerna för tillgång till resurser. |
| --- | --- |

71.

Stärkt tillgång till ekosystemtjänster

| 72. | ReK framhåller behovet av att vidta särskilda åtgärder för att rationalisera vattenförvaltningen i stadsområden, i synnerhet att förvalta vattenresurser med beaktande av kopplingarna till avrinningsområdet samt att inrätta ett program för utveckling av investeringar i småskalig vattenmagasinering och en fond för detta ändamål. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Kommittén är bekymrad över att det, trots miljölagstiftningens breda tillämpningsområde i EU, fortfarande finns stora luckor i det rättsliga skyddet av ekosystem (6), samtidigt som återställande av ekosystem är avgörande för att upprätthålla en hög livskvalitet och säkerställa att de processer som krävs för en hållbar utveckling fortsätter. |
| --- | --- |

73.

Bryssel den 30 juni 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=COM:2021:82:FIN

1

(2)  https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_FinalDraft_FullReport.pdf

2

(3)  ”Climate change adaptation and disaster risk reduction in Europe, Enhancing coherence of the knowledge base, policies and practices” 15/2017, EEA, https://www.eea.europa.eu/publications/climate-change-adaptation-and-disaster

3

(4)  https://climate-adapt.eea.europa.eu/eu-adaptation-policy/sector-policies/ecosystem

4

(5)  https://www.oecd.org/environment/green-budgeting/

5

(6)  ”Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment”, 2020 https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC120383

6

---

| 30.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/41

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Genomförande av gröna budgetar på lokal och regional nivå

(2022/C 375/07)

| Föredragande: | Vincent CHAUVET (FR–Renew), borgmästare, Autun |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Remiss från rådsordförandeskapet i enlighet med artikel 41 a |

Föredragande:

Vincent CHAUVET (FR–Renew), borgmästare, Autun

Referensdokument:

Remiss från rådsordförandeskapet i enlighet med artikel 41 a

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) påpekar att EU:s gröna giv från 2019 skapar en färdplan för ett klimatneutralt, resurseffektivt, cirkulärt och konkurrenskraftigt Europa senast 2050. Vi understryker de nationella budgetarnas nyckelroll när det gäller att styra om offentliga investeringar, konsumtion och beskattning mot gröna prioriteringar, som ett uttryckligt åtagande att främja grön budgetering i EU. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK framhåller betydelsen av grön budgetering för att uppnå klimatneutralitet senast 2050 och av de internationella klimatåtagandena för att bedöma finansieringens gröna inverkan, där syftet är att förändra vårt sätt att leva (särskilt energi-, bostads-, transport- och livsmedelssystemen), och respektera rättvisa och inkluderande aspekter av omställningarna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att stödja ett starkt deltagande från regionernas och kommunernas sida i bedömningen av huruvida budgetposterna överensstämmer med klimat- och miljömålen och i tillhandahållandet av harmoniserade definitioner, klassificeringar och riktlinjer för hur de ska tillämpas på specifika åtgärder. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén upprepar att medlen för återhämtning och resiliens ännu inte nått de regionala eller lokala förvaltningsnivåerna, där genomförandet äger rum. Detta innebär en verklig utmaning med tanke på att de lokala och regionala myndigheterna enligt OECD ansvarar för 55 % av de offentliga utgifterna och 64 % av de offentliga investeringarna med koppling till klimat och miljö. |
| --- | --- |

4.

Ramdefinition

| 5. | ReK noterar att kommissionen i maj 2021 grovt definierade ”grön budgetering” som en budgetprocess där miljöbidragen från budgetposterna kartläggs och bedöms med hänsyn till specifika resultatindikatorer, i syfte att bättre anpassa budgetpolitiken till miljömålen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vi uppmanar dock till att en enda, tydlig definition av grön budgetering och den underliggande processen fastställs, så att man kan utvärdera de offentliga budgetarnas miljö- och klimateffekter som helhet eller specifika delar av dem, för att visa att grön budgetering också är en metod för beslutsfattande. |
| --- | --- |

6.

| 7. | OECD har tagit fram en strategisk ram för grön budgetering som är användbar för myndigheter, eftersom den fastställer budgeteringens form, syfte och metod. Dessutom, eller som ett komplement till denna, tog kommissionen i januari 2022 fram en europeisk referensram för grön budgetering som vägledning för att införa grön budgetering eller uppgradera befintlig praxis i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att bistå de lokala och regionala myndigheterna när det gäller att tillämpa riktlinjer för en grön budgetprocess och en metodram, inklusive befintliga förslag till lokala och regionala myndigheter (1), där miljöbidragen från budgetposter kartläggs och bedöms mot bakgrund av specifika indikatorer för miljöprestanda, i syfte att bättre anpassa den lokala och nationella budgetpolitiken till miljömålen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Vi påminner dock om att de metoder som tillhandahålls måste vara tillräckligt flexibla för att kunna anpassas till det landsspecifika sammanhanget (regionala och kommunala ansvarsområden, kontoplanen osv.) samt till den lokala och regionala styresnivån. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ReK uppmanar samtidigt kommissionen att överväga att gå längre än en metodram för grön budgetering, inbegripet ett förslag till en rättslig ram. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Det är viktigt att fastställa ”gröna budgetmål” på lokal och regional nivå, i enlighet med de klimat- och hållbarhetsmål som fastställs i sektorsplanerna (exempelvis regionala energiplaner, handlingsplaner för hållbar energi och klimatåtgärder samt planer för hållbar mobilitet). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén uppmanar de 100 europeiska städer som valts ut av kommissionen att bli klimatneutrala och smarta städer senast 2030 att tillämpa grön budgetering för att övervaka genomförandet av investeringsplanen för klimatkontrakt, som genomförs av städerna och deras lokala aktörer. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Klimatförändringarna har en ekonomisk inverkan. Dessa miljökostnader (en negativ externalitet) är visserligen högre än vad man tidigare trott, men företag och organisationer kan förbättra sin ekonomiska situation genom att minska denna negativa externalitet, och därmed även den skattemässiga inverkan. Företag och organisationer kan minska eller undvika miljöskatterna genom att följa klimatlagstiftningen, och därför bör den även ses som en ekonomisk möjlighet. |
| --- | --- |

13.

Övervakning

| 14. | Kommittén anser att grön budgetering som utvecklas på lokal och regional nivå bör inriktas på utgifts- och inkomståtgärder, särskilt på övervakning av budgetdokument med utgiftsanslag. För att göra bedömningen mer tillgänglig bör det dock endast vara möjligt att bedöma utgifterna (som ett första steg). Intäkter och skatteutgifter skulle kunna bedömas i ett andra steg, såsom rekommenderas i EU:s referensram för grön budgetering. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Skapandet av en möjliggörande ram som går utöver de rena verktygen för grön budgetering är dock den enda vägen framåt om grön budgetering ska få ett genomslag och ge fördelar på lokal och regional nivå. De lokala och regionala myndigheterna bör emellertid inte ensamma bära den börda som utarbetandet av denna ram innebär. I stället bör detta ske på en högre förvaltningsnivå. |
| --- | --- |

15.

| 16. | ReK menar att det är nödvändigt att ta fram en förteckning över budgetposter för lokal och regional grön budgetering som har specifika nettomiljöeffekter som i stort sett skulle kunna betraktas som ”gröna”, samt en förteckning över poster med nettoeffekter som i stort sett skulle kunna betraktas som ”bruna” eller ”neutrala”. Förteckningen bör integreras i riktlinjerna och verktygen för grön budgetering för lokala och regionala myndigheter som är villiga att antingen genomföra grön budgetering eller uppgradera sin nuvarande praxis. Mot denna bakgrund välkomnar vi kommissionens och OECD:s insatser för att förverkliga detta. |
| --- | --- |

16.

| 17. | ReK understryker vikten av att de lokala och regionala myndigheterna mäter effekterna av de gröna och bruna posterna i fråga om klimatförändringar, samtidigt som de tar itu med koldioxidutsläpp, anpassnings- och begränsningsåtgärder, biologisk mångfald, ren luft och miljöföroreningar i allmänhet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Principen om att inte orsaka betydande skada är en drivkraft när det gäller att uppmuntra lokala och regionala myndigheter att införa metoder för grön budgetering. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Vi menar att en grön budget kan bli ett effektivt verktyg för beslutsfattande för att bevaka och utvärdera hållbarhetspolitik och klimatpolitik med en redovisningsstrategi på medellång och lång sikt, vilken integreras med en flerårig plan för offentliga bygg- och anläggningsarbeten och en budgetprognos. Effektiv uppföljning är en av de viktigaste aspekterna för ett framgångsrikt genomförande. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ReK uppmanar till att det skapas en plattform för myndighetsöverskridande samarbete, över nationella men även kommunala gränser, med syftet att utbyta bästa praxis och initiativ för kapacitetsuppbyggnad för att hjälpa lokala och regionala myndigheter att miljöanpassa sin budget. De lokala och regionala myndigheterna bör genom utbildning få vägledning kring praktisk tillämpning, bedömning av befintlig praxis och hantering av särskilda utmaningar i samband med miljöanpassningen av de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att utöka tillgången till tekniska stödinitiativ för grön budgetering, vilka för närvarande främst finns tillgängliga på nationell nivå. Kommittén är i detta avseende redo att, i samarbete med kommissionen, OECD, I4CE och andra relevanta aktörer, införa obligatorisk utbildning om grön budgetering för ReK:s ledamöter, som ett första steg mot att öka medvetenheten och förmedla relevant kunskap om tillämpningen av denna budgeteringsstrategi. |
| --- | --- |

21.

Möjliggörande av investeringar

| 22. | Grön budgetering innebär att man bedömer hur miljöanpassad budgeten är. Det slutliga målet bör dock också vara att öka andelen ”gröna” inslag i budgeten, eftersom grön budgetering är ett av verktygen för att genomföra den gröna given, som de lokala och regionala myndigheterna ansvarar för. Detta bör framför allt göra det möjligt för EU att direktfinansiera lokala och regionala myndigheter med avseende på den gröna omställningen. I EU:s budget och de olika EU-fonderna bör hänsyn tas till att olika länders och regioners utsatthet för klimatförändringarnas effekter varierar. I EU:s bidrag och finansiering bör hänsyn således tas till mångfalden bland och den varierande socioekonomiska situationen i länderna och regionerna, samt till deras kapacitet att hantera klimateffekter. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Utöver budgetbedömningen behöver de lokala och regionala myndigheterna få tillräcklig finansiering genom en förbättrad tillgång till program och stöd för utveckling av bärkraftiga projekt (inklusive småskaliga projekt), och sammanslagning av småskaliga projekt i syfte att skapa de stordriftsfördelar som krävs. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kommittén upprepar att mobilisering av privata finansieringskällor kommer att vara avgörande. Lokala och regionala myndigheter kommer att behöva stärka sin administrativa kapacitet för att komma till rätta med svag teknisk kapacitet på grund av sin storlek och sina tillgängliga resurser. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ReK pekar på den stora potentialen hos den metod som används vid grön budgetering för att bedöma projekten och möjligheten att finansiera dem genom att utfärda gröna obligationer för att påskynda koldioxidsnåla investeringar och öka investerarstödet, och framhåller att den kan fungera som ett viktigt verktyg för att hantera klimatförändringarna och genomföra Parisavtalet. Initiativ som Global Green Bond Partnership stöder de insatser som görs av lokala och regionala enheter såsom kommuner, län och regioner, bolag och privata företag samt finansinstitut för att påskynda utfärdandet av gröna obligationer. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att undanta ”gröna” investeringar från beräkningen av regionala offentliga underskott och de gyllene reglerna om skuldgränser, och på så sätt öka de gröna investeringarna för att uppnå EU:s ambitiösa mål och minska koldioxidutsläppen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK framhåller att kommissionen har förbättrat finansieringen av hållbar ekonomisk verksamhet med hjälp av den förnyade strategin för hållbar finansiering och ramen för hållbar finansiering, genom att anta taxonomiförordningen om hållbar finansiering och förordningen om hållbarhetsupplysningar. Vi inser vikten av att integrera gröna budgetar med referensvärden för koldioxidsnåla och klimatpositiva investeringar för att uppbåda privat kapital till offentliga investeringar och ge investerare en klarare bild av hur deras investeringar påverkar klimatet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att utforma ett intyg för grön budgetering för refinansierade projekt i enlighet med kraven i taxonomin, i den utsträckning som det är tillämpligt. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommittén efterlyser tydliga förbättringar i taxonomin genom en väsentlig sänkning av gränsvärdet i fråga om antalet anställda som avgör vilka företag som omfattas av taxonomin. Vi välkomnar att kärnenergi tas med i taxonomin som en grön investering. |
| --- | --- |

29.

Deltagande och insyn

| 30. | ReK rekommenderar att lokala och regionala myndigheter låter medborgarna ta del av rapporterna om uppföljning av gröna budgetar för att främja ändamålsenlighet, ansvarsskyldighet och insyn i klimat- och miljöpolitiken. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Vi efterlyser regelbundna externa revisioner av metoderna för grön budgetering, särskilt av de underliggande hypoteser som används för att klassificera utgifter och intäkter i syfte att säkerställa ansvarsskyldighet och i slutändan öka allmänhetens förtroende för processen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Vi efterlyser ett ökat egenansvar för den gröna agendan bland medborgarna. Utöver den information som tillhandahålls genom det gröna budgetarbetet uppmuntrar ReK kommunerna och regionerna att öka deltagandet i grön budgetering som ett sätt att ge medborgarna – särskilt de lokala ungdomsråden – möjlighet att ta ansvar för en del av den årliga budgeten för gröna projekt som gynnar deras lokalsamhälle. |
| --- | --- |

32.

Social budgetering

| 33. | Kommittén är medveten om att gröna budgetar är kraftfulla ekonomiska verktyg för att omvandla samhällen och ekonomier och förbättra jämlikheten. Å andra sidan understryker vi att grön budgetering måste vara förenlig med sociala mål för att säkerställa att ingen lämnas utanför. |
| --- | --- |

33.

| 34. | ReK upprepar att kommuner och regioner har en viktig roll att spela när det gäller att åstadkomma en utsläppssnål och inkluderande omställning, och betonar att klimatåtgärder måste bli en prioriterad uppgift för kommunerna. Vanliga farhågor hos städerna handlar om hur klimatförändringarna kan komma att påverka den fysiska planeringen, segregeringen och stadsutvecklingen, människors hälsa och den ekonomiska skiktningen. Investeringar i utsläppssnål stadsinfrastruktur kan få positiva effekter för låginkomsttagare och utsatta befolkningsgrupper. Därför får de lokala och regionala myndigheterna inte lämnas ensamma i sina ansträngningar att genomföra den gröna omställningen. Både medlemsstaterna och EU har ett ansvar för att stödja dessa ansträngningar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Omfördelning är avgörande för att ingen ska lämnas utanför, eftersom kostnaderna för växthusgasintensiva varor och tjänster (uppvärmning och luftkonditionering, bostadshyra, transporter) kommer att öka kraftigt på grund av begränsningspolitiken. I länder där dessa varor och tjänster konsumeras oproportionerligt av låginkomsthushåll kommer begränsningspolitiken att öka ojämlikheten på utgiftssidan. För att undvika social ojämlikhet måste tillämpningen av principen att förorenaren betalar skärpas. Därför måste omfördelningen utformas så att den belönar dem som har ett klimatvänligt beteende. Klimatåtgärder är en uppgift för hela samhället. I EU:s budget och de olika EU-fonderna bör hänsyn tas till de socioekonomiska skillnaderna mellan olika länder och regioner och till de effekter som klimatförändringarna och politiken för att bekämpa dem har på territoriella och sociala ojämlikheter, så att den gröna omställningen blir så rättvis och inkluderande som möjligt. |
| --- | --- |

35.

Bryssel den 30 juni 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Institutet för klimatekonomi och OECD:s centrum för regioner och städer har redan tagit fram, eller håller på att ta fram, klimatbedömningsförfaranden för budgetar eller särskilda riktlinjer som riktar sig till lokala och regionala myndigheter.

1

---

III Förberedande akter

Regionkommittén

ReK:s 150:e plenarsession, 29.6.2022–30.6.2022

| 30.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/45

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Bättre arbetsvillkor för plattformsarbete

(2022/C 375/08)

| Föredragande: | Yonnec POLET (BE–PES), första ledamot, kommunstyrelsen, Berchem-Sainte-Agathe/Sint-Agatha-Berchem |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Bättre arbetsvillkor för ett starkare socialt Europa: dra full nytta av digitaliseringen för framtidens arbete
  COM(2021) 761 final
  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete
  COM(2021) 762 final |

Föredragande:

Yonnec POLET (BE–PES), första ledamot, kommunstyrelsen, Berchem-Sainte-Agathe/Sint-Agatha-Berchem

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Bättre arbetsvillkor för ett starkare socialt Europa: dra full nytta av digitaliseringen för framtidens arbete

COM(2021) 761 final

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete

COM(2021) 762 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

COM(2021) 762 final

Ändringsrekommendation 1

Skäl 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| När plattformar är verksamma i flera medlemsstater eller över gränserna är det ofta oklart var plattformsarbetet utförs och av vem.
  Nationella myndigheter
  har inte heller enkel tillgång till uppgifter om digitala arbetsplattformar, t.ex. om antalet personer som utför plattformsarbete, deras sysselsättningsstatus och deras arbetsvillkor. Detta gör det svårt att säkerställa att tillämpliga regler följs, bl.a. i fråga om arbetsrätt och socialt skydd. | När plattformar är verksamma i flera medlemsstater eller över gränserna är det ofta oklart var plattformsarbetet utförs och av vem.
  De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna
  har inte heller enkel tillgång till uppgifter om digitala arbetsplattformar, t.ex. om antalet personer som utför plattformsarbete, deras sysselsättningsstatus och deras arbetsvillkor. Detta gör det svårt att säkerställa att tillämpliga regler följs, bl.a. i fråga om arbetsrätt och socialt skydd. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

När plattformar är verksamma i flera medlemsstater eller över gränserna är det ofta oklart var plattformsarbetet utförs och av vem.
  Nationella myndigheter
  har inte heller enkel tillgång till uppgifter om digitala arbetsplattformar, t.ex. om antalet personer som utför plattformsarbete, deras sysselsättningsstatus och deras arbetsvillkor. Detta gör det svårt att säkerställa att tillämpliga regler följs, bl.a. i fråga om arbetsrätt och socialt skydd.

När plattformar är verksamma i flera medlemsstater eller över gränserna är det ofta oklart var plattformsarbetet utförs och av vem.
  De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna
  har inte heller enkel tillgång till uppgifter om digitala arbetsplattformar, t.ex. om antalet personer som utför plattformsarbete, deras sysselsättningsstatus och deras arbetsvillkor. Detta gör det svårt att säkerställa att tillämpliga regler följs, bl.a. i fråga om arbetsrätt och socialt skydd.

Motivering

I många medlemsstater har de regionala myndigheterna behörighet när det gäller att fastställa arbetstagares status.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 16

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Detta direktiv bör vara tillämpligt på personer som utför plattformsarbete i unionen och som har, eller som enligt en bedömning av sakförhållanden kan anses ha, ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande enligt definitionen i lagstiftning, kollektivavtal eller praxis som gäller i medlemsstaterna, med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis. Detta bör omfatta situationer där sysselsättningsstatusen för den person som utför plattformsarbete inte är tydlig, så att det blir möjligt att korrekt fastställa denna status. Bestämmelserna om algoritmisk verksamhetsledning som rör behandling av personuppgifter bör också vara tillämpliga på äkta egenföretagare
  och andra personer
  som utför plattformsarbete i unionen
  och som inte har något anställningsförhållande
  . | Detta direktiv bör vara tillämpligt på personer som utför plattformsarbete i unionen och som har, eller som enligt en bedömning av sakförhållanden kan anses ha, ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande enligt definitionen i lagstiftning, kollektivavtal eller praxis som gäller i medlemsstaterna, med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis. Detta bör omfatta situationer där sysselsättningsstatusen för den person som utför plattformsarbete inte är tydlig
  eller har fastställts på felaktigt eller bedrägligt sätt
  , så att det blir möjligt att korrekt fastställa denna status. Bestämmelserna om algoritmisk verksamhetsledning som rör behandling av personuppgifter bör också vara tillämpliga på äkta egenföretagare som utför plattformsarbete i unionen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Detta direktiv bör vara tillämpligt på personer som utför plattformsarbete i unionen och som har, eller som enligt en bedömning av sakförhållanden kan anses ha, ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande enligt definitionen i lagstiftning, kollektivavtal eller praxis som gäller i medlemsstaterna, med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis. Detta bör omfatta situationer där sysselsättningsstatusen för den person som utför plattformsarbete inte är tydlig, så att det blir möjligt att korrekt fastställa denna status. Bestämmelserna om algoritmisk verksamhetsledning som rör behandling av personuppgifter bör också vara tillämpliga på äkta egenföretagare
  och andra personer
  som utför plattformsarbete i unionen
  och som inte har något anställningsförhållande
  .

Detta direktiv bör vara tillämpligt på personer som utför plattformsarbete i unionen och som har, eller som enligt en bedömning av sakförhållanden kan anses ha, ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande enligt definitionen i lagstiftning, kollektivavtal eller praxis som gäller i medlemsstaterna, med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis. Detta bör omfatta situationer där sysselsättningsstatusen för den person som utför plattformsarbete inte är tydlig
  eller har fastställts på felaktigt eller bedrägligt sätt
  , så att det blir möjligt att korrekt fastställa denna status. Bestämmelserna om algoritmisk verksamhetsledning som rör behandling av personuppgifter bör också vara tillämpliga på äkta egenföretagare som utför plattformsarbete i unionen.

Motivering

Ett av målen med direktivet är att göra det möjligt att korrekt fastställa arbetstagares status som egenföretagare eller anställda.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 18

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Digitala arbetsplattformar skiljer sig från andra onlineplattformar genom att de organiserar arbete som utförs av enskilda personer på begäran, vid enstaka eller upprepade tillfällen, av mottagaren av en tjänst som tillhandahålls av plattformen. Organisering av arbete som utförs av enskilda personer bör som ett minimum innebära att inneha en central roll i att matcha efterfrågan på tjänsten med den arbetsinsats som en person som har ett avtalsförhållande med den digitala plattformen och som är tillgänglig för en viss arbetsuppgift kan erbjuda, och kan inbegripa annan verksamhet såsom hantering av betalningar. Onlineplattformar som inte organiserar arbete som utförs av enskilda personer, utan bara tillhandahåller resurser genom vilka tillhandahållaren av tjänsten kan nå slutanvändaren, t.ex. annonsering av erbjudanden eller begäranden om tjänster eller sammanställning och visning av tillgängliga tillhandahållare av tjänster inom ett visst område, utan ytterligare deltagande, bör inte betraktas som digitala arbetsplattformar. Definitionen av digitala arbetsplattformar bör inte omfatta tillhandahållare av en tjänst vars främsta syfte är att utnyttja eller dela resurser, såsom korttidsuthyrning av bostäder. Den
  bör vara begränsad till
  tillhandahållare av en tjänst för vilken organisationen av det arbete som utförs av enskilda personer, såsom person- eller varutransporter eller städning, utgör en nödvändig och väsentlig del
  och inte enbart en mindre och rent underordnad del
  . | Digitala arbetsplattformar skiljer sig från andra onlineplattformar genom att de organiserar arbete som utförs av enskilda personer på begäran, vid enstaka eller upprepade tillfällen, av mottagaren av en tjänst som tillhandahålls av plattformen. Organisering av arbete som utförs av enskilda personer bör som ett minimum innebära att inneha en central roll i att matcha efterfrågan på tjänsten med den arbetsinsats som en person som har ett avtalsförhållande med den digitala plattformen och som är tillgänglig för en viss arbetsuppgift kan erbjuda, och kan inbegripa annan verksamhet såsom hantering av betalningar. Onlineplattformar som inte organiserar arbete som utförs av enskilda personer, utan bara tillhandahåller resurser genom vilka tillhandahållaren av tjänsten kan nå slutanvändaren, t.ex. annonsering av erbjudanden eller begäranden om tjänster eller sammanställning och visning av tillgängliga tillhandahållare av tjänster inom ett visst område, utan ytterligare deltagande, bör inte betraktas som digitala arbetsplattformar. Definitionen av digitala arbetsplattformar bör inte omfatta tillhandahållare av en tjänst vars främsta syfte är att utnyttja eller dela resurser, såsom korttidsuthyrning av bostäder. Den
  ska tillämpas på
  tillhandahållare av en tjänst för vilken organisationen av det arbete som utförs av enskilda personer, såsom person- eller varutransporter eller städning, utgör en nödvändig och väsentlig del.
  Sidotjänster som tillhandahålls i samband med tillhandahållande av en tjänst vars främsta syfte är att utnyttja eller dela resurser, och som kräver organisering av arbete som utförs av enskilda personer bör ingå i denna definition om de är nödvändiga och väsentliga och beställs via plattformen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Digitala arbetsplattformar skiljer sig från andra onlineplattformar genom att de organiserar arbete som utförs av enskilda personer på begäran, vid enstaka eller upprepade tillfällen, av mottagaren av en tjänst som tillhandahålls av plattformen. Organisering av arbete som utförs av enskilda personer bör som ett minimum innebära att inneha en central roll i att matcha efterfrågan på tjänsten med den arbetsinsats som en person som har ett avtalsförhållande med den digitala plattformen och som är tillgänglig för en viss arbetsuppgift kan erbjuda, och kan inbegripa annan verksamhet såsom hantering av betalningar. Onlineplattformar som inte organiserar arbete som utförs av enskilda personer, utan bara tillhandahåller resurser genom vilka tillhandahållaren av tjänsten kan nå slutanvändaren, t.ex. annonsering av erbjudanden eller begäranden om tjänster eller sammanställning och visning av tillgängliga tillhandahållare av tjänster inom ett visst område, utan ytterligare deltagande, bör inte betraktas som digitala arbetsplattformar. Definitionen av digitala arbetsplattformar bör inte omfatta tillhandahållare av en tjänst vars främsta syfte är att utnyttja eller dela resurser, såsom korttidsuthyrning av bostäder. Den
  bör vara begränsad till
  tillhandahållare av en tjänst för vilken organisationen av det arbete som utförs av enskilda personer, såsom person- eller varutransporter eller städning, utgör en nödvändig och väsentlig del
  och inte enbart en mindre och rent underordnad del
  .

Digitala arbetsplattformar skiljer sig från andra onlineplattformar genom att de organiserar arbete som utförs av enskilda personer på begäran, vid enstaka eller upprepade tillfällen, av mottagaren av en tjänst som tillhandahålls av plattformen. Organisering av arbete som utförs av enskilda personer bör som ett minimum innebära att inneha en central roll i att matcha efterfrågan på tjänsten med den arbetsinsats som en person som har ett avtalsförhållande med den digitala plattformen och som är tillgänglig för en viss arbetsuppgift kan erbjuda, och kan inbegripa annan verksamhet såsom hantering av betalningar. Onlineplattformar som inte organiserar arbete som utförs av enskilda personer, utan bara tillhandahåller resurser genom vilka tillhandahållaren av tjänsten kan nå slutanvändaren, t.ex. annonsering av erbjudanden eller begäranden om tjänster eller sammanställning och visning av tillgängliga tillhandahållare av tjänster inom ett visst område, utan ytterligare deltagande, bör inte betraktas som digitala arbetsplattformar. Definitionen av digitala arbetsplattformar bör inte omfatta tillhandahållare av en tjänst vars främsta syfte är att utnyttja eller dela resurser, såsom korttidsuthyrning av bostäder. Den
  ska tillämpas på
  tillhandahållare av en tjänst för vilken organisationen av det arbete som utförs av enskilda personer, såsom person- eller varutransporter eller städning, utgör en nödvändig och väsentlig del.
  Sidotjänster som tillhandahålls i samband med tillhandahållande av en tjänst vars främsta syfte är att utnyttja eller dela resurser, och som kräver organisering av arbete som utförs av enskilda personer bör ingå i denna definition om de är nödvändiga och väsentliga och beställs via plattformen.

Motivering

Syftet är att säkerställa att nödvändiga och väsentliga sidotjänster som inbegriper arbete som utförs av enskilda personer kan omfattas av direktivets tillämpningsområde om de beställs via en plattform.

Ändringsrekommendation 4

Skäl 23

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Säkerställandet av korrekt fastställande av sysselsättningsstatusen bör inte utgöra ett hinder för bättre arbetsvillkor för äkta egenföretagare som utför plattformsarbete. Om en digital arbetsplattform, helt frivilligt eller i samförstånd med de berörda personerna, beslutar att betala för socialt skydd, olycksfallsförsäkring eller andra former av försäkring, utbildning eller liknande förmåner till egenföretagare som arbetar genom den plattformen, bör dessa förmåner i sig inte betraktas som avgörande faktorer som tyder på att det föreligger ett anställningsförhållande. | Säkerställandet av korrekt fastställande av sysselsättningsstatusen bör inte utgöra ett hinder för bättre arbetsvillkor för äkta egenföretagare som utför plattformsarbete. Om en digital arbetsplattform, helt frivilligt eller i samförstånd med de berörda personerna, beslutar att betala för socialt skydd, olycksfallsförsäkring eller andra former av försäkring, utbildning eller liknande förmåner till egenföretagare som arbetar genom den plattformen, bör dessa förmåner i sig inte
  automatiskt
  betraktas som avgörande faktorer som tyder på att det föreligger ett anställningsförhållande
  , utan att det påverkar de grunder som nämns i artikel 4.2 om rättslig presumtion
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Säkerställandet av korrekt fastställande av sysselsättningsstatusen bör inte utgöra ett hinder för bättre arbetsvillkor för äkta egenföretagare som utför plattformsarbete. Om en digital arbetsplattform, helt frivilligt eller i samförstånd med de berörda personerna, beslutar att betala för socialt skydd, olycksfallsförsäkring eller andra former av försäkring, utbildning eller liknande förmåner till egenföretagare som arbetar genom den plattformen, bör dessa förmåner i sig inte betraktas som avgörande faktorer som tyder på att det föreligger ett anställningsförhållande.

Säkerställandet av korrekt fastställande av sysselsättningsstatusen bör inte utgöra ett hinder för bättre arbetsvillkor för äkta egenföretagare som utför plattformsarbete. Om en digital arbetsplattform, helt frivilligt eller i samförstånd med de berörda personerna, beslutar att betala för socialt skydd, olycksfallsförsäkring eller andra former av försäkring, utbildning eller liknande förmåner till egenföretagare som arbetar genom den plattformen, bör dessa förmåner i sig inte
  automatiskt
  betraktas som avgörande faktorer som tyder på att det föreligger ett anställningsförhållande
  , utan att det påverkar de grunder som nämns i artikel 4.2 om rättslig presumtion
  .

Motivering

Det är välkommet att plattformarna frivilligt förbättrar arbetsvillkoren för egenföretagare, men det bör inte användas för att kringgå den rättsliga presumtionen eller för att återinföra ett underordnat förhållande. Om de frivilliga förbättringarna ingår i uppställningen över villkor i artikel 4 om rättslig presumtion, måste de kunna användas för att karakterisera förekomsten av ett anställningsförhållande.

Ändringsrekommendation 5

Skäl 25

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kriterier som anger att en digital arbetsplattform kontrollerar arbetets utförande bör ingå i direktivet för att den rättsliga presumtionen ska fungera i praktiken och för att underlätta säkerställandet av att arbetstagares rättigheter efterlevs. Dessa kriterier bör inspireras av rättspraxis på unionsnivå och nationell nivå och ta hänsyn till nationella begrepp avseende anställningsförhållandet. Kriterierna bör innehålla konkreta inslag som visar att den digitala arbetsplattformen t.ex. i praktiken bestämmer och inte bara rekommenderar arbetsvillkoren eller ersättningen, eller båda, att den ger instruktioner om hur arbetet ska utföras eller att den hindrar den person som utför plattformsarbete från att utveckla affärskontakter med potentiella kunder. För att presumtionen ska fungera i praktiken bör
  två kriterier
  alltid vara
  uppfyllda
  för att den ska börja tillämpas. Samtidigt bör kriterierna inte omfatta situationer där de personer som utför plattformsarbete är äkta egenföretagare. Äkta egenföretagare är själva ansvariga gentemot kunderna för hur arbetet utförs och för kvaliteten på det utförda arbetet. Friheten att välja arbetstid eller frånvarotid, välja bort arbetsuppgifter, använda underleverantörer eller ersättare eller att arbeta för en tredje part är kännetecknande för äkta egenföretagande. Att i praktiken begränsa detta handlingsutrymme genom ett antal villkor eller ett sanktionssystem bör också betraktas som en del i kontroll av arbetets utförande. Nära övervakning av arbetets utförande eller noggrann granskning av kvaliteten på resultaten av detta arbete, inbegripet på elektronisk väg, vilket inte uteslutande består i att använda tjänstemottagares omdömen eller betyg, bör också betraktas som en del i kontroll av arbetets utförande. Samtidigt bör digitala arbetsplattformar kunna utforma sina tekniska gränssnitt på ett sätt som garanterar en god konsumentupplevelse. Åtgärder eller regler som krävs enligt lag eller som är nödvändiga för att skydda tjänstemottagarnas hälsa och säkerhet bör inte uppfattas som kontroll av arbetets utförande. | Kriterier som anger att en digital arbetsplattform kontrollerar arbetets utförande bör ingå i direktivet för att den rättsliga presumtionen ska fungera i praktiken och för att underlätta säkerställandet av att arbetstagares rättigheter efterlevs. Dessa kriterier bör inspireras av rättspraxis på unionsnivå och nationell nivå och ta hänsyn till nationella begrepp avseende anställningsförhållandet. Kriterierna bör innehålla konkreta inslag som visar att den digitala arbetsplattformen t.ex. i praktiken bestämmer och inte bara rekommenderar arbetsvillkoren eller ersättningen, eller båda, att den ger instruktioner om hur arbetet ska utföras eller att den hindrar den person som utför plattformsarbete från att utveckla affärskontakter med potentiella kunder. För att presumtionen ska fungera i praktiken bör
  ett kriterium
  alltid vara
  uppfyllt
  för att den ska börja tillämpas.
  Denna förteckning över kriterier kan kompletteras med ytterligare förfaranden som i nationell lagstiftning, rättspraxis eller praxis anses utgöra kontroll av arbetets utförande.
  Samtidigt bör kriterierna inte omfatta situationer där de personer som utför plattformsarbete är äkta egenföretagare. Äkta egenföretagare är själva ansvariga gentemot kunderna för hur arbetet utförs och för kvaliteten på det utförda arbetet. Friheten att välja arbetstid eller frånvarotid, välja bort arbetsuppgifter, använda underleverantörer eller ersättare eller att arbeta för en tredje part är kännetecknande för äkta egenföretagande. Att i praktiken begränsa detta handlingsutrymme genom ett antal villkor eller ett sanktionssystem bör också betraktas som en del i kontroll av arbetets utförande. Nära övervakning av arbetets utförande eller noggrann granskning av kvaliteten på resultaten av detta arbete, inbegripet på elektronisk väg, vilket inte uteslutande består i att använda tjänstemottagares omdömen eller betyg, bör också betraktas som en del i kontroll av arbetets utförande. Samtidigt bör digitala arbetsplattformar kunna utforma sina tekniska gränssnitt på ett sätt som garanterar en god konsumentupplevelse. Åtgärder eller regler som krävs enligt lag eller som är nödvändiga för att skydda tjänstemottagarnas hälsa och säkerhet bör inte uppfattas som kontroll av arbetets utförande. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Kriterier som anger att en digital arbetsplattform kontrollerar arbetets utförande bör ingå i direktivet för att den rättsliga presumtionen ska fungera i praktiken och för att underlätta säkerställandet av att arbetstagares rättigheter efterlevs. Dessa kriterier bör inspireras av rättspraxis på unionsnivå och nationell nivå och ta hänsyn till nationella begrepp avseende anställningsförhållandet. Kriterierna bör innehålla konkreta inslag som visar att den digitala arbetsplattformen t.ex. i praktiken bestämmer och inte bara rekommenderar arbetsvillkoren eller ersättningen, eller båda, att den ger instruktioner om hur arbetet ska utföras eller att den hindrar den person som utför plattformsarbete från att utveckla affärskontakter med potentiella kunder. För att presumtionen ska fungera i praktiken bör
  två kriterier
  alltid vara
  uppfyllda
  för att den ska börja tillämpas. Samtidigt bör kriterierna inte omfatta situationer där de personer som utför plattformsarbete är äkta egenföretagare. Äkta egenföretagare är själva ansvariga gentemot kunderna för hur arbetet utförs och för kvaliteten på det utförda arbetet. Friheten att välja arbetstid eller frånvarotid, välja bort arbetsuppgifter, använda underleverantörer eller ersättare eller att arbeta för en tredje part är kännetecknande för äkta egenföretagande. Att i praktiken begränsa detta handlingsutrymme genom ett antal villkor eller ett sanktionssystem bör också betraktas som en del i kontroll av arbetets utförande. Nära övervakning av arbetets utförande eller noggrann granskning av kvaliteten på resultaten av detta arbete, inbegripet på elektronisk väg, vilket inte uteslutande består i att använda tjänstemottagares omdömen eller betyg, bör också betraktas som en del i kontroll av arbetets utförande. Samtidigt bör digitala arbetsplattformar kunna utforma sina tekniska gränssnitt på ett sätt som garanterar en god konsumentupplevelse. Åtgärder eller regler som krävs enligt lag eller som är nödvändiga för att skydda tjänstemottagarnas hälsa och säkerhet bör inte uppfattas som kontroll av arbetets utförande.

Kriterier som anger att en digital arbetsplattform kontrollerar arbetets utförande bör ingå i direktivet för att den rättsliga presumtionen ska fungera i praktiken och för att underlätta säkerställandet av att arbetstagares rättigheter efterlevs. Dessa kriterier bör inspireras av rättspraxis på unionsnivå och nationell nivå och ta hänsyn till nationella begrepp avseende anställningsförhållandet. Kriterierna bör innehålla konkreta inslag som visar att den digitala arbetsplattformen t.ex. i praktiken bestämmer och inte bara rekommenderar arbetsvillkoren eller ersättningen, eller båda, att den ger instruktioner om hur arbetet ska utföras eller att den hindrar den person som utför plattformsarbete från att utveckla affärskontakter med potentiella kunder. För att presumtionen ska fungera i praktiken bör
  ett kriterium
  alltid vara
  uppfyllt
  för att den ska börja tillämpas.
  Denna förteckning över kriterier kan kompletteras med ytterligare förfaranden som i nationell lagstiftning, rättspraxis eller praxis anses utgöra kontroll av arbetets utförande.
  Samtidigt bör kriterierna inte omfatta situationer där de personer som utför plattformsarbete är äkta egenföretagare. Äkta egenföretagare är själva ansvariga gentemot kunderna för hur arbetet utförs och för kvaliteten på det utförda arbetet. Friheten att välja arbetstid eller frånvarotid, välja bort arbetsuppgifter, använda underleverantörer eller ersättare eller att arbeta för en tredje part är kännetecknande för äkta egenföretagande. Att i praktiken begränsa detta handlingsutrymme genom ett antal villkor eller ett sanktionssystem bör också betraktas som en del i kontroll av arbetets utförande. Nära övervakning av arbetets utförande eller noggrann granskning av kvaliteten på resultaten av detta arbete, inbegripet på elektronisk väg, vilket inte uteslutande består i att använda tjänstemottagares omdömen eller betyg, bör också betraktas som en del i kontroll av arbetets utförande. Samtidigt bör digitala arbetsplattformar kunna utforma sina tekniska gränssnitt på ett sätt som garanterar en god konsumentupplevelse. Åtgärder eller regler som krävs enligt lag eller som är nödvändiga för att skydda tjänstemottagarnas hälsa och säkerhet bör inte uppfattas som kontroll av arbetets utförande.

Motivering

Om digitala arbetsplattformar kontrollerar vissa delar av arbetets utförande agerar de som arbetsgivare i ett anställningsförhållande. Ledning och kontroll, eller underordnad ställning gentemot arbetsgivaren, är en central del av definitionen av ett anställningsförhållande i medlemsstaterna och i domstolens rättspraxis.

Vart och ett av de kriterier som räknas upp i direktivet beskriver ett inslag av ledning och kontroll. Det bör räcka med ett av dem för att presumtionen om att plattformen är en arbetsgivare ska gälla, något som arbetstagaren eller arbetsgivaren vid behov kan bestrida. Samtidigt är förteckningen över kriterier inte uttömmande.

Ändringsrekommendation 6

Skäl 32

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Digitala arbetsplattformar bör omfattas av krav på insyn i samband med automatiska övervaknings- och beslutssystem som används för att övervaka, kontrollera eller utvärdera arbetets utförande på elektronisk väg och i samband med automatiserade beslutssystem som används för att fatta beslut som i betydande grad påverkar arbetsvillkoren, inbegripet tillgång för personer som utför plattformsarbete till arbetsuppgifter, inkomst, arbetsmiljö, arbetstid, befordran och avtalsstatus, inbegripet begränsning, tillfällig avstängning eller avslutande av deras konto. Utöver vad som föreskrivs i förordning (EU) 2016/679 bör information om sådana system också tillhandahållas i de fall där beslut inte enbart grundas på automatiserad behandling, förutsatt att de stöds av automatiserade system. Det bör också anges vilken typ av information som bör tillhandahållas personer som utför plattformsarbete rörande sådana automatiserade system samt i vilken form och när den bör tillhandahållas. Den personuppgiftsansvariges skyldighet enligt artiklarna 13, 14 och 15 i förordning (EU) 2016/679 att förse den registrerade med viss information om behandlingen av den registrerades personuppgifter och tillgången till sådana uppgifter bör fortsätta att gälla i samband med plattformsarbete. Information om automatiska övervaknings- och beslutssystem bör också på begäran lämnas till företrädare för personer som utför plattformsarbete och till nationella arbetsmarknadsmyndigheter, så att de kan utföra sina uppgifter. | Digitala arbetsplattformar bör omfattas av krav på insyn i samband med automatiska övervaknings- och beslutssystem som används för att övervaka, kontrollera eller utvärdera arbetets utförande på elektronisk väg och i samband med automatiserade beslutssystem som används för att fatta beslut som i betydande grad påverkar arbetsvillkoren, inbegripet tillgång för personer som utför plattformsarbete till arbetsuppgifter, inkomst, arbetsmiljö, arbetstid, befordran och avtalsstatus, inbegripet begränsning, tillfällig avstängning eller avslutande av deras konto. Utöver vad som föreskrivs i förordning (EU) 2016/679 bör information om sådana system också tillhandahållas i de fall där beslut inte enbart grundas på automatiserad behandling, förutsatt att de stöds av automatiserade system. Det bör också anges vilken typ av information som bör tillhandahållas personer som utför plattformsarbete rörande sådana automatiserade system samt i vilken form och när den bör tillhandahållas. Den personuppgiftsansvariges skyldighet enligt artiklarna 13, 14 och 15 i förordning (EU) 2016/679 att förse den registrerade med viss information om behandlingen av den registrerades personuppgifter och tillgången till sådana uppgifter bör fortsätta att gälla i samband med plattformsarbete. Information om automatiska övervaknings- och beslutssystem bör också på begäran lämnas till
  fackföreningar, till
  företrädare för personer som utför plattformsarbete och till nationella
  och regionala
  arbetsmarknadsmyndigheter, så att de kan utföra sina uppgifter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Digitala arbetsplattformar bör omfattas av krav på insyn i samband med automatiska övervaknings- och beslutssystem som används för att övervaka, kontrollera eller utvärdera arbetets utförande på elektronisk väg och i samband med automatiserade beslutssystem som används för att fatta beslut som i betydande grad påverkar arbetsvillkoren, inbegripet tillgång för personer som utför plattformsarbete till arbetsuppgifter, inkomst, arbetsmiljö, arbetstid, befordran och avtalsstatus, inbegripet begränsning, tillfällig avstängning eller avslutande av deras konto. Utöver vad som föreskrivs i förordning (EU) 2016/679 bör information om sådana system också tillhandahållas i de fall där beslut inte enbart grundas på automatiserad behandling, förutsatt att de stöds av automatiserade system. Det bör också anges vilken typ av information som bör tillhandahållas personer som utför plattformsarbete rörande sådana automatiserade system samt i vilken form och när den bör tillhandahållas. Den personuppgiftsansvariges skyldighet enligt artiklarna 13, 14 och 15 i förordning (EU) 2016/679 att förse den registrerade med viss information om behandlingen av den registrerades personuppgifter och tillgången till sådana uppgifter bör fortsätta att gälla i samband med plattformsarbete. Information om automatiska övervaknings- och beslutssystem bör också på begäran lämnas till företrädare för personer som utför plattformsarbete och till nationella arbetsmarknadsmyndigheter, så att de kan utföra sina uppgifter.

Digitala arbetsplattformar bör omfattas av krav på insyn i samband med automatiska övervaknings- och beslutssystem som används för att övervaka, kontrollera eller utvärdera arbetets utförande på elektronisk väg och i samband med automatiserade beslutssystem som används för att fatta beslut som i betydande grad påverkar arbetsvillkoren, inbegripet tillgång för personer som utför plattformsarbete till arbetsuppgifter, inkomst, arbetsmiljö, arbetstid, befordran och avtalsstatus, inbegripet begränsning, tillfällig avstängning eller avslutande av deras konto. Utöver vad som föreskrivs i förordning (EU) 2016/679 bör information om sådana system också tillhandahållas i de fall där beslut inte enbart grundas på automatiserad behandling, förutsatt att de stöds av automatiserade system. Det bör också anges vilken typ av information som bör tillhandahållas personer som utför plattformsarbete rörande sådana automatiserade system samt i vilken form och när den bör tillhandahållas. Den personuppgiftsansvariges skyldighet enligt artiklarna 13, 14 och 15 i förordning (EU) 2016/679 att förse den registrerade med viss information om behandlingen av den registrerades personuppgifter och tillgången till sådana uppgifter bör fortsätta att gälla i samband med plattformsarbete. Information om automatiska övervaknings- och beslutssystem bör också på begäran lämnas till
  fackföreningar, till
  företrädare för personer som utför plattformsarbete och till nationella
  och regionala
  arbetsmarknadsmyndigheter, så att de kan utföra sina uppgifter.

Motivering

Fackföreningarna har en viktig roll att spela när det gäller att försvara arbetstagarnas rättigheter, och direktivet bör innehålla en uttrycklig hänvisning till dem. Arbetsmarknadsmyndigheterna är också nödvändiga och viktiga aktörer vad gäller att se till att arbets- och socialförsäkringsbestämmelserna följs och att förbättra arbetsvillkoren.

Ändringsrekommendation 7

Skäl 33

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Digitala arbetsplattformar bör
  inte
  vara skyldiga att uppge hur deras automatiska övervaknings- och beslutssystem fungerar i detalj
  , inbegripet algoritmer, eller
  andra detaljerade uppgifter som innehåller affärshemligheter eller som skyddas av immateriella rättigheter. | Digitala arbetsplattformar bör vara skyldiga att uppge hur deras automatiska övervaknings- och beslutssystem
  och de algoritmer som är kopplade till arbetsvillkoren
  fungerar i detalj.
  De bör inte vara skyldiga att lämna ut
  andra detaljerade uppgifter som innehåller affärshemligheter eller som skyddas av immateriella rättigheter. |
| Resultatet av dessa överväganden bör dock inte bli en vägran att tillhandahålla all den information som krävs enligt detta direktiv. | Resultatet av dessa
  sistnämnda
  överväganden bör dock inte bli en vägran att tillhandahålla all den information som krävs enligt detta direktiv. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Digitala arbetsplattformar bör
  inte
  vara skyldiga att uppge hur deras automatiska övervaknings- och beslutssystem fungerar i detalj
  , inbegripet algoritmer, eller
  andra detaljerade uppgifter som innehåller affärshemligheter eller som skyddas av immateriella rättigheter.

Digitala arbetsplattformar bör vara skyldiga att uppge hur deras automatiska övervaknings- och beslutssystem
  och de algoritmer som är kopplade till arbetsvillkoren
  fungerar i detalj.
  De bör inte vara skyldiga att lämna ut
  andra detaljerade uppgifter som innehåller affärshemligheter eller som skyddas av immateriella rättigheter.

Resultatet av dessa överväganden bör dock inte bli en vägran att tillhandahålla all den information som krävs enligt detta direktiv.

Resultatet av dessa
  sistnämnda
  överväganden bör dock inte bli en vägran att tillhandahålla all den information som krävs enligt detta direktiv.

Motivering

Affärshemligheter eller immateriella rättigheter får varken utgöra ett hinder för ett korrekt genomförande av detta direktiv eller användas för att undvika vissa bestämmelser, särskilt de i kapitel III om algoritmisk verksamhetsledning och kapitel IV om insyn i plattformsarbete.

Ändringsrekommendation 8

Kapitel I – Allmänna bestämmelser, artikel 1 – Innehåll och tillämpningsområde, punkt 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I detta direktiv fastställs miniminormer för rättigheter som gäller för alla personer som utför plattformsarbete i unionen och som har, eller på grundval av en bedömning av sakförhållandena kan anses ha, ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande enligt definitionen i gällande lagstiftning, kollektivavtal eller praxis i medlemsstaterna, med beaktande av domstolens rättspraxis. | I detta direktiv fastställs miniminormer för rättigheter som gäller för alla personer som utför plattformsarbete i unionen och som har, eller på grundval av en bedömning av sakförhållandena kan anses ha, ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande enligt definitionen i gällande lagstiftning, kollektivavtal eller praxis i medlemsstaterna, med beaktande av domstolens rättspraxis. |
| I enlighet med artikel 10 gäller de rättigheter som fastställs i detta direktiv avseende skydd för fysiska personer i samband med behandling av personuppgifter under algoritmisk verksamhetsledning även för alla personer som utför plattformsarbete i unionen
  och som inte har något anställningsavtal eller anställningsförhållande
  . | I enlighet med artikel 10 gäller de rättigheter som fastställs i detta direktiv avseende skydd för fysiska personer i samband med behandling av personuppgifter under algoritmisk verksamhetsledning även för alla personer som utför plattformsarbete i unionen
  i egenskap av äkta egenföretagare
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I detta direktiv fastställs miniminormer för rättigheter som gäller för alla personer som utför plattformsarbete i unionen och som har, eller på grundval av en bedömning av sakförhållandena kan anses ha, ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande enligt definitionen i gällande lagstiftning, kollektivavtal eller praxis i medlemsstaterna, med beaktande av domstolens rättspraxis.

I detta direktiv fastställs miniminormer för rättigheter som gäller för alla personer som utför plattformsarbete i unionen och som har, eller på grundval av en bedömning av sakförhållandena kan anses ha, ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande enligt definitionen i gällande lagstiftning, kollektivavtal eller praxis i medlemsstaterna, med beaktande av domstolens rättspraxis.

I enlighet med artikel 10 gäller de rättigheter som fastställs i detta direktiv avseende skydd för fysiska personer i samband med behandling av personuppgifter under algoritmisk verksamhetsledning även för alla personer som utför plattformsarbete i unionen
  och som inte har något anställningsavtal eller anställningsförhållande
  .

I enlighet med artikel 10 gäller de rättigheter som fastställs i detta direktiv avseende skydd för fysiska personer i samband med behandling av personuppgifter under algoritmisk verksamhetsledning även för alla personer som utför plattformsarbete i unionen
  i egenskap av äkta egenföretagare
  .

Motivering

Ett av målen med direktivet är att göra det möjligt att korrekt fastställa arbetstagares status som egenföretagare eller anställda.

Ändringsrekommendation 9

Kapitel I, artikel 2 – Definitioner, punkt 1.5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| företrädare:
  arbetstagarorganisationer
  eller arbetstagarrepresentanter som föreskrivs i nationell lagstiftning eller praxis, eller bägge. | företrädare:
  fackföreningar
  eller arbetstagarrepresentanter som föreskrivs i nationell lagstiftning eller praxis, eller bägge. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

företrädare:
  arbetstagarorganisationer
  eller arbetstagarrepresentanter som föreskrivs i nationell lagstiftning eller praxis, eller bägge.

företrädare:
  fackföreningar
  eller arbetstagarrepresentanter som föreskrivs i nationell lagstiftning eller praxis, eller bägge.

Motivering

Fackföreningarna spelar en viktig roll i försvaret av arbetstagarnas rättigheter, och direktivet bör innehålla en uttrycklig hänvisning till dem.

Ändringsrekommendation 10

Kapitel I, artikel 2 – Definitioner, punkt 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I definitionen av digitala arbetsplattformar i punkt 1.1 ingår inte tillhandahållare av en tjänst vars främsta syfte är att utnyttja eller dela resurser. Den
  ska vara begränsad till
  tillhandahållare av en tjänst för vilken organisationen av det arbete som utförs av enskilda personer
  inte
  utgör en
  enbart mindre och rent underordnad
  del. | I definitionen av digitala arbetsplattformar i punkt 1.1 ingår inte tillhandahållare av en tjänst vars främsta syfte är att utnyttja eller dela resurser. Den
  är tillämplig på
  tillhandahållare av en tjänst
  , inbegripet en sidotjänst,
  för vilken organisationen av det arbete som utförs av enskilda personer utgör en
  nödvändig och väsentlig
  del. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I definitionen av digitala arbetsplattformar i punkt 1.1 ingår inte tillhandahållare av en tjänst vars främsta syfte är att utnyttja eller dela resurser. Den
  ska vara begränsad till
  tillhandahållare av en tjänst för vilken organisationen av det arbete som utförs av enskilda personer
  inte
  utgör en
  enbart mindre och rent underordnad
  del.

I definitionen av digitala arbetsplattformar i punkt 1.1 ingår inte tillhandahållare av en tjänst vars främsta syfte är att utnyttja eller dela resurser. Den
  är tillämplig på
  tillhandahållare av en tjänst
  , inbegripet en sidotjänst,
  för vilken organisationen av det arbete som utförs av enskilda personer utgör en
  nödvändig och väsentlig
  del.

Motivering

Syftet är här att säkerställa enhetlighet med skäl 18 och att säkerställa att nödvändiga och väsentliga sidotjänster som inbegriper arbete som utförs av enskilda personer kan omfattas av direktivets tillämpningsområde om de beställs via en plattform.

Ändringsrekommendation 11

Kapitel II, artikel 4 – Rättslig presumtion, punkt 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Avtalsförhållandet mellan en digital arbetsplattform som i den mening som avses i punkt 2 kontrollerar arbetets utförande och en person som utför plattformsarbete via den plattformen ska rättsligt presumeras vara ett anställningsförhållande. För detta ändamål ska medlemsstaterna fastställa en ram av åtgärder i enlighet med sina nationella rätts- och domstolssystem. | Avtalsförhållandet mellan en digital arbetsplattform som i den mening som avses i punkt 2 kontrollerar arbetets utförande och en person som utför plattformsarbete via den plattformen ska rättsligt presumeras vara ett anställningsförhållande. För detta ändamål ska medlemsstaterna fastställa en ram av åtgärder i enlighet med sina nationella rätts- och domstolssystem. |
| Den rättsliga presumtionen ska gälla i alla relevanta administrativa och rättsliga förfaranden. Behöriga myndigheter som kontrollerar efterlevnaden av eller genomdriver relevant lagstiftning ska
  kunna
  utgå från denna presumtion. | Den rättsliga presumtionen ska gälla i alla relevanta administrativa och rättsliga förfaranden. Behöriga myndigheter som kontrollerar efterlevnaden av eller genomdriver relevant lagstiftning ska utgå från denna presumtion
  , medan avtalsförhållandet bedöms och fastställs på nationell nivå
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Avtalsförhållandet mellan en digital arbetsplattform som i den mening som avses i punkt 2 kontrollerar arbetets utförande och en person som utför plattformsarbete via den plattformen ska rättsligt presumeras vara ett anställningsförhållande. För detta ändamål ska medlemsstaterna fastställa en ram av åtgärder i enlighet med sina nationella rätts- och domstolssystem.

Avtalsförhållandet mellan en digital arbetsplattform som i den mening som avses i punkt 2 kontrollerar arbetets utförande och en person som utför plattformsarbete via den plattformen ska rättsligt presumeras vara ett anställningsförhållande. För detta ändamål ska medlemsstaterna fastställa en ram av åtgärder i enlighet med sina nationella rätts- och domstolssystem.

Den rättsliga presumtionen ska gälla i alla relevanta administrativa och rättsliga förfaranden. Behöriga myndigheter som kontrollerar efterlevnaden av eller genomdriver relevant lagstiftning ska
  kunna
  utgå från denna presumtion.

Den rättsliga presumtionen ska gälla i alla relevanta administrativa och rättsliga förfaranden. Behöriga myndigheter som kontrollerar efterlevnaden av eller genomdriver relevant lagstiftning ska utgå från denna presumtion
  , medan avtalsförhållandet bedöms och fastställs på nationell nivå
  .

Motivering

Även om medlemsstaterna är ytterst ansvariga för att bedöma och fastställa ett avtalsförhållande och har möjlighet att inrätta en åtgärdsram, i enlighet med sina nationella rättssystem och domstolsväsenden, för att genomföra direktivet, är användningen av presumtionen inte frivillig. Det är den som gör det möjligt att utvärdera klassificeringen av avtalsförhållandet mellan en digital arbetsplattform och en person som utför arbete via plattformen, vilket är ett av textens huvudsyften.

Ändringsrekommendation 12

Kapitel II, artikel 4 – Rättslig presumtion, punkt 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kontroll av arbetets utförande i den mening som avses i punkt 1 ska anses föreligga när minst
  två
  av följande villkor är uppfyllda: | Kontroll av arbetets utförande i den mening som avses i punkt 1 ska anses föreligga när minst
  ett
  av följande villkor är uppfyllda: |
| a) | I praktiken fastställa eller sätta övre gränser för ersättningsnivån. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Kontroll av arbetets utförande i den mening som avses i punkt 1 ska anses föreligga när minst
  två
  av följande villkor är uppfyllda:

Kontroll av arbetets utförande i den mening som avses i punkt 1 ska anses föreligga när minst
  ett
  av följande villkor är uppfyllda:

a)

I praktiken fastställa eller sätta övre gränser för ersättningsnivån.

| a) | I praktiken fastställa eller sätta övre gränser för ersättningsnivån
  eller priset för en tjänst
  . |
| --- | --- |

a)

I praktiken fastställa eller sätta övre gränser för ersättningsnivån
  eller priset för en tjänst
  .

| b) | Ålägga den person som utför plattformsarbete att följa särskilda bindande regler om utseende, uppförande gentemot tjänstemottagaren eller arbetets utförande. |
| --- | --- |

b)

Ålägga den person som utför plattformsarbete att följa särskilda bindande regler om utseende, uppförande gentemot tjänstemottagaren eller arbetets utförande.

| b) | Ålägga den person som utför plattformsarbete att följa särskilda bindande regler om utseende, uppförande gentemot tjänstemottagaren eller arbetets utförande. |
| --- | --- |

b)

Ålägga den person som utför plattformsarbete att följa särskilda bindande regler om utseende, uppförande gentemot tjänstemottagaren eller arbetets utförande.

| c) | Övervaka arbetets utförande eller kontrollera kvaliteten på resultaten av arbetet, även på elektronisk väg. |
| --- | --- |

c)

Övervaka arbetets utförande eller kontrollera kvaliteten på resultaten av arbetet, även på elektronisk väg.

| c) | Övervaka arbetets utförande eller kontrollera kvaliteten på resultaten av arbetet, även på elektronisk väg. |
| --- | --- |

c)

Övervaka arbetets utförande eller kontrollera kvaliteten på resultaten av arbetet, även på elektronisk väg.

| d) | I praktiken begränsa friheten, inbegripet genom sanktioner, att organisera arbetet, särskilt friheten att välja arbetstid eller frånvarotid, acceptera eller inte acceptera uppgifter eller anlita underleverantörer eller ersättare. |
| --- | --- |

d)

I praktiken begränsa friheten, inbegripet genom sanktioner, att organisera arbetet, särskilt friheten att välja arbetstid eller frånvarotid, acceptera eller inte acceptera uppgifter eller anlita underleverantörer eller ersättare.

| d) | I praktiken
  , genom att fastställa prioriteten för framtida arbetserbjudanden,
  begränsa friheten, inbegripet genom sanktioner, att organisera arbetet, särskilt friheten att välja arbetstid
  , arbetstakt
  eller frånvarotid, acceptera eller inte acceptera uppgifter eller anlita underleverantörer eller ersättare. |
| --- | --- |

d)

I praktiken
  , genom att fastställa prioriteten för framtida arbetserbjudanden,
  begränsa friheten, inbegripet genom sanktioner, att organisera arbetet, särskilt friheten att välja arbetstid
  , arbetstakt
  eller frånvarotid, acceptera eller inte acceptera uppgifter eller anlita underleverantörer eller ersättare.

| e) | (e) I praktiken begränsa möjligheten att bygga upp en kundkrets eller utföra arbete för tredje man. |
| --- | --- |

e)

(e) I praktiken begränsa möjligheten att bygga upp en kundkrets eller utföra arbete för tredje man.

| e) | I praktiken begränsa möjligheten att bygga upp en kundkrets
  , inbegripet bland plattformens kunder,
  eller utföra arbete för tredje man. |
| --- | --- |

e)

I praktiken begränsa möjligheten att bygga upp en kundkrets
  , inbegripet bland plattformens kunder,
  eller utföra arbete för tredje man.

Denna förteckning över villkor kan kompletteras med ytterligare förfaranden som i nationell lagstiftning, rättspraxis eller praxis anses utgöra kontroll av arbetets utförande.

Motivering

Om digitala arbetsplattformar kontrollerar vissa delar av arbetets utförande agerar de som arbetsgivare i ett anställningsförhållande. Ledning och kontroll, eller underordnad ställning gentemot arbetsgivaren, är en central del av definitionen av ett anställningsförhållande i medlemsstaterna och i domstolens rättspraxis. Vart och ett av de kriterier som räknas upp i artikel 4 beskriver oberoende av varandra ett inslag av ledning och kontroll. Det bör räcka med ett av dem för att presumtionen om att plattformen är en arbetsgivare ska gälla, något som arbetstagaren eller arbetsgivaren vid behov kan bestrida.

När det gäller det första kriteriet är fastställandet eller begränsningen av priset på tillhandahållandet av en tjänst liktydigt med att fastställa eller begränsa arbetstagarens ersättningsnivå, oberoende av vederbörandes status.

Vad gäller det fjärde kriteriet är för vissa plattformar vägran att åta sig en uppgift samt arbetstagarens tillgänglighet och arbetstid avgörande för fördelningen av framtida arbetserbjudanden, vilket gör det möjligt för plattformarna att indirekt kontrollera hur arbetet för de personer som arbetar via dem organiseras och begränsa friheten för dem att organisera sin arbetstid, en frihet som dessa personer har när de är egenföretagare. På samma sätt står det egenföretagare fritt att organisera sina prioriteringar och raster och på så sätt bestämma sin arbetstakt. Om denna möjlighet är begränsad uppträder plattformen som arbetsgivare.

När det gäller det femte kriteriet är möjligheten att ingå en affärsförbindelse med kunden en naturlig följd av ställningen som egenföretagare. Om denna möjlighet är begränsad och plattformen behåller marknadsexklusiviteten i förhållande till sina kunder fungerar den som arbetsgivare. Förteckningen över kriterier är inte uttömmande.

Ändringsrekommendation 13

Kapitel II, artikel 4 – Rättslig presumtion, punkt 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska vidta kompletterande åtgärder för att säkerställa ett effektivt genomförande av den rättsliga presumtion som avses i punkt 1, samtidigt som man tar hänsyn till konsekvenserna för nystartade företag, undviker att täcka in äkta egenföretagare och stöder hållbar tillväxt av digitala arbetsplattformar. De ska särskilt göra följande: | Medlemsstaterna ska vidta kompletterande åtgärder för att säkerställa ett effektivt genomförande av den rättsliga presumtion som avses i punkt 1, samtidigt som man tar hänsyn till konsekvenserna för nystartade företag, undviker att täcka in äkta egenföretagare
  , fullt ut respekterar arbetsmarknadsparternas oberoende
  och stöder hållbar tillväxt av digitala arbetsplattformar. De ska särskilt göra följande: |
| a) | Säkerställa att information om tillämpningen av den rättsliga presumtionen görs allmänt tillgänglig på ett tydligt, heltäckande och lättillgängligt sätt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna ska vidta kompletterande åtgärder för att säkerställa ett effektivt genomförande av den rättsliga presumtion som avses i punkt 1, samtidigt som man tar hänsyn till konsekvenserna för nystartade företag, undviker att täcka in äkta egenföretagare och stöder hållbar tillväxt av digitala arbetsplattformar. De ska särskilt göra följande:

Medlemsstaterna ska vidta kompletterande åtgärder för att säkerställa ett effektivt genomförande av den rättsliga presumtion som avses i punkt 1, samtidigt som man tar hänsyn till konsekvenserna för nystartade företag, undviker att täcka in äkta egenföretagare
  , fullt ut respekterar arbetsmarknadsparternas oberoende
  och stöder hållbar tillväxt av digitala arbetsplattformar. De ska särskilt göra följande:

a)

Säkerställa att information om tillämpningen av den rättsliga presumtionen görs allmänt tillgänglig på ett tydligt, heltäckande och lättillgängligt sätt.

| a) | Säkerställa att information om tillämpningen av den rättsliga presumtionen görs allmänt tillgänglig på ett tydligt, heltäckande och lättillgängligt sätt. |
| --- | --- |

a)

Säkerställa att information om tillämpningen av den rättsliga presumtionen görs allmänt tillgänglig på ett tydligt, heltäckande och lättillgängligt sätt.

| b) | Utarbeta vägledning för digitala arbetsplattformar, personer som utför plattformsarbete och arbetsmarknadens parter för att förstå och tillämpa den rättsliga presumtionen, inbegripet om förfarandena för att motbevisa den i enlighet med artikel 5. |
| --- | --- |

b)

Utarbeta vägledning för digitala arbetsplattformar, personer som utför plattformsarbete och arbetsmarknadens parter för att förstå och tillämpa den rättsliga presumtionen, inbegripet om förfarandena för att motbevisa den i enlighet med artikel 5.

| b) | Utarbeta vägledning för digitala arbetsplattformar, personer som utför plattformsarbete och arbetsmarknadens parter för att förstå och tillämpa den rättsliga presumtionen, inbegripet om förfarandena för att motbevisa den i enlighet med artikel 5. |
| --- | --- |

b)

Utarbeta vägledning för digitala arbetsplattformar, personer som utför plattformsarbete och arbetsmarknadens parter för att förstå och tillämpa den rättsliga presumtionen, inbegripet om förfarandena för att motbevisa den i enlighet med artikel 5.

| c) | Utarbeta vägledning för tillsynsmyndigheter att på eget initiativ gripa in mot och lagföra digitala arbetsplattformar som inte uppfyller kraven. |
| --- | --- |

c)

Utarbeta vägledning för tillsynsmyndigheter att på eget initiativ gripa in mot och lagföra digitala arbetsplattformar som inte uppfyller kraven.

| c) | Utarbeta vägledning för digitala arbetsplattformar och personer som utför plattformsarbete för att säkerställa ett korrekt fastställande av den verksamhetssektor som de är knutna till och för att möjliggöra ett fullständigt genomförande av tillämplig lagstiftning och tillämpliga kollektivavtal inom denna sektor. |
| --- | --- |

c)

Utarbeta vägledning för digitala arbetsplattformar och personer som utför plattformsarbete för att säkerställa ett korrekt fastställande av den verksamhetssektor som de är knutna till och för att möjliggöra ett fullständigt genomförande av tillämplig lagstiftning och tillämpliga kollektivavtal inom denna sektor.

| d) | Stärka de kontroller och fältinspektioner som utförs av yrkesinspektionerna eller de organ som ansvarar för efterlevnaden av arbetsrätten, samtidigt som det säkerställs att sådana kontroller och inspektioner är proportionella och icke-diskriminerande. |
| --- | --- |

d)

Stärka de kontroller och fältinspektioner som utförs av yrkesinspektionerna eller de organ som ansvarar för efterlevnaden av arbetsrätten, samtidigt som det säkerställs att sådana kontroller och inspektioner är proportionella och icke-diskriminerande.

| d) | Utarbeta vägledning för tillsynsmyndigheter att på eget initiativ gripa in mot och lagföra digitala arbetsplattformar som inte uppfyller kraven. |
| --- | --- |

d)

Utarbeta vägledning för tillsynsmyndigheter att på eget initiativ gripa in mot och lagföra digitala arbetsplattformar som inte uppfyller kraven.

| e) | Stärka de kontroller och fältinspektioner som utförs av yrkesinspektionerna eller de organ som ansvarar för efterlevnaden av arbetsrätten, samtidigt som det säkerställs att
  tillsynsmyndigheterna har den personal och utbildning som krävs för att säkerställa att
  sådana kontroller och inspektioner är
  ändamålsenliga,
  proportionella och icke-diskriminerande. |
| --- | --- |

e)

Stärka de kontroller och fältinspektioner som utförs av yrkesinspektionerna eller de organ som ansvarar för efterlevnaden av arbetsrätten, samtidigt som det säkerställs att
  tillsynsmyndigheterna har den personal och utbildning som krävs för att säkerställa att
  sådana kontroller och inspektioner är
  ändamålsenliga,
  proportionella och icke-diskriminerande.

Motivering

För att garantera rättssäkerhet och insyn för berörda parter är det viktigt att med hjälp av presumtionen, utöver statusen som arbetsgivare, anställd eller egenföretagare, klargöra vilka bestämmelser i både lagstiftning och kollektivavtal som, med full respekt för arbetsmarknadsparternas oberoende, är tillämpliga på arbetstagarna och på plattformen. Samtidigt bör tillsynsmyndigheterna kunna inleda rättsliga förfaranden mot digitala arbetsplattformar som inte uppfyller kraven.

Dessutom kan arbetet via digitala plattformar ha stor geografisk och tidsmässig spridning, vilket kan göra det svårt att kontrollera med mindre personal. Denna kontroll kan även kräva särskilda kunskaper om hur plattformen fungerar, som de behöriga myndigheterna behöver utbildas i för att kunna utföra denna uppgift på ett sätt som leder till goda resultat.

Ändringsrekommendation 14

Kapitel II, artikel 5 – Möjlighet att motbevisa den rättsliga presumtionen

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska säkerställa att var och en av parterna har möjlighet att motbevisa den rättsliga presumtion som avses i artikel 4 i rättsliga eller administrativa förfaranden eller båda. | Medlemsstaterna ska säkerställa att var och en av parterna har möjlighet att motbevisa den rättsliga presumtion som avses i artikel 4 i rättsliga eller administrativa förfaranden eller båda. |
| Om den digitala arbetsplattformen gör gällande att avtalsförhållandet i fråga inte är ett anställningsförhållande enligt definitionen i gällande lagstiftning, kollektivavtal eller praxis i den berörda medlemsstaten, med beaktande av domstolens rättspraxis, ska bevisbördan vila på den digitala arbetsplattformen. Sådana förfaranden ska inte ha suspensiv verkan på tillämpningen av den rättsliga presumtionen. | Om den digitala arbetsplattformen gör gällande att avtalsförhållandet i fråga inte är ett anställningsförhållande enligt definitionen i gällande lagstiftning, kollektivavtal eller praxis i den berörda medlemsstaten, med beaktande av domstolens rättspraxis, ska bevisbördan vila på den digitala arbetsplattformen.
  Den ska då visa varför det avtalsförhållande för vilket dess ställning som arbetsgivare har fastställts enligt artikel 4 inte kan klassificeras som ett anställningsförhållande.
  Sådana förfaranden ska inte ha suspensiv verkan på tillämpningen av den rättsliga presumtionen. |
| Om den person som utför plattformsarbetet gör gällande att avtalsförhållandet i fråga inte är ett anställningsförhållande enligt definitionen i gällande lagstiftning, kollektivavtal eller praxis i den berörda medlemsstaten, med beaktande av domstolens rättspraxis, ska den digitala arbetsplattformen vara skyldig att bidra till en korrekt lösning av förfarandet, särskilt genom att tillhandahålla all relevant information som den förfogar över. | Om den person som utför plattformsarbetet gör gällande att avtalsförhållandet i fråga inte är ett anställningsförhållande enligt definitionen i gällande lagstiftning, kollektivavtal eller praxis i den berörda medlemsstaten, med beaktande av domstolens rättspraxis, ska den digitala arbetsplattformen vara skyldig att bidra till en korrekt lösning av förfarandet, särskilt genom att tillhandahålla all relevant information som den förfogar över. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna ska säkerställa att var och en av parterna har möjlighet att motbevisa den rättsliga presumtion som avses i artikel 4 i rättsliga eller administrativa förfaranden eller båda.

Medlemsstaterna ska säkerställa att var och en av parterna har möjlighet att motbevisa den rättsliga presumtion som avses i artikel 4 i rättsliga eller administrativa förfaranden eller båda.

Om den digitala arbetsplattformen gör gällande att avtalsförhållandet i fråga inte är ett anställningsförhållande enligt definitionen i gällande lagstiftning, kollektivavtal eller praxis i den berörda medlemsstaten, med beaktande av domstolens rättspraxis, ska bevisbördan vila på den digitala arbetsplattformen. Sådana förfaranden ska inte ha suspensiv verkan på tillämpningen av den rättsliga presumtionen.

Om den digitala arbetsplattformen gör gällande att avtalsförhållandet i fråga inte är ett anställningsförhållande enligt definitionen i gällande lagstiftning, kollektivavtal eller praxis i den berörda medlemsstaten, med beaktande av domstolens rättspraxis, ska bevisbördan vila på den digitala arbetsplattformen.
  Den ska då visa varför det avtalsförhållande för vilket dess ställning som arbetsgivare har fastställts enligt artikel 4 inte kan klassificeras som ett anställningsförhållande.
  Sådana förfaranden ska inte ha suspensiv verkan på tillämpningen av den rättsliga presumtionen.

Om den person som utför plattformsarbetet gör gällande att avtalsförhållandet i fråga inte är ett anställningsförhållande enligt definitionen i gällande lagstiftning, kollektivavtal eller praxis i den berörda medlemsstaten, med beaktande av domstolens rättspraxis, ska den digitala arbetsplattformen vara skyldig att bidra till en korrekt lösning av förfarandet, särskilt genom att tillhandahålla all relevant information som den förfogar över.

Om den person som utför plattformsarbetet gör gällande att avtalsförhållandet i fråga inte är ett anställningsförhållande enligt definitionen i gällande lagstiftning, kollektivavtal eller praxis i den berörda medlemsstaten, med beaktande av domstolens rättspraxis, ska den digitala arbetsplattformen vara skyldig att bidra till en korrekt lösning av förfarandet, särskilt genom att tillhandahålla all relevant information som den förfogar över.

Motivering

För att säkerställa att den rättsliga presumtion som föreskrivs i artikel 4 är ändamålsenlig är det mycket viktigt att man reglerar villkoren för hur den kan motbevisas. En större bevisbörda måste därför åläggas plattformen och den rättsliga presumtionen i sig får under inga omständigheter försvagas.

Ändringsrekommendation 15

Kapitel III – Algoritmisk verksamhetsledning, artikel 6 – Insyn i och användning av automatiska övervaknings- och beslutssystem, punkt 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Digitala arbetsplattformar ska tillhandahålla den information som avses i punkt 2 i form av ett dokument som får vara i elektroniskt format. De ska tillhandahålla denna information senast den första arbetsdagen, samt vid väsentliga ändringar och när som helst på begäran av plattformsarbetstagarna. Informationen ska presenteras i kortfattad, tydlig, begriplig och lättillgänglig form, med användning av ett klart och tydligt språk. | Digitala arbetsplattformar ska tillhandahålla den information som avses i punkt 2 i form av ett dokument som får vara i elektroniskt format. De ska tillhandahålla denna information senast den första arbetsdagen, samt vid väsentliga ändringar och när som helst på begäran av plattformsarbetstagarna. Informationen ska presenteras i kortfattad, tydlig, begriplig och lättillgänglig form,
  på de officiella språken i den medlemsstat där arbetstagaren utför sitt arbete,
  med användning av ett klart och tydligt språk. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Digitala arbetsplattformar ska tillhandahålla den information som avses i punkt 2 i form av ett dokument som får vara i elektroniskt format. De ska tillhandahålla denna information senast den första arbetsdagen, samt vid väsentliga ändringar och när som helst på begäran av plattformsarbetstagarna. Informationen ska presenteras i kortfattad, tydlig, begriplig och lättillgänglig form, med användning av ett klart och tydligt språk.

Digitala arbetsplattformar ska tillhandahålla den information som avses i punkt 2 i form av ett dokument som får vara i elektroniskt format. De ska tillhandahålla denna information senast den första arbetsdagen, samt vid väsentliga ändringar och när som helst på begäran av plattformsarbetstagarna. Informationen ska presenteras i kortfattad, tydlig, begriplig och lättillgänglig form,
  på de officiella språken i den medlemsstat där arbetstagaren utför sitt arbete,
  med användning av ett klart och tydligt språk.

Motivering

Att arbetstagaren kan få den information som avses i denna artikel på de officiella språken i det land där han eller hon utövar sin verksamhet är avgörande för en god förståelse av informationen.

Ändringsrekommendation 16

Kapitel III – Algoritmisk verksamhetsledning, artikel 6 – Insyn i och användning av automatiska övervaknings- och beslutssystem, punkt 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.   Digitala arbetsplattformar får inte behandla personuppgifter om plattformsarbetstagare som inte är nära kopplade till och direkt nödvändiga för fullgörandet av avtalet mellan plattformsarbetstagaren och den digitala arbetsplattformen. De får särskilt inte | 5.   Digitala arbetsplattformar får inte behandla personuppgifter om plattformsarbetstagare som inte är nära kopplade till och direkt nödvändiga för fullgörandet av avtalet mellan plattformsarbetstagaren och den digitala arbetsplattformen. De får särskilt inte |
| a) | behandla personuppgifter om plattformsarbetstagarens emotionella eller psykologiska tillstånd, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

5.   Digitala arbetsplattformar får inte behandla personuppgifter om plattformsarbetstagare som inte är nära kopplade till och direkt nödvändiga för fullgörandet av avtalet mellan plattformsarbetstagaren och den digitala arbetsplattformen. De får särskilt inte

5.   Digitala arbetsplattformar får inte behandla personuppgifter om plattformsarbetstagare som inte är nära kopplade till och direkt nödvändiga för fullgörandet av avtalet mellan plattformsarbetstagaren och den digitala arbetsplattformen. De får särskilt inte

a)

behandla personuppgifter om plattformsarbetstagarens emotionella eller psykologiska tillstånd,

| a) | behandla personuppgifter om plattformsarbetstagarens emotionella eller psykologiska tillstånd, |
| --- | --- |

a)

behandla personuppgifter om plattformsarbetstagarens emotionella eller psykologiska tillstånd,

| b) | behandla personuppgifter som rör plattformsarbetstagarens hälsa, utom i sådana fall som avses i artikel 9.2 b–j i förordning (EU) 2016/679, |
| --- | --- |

b)

behandla personuppgifter som rör plattformsarbetstagarens hälsa, utom i sådana fall som avses i artikel 9.2 b–j i förordning (EU) 2016/679,

| b) | behandla personuppgifter som rör plattformsarbetstagarens hälsa, utom i sådana fall som avses i artikel 9.2 b–j i förordning (EU) 2016/679, |
| --- | --- |

b)

behandla personuppgifter som rör plattformsarbetstagarens hälsa, utom i sådana fall som avses i artikel 9.2 b–j i förordning (EU) 2016/679,

| c) | behandla personuppgifter som rör privata samtal, inbegripet samtal med plattformsarbetstagarnas företrädare, |
| --- | --- |

c)

behandla personuppgifter som rör privata samtal, inbegripet samtal med plattformsarbetstagarnas företrädare,

| c) | behandla personuppgifter som rör privata samtal, inbegripet samtal med plattformsarbetstagarnas företrädare, |
| --- | --- |

c)

behandla personuppgifter som rör privata samtal, inbegripet samtal med plattformsarbetstagarnas företrädare,

| d) | samla in personuppgifter när plattformsarbetstagaren inte erbjuder eller utför plattformsarbete. |
| --- | --- |

d)

samla in personuppgifter när plattformsarbetstagaren inte erbjuder eller utför plattformsarbete.

| d) | använda personuppgifter som samlats in för att fastställa eller dra slutsatser om medlemskap i eller tillhörighet till en fackförening eller deltagande i en facklig verksamhet, |
| --- | --- |

d)

använda personuppgifter som samlats in för att fastställa eller dra slutsatser om medlemskap i eller tillhörighet till en fackförening eller deltagande i en facklig verksamhet,

använda personuppgifter som samlats in för att fastställa eller dra slutsatser om medlemskap i eller tillhörighet till en fackförening eller deltagande i en facklig verksamhet,

| e) | samla in personuppgifter när plattformsarbetstagaren inte erbjuder eller utför plattformsarbete. |
| --- | --- |

e)

e)

samla in personuppgifter när plattformsarbetstagaren inte erbjuder eller utför plattformsarbete.

Motivering

Motivering

Utöver utbyten med arbetstagarföreträdare är det viktigt att förhindra att uppgifter om arbetstagare används för att begränsa, förhindra eller bestraffa arbetstagarorganisationer och kollektiva åtgärder.

Ändringsrekommendation 17

Ändringsrekommendation 17

Kapitel III – Algoritmisk verksamhetsledning, artikel 7 – Mänsklig övervakning av automatiska system, punkt 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Utan att det påverkar tillämpningen av rådets direktiv 89/391/EEG och relaterade direktiv på arbetsmiljöområdet ska digitala arbetsplattformar | Utan att det påverkar tillämpningen av rådets direktiv 89/391/EEG och relaterade direktiv på arbetsmiljöområdet ska digitala arbetsplattformar |
| a) | utvärdera riskerna med automatiska övervaknings- och beslutssystem för plattformsarbetstagarnas säkerhet och hälsa, särskilt när det gäller eventuella risker för arbetsolyckor och psykosociala och ergonomiska risker, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Utan att det påverkar tillämpningen av rådets direktiv 89/391/EEG och relaterade direktiv på arbetsmiljöområdet ska digitala arbetsplattformar

Utan att det påverkar tillämpningen av rådets direktiv 89/391/EEG och relaterade direktiv på arbetsmiljöområdet ska digitala arbetsplattformar

a)

utvärdera riskerna med automatiska övervaknings- och beslutssystem för plattformsarbetstagarnas säkerhet och hälsa, särskilt när det gäller eventuella risker för arbetsolyckor och psykosociala och ergonomiska risker,

| a) | med deltagande av och i samråd med arbetstagare eller via deras företrädare,
  utvärdera riskerna med automatiska övervaknings- och beslutssystem för plattformsarbetstagarnas säkerhet och hälsa, särskilt när det gäller eventuella risker för arbetsolyckor och psykosociala och ergonomiska risker, |
| --- | --- |

a)

med deltagande av och i samråd med arbetstagare eller via deras företrädare,
  utvärdera riskerna med automatiska övervaknings- och beslutssystem för plattformsarbetstagarnas säkerhet och hälsa, särskilt när det gäller eventuella risker för arbetsolyckor och psykosociala och ergonomiska risker,

med deltagande av och i samråd med arbetstagare eller via deras företrädare,

| b) | bedöma om skyddsåtgärderna i dessa system är lämpliga för de risker som framkommit med hänsyn till arbetsmiljöns särskilda egenskaper, |
| --- | --- |

b)

bedöma om skyddsåtgärderna i dessa system är lämpliga för de risker som framkommit med hänsyn till arbetsmiljöns särskilda egenskaper,

| b) | med deltagande av och i samråd med arbetstagare eller via deras företrädare,
  bedöma om skyddsåtgärderna i dessa system är lämpliga för de risker som framkommit med hänsyn till arbetsmiljöns särskilda egenskaper, |
| --- | --- |

b)

med deltagande av och i samråd med arbetstagare eller via deras företrädare,
  bedöma om skyddsåtgärderna i dessa system är lämpliga för de risker som framkommit med hänsyn till arbetsmiljöns särskilda egenskaper,

med deltagande av och i samråd med arbetstagare eller via deras företrädare,

| c) | vidta lämpliga förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

c)

vidta lämpliga förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder.

| c) | med deltagande av och i samråd med arbetstagare eller via deras företrädare,
  vidta lämpliga förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

c)

med deltagande av och i samråd med arbetstagare eller via deras företrädare,
  vidta lämpliga förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder.

med deltagande av och i samråd med arbetstagare eller via deras företrädare,

| d) | göra ovannämnda information tillgänglig för arbetsmarknadsmyndigheterna, socialskyddsmyndigheterna och andra myndigheter som är behöriga på området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, samt för företrädare för personer som utför plattformsarbete när de verkar i egenskap av företrädare. |
| --- | --- |

d)

d)

göra ovannämnda information tillgänglig för arbetsmarknadsmyndigheterna, socialskyddsmyndigheterna och andra myndigheter som är behöriga på området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, samt för företrädare för personer som utför plattformsarbete när de verkar i egenskap av företrädare.

göra ovannämnda information tillgänglig för arbetsmarknadsmyndigheterna, socialskyddsmyndigheterna och andra myndigheter som är behöriga på området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, samt för företrädare för personer som utför plattformsarbete när de verkar i egenskap av företrädare.

Motivering

Motivering

Det är viktigt att de digitala arbetsplattformarna bedömer och förebygger de risker som automatiserade övervaknings- och beslutssystem innebär för plattformsarbetstagarnas säkerhet och hälsa, men det räcker inte med självreglering. Det är också viktigt att i denna process involvera arbetsmarknadsmyndigheter, socialskyddsmyndigheter och andra myndigheter med behörighet på området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen samt arbetstagarna själva och deras företrädare.

Ändringsrekommendation 18

Ändringsrekommendation 18

Kapitel III – Algoritmisk verksamhetsledning, artikel 8 – Mänsklig omprövning av viktiga beslut, punkt 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Mänsklig
  omprövning av
  viktiga beslut | Mänsklig
  tillsyn över
  viktiga beslut |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att plattformsarbetstagare har rätt att få en förklaring från den digitala arbetsplattformen av alla beslut som
  fattas eller
  stöds av ett automatiskt beslutssystem som i betydande grad påverkar plattformsarbetstagarens arbetsvillkor i enlighet med artikel 6.1 b. Medlemsstaterna ska särskilt säkerställa att digitala arbetsplattformar ger plattformsarbetstagarna tillgång till en kontaktperson som utsetts av den digitala arbetsplattformen för att diskutera och klargöra de fakta, omständigheter och skäl som lett till beslutet. Digitala arbetsplattformar ska säkerställa att sådana kontaktpersoner har den kompetens, utbildning och befogenhet som krävs för att utöva denna funktion. | 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att plattformsarbetstagare har rätt att få en förklaring från den digitala arbetsplattformen
  , på de officiella språken i den medlemsstat där arbetstagaren utför sitt arbete,
  av alla beslut som stöds av ett automatiskt beslutssystem som i betydande grad påverkar plattformsarbetstagarens arbetsvillkor i enlighet med artikel 6.1 b. Medlemsstaterna ska särskilt säkerställa att digitala arbetsplattformar ger plattformsarbetstagarna tillgång till en kontaktperson som utsetts av den digitala arbetsplattformen för att diskutera och klargöra de fakta, omständigheter och skäl som lett till beslutet. Digitala arbetsplattformar ska säkerställa att sådana kontaktpersoner har den kompetens, utbildning och befogenhet som krävs för att utöva denna funktion. |
| Digitala arbetsplattformar ska ge plattformsarbetstagarna en skriftlig redogörelse för skälen till alla beslut som
  fattas eller
  stöds av ett automatiskt beslutssystem om att begränsa, tillfälligt stänga av eller avsluta plattformsarbetstagarens konto, alla beslut om att vägra ersättning för arbete som utförts av plattformsarbetstagaren, alla beslut om plattformsarbetstagarens avtalsstatus eller varje annat beslut med liknande verkan. | |
| | Digitala arbetsplattformar ska säkerställa att alla beslut om att begränsa, tillfälligt stänga av eller avsluta plattformsarbetstagarens konto, alla beslut som påverkar eller ändrar plattformsarbetstagarens arbetsvillkor, såsom beslut om att vägra eller ändra ersättning för arbete som utförts av plattformsarbetstagaren, alla beslut om plattformsarbetstagarens avtalsstatus eller varje annat beslut med liknande verkan, inbegripet begränsningar i fråga om arbetstiden, inte enbart grundar sig på automatisk behandling.
  Digitala arbetsplattformar ska ge plattformsarbetstagarna en skriftlig redogörelse för skälen till alla beslut som stöds av ett automatiskt beslutssystem om att begränsa, tillfälligt stänga av eller avsluta plattformsarbetstagarens konto, alla beslut om att vägra
  eller ändra plattformsarbetstagarens arbetsvillkor, såsom
  ersättning för arbete som utförts av plattformsarbetstagaren, alla beslut om plattformsarbetstagarens avtalsstatus eller varje annat beslut med liknande verkan.


  Plattformarna ska också ge plattformsarbetstagaren kontaktuppgifterna till den kontaktperson som utsetts av den digitala arbetsplattformen för att diskutera och klargöra de fakta, omständigheter och skäl som lett till beslutet.




  Digitala arbetsplattformar ska på begäran förse plattformsarbetstagaren med historiken över de omdömen eller betyg som mottagarna av dennes tjänster gett, och ska samtidigt säkerställa dennes rätt att bli bortglömd och rätt till rättelse enligt den allmänna dataskyddsförordningen

   (1)

  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Mänsklig
  omprövning av
  viktiga beslut

omprövning av

Mänsklig
  tillsyn över
  viktiga beslut

tillsyn över

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att plattformsarbetstagare har rätt att få en förklaring från den digitala arbetsplattformen av alla beslut som
  fattas eller
  stöds av ett automatiskt beslutssystem som i betydande grad påverkar plattformsarbetstagarens arbetsvillkor i enlighet med artikel 6.1 b. Medlemsstaterna ska särskilt säkerställa att digitala arbetsplattformar ger plattformsarbetstagarna tillgång till en kontaktperson som utsetts av den digitala arbetsplattformen för att diskutera och klargöra de fakta, omständigheter och skäl som lett till beslutet. Digitala arbetsplattformar ska säkerställa att sådana kontaktpersoner har den kompetens, utbildning och befogenhet som krävs för att utöva denna funktion.

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att plattformsarbetstagare har rätt att få en förklaring från den digitala arbetsplattformen
  , på de officiella språken i den medlemsstat där arbetstagaren utför sitt arbete,
  av alla beslut som stöds av ett automatiskt beslutssystem som i betydande grad påverkar plattformsarbetstagarens arbetsvillkor i enlighet med artikel 6.1 b. Medlemsstaterna ska särskilt säkerställa att digitala arbetsplattformar ger plattformsarbetstagarna tillgång till en kontaktperson som utsetts av den digitala arbetsplattformen för att diskutera och klargöra de fakta, omständigheter och skäl som lett till beslutet. Digitala arbetsplattformar ska säkerställa att sådana kontaktpersoner har den kompetens, utbildning och befogenhet som krävs för att utöva denna funktion.

Digitala arbetsplattformar ska ge plattformsarbetstagarna en skriftlig redogörelse för skälen till alla beslut som
  fattas eller
  stöds av ett automatiskt beslutssystem om att begränsa, tillfälligt stänga av eller avsluta plattformsarbetstagarens konto, alla beslut om att vägra ersättning för arbete som utförts av plattformsarbetstagaren, alla beslut om plattformsarbetstagarens avtalsstatus eller varje annat beslut med liknande verkan.

fattas eller

Digitala arbetsplattformar ska säkerställa att alla beslut om att begränsa, tillfälligt stänga av eller avsluta plattformsarbetstagarens konto, alla beslut som påverkar eller ändrar plattformsarbetstagarens arbetsvillkor, såsom beslut om att vägra eller ändra ersättning för arbete som utförts av plattformsarbetstagaren, alla beslut om plattformsarbetstagarens avtalsstatus eller varje annat beslut med liknande verkan, inbegripet begränsningar i fråga om arbetstiden, inte enbart grundar sig på automatisk behandling.
  Digitala arbetsplattformar ska ge plattformsarbetstagarna en skriftlig redogörelse för skälen till alla beslut som stöds av ett automatiskt beslutssystem om att begränsa, tillfälligt stänga av eller avsluta plattformsarbetstagarens konto, alla beslut om att vägra
  eller ändra plattformsarbetstagarens arbetsvillkor, såsom
  ersättning för arbete som utförts av plattformsarbetstagaren, alla beslut om plattformsarbetstagarens avtalsstatus eller varje annat beslut med liknande verkan.

Digitala arbetsplattformar ska säkerställa att alla beslut om att begränsa, tillfälligt stänga av eller avsluta plattformsarbetstagarens konto, alla beslut som påverkar eller ändrar plattformsarbetstagarens arbetsvillkor, såsom beslut om att vägra eller ändra ersättning för arbete som utförts av plattformsarbetstagaren, alla beslut om plattformsarbetstagarens avtalsstatus eller varje annat beslut med liknande verkan, inbegripet begränsningar i fråga om arbetstiden, inte enbart grundar sig på automatisk behandling.

eller ändra plattformsarbetstagarens arbetsvillkor, såsom

Plattformarna ska också ge plattformsarbetstagaren kontaktuppgifterna till den kontaktperson som utsetts av den digitala arbetsplattformen för att diskutera och klargöra de fakta, omständigheter och skäl som lett till beslutet.

Plattformarna ska också ge plattformsarbetstagaren kontaktuppgifterna till den kontaktperson som utsetts av den digitala arbetsplattformen för att diskutera och klargöra de fakta, omständigheter och skäl som lett till beslutet.

Digitala arbetsplattformar ska på begäran förse plattformsarbetstagaren med historiken över de omdömen eller betyg som mottagarna av dennes tjänster gett, och ska samtidigt säkerställa dennes rätt att bli bortglömd och rätt till rättelse enligt den allmänna dataskyddsförordningen

   (1)

  .

Digitala arbetsplattformar ska på begäran förse plattformsarbetstagaren med historiken över de omdömen eller betyg som mottagarna av dennes tjänster gett, och ska samtidigt säkerställa dennes rätt att bli bortglömd och rätt till rättelse enligt den allmänna dataskyddsförordningen

1

.

Motivering

Motivering

Rättigheterna och skyldigheterna måste vara tydligt formulerade, vid sidan av arbetstagarens egen formulering av sin begäran.

Utöver rätten att få en objektiv och rimlig motivering av beslut som fattats på grundval av algoritmer bör plattformsarbetstagare dessutom ha rätt till ett beslut som fattas av en chef eller arbetsledare, som kan ta hänsyn till det relevanta sammanhanget, utöver de faktorer som beaktas i en algoritm. Denna rätt att inte bli föremål för ett beslut som enbart grundar sig på automatiserad behandling erkänns bland annat i artikel 22 i den allmänna dataskyddsförordningen.

Det bör också noteras att portabiliteten avseende arbetstagares uppgifter är avgörande för den yrkesmässiga utvecklingen. Det är därför viktigt att plattformsarbetstagare kan tillgodoräkna sig sin erfarenhet och kvaliteten på sitt arbete på en plattform hos en annan arbetsgivare eller på en annan plattform. Slutligen måste de digitala arbetsplattformarna ge tillgång till en kontaktperson, även när det gäller praktiska frågor.

Ändringsrekommendation 19

Ändringsrekommendation 19

Kapitel III – Algoritmisk verksamhetsledning, artikel 9 – Information och samråd, punkt 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Plattformsarbetstagarnas företrädare eller de berörda plattformsarbetstagarma får biträdas av en expert som de själva väljer, i den mån det är nödvändigt för dem att granska den fråga som är föremål för information och samråd och utarbeta ett yttrande. Om en digital arbetsplattform har mer än
  500
  plattformsarbetstagare i en medlemsstat ska expertens utgifter bäras av den digitala arbetsplattformen, förutsatt att de är rimliga. | Plattformsarbetstagarnas företrädare eller de berörda plattformsarbetstagarma får biträdas av en expert som de själva väljer, i den mån det är nödvändigt för dem att granska den fråga som är föremål för information och samråd och utarbeta ett yttrande. Om en digital arbetsplattform har mer än
  50
  plattformsarbetstagare i en medlemsstat
  i linje med tillämpningsområdet för direktiv 2002/14/EG enligt dess artikel 3 a,
  ska expertens utgifter bäras av den digitala arbetsplattformen, förutsatt att de är rimliga. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Plattformsarbetstagarnas företrädare eller de berörda plattformsarbetstagarma får biträdas av en expert som de själva väljer, i den mån det är nödvändigt för dem att granska den fråga som är föremål för information och samråd och utarbeta ett yttrande. Om en digital arbetsplattform har mer än
  500
  plattformsarbetstagare i en medlemsstat ska expertens utgifter bäras av den digitala arbetsplattformen, förutsatt att de är rimliga.

500

Plattformsarbetstagarnas företrädare eller de berörda plattformsarbetstagarma får biträdas av en expert som de själva väljer, i den mån det är nödvändigt för dem att granska den fråga som är föremål för information och samråd och utarbeta ett yttrande. Om en digital arbetsplattform har mer än
  50
  plattformsarbetstagare i en medlemsstat
  i linje med tillämpningsområdet för direktiv 2002/14/EG enligt dess artikel 3 a,
  ska expertens utgifter bäras av den digitala arbetsplattformen, förutsatt att de är rimliga.

50

i linje med tillämpningsområdet för direktiv 2002/14/EG enligt dess artikel 3 a,

Motivering

Motivering

I artikel 3 a i direktiv 2002/14/EG, som det hänvisas till i artikel 9.1, anges undantag för små och medelstora företag med hänvisning till tröskelvärdena på 20 och 50 arbetstagare. Det förefaller lämpligt att införliva dessa tröskelvärden som fastställs i EU-lagstiftningen i förslaget till direktiv för att undvika att flera olika tröskelvärden används i rättsakter som är tillämpliga på samma företag och för att säkerställa att de tillämpliga bestämmelserna är tydliga. Tröskelvärdet på 500 plattformsarbetstagare innebär administrativa och ekonomiska begränsningar för plattformsarbetstagarnas och deras företrädares möjlighet att få tillgång till en expert när de försvarar sin rätt till information och samråd.

Ändringsrekommendation 20

Ändringsrekommendation 20

Slutbestämmelser, artikel 20 – Bestämmelser om upprätthållande av skyddsnivån och förmånligare bestämmelser, punkt 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   
  Detta
  direktiv påverkar inte medlemsstaternas rätt att tillämpa eller införa lagar eller andra författningar som är förmånligare för plattformsarbetstagare eller att främja eller tillåta tillämpningen av kollektivavtal som är förmånligare för plattformsarbetstagare, i enlighet med målen för detta direktiv. När det gäller personer som utför plattformsarbete men som inte har ett anställningsförhållande ska denna punkt endast tillämpas i den mån sådana nationella bestämmelser är förenliga med reglerna för den inre marknadens funktion. | 2.   
  I detta
  direktiv
  fastställs minimikrav, vilket inte hindrar att en medlemsstat kan behålla eller införa strängare skyddsåtgärder för arbetstagare. Det
  påverkar inte medlemsstaternas rätt att tillämpa eller införa lagar eller andra författningar som är förmånligare för plattformsarbetstagare eller att främja eller tillåta tillämpningen av kollektivavtal som är förmånligare för plattformsarbetstagare, i enlighet med målen för detta direktiv. När det gäller personer som utför plattformsarbete men som inte har ett anställningsförhållande ska denna punkt endast tillämpas i den mån sådana nationella bestämmelser är förenliga med reglerna för den inre marknadens funktion. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   
  Detta
  direktiv påverkar inte medlemsstaternas rätt att tillämpa eller införa lagar eller andra författningar som är förmånligare för plattformsarbetstagare eller att främja eller tillåta tillämpningen av kollektivavtal som är förmånligare för plattformsarbetstagare, i enlighet med målen för detta direktiv. När det gäller personer som utför plattformsarbete men som inte har ett anställningsförhållande ska denna punkt endast tillämpas i den mån sådana nationella bestämmelser är förenliga med reglerna för den inre marknadens funktion.

2.   
  I detta
  direktiv
  fastställs minimikrav, vilket inte hindrar att en medlemsstat kan behålla eller införa strängare skyddsåtgärder för arbetstagare. Det
  påverkar inte medlemsstaternas rätt att tillämpa eller införa lagar eller andra författningar som är förmånligare för plattformsarbetstagare eller att främja eller tillåta tillämpningen av kollektivavtal som är förmånligare för plattformsarbetstagare, i enlighet med målen för detta direktiv. När det gäller personer som utför plattformsarbete men som inte har ett anställningsförhållande ska denna punkt endast tillämpas i den mån sådana nationella bestämmelser är förenliga med reglerna för den inre marknadens funktion.

Motivering

Motivering

I enlighet med artikel 153.2 b i EUF-fördraget fastställs i direktivet minimikrav för att förbättra arbetsvillkoren vid plattformsarbete. Medlemsstaterna kan därmed behålla eller införa andra, mer förmånliga åtgärder som gäller för plattformsarbetstagare, eller till och med för alla arbetstagare.

Ändringsrekommendation 21

Ändringsrekommendation 21

Slutbestämmelser, artikel 22 – Översyn av kommissionen

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Senast den [5 år efter ikraftträdandet] ska kommissionen, efter samråd med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter på unionsnivå och centrala berörda parter, och med beaktande av hur det påverkar mikroföretag samt små och medelstora företag, se över tillämpningen av detta direktiv och vid behov föreslå ändringar i lagstiftningen. | Senast den [5 år efter ikraftträdandet] ska kommissionen, efter samråd med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter på unionsnivå och centrala berörda parter
  , däribland Europeiska regionkommittén
  , och med beaktande av hur det påverkar mikroföretag samt små och medelstora företag, se över tillämpningen av detta direktiv och vid behov föreslå ändringar i lagstiftningen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Senast den [5 år efter ikraftträdandet] ska kommissionen, efter samråd med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter på unionsnivå och centrala berörda parter, och med beaktande av hur det påverkar mikroföretag samt små och medelstora företag, se över tillämpningen av detta direktiv och vid behov föreslå ändringar i lagstiftningen.

Senast den [5 år efter ikraftträdandet] ska kommissionen, efter samråd med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter på unionsnivå och centrala berörda parter
  , däribland Europeiska regionkommittén
  , och med beaktande av hur det påverkar mikroföretag samt små och medelstora företag, se över tillämpningen av detta direktiv och vid behov föreslå ändringar i lagstiftningen.

, däribland Europeiska regionkommittén

Motivering

Motivering

De lokala och regionala myndigheterna, som Europeiska regionkommittén företräder på EU-nivå, har kapacitet att agera för att förbättra plattformsarbetstagarnas arbetsvillkor.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar det åtgärdspaket som kommissionen lade fram den 9 december 2021 och ”som ska förbättra villkoren för plattformsarbete och stödja en hållbar tillväxt för digitala arbetsplattformar i EU”. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar det åtgärdspaket som kommissionen lade fram den 9 december 2021 och ”som ska förbättra villkoren för plattformsarbete och stödja en hållbar tillväxt för digitala arbetsplattformar i EU”.

| 2. | Vi instämmer i kommissionens analys att en felaktig klassificering av en arbetstagares status och konsekvenserna av detta får effekter även utanför plattformsarbetet, även om de är särskilt allvarliga och akuta inom plattformsekonomin. |
| --- | --- |

2.

Vi instämmer i kommissionens analys att en felaktig klassificering av en arbetstagares status och konsekvenserna av detta får effekter även utanför plattformsarbetet, även om de är särskilt allvarliga och akuta inom plattformsekonomin.

| 3. | Algoritmisk verksamhetsledning och dess konsekvenser för arbetstagare, anställda och egenföretagare har också en inverkan utanför plattformsarbetet, där de är en del av plattformarnas affärsmodell. |
| --- | --- |

3.

Algoritmisk verksamhetsledning och dess konsekvenser för arbetstagare, anställda och egenföretagare har också en inverkan utanför plattformsarbetet, där de är en del av plattformarnas affärsmodell.

| 4. | Kommittén noterar att den i sitt yttrande (1) om plattformsarbete framhöll de utmaningar som dessa två företeelser innebär för plattformsarbetstagare. |
| --- | --- |

4.

Kommittén noterar att den i sitt yttrande (1

| 5. | ReK välkomnar att kommissionens förslag till direktiv innehåller en allmän ram för att åtgärda felaktig klassificering av sysselsättningsstatus inom plattformsarbete och fastställer nya materiella rättigheter för personer som utför plattformsarbete, i syfte att säkerställa rättvisa, insyn och redovisningsskyldighet vid algoritmisk verksamhetsledning. |
| --- | --- |

5.

ReK välkomnar att kommissionens förslag till direktiv innehåller en allmän ram för att åtgärda felaktig klassificering av sysselsättningsstatus inom plattformsarbete och fastställer nya materiella rättigheter för personer som utför plattformsarbete, i syfte att säkerställa rättvisa, insyn och redovisningsskyldighet vid algoritmisk verksamhetsledning.

Motbevisbar presumtion om anställningsförhållande

Motbevisbar presumtion om anställningsförhållande

| 6. | Kommittén ställer sig positiv till den motbevisbara presumtion om anställningsförhållande och den omvända bevisbörda som föreskrivs i direktivet för att korrekt fastställa sysselsättningsstatusen för personer som utför plattformsarbete. Avtalsförhållandet bedöms och fastställs således i slutändan på nationell nivå. |
| --- | --- |

6.

Kommittén ställer sig positiv till den motbevisbara presumtion om anställningsförhållande och den omvända bevisbörda som föreskrivs i direktivet för att korrekt fastställa sysselsättningsstatusen för personer som utför plattformsarbete. Avtalsförhållandet bedöms och fastställs således i slutändan på nationell nivå.

| 7. | Det är viktigt att presumtionen om anställningsförhållande ger de berörda plattformsarbetstagarna tillgång till alla de rättigheter som följer av lagstiftning eller kollektivavtal och som garanteras genom statusen som egenföretagare eller anställd, inbegripet rätten till utbildning. |
| --- | --- |

7.

Det är viktigt att presumtionen om anställningsförhållande ger de berörda plattformsarbetstagarna tillgång till alla de rättigheter som följer av lagstiftning eller kollektivavtal och som garanteras genom statusen som egenföretagare eller anställd, inbegripet rätten till utbildning.

| 8. | Vi understryker också att tillämpningen av presumtionen om anställningsförhållande innebär att plattformarna måste uppfylla sina skyldigheter, enligt tillämplig nationell lagstiftning, i fråga om beskattning av arbete och inkomst, tillbörlig aktsamhet och företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

8.

Vi understryker också att tillämpningen av presumtionen om anställningsförhållande innebär att plattformarna måste uppfylla sina skyldigheter, enligt tillämplig nationell lagstiftning, i fråga om beskattning av arbete och inkomst, tillbörlig aktsamhet och företagens sociala ansvar.

| 9. | ReK anser att den motbevisbara presumtionen om anställningsförhållande också kommer att gynna äkta egenföretagare, eftersom den innebär att plattformarna måste avstå från att ge dem en underordnad ställning och måste garantera dem all den flexibilitet som kännetecknar deras status. |
| --- | --- |

9.

ReK anser att den motbevisbara presumtionen om anställningsförhållande också kommer att gynna äkta egenföretagare, eftersom den innebär att plattformarna måste avstå från att ge dem en underordnad ställning och måste garantera dem all den flexibilitet som kännetecknar deras status.

Algoritmisk verksamhetsledning

Algoritmisk verksamhetsledning

| 10. | Kommittén välkomnar de bestämmelser i direktivet som syftar till att skydda plattformsarbetstagare från risker i samband med automatiska övervaknings- och beslutssystem samt algoritmisk verksamhetsledning. |
| --- | --- |

10.

Kommittén välkomnar de bestämmelser i direktivet som syftar till att skydda plattformsarbetstagare från risker i samband med automatiska övervaknings- och beslutssystem samt algoritmisk verksamhetsledning.

| 11. | Kommittén välkomnar i detta sammanhang de föreslagna bestämmelserna om rättsmedel och säkerställande av efterlevnaden. Det har förekommit och fortsätter att förekomma brister i efterlevnaden, särskilt i fall med en internationell dimension. Att säkerställa efterlevnaden av bestämmelser internationellt är svårt, särskilt när det gäller plattformsföretag. Effektivt samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter måste säkerställas och rättsanspråk måste kunna verkställas snabbt även över gränserna. |
| --- | --- |

11.

Kommittén välkomnar i detta sammanhang de föreslagna bestämmelserna om rättsmedel och säkerställande av efterlevnaden. Det har förekommit och fortsätter att förekomma brister i efterlevnaden, särskilt i fall med en internationell dimension. Att säkerställa efterlevnaden av bestämmelser internationellt är svårt, särskilt när det gäller plattformsföretag. Effektivt samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter måste säkerställas och rättsanspråk måste kunna verkställas snabbt även över gränserna.

| 12. | Vi välkomnar att förslaget inte påverkar de nationella definitionerna av arbetstagare och att det föreslagna förfarandet syftar till att fastställa huruvida avtalsförhållandet är ett anställningsförhållande enligt de nationella definitionerna. |
| --- | --- |

12.

Vi välkomnar att förslaget inte påverkar de nationella definitionerna av arbetstagare och att det föreslagna förfarandet syftar till att fastställa huruvida avtalsförhållandet är ett anställningsförhållande enligt de nationella definitionerna.

| 13. | Vi betonar vikten av att alla beslut om personalfrågor, t.ex. lön, befordran, begränsning eller avstängning av arbetstagare, fattas av människor. |
| --- | --- |

13.

Vi betonar vikten av att alla beslut om personalfrågor, t.ex. lön, befordran, begränsning eller avstängning av arbetstagare, fattas av människor.

| 14. | ReK noterar den ökade användningen av algoritmisk verksamhetsledning och automatiserade övervaknings- och beslutssystem utanför plattformsarbetet. |
| --- | --- |

14.

ReK noterar den ökade användningen av algoritmisk verksamhetsledning och automatiserade övervaknings- och beslutssystem utanför plattformsarbetet.

| 15. | Kommittén uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till regelverk som syftar till att utvidga de rättigheter i fråga om algoritmisk verksamhetsledning som tillerkänns personer som utför plattformsarbete, både anställda och egenföretagare, till att omfatta alla arbetstagare som är föremål för automatiserade tillsyns- och beslutssystem i sitt arbete, även utanför plattformsarbetet. |
| --- | --- |

15.

Kommittén uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till regelverk som syftar till att utvidga de rättigheter i fråga om algoritmisk verksamhetsledning som tillerkänns personer som utför plattformsarbete, både anställda och egenföretagare, till att omfatta alla arbetstagare som är föremål för automatiserade tillsyns- och beslutssystem i sitt arbete, även utanför plattformsarbetet.

| 16. | Vi förespråkar ett återkopplingssystem för plattformsarbetstagarna om de automatiserade övervaknings- och beslutssystemen genom arbetsplattformarnas digitala infrastruktur. Detta kan utgöra en viktig indikator och komponent för en effektiv övervakning av de automatiserade systemen och därmed bidra både till kvalitetssäkring i fråga om skydd av de grundläggande rättigheterna och till ökad tillfredsställelse i arbetet. |
| --- | --- |

16.

Vi förespråkar ett återkopplingssystem för plattformsarbetstagarna om de automatiserade övervaknings- och beslutssystemen genom arbetsplattformarnas digitala infrastruktur. Detta kan utgöra en viktig indikator och komponent för en effektiv övervakning av de automatiserade systemen och därmed bidra både till kvalitetssäkring i fråga om skydd av de grundläggande rättigheterna och till ökad tillfredsställelse i arbetet.

Skydd för egenföretagare

Skydd för egenföretagare

| 17. | ReK betonar behovet av att digitala plattformar ger plattformsarbetstagare fullständig information om arbetsvillkor och alla relevanta viktiga beslut på de officiella språken i den medlemsstat där arbetstagaren utför sitt arbete, och när så är möjligt, på plattformsarbetstagarens språk eller det språk som talas mest i regionen. |
| --- | --- |

17.

ReK betonar behovet av att digitala plattformar ger plattformsarbetstagare fullständig information om arbetsvillkor och alla relevanta viktiga beslut på de officiella språken i den medlemsstat där arbetstagaren utför sitt arbete, och när så är möjligt, på plattformsarbetstagarens språk eller det språk som talas mest i regionen.

| 18. | Vi uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra rådets rekommendation 2019/C 387/01 om tillgång till socialt skydd (2) för arbetstagare och egenföretagare för att säkerställa ett formellt och effektivt skydd samt adekvata och insynsvänliga system för socialt skydd för alla arbetstagare och egenföretagare. |
| --- | --- |

18.

Vi uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra rådets rekommendation 2019/C 387/01 om tillgång till socialt skydd (2

| 19. | ReK vill uppmärksamma könsaspekten i dessa bestämmelser. Framför allt kvinnor med omsorgsansvar uppskattar den tidsmässiga och ibland platsmässiga flexibilitet som arbete via plattformar erbjuder. Algoritmisk verksamhetsledning beträffande arbetstider, som t.ex. straffar arbetstagare för perioder med ”låg produktivitet”, kan drabba just dem hårdast. |
| --- | --- |

19.

ReK vill uppmärksamma könsaspekten i dessa bestämmelser. Framför allt kvinnor med omsorgsansvar uppskattar den tidsmässiga och ibland platsmässiga flexibilitet som arbete via plattformar erbjuder. Algoritmisk verksamhetsledning beträffande arbetstider, som t.ex. straffar arbetstagare för perioder med ”låg produktivitet”, kan drabba just dem hårdast.

| 20. | ReK betonar vikten av det förslag till riktlinjer för tillämpningen av EU:s konkurrenslagstiftning på kollektivavtal för egenföretagare utan anställda som lagts fram av kommissionen för att klargöra de organisatoriska upplägg som egenföretagare utan anställda kan tillämpa i sina förbindelser med plattformar, inbegripet deras möjligheter att inrätta branschorganisationer. |
| --- | --- |

20.

ReK betonar vikten av det förslag till riktlinjer för tillämpningen av EU:s konkurrenslagstiftning på kollektivavtal för egenföretagare utan anställda som lagts fram av kommissionen för att klargöra de organisatoriska upplägg som egenföretagare utan anställda kan tillämpa i sina förbindelser med plattformar, inbegripet deras möjligheter att inrätta branschorganisationer.

| 21. | Plattformsarbetstagare hindras ofta från att utöva sina grundläggande rättigheter till föreningsfrihet och kollektiva förhandlingar, inte minst på grund av bristen på gemensamma kommunikationsmedel och möjligheter att träffas online eller fysiskt. Lämpliga kommunikationsmöjligheter och fackföreningars rätt till tillträde måste därför garanteras genom arbetsplattformarnas digitala infrastruktur. |
| --- | --- |

21.

Plattformsarbetstagare hindras ofta från att utöva sina grundläggande rättigheter till föreningsfrihet och kollektiva förhandlingar, inte minst på grund av bristen på gemensamma kommunikationsmedel och möjligheter att träffas online eller fysiskt. Lämpliga kommunikationsmöjligheter och fackföreningars rätt till tillträde måste därför garanteras genom arbetsplattformarnas digitala infrastruktur.

| 22. | Dessa riktlinjer bör endast gälla de personer som med rätta klassificeras som egenföretagare utan anställda och inte arbetstagare som kan omklassificeras enligt den rättsliga presumtion som föreskrivs i direktivet. |
| --- | --- |

22.

Dessa riktlinjer bör endast gälla de personer som med rätta klassificeras som egenföretagare utan anställda och inte arbetstagare som kan omklassificeras enligt den rättsliga presumtion som föreskrivs i direktivet.

Lokal och regional dimension

Lokal och regional dimension

| 23. | Kommittén beklagar att det i förslaget till direktiv inte hänvisas till lokala och regionala myndigheter, trots att det i många medlemsstater är de som har ansvaret för att tillämpa arbetsmarknadslagstiftningen och fastställa arbetstagarnas status. |
| --- | --- |

23.

Kommittén beklagar att det i förslaget till direktiv inte hänvisas till lokala och regionala myndigheter, trots att det i många medlemsstater är de som har ansvaret för att tillämpa arbetsmarknadslagstiftningen och fastställa arbetstagarnas status.

| 24. | Vi uppmanar medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att stödja lokala initiativ för att säkerställa rättvisare plattformsarbete, t.ex. inrättandet av digitala arbetsplattformar med ställning som arbetstagarkooperativ, och minska den digitala klyftan i olika geografiska och demografiska sammanhang (mindre utvecklade regioner). |
| --- | --- |

24.

Vi uppmanar medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att stödja lokala initiativ för att säkerställa rättvisare plattformsarbete, t.ex. inrättandet av digitala arbetsplattformar med ställning som arbetstagarkooperativ, och minska den digitala klyftan i olika geografiska och demografiska sammanhang (mindre utvecklade regioner).

| 25. | Vi påminner också om att vi i vårt yttrande ”Plattformsarbete – lokala och regionala utmaningar på lagstiftningsområdet” (3) betonade de lokala och regionala myndigheternas möjlighet att vidta åtgärder för att förbättra arbetsvillkoren för plattformsarbetstagare genom att införa sociala stödåtgärder för atypiska anställningsformer, i parametrarna för tilldelning av offentliga kontrakt som är öppna för plattformar inkludera sociala kriterier som rör plattformarnas arbetsvillkor eller använda yrkesinspektioner eller motsvarande organ eller institutioner för att inom ramen för deras befogenheter ta itu med felklassificeringen av arbetstagare. |
| --- | --- |

25.

Vi påminner också om att vi i vårt yttrande ”Plattformsarbete – lokala och regionala utmaningar på lagstiftningsområdet” (3

| 26. | ReK betonar vikten av att se till att de lokala och regionala myndigheterna deltar i arbetet med att förbättra arbetsvillkoren i plattformsarbetet, men också av att säkerställa att de får stöd och utbildning för att stärka sin kompetens på detta område, särskilt som de kan anförtros uppgifter som rör tillsyn och genomförande av lagstiftningen. |
| --- | --- |

26.

ReK betonar vikten av att se till att de lokala och regionala myndigheterna deltar i arbetet med att förbättra arbetsvillkoren i plattformsarbetet, men också av att säkerställa att de får stöd och utbildning för att stärka sin kompetens på detta område, särskilt som de kan anförtros uppgifter som rör tillsyn och genomförande av lagstiftningen.

Proportionalitet och subsidiaritet

Proportionalitet och subsidiaritet

| 27. | Kommittén anser att förslaget till direktiv är förenligt med proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna. Mervärdet av EU-åtgärder på detta område och lämpligheten hos de rättsliga grunder som kommissionen valt är tydliga och konsekventa. Kommittén välkomnar också att kommissionen har bifogat en mall för subsidiaritetsbedömning till sitt lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

27.

Kommittén anser att förslaget till direktiv är förenligt med proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna. Mervärdet av EU-åtgärder på detta område och lämpligheten hos de rättsliga grunder som kommissionen valt är tydliga och konsekventa. Kommittén välkomnar också att kommissionen har bifogat en mall för subsidiaritetsbedömning till sitt lagstiftningsförslag.

Bryssel den 29 juni 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

1

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

(1)  COR-2019-02655.

1

(2)  Rådets rekommendation av den 8 november 2019 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (EUT C 387, 15.11.2019, s. 1).

2

(3)  COR-2019-02655

3

---

| 30.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/64 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/64

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda

(2022/C 375/09)

| Föredragande: | André VIOLA (FR–PES), ledamot av ett lokalt verkställande organ med ett folkvalt mandat: Departementsfullmäktige, Aude |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda (omarbetning)
  COM(2021) 802 |

Föredragande:

André VIOLA (FR–PES), ledamot av ett lokalt verkställande organ med ett folkvalt mandat: Departementsfullmäktige, Aude

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda (omarbetning)

COM(2021) 802

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Skäl 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Byggnader svarar för
  40 %
  av den slutliga energianvändningen inom unionen och 36 % av dess energirelaterade växthusgasutsläpp. Därför är en minskad energianvändning, i enlighet med principen om energieffektivitet först som fastställs i artikel 3 [reviderade energieffektivitetsdirektivet] och definieras i artikel 2.18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999, samt användningen av energi från förnybara energikällor inom bygg- och fastighetssektorn viktiga åtgärder som krävs för att minska unionens utsläpp av växthusgaser.
  Minskad
  energianvändning och ökad användning av energi från förnybara energikällor spelar också en viktig roll för att minska unionens
  energiberoende
  , främja en trygg
  energiförsörjning
  och teknisk utveckling samt för att skapa möjligheter till sysselsättning och regional utveckling, särskilt på öar och i landsbygdsområden. | Byggnader svarar för
  39 %
  av den slutliga energianvändningen inom unionen
  , varav 28 % utgörs av driftsrelaterad förbrukning och 11 % av byggnadsmaterial och konstruktion (inbyggt kol),
  och 36 % av dess energirelaterade växthusgasutsläpp. Därför är
  ett minskat behov av energi, material och mark samt
  en minskad energianvändning i enlighet med principen om energieffektivitet först som fastställs i artikel 3 [reviderade energieffektivitetsdirektivet] och definieras i artikel 2.18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999, samt användningen av energi från förnybara energikällor inom byggsektorn viktiga åtgärder som krävs för att minska unionens utsläpp av växthusgaser.
  Minskat behov av energi, material och mark samt minskad
  energianvändning och ökad användning av energi från förnybara energikällor spelar också en viktig roll för att minska unionens
  beroende av energi och material
  , främja en trygg
  energi- och materialförsörjning
  och teknisk utveckling samt för att skapa möjligheter till sysselsättning och regional utveckling, särskilt på öar och i landsbygdsområden. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Byggnader svarar för
  40 %
  av den slutliga energianvändningen inom unionen och 36 % av dess energirelaterade växthusgasutsläpp. Därför är en minskad energianvändning, i enlighet med principen om energieffektivitet först som fastställs i artikel 3 [reviderade energieffektivitetsdirektivet] och definieras i artikel 2.18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999, samt användningen av energi från förnybara energikällor inom bygg- och fastighetssektorn viktiga åtgärder som krävs för att minska unionens utsläpp av växthusgaser.
  Minskad
  energianvändning och ökad användning av energi från förnybara energikällor spelar också en viktig roll för att minska unionens
  energiberoende
  , främja en trygg
  energiförsörjning
  och teknisk utveckling samt för att skapa möjligheter till sysselsättning och regional utveckling, särskilt på öar och i landsbygdsområden.

Byggnader svarar för
  39 %
  av den slutliga energianvändningen inom unionen
  , varav 28 % utgörs av driftsrelaterad förbrukning och 11 % av byggnadsmaterial och konstruktion (inbyggt kol),
  och 36 % av dess energirelaterade växthusgasutsläpp. Därför är
  ett minskat behov av energi, material och mark samt
  en minskad energianvändning i enlighet med principen om energieffektivitet först som fastställs i artikel 3 [reviderade energieffektivitetsdirektivet] och definieras i artikel 2.18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999, samt användningen av energi från förnybara energikällor inom byggsektorn viktiga åtgärder som krävs för att minska unionens utsläpp av växthusgaser.
  Minskat behov av energi, material och mark samt minskad
  energianvändning och ökad användning av energi från förnybara energikällor spelar också en viktig roll för att minska unionens
  beroende av energi och material
  , främja en trygg
  energi- och materialförsörjning
  och teknisk utveckling samt för att skapa möjligheter till sysselsättning och regional utveckling, särskilt på öar och i landsbygdsområden.

Motivering

En tydligare hänvisning till cirkularitet har lagts till.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 7

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Byggnader ger upphov till växthusgasutsläpp före, under och efter sin operativa livslängd. Visionen för 2050 om ett klimatneutralt byggnadsbestånd går längre än den nuvarande inriktningen på driftsrelaterade växthusgasutsläpp. Därför bör byggnaders utsläpp under hela livscykeln beaktas
  i högre grad, i första hand utsläpp
  från nya byggnader. Byggnader är en betydande materialbank som lagrar resurser under många årtionden, och konstruktionsalternativen påverkar i hög grad utsläppen under hela livscykeln både för nya byggnader och för renoveringar. Byggnaders hela livscykel bör beaktas inte bara vid nybyggnation utan även vid renoveringar genom att strategier för att minska växthusgasutsläppen under hela livscykeln tas med i medlemsstaternas byggnadsrenoveringsplaner. | Byggnader ger upphov till växthusgasutsläpp före, under och efter sin operativa livslängd. Visionen för 2050 om ett klimatneutralt byggnadsbestånd går längre än den nuvarande inriktningen på driftsrelaterade växthusgasutsläpp. Därför bör byggnaders utsläpp under hela livscykeln
  från och med nu
  beaktas, från
  både
  nya byggnader
  och befintliga byggnader som renoveras
  . Byggnader är en betydande materialbank som lagrar resurser under många årtionden, och konstruktionsalternativen påverkar i hög grad utsläppen under hela livscykeln både för nya byggnader och för renoveringar. Byggnaders hela livscykel bör beaktas inte bara vid nybyggnation utan även vid renoveringar genom att strategier för att minska växthusgasutsläppen under hela livscykeln tas med i medlemsstaternas byggnadsrenoveringsplaner.
  De lokala och regionala myndigheternas deltagande i utarbetandet av denna politik är avgörande för att se till att omställningen äger rum på alla nivåer. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Byggnader ger upphov till växthusgasutsläpp före, under och efter sin operativa livslängd. Visionen för 2050 om ett klimatneutralt byggnadsbestånd går längre än den nuvarande inriktningen på driftsrelaterade växthusgasutsläpp. Därför bör byggnaders utsläpp under hela livscykeln beaktas
  i högre grad, i första hand utsläpp
  från nya byggnader. Byggnader är en betydande materialbank som lagrar resurser under många årtionden, och konstruktionsalternativen påverkar i hög grad utsläppen under hela livscykeln både för nya byggnader och för renoveringar. Byggnaders hela livscykel bör beaktas inte bara vid nybyggnation utan även vid renoveringar genom att strategier för att minska växthusgasutsläppen under hela livscykeln tas med i medlemsstaternas byggnadsrenoveringsplaner.

Byggnader ger upphov till växthusgasutsläpp före, under och efter sin operativa livslängd. Visionen för 2050 om ett klimatneutralt byggnadsbestånd går längre än den nuvarande inriktningen på driftsrelaterade växthusgasutsläpp. Därför bör byggnaders utsläpp under hela livscykeln
  från och med nu
  beaktas, från
  både
  nya byggnader
  och befintliga byggnader som renoveras
  . Byggnader är en betydande materialbank som lagrar resurser under många årtionden, och konstruktionsalternativen påverkar i hög grad utsläppen under hela livscykeln både för nya byggnader och för renoveringar. Byggnaders hela livscykel bör beaktas inte bara vid nybyggnation utan även vid renoveringar genom att strategier för att minska växthusgasutsläppen under hela livscykeln tas med i medlemsstaternas byggnadsrenoveringsplaner.
  De lokala och regionala myndigheternas deltagande i utarbetandet av denna politik är avgörande för att se till att omställningen äger rum på alla nivåer.

Motivering

Tar vi inte med det befintliga byggnadsbeståndet går det inte att nå målet om klimatneutralitet.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att minimera byggnaders växthusgasutsläpp under hela livscykeln krävs resurseffektivitet och cirkularitet. Detta kan också kombineras med att delar av byggnadsbeståndet omvandlas till en tillfällig kolsänka. | För att minimera byggnaders växthusgasutsläpp under hela livscykeln krävs
  tillräcklighetsåtgärder som från första början minskar behovet av energi, material, mark och vatten,
  resurseffektivitet och cirkularitet. Detta kan också kombineras med att delar av byggnadsbeståndet omvandlas till en tillfällig kolsänka.
  För att uppnå noll inbäddade utsläpp krävs minskning, återanvändning och optimering av material, utformning av platser som binder koldioxid och användning av material som binder koldioxid. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att minimera byggnaders växthusgasutsläpp under hela livscykeln krävs resurseffektivitet och cirkularitet. Detta kan också kombineras med att delar av byggnadsbeståndet omvandlas till en tillfällig kolsänka.

För att minimera byggnaders växthusgasutsläpp under hela livscykeln krävs
  tillräcklighetsåtgärder som från första början minskar behovet av energi, material, mark och vatten,
  resurseffektivitet och cirkularitet. Detta kan också kombineras med att delar av byggnadsbeståndet omvandlas till en tillfällig kolsänka.
  För att uppnå noll inbäddade utsläpp krävs minskning, återanvändning och optimering av material, utformning av platser som binder koldioxid och användning av material som binder koldioxid.

Motivering

Att säkra tillräcklig energiförsörjning utgör en kraftfull strategi för att uppnå klimatmålen. Man måste också ta hänsyn till de inbäddade utsläppen.

Ändringsrekommendation 4

Skäl 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den globala uppvärmningspotentialen under hela livscykeln visar byggnadens totala bidrag till de utsläpp som leder till klimatförändring. Den inkluderar både växthusgasutsläpp som är inbäddade i byggprodukter och direkta och indirekta utsläpp under användningsfasen. Ett krav på att beräkna den globala uppvärmningspotentialen under hela livscykeln för nya byggnader utgör därför ett första steg mot att ta större hänsyn till byggnaders hela livscykel och en cirkulär ekonomi. | Den globala uppvärmningspotentialen under hela livscykeln visar byggnadens totala bidrag till de utsläpp som leder till klimatförändring. Den inkluderar både växthusgasutsläpp som är inbäddade i byggprodukter och direkta och indirekta utsläpp under användningsfasen. Ett krav på att beräkna den globala uppvärmningspotentialen under hela livscykeln för nya byggnader
  och befintliga byggnader när de genomgår renovering
  utgör därför ett första steg mot att ta större hänsyn till byggnaders hela livscykel och en cirkulär ekonomi. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Den globala uppvärmningspotentialen under hela livscykeln visar byggnadens totala bidrag till de utsläpp som leder till klimatförändring. Den inkluderar både växthusgasutsläpp som är inbäddade i byggprodukter och direkta och indirekta utsläpp under användningsfasen. Ett krav på att beräkna den globala uppvärmningspotentialen under hela livscykeln för nya byggnader utgör därför ett första steg mot att ta större hänsyn till byggnaders hela livscykel och en cirkulär ekonomi.

Den globala uppvärmningspotentialen under hela livscykeln visar byggnadens totala bidrag till de utsläpp som leder till klimatförändring. Den inkluderar både växthusgasutsläpp som är inbäddade i byggprodukter och direkta och indirekta utsläpp under användningsfasen. Ett krav på att beräkna den globala uppvärmningspotentialen under hela livscykeln för nya byggnader
  och befintliga byggnader när de genomgår renovering
  utgör därför ett första steg mot att ta större hänsyn till byggnaders hela livscykel och en cirkulär ekonomi.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 5

Skäl 10

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Byggnader står för ungefär hälften av utsläppen av primära fina partiklar (PM 2,5 ) i EU som orsakar för tidig död och sjukdom. En
  förbättring
  av byggnaders energiprestanda kan och bör samtidigt minska utsläppen av föroreningar, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 (1). | Byggnader står för ungefär hälften av utsläppen av primära fina partiklar (PM 2,5 ) i EU som orsakar för tidig död och sjukdom. En
  minskning av behovet av energi och material samt förbättringar
  av byggnaders energiprestanda kan och bör samtidigt minska utsläppen av föroreningar, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 (1)

  , och bidrar därmed till att uppnå nollföroreningsambitionen
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Byggnader står för ungefär hälften av utsläppen av primära fina partiklar (PM 2,5 ) i EU som orsakar för tidig död och sjukdom. En
  förbättring
  av byggnaders energiprestanda kan och bör samtidigt minska utsläppen av föroreningar, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 (1).

Byggnader står för ungefär hälften av utsläppen av primära fina partiklar (PM 2,5 ) i EU som orsakar för tidig död och sjukdom. En
  minskning av behovet av energi och material samt förbättringar
  av byggnaders energiprestanda kan och bör samtidigt minska utsläppen av föroreningar, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 (1)

  , och bidrar därmed till att uppnå nollföroreningsambitionen
  .

Motivering

En mer uttrycklig hänvisning till cirkularitet och nollföroreningar har lagts till.

Ändringsrekommendation 6

Skäl 11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Vid åtgärder för att ytterligare förbättra byggnaders energiprestanda bör klimatförhållanden, inbegripet klimatanpassning, och lokala förhållanden beaktas samt även inomhusklimat och kostnadseffektivitet. Dessa åtgärder bör inte påverka andra krav på byggnader som tillgänglighet, brandsäkerhet och seismisk säkerhet och byggnadens avsedda användning. | Vid åtgärder för att
  undvika behov av energi och material och för att
  ytterligare förbättra byggnaders energiprestanda bör klimatförhållanden, inbegripet klimatanpassning, och lokala förhållanden beaktas samt inomhusklimat och kostnadseffektivitet
  , där externa miljö-, samhälls- och hälsoeffekter bör beaktas. De åtgärder som är tillgängliga på distriktsnivå bör utnyttjas fullt ut
  . Dessa åtgärder bör inte påverka andra krav på byggnader som tillgänglighet, brandsäkerhet och seismisk säkerhet och byggnadens avsedda användning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Vid åtgärder för att ytterligare förbättra byggnaders energiprestanda bör klimatförhållanden, inbegripet klimatanpassning, och lokala förhållanden beaktas samt även inomhusklimat och kostnadseffektivitet. Dessa åtgärder bör inte påverka andra krav på byggnader som tillgänglighet, brandsäkerhet och seismisk säkerhet och byggnadens avsedda användning.

Vid åtgärder för att
  undvika behov av energi och material och för att
  ytterligare förbättra byggnaders energiprestanda bör klimatförhållanden, inbegripet klimatanpassning, och lokala förhållanden beaktas samt inomhusklimat och kostnadseffektivitet
  , där externa miljö-, samhälls- och hälsoeffekter bör beaktas. De åtgärder som är tillgängliga på distriktsnivå bör utnyttjas fullt ut
  . Dessa åtgärder bör inte påverka andra krav på byggnader som tillgänglighet, brandsäkerhet och seismisk säkerhet och byggnadens avsedda användning.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 7

Nytt skäl 11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Tillräcklighetsåtgärder som syftar till att från första början minska byggnaders behov av energi, material, mark och vatten bör övervägas under byggnadernas hela livscykel, från utformning till drift och slutet av livscykeln. I dessa åtgärder bör man prioritera att utnyttja oanvända byggnader för nya ändamål i stället för att bygga nya samt utveckling av kompakta bostadsområden i stället för okontrollerad stadsutbredning, passiva i stället för mekaniska lösningar för uppvärmning och nedkylning, återanvända byggmaterial i stället för att köpa nytt och förvalta befintliga byggnader bättre.




  Medlemsstaterna bör samarbeta med de lokala och regionala myndigheterna kring att utarbeta tillräcklighetspolitik och tillräcklighetsåtgärder inom ramen för byggnadsrenoveringsplanerna i syfte att från första början minska behovet av energi, material, mark och vatten under hela byggnadens livscykel – från utformning till drift och slutet av livscykeln |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Tillräcklighetsåtgärder som syftar till att från första början minska byggnaders behov av energi, material, mark och vatten bör övervägas under byggnadernas hela livscykel, från utformning till drift och slutet av livscykeln. I dessa åtgärder bör man prioritera att utnyttja oanvända byggnader för nya ändamål i stället för att bygga nya samt utveckling av kompakta bostadsområden i stället för okontrollerad stadsutbredning, passiva i stället för mekaniska lösningar för uppvärmning och nedkylning, återanvända byggmaterial i stället för att köpa nytt och förvalta befintliga byggnader bättre.

Medlemsstaterna bör samarbeta med de lokala och regionala myndigheterna kring att utarbeta tillräcklighetspolitik och tillräcklighetsåtgärder inom ramen för byggnadsrenoveringsplanerna i syfte att från första början minska behovet av energi, material, mark och vatten under hela byggnadens livscykel – från utformning till drift och slutet av livscykeln

Motivering

Att säkra tillräcklig energiförsörjning utgör en kraftfull strategi för att uppnå klimatmålen.

Ändringsrekommendation 8

Skäl 13

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör fastställa minimikrav avseende byggnaders energiprestanda och byggnadselement med sikte på att uppnå
  den kostnadsoptimala balansen mellan gjorda investeringar och inbesparade energikostnader
  under hela byggnadens livscykel
  , utan att det påverkar medlemsstaternas rätt att fastställa minimikrav som är mer energieffektiva än kostnadsoptimala nivåer för energieffektivitet
  .
  Det bör finnas möjlighet för medlemsstaterna att regelbundet se över sina minimikrav avseende byggnaders energiprestanda mot bakgrund av den tekniska utvecklingen. | Medlemsstaterna bör fastställa minimikrav avseende byggnaders energiprestanda och byggnadselement med sikte på att uppnå
  noll- eller nära-nollutsläpp av koldioxid
  under hela byggnadens livscykel.
  Klimatpositiva byggnader bör också främjas för att säkerställa koldioxidneutralitet i byggnadsbeståndet som helhet.




  Det är mycket viktigt att de lokala och regionala myndigheterna deltar fullt ut i fastställandet av dessa krav för att säkerställa verkliga och ändamålsenliga minskningar. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna bör fastställa minimikrav avseende byggnaders energiprestanda och byggnadselement med sikte på att uppnå
  den kostnadsoptimala balansen mellan gjorda investeringar och inbesparade energikostnader
  under hela byggnadens livscykel
  , utan att det påverkar medlemsstaternas rätt att fastställa minimikrav som är mer energieffektiva än kostnadsoptimala nivåer för energieffektivitet
  .
  Det bör finnas möjlighet för medlemsstaterna att regelbundet se över sina minimikrav avseende byggnaders energiprestanda mot bakgrund av den tekniska utvecklingen.

Medlemsstaterna bör fastställa minimikrav avseende byggnaders energiprestanda och byggnadselement med sikte på att uppnå
  noll- eller nära-nollutsläpp av koldioxid
  under hela byggnadens livscykel.
  Klimatpositiva byggnader bör också främjas för att säkerställa koldioxidneutralitet i byggnadsbeståndet som helhet.

Det är mycket viktigt att de lokala och regionala myndigheterna deltar fullt ut i fastställandet av dessa krav för att säkerställa verkliga och ändamålsenliga minskningar.

Motivering

Minimikraven bör ligga i linje med målet om klimatneutralitet så att inlåsning av koldioxid undviks.

Ändringsrekommendation 9

Skäl 14

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Två tredjedelar av den energi som används för uppvärmning och kylning av byggnader kommer fortfarande från fossila bränslen. För att minska koldioxidutsläppen från byggnadssektorn är det särskilt viktigt att fasa ut fossila bränslen inom uppvärmning och kylning. Därför bör medlemsstaterna ange sin nationella politik och sina nationella åtgärder för att fasa ut fossila bränslen för uppvärmning och kylning i sina byggnadsrenoveringsplaner, och inga ekonomiska incitament bör ges för installation av värmepannor för fossila bränslen inom ramen för nästa fleråriga budgetram från och med
  2027
  , med undantag för dem som valts ut för investeringar före 2027 inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden. En tydlig rättslig grund för förbudet mot värmegeneratorer baserad på deras växthusgasutsläpp eller typ av bränsle bör stödja nationella strategier och åtgärder för utfasning. | Två tredjedelar av den energi som används för uppvärmning och kylning av byggnader kommer fortfarande från fossila bränslen. För att minska koldioxidutsläppen från byggnadssektorn är det särskilt viktigt att fasa ut fossila bränslen inom uppvärmning och kylning. Därför bör medlemsstaterna
  , i nära samarbete med de lokala och regionala myndigheterna,
  ange sin nationella politik och sina nationella åtgärder för att fasa ut fossila bränslen för uppvärmning och kylning i sina byggnadsrenoveringsplaner, och inga ekonomiska incitament bör ges för installation av värmepannor för fossila bränslen inom ramen för nästa fleråriga budgetram från och med
  2025
  , med undantag för dem som valts ut för investeringar före 2027 inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden. En tydlig rättslig grund för förbudet mot värmegeneratorer baserad på deras växthusgasutsläpp eller typ av bränsle bör stödja nationella strategier och åtgärder för utfasning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Två tredjedelar av den energi som används för uppvärmning och kylning av byggnader kommer fortfarande från fossila bränslen. För att minska koldioxidutsläppen från byggnadssektorn är det särskilt viktigt att fasa ut fossila bränslen inom uppvärmning och kylning. Därför bör medlemsstaterna ange sin nationella politik och sina nationella åtgärder för att fasa ut fossila bränslen för uppvärmning och kylning i sina byggnadsrenoveringsplaner, och inga ekonomiska incitament bör ges för installation av värmepannor för fossila bränslen inom ramen för nästa fleråriga budgetram från och med
  2027
  , med undantag för dem som valts ut för investeringar före 2027 inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden. En tydlig rättslig grund för förbudet mot värmegeneratorer baserad på deras växthusgasutsläpp eller typ av bränsle bör stödja nationella strategier och åtgärder för utfasning.

Två tredjedelar av den energi som används för uppvärmning och kylning av byggnader kommer fortfarande från fossila bränslen. För att minska koldioxidutsläppen från byggnadssektorn är det särskilt viktigt att fasa ut fossila bränslen inom uppvärmning och kylning. Därför bör medlemsstaterna
  , i nära samarbete med de lokala och regionala myndigheterna,
  ange sin nationella politik och sina nationella åtgärder för att fasa ut fossila bränslen för uppvärmning och kylning i sina byggnadsrenoveringsplaner, och inga ekonomiska incitament bör ges för installation av värmepannor för fossila bränslen inom ramen för nästa fleråriga budgetram från och med
  2025
  , med undantag för dem som valts ut för investeringar före 2027 inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden. En tydlig rättslig grund för förbudet mot värmegeneratorer baserad på deras växthusgasutsläpp eller typ av bränsle bör stödja nationella strategier och åtgärder för utfasning.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 10

Skäl 17

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionen bör fastställa en ram för jämförbara metoder för beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda. En översyn av denna ram bör möjliggöra en beräkning av både energi- och utsläppsprestanda och bör ta hänsyn till externa miljö- och hälsoeffekter samt utvidgningen av utsläppshandelssystemet och koldioxidpriserna. Medlemsstaterna bör använda denna ram för att
  jämföra resultaten med
  de minimikrav som de har antagit avseende energiprestanda. Vid eventuella stora avvikelser, det vill säga över 15 %, mellan de beräknade kostnadsoptimala nivåerna för minimikrav avseende energiprestanda och de gällande minimikraven avseende energiprestanda bör medlemsstaterna motivera skillnaden eller planera lämpliga åtgärder för att minska avvikelsen. [...]. | Kommissionen bör fastställa en ram för jämförbara metoder för beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda. En översyn av denna ram bör möjliggöra en beräkning av både energi- och utsläppsprestanda och bör
  baseras på målet om att byggnader ska vara koldioxidfria under hela livscykeln och
  ta hänsyn till externa miljö- och hälsoeffekter samt utvidgningen av utsläppshandelssystemet och koldioxidpriserna. Medlemsstaterna bör använda denna ram för att
  säkerställa att
  de minimikrav som de har antagit avseende energiprestanda
  kommer att leda till byggnader med noll- eller nära-nollutsläpp av koldioxid under hela livscykeln
  . Vid eventuella stora avvikelser, det vill säga över 15 %, mellan de beräknade kostnadsoptimala nivåerna för minimikrav avseende energiprestanda och de gällande minimikraven avseende energiprestanda bör medlemsstaterna motivera skillnaden eller planera lämpliga åtgärder för att minska avvikelsen. [...] |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Kommissionen bör fastställa en ram för jämförbara metoder för beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda. En översyn av denna ram bör möjliggöra en beräkning av både energi- och utsläppsprestanda och bör ta hänsyn till externa miljö- och hälsoeffekter samt utvidgningen av utsläppshandelssystemet och koldioxidpriserna. Medlemsstaterna bör använda denna ram för att
  jämföra resultaten med
  de minimikrav som de har antagit avseende energiprestanda. Vid eventuella stora avvikelser, det vill säga över 15 %, mellan de beräknade kostnadsoptimala nivåerna för minimikrav avseende energiprestanda och de gällande minimikraven avseende energiprestanda bör medlemsstaterna motivera skillnaden eller planera lämpliga åtgärder för att minska avvikelsen. [...].

Kommissionen bör fastställa en ram för jämförbara metoder för beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda. En översyn av denna ram bör möjliggöra en beräkning av både energi- och utsläppsprestanda och bör
  baseras på målet om att byggnader ska vara koldioxidfria under hela livscykeln och
  ta hänsyn till externa miljö- och hälsoeffekter samt utvidgningen av utsläppshandelssystemet och koldioxidpriserna. Medlemsstaterna bör använda denna ram för att
  säkerställa att
  de minimikrav som de har antagit avseende energiprestanda
  kommer att leda till byggnader med noll- eller nära-nollutsläpp av koldioxid under hela livscykeln
  . Vid eventuella stora avvikelser, det vill säga över 15 %, mellan de beräknade kostnadsoptimala nivåerna för minimikrav avseende energiprestanda och de gällande minimikraven avseende energiprestanda bör medlemsstaterna motivera skillnaden eller planera lämpliga åtgärder för att minska avvikelsen. [...]

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 11

Skäl 18

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Större renoveringar av befintliga byggnader, oberoende av deras storlek, ger möjlighet att vidta kostnadseffektiva åtgärder för att förbättra energiprestandan.
  Av kostnadseffektivitetsskäl bör det vara möjligt att begränsa minimikraven avseende energiprestanda till de renoverade delar som är mest relevanta för byggnadens energiprestanda. Medlemsstaterna bör ha möjlighet välja att definiera en större renovering antingen i procent av klimatskalets yta eller i förhållande till byggnadens värde. Om en medlemsstat beslutar att definiera en större renovering i förhållande till byggnadens värde kan man t.ex. utgå från försäkringsvärdet, eller nuvärdet baserat på återuppbyggnadskostnaden, exklusive värdet av den mark där byggnaden är belägen. | Större renoveringar av befintliga byggnader, oberoende av deras storlek, ger
  en unik
  möjlighet att vidta kostnadseffektiva åtgärder för att förbättra energiprestandan
  eftersom de sker en gång vart 25:e år för bostadshus och en gång vart 15:e år för byggnader som inte är bostäder
  .
  Detta innebär att bostadshus som renoveras under detta årtionde sannolikt inte kommer att genomgå några större renoveringar före 2050, medan byggnader som inte är avsedda för bostäder kan komma att genomgå en större renovering till. Detta kommer dock att öka den totala kostnaden för byggnadsrenoveringar. I syfte att undvika inlåsning av koldioxid i renoverade byggnader bör medlemsstaterna därför se till att de byggnader som renoveras under detta årtionde uppfyller standarden för noll- eller nära-nollutsläpp, beräknat över byggnadernas hela livscykel. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Större renoveringar av befintliga byggnader, oberoende av deras storlek, ger möjlighet att vidta kostnadseffektiva åtgärder för att förbättra energiprestandan.
  Av kostnadseffektivitetsskäl bör det vara möjligt att begränsa minimikraven avseende energiprestanda till de renoverade delar som är mest relevanta för byggnadens energiprestanda. Medlemsstaterna bör ha möjlighet välja att definiera en större renovering antingen i procent av klimatskalets yta eller i förhållande till byggnadens värde. Om en medlemsstat beslutar att definiera en större renovering i förhållande till byggnadens värde kan man t.ex. utgå från försäkringsvärdet, eller nuvärdet baserat på återuppbyggnadskostnaden, exklusive värdet av den mark där byggnaden är belägen.

Större renoveringar av befintliga byggnader, oberoende av deras storlek, ger
  en unik
  möjlighet att vidta kostnadseffektiva åtgärder för att förbättra energiprestandan
  eftersom de sker en gång vart 25:e år för bostadshus och en gång vart 15:e år för byggnader som inte är bostäder
  .
  Detta innebär att bostadshus som renoveras under detta årtionde sannolikt inte kommer att genomgå några större renoveringar före 2050, medan byggnader som inte är avsedda för bostäder kan komma att genomgå en större renovering till. Detta kommer dock att öka den totala kostnaden för byggnadsrenoveringar. I syfte att undvika inlåsning av koldioxid i renoverade byggnader bör medlemsstaterna därför se till att de byggnader som renoveras under detta årtionde uppfyller standarden för noll- eller nära-nollutsläpp, beräknat över byggnadernas hela livscykel.

Motivering

Minimikraven bör ligga i linje med målet om klimatneutralitet så att inlåsning av koldioxid undviks.

Ändringsrekommendation 12

Skäl 19

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Unionens
  ökade klimat- och energiambitioner kräver en ny vision för byggnader: nollutsläppsbyggnaden, vars mycket låga energibehov helt täcks av energi från förnybara energikällor där det är tekniskt möjligt. Alla nya byggnader bör vara nollutsläppsbyggnader, och alla befintliga byggnader bör
  omvandlas till
  nollutsläppsbyggnader senast 2050. | Klimatkrisen och unionens
  ökade klimat- och energiambitioner kräver en ny vision för byggnader: nollutsläppsbyggnaden, vars mycket låga energibehov helt täcks av energi från förnybara energikällor där det är tekniskt möjligt. Alla nya byggnader bör vara nollutsläppsbyggnader, och alla befintliga byggnader bör
  under detta årtionde genom renovering omvandlas till
  nollutsläppsbyggnader
  för att undvika inlåsning av koldioxid
  senast 2050
  och för att sänka renoveringskostnaderna
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Unionens
  ökade klimat- och energiambitioner kräver en ny vision för byggnader: nollutsläppsbyggnaden, vars mycket låga energibehov helt täcks av energi från förnybara energikällor där det är tekniskt möjligt. Alla nya byggnader bör vara nollutsläppsbyggnader, och alla befintliga byggnader bör
  omvandlas till
  nollutsläppsbyggnader senast 2050.

Klimatkrisen och unionens
  ökade klimat- och energiambitioner kräver en ny vision för byggnader: nollutsläppsbyggnaden, vars mycket låga energibehov helt täcks av energi från förnybara energikällor där det är tekniskt möjligt. Alla nya byggnader bör vara nollutsläppsbyggnader, och alla befintliga byggnader bör
  under detta årtionde genom renovering omvandlas till
  nollutsläppsbyggnader
  för att undvika inlåsning av koldioxid
  senast 2050
  och för att sänka renoveringskostnaderna
  .

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 13

Skäl 20

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Det finns olika alternativ för att täcka energibehoven i en effektiv byggnad med hjälp av energi från förnybara energikällor: förnybar energi på plats såsom termisk solenergi, solcellsenergi, värmepumpar och biomassa, förnybar energi levererad av gemenskaper för förnybar energi eller medborgarenergigemenskaper samt fjärrvärme och fjärrkyla som bygger på förnybar energi eller spillvärme. | Det finns olika alternativ för att täcka energibehoven i en effektiv byggnad
  med lågt energibehov
  med hjälp av energi från förnybara energikällor: förnybar energi
  som produceras
  på plats
  eller tillhandahålls genom nätet
  såsom
  lösningar för
  termisk solenergi, solcellsenergi
  , vindkraft
  , värmepumpar och biomassa, förnybar energi levererad av gemenskaper för förnybar energi eller medborgarenergigemenskaper samt fjärrvärme och fjärrkyla som bygger på förnybar energi eller spillvärme. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Det finns olika alternativ för att täcka energibehoven i en effektiv byggnad med hjälp av energi från förnybara energikällor: förnybar energi på plats såsom termisk solenergi, solcellsenergi, värmepumpar och biomassa, förnybar energi levererad av gemenskaper för förnybar energi eller medborgarenergigemenskaper samt fjärrvärme och fjärrkyla som bygger på förnybar energi eller spillvärme.

Det finns olika alternativ för att täcka energibehoven i en effektiv byggnad
  med lågt energibehov
  med hjälp av energi från förnybara energikällor: förnybar energi
  som produceras
  på plats
  eller tillhandahålls genom nätet
  såsom
  lösningar för
  termisk solenergi, solcellsenergi
  , vindkraft
  , värmepumpar och biomassa, förnybar energi levererad av gemenskaper för förnybar energi eller medborgarenergigemenskaper samt fjärrvärme och fjärrkyla som bygger på förnybar energi eller spillvärme.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 14

Skäl 22

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Minimistandarder för energiprestanda är det viktigaste regleringsverktyget för att få igång renovering av befintliga byggnader i stor skala
  , eftersom de åtgärdar de viktigaste hindren för renovering, t.ex. delade incitament och strukturer för gemensamt ägande, som inte kan övervinnas genom ekonomiska incitament
  . Införandet av minimistandarder för energiprestanda bör leda till
  en gradvis utfasning av de byggnader som har sämst energiprestanda och en kontinuerlig förbättring av det nationella byggnadsbeståndet
  , vilket bidrar till det långsiktiga målet om ett klimatneutralt byggnadsbestånd senast 2050. | Minimistandarder för energiprestanda är det viktigaste regleringsverktyget för att få igång renovering av befintliga byggnader i stor skala.
  I syfte att säkerställa att de är ändamålsenliga och inte bidrar till inlåsning av koldioxid, bör de uppfylla standarden för nollutsläpp. Det baseras på antagandet att i genomsnitt bara en enda större omgång av renoveringar kommer att ske mellan 2022 och 2050.
  Införandet av minimistandarder för energiprestanda bör leda till
  noll- eller nära-nollutsläppsbyggnader
  , vilket bidrar till det långsiktiga målet om ett klimatneutralt byggnadsbestånd senast 2050.
  Alternativa standarder bör tillämpas i mycket specifika fall, när nollutsläpp inte kan uppnås, till exempel när det gäller historiska byggnader: Dessa standarder bör fortfarande garantera att bästa tillgängliga teknik tillämpas. Klimatpositiva byggnader bör kompensera för de ytterligare utsläppen från dessa mindre effektiva byggnader. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Minimistandarder för energiprestanda är det viktigaste regleringsverktyget för att få igång renovering av befintliga byggnader i stor skala
  , eftersom de åtgärdar de viktigaste hindren för renovering, t.ex. delade incitament och strukturer för gemensamt ägande, som inte kan övervinnas genom ekonomiska incitament
  . Införandet av minimistandarder för energiprestanda bör leda till
  en gradvis utfasning av de byggnader som har sämst energiprestanda och en kontinuerlig förbättring av det nationella byggnadsbeståndet
  , vilket bidrar till det långsiktiga målet om ett klimatneutralt byggnadsbestånd senast 2050.

Minimistandarder för energiprestanda är det viktigaste regleringsverktyget för att få igång renovering av befintliga byggnader i stor skala.
  I syfte att säkerställa att de är ändamålsenliga och inte bidrar till inlåsning av koldioxid, bör de uppfylla standarden för nollutsläpp. Det baseras på antagandet att i genomsnitt bara en enda större omgång av renoveringar kommer att ske mellan 2022 och 2050.
  Införandet av minimistandarder för energiprestanda bör leda till
  noll- eller nära-nollutsläppsbyggnader
  , vilket bidrar till det långsiktiga målet om ett klimatneutralt byggnadsbestånd senast 2050.
  Alternativa standarder bör tillämpas i mycket specifika fall, när nollutsläpp inte kan uppnås, till exempel när det gäller historiska byggnader: Dessa standarder bör fortfarande garantera att bästa tillgängliga teknik tillämpas. Klimatpositiva byggnader bör kompensera för de ytterligare utsläppen från dessa mindre effektiva byggnader.

Motivering

Minimikraven bör ligga i linje med målet om klimatneutralitet så att inlåsning av koldioxid undviks.

Ändringsrekommendation 15

Skäl 24

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| När det gäller resten av det nationella byggnadsbeståndet
  står
  det
  medlemsstaterna fritt att besluta om de vill införa minimistandarder för energiprestanda
  , utformade på nationell nivå och anpassade till
  nationella
  förhållanden
  .
  Vid översynen av detta direktiv bör kommissionen bedöma om ytterligare bindande minimistandarder för energiprestanda behöver införas för att uppnå ett klimatneutralt byggnadsbestånd senast 2050. | Det
  står medlemsstaterna fritt att besluta om de vill införa minimistandarder för energiprestanda
  samt standarder för noll- eller nära-nollutsläpp vid renovering i de fall då
  nationella
  och subnationella finansiella instrument används
  .
  I de fall då de kombineras med europeiska finansiella instrument skulle emellertid EU:s minimikrav avseende energiprestanda för noll- eller nära-nollutsläppsbyggnader gälla för att uppnå ett klimatneutralt byggnadsbestånd senast 2050. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

När det gäller resten av det nationella byggnadsbeståndet
  står
  det
  medlemsstaterna fritt att besluta om de vill införa minimistandarder för energiprestanda
  , utformade på nationell nivå och anpassade till
  nationella
  förhållanden
  .
  Vid översynen av detta direktiv bör kommissionen bedöma om ytterligare bindande minimistandarder för energiprestanda behöver införas för att uppnå ett klimatneutralt byggnadsbestånd senast 2050.

Det
  står medlemsstaterna fritt att besluta om de vill införa minimistandarder för energiprestanda
  samt standarder för noll- eller nära-nollutsläpp vid renovering i de fall då
  nationella
  och subnationella finansiella instrument används
  .
  I de fall då de kombineras med europeiska finansiella instrument skulle emellertid EU:s minimikrav avseende energiprestanda för noll- eller nära-nollutsläppsbyggnader gälla för att uppnå ett klimatneutralt byggnadsbestånd senast 2050.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 16

Nytt skäl 24

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Strategier för lokalt integrerade distrikt eller grannskap möjliggör övergripande renoveringskoncept för byggnader som är rumsligt förbundna, till exempel när det gäller energiförsörjning (såsom bostadsblock). En bredare användning av integrerade, deltagandebaserade och distriktsrelaterade strategier är redan kärnan i renoveringsvågen och bör främjas genom detta direktiv. Distrikt (t.ex. kvarter) och socialt utsatta grannskap kan fastställas efter de lokala och regionala myndigheternas gottfinnande inom ramen för detta direktiv i enlighet med lokala behov och lokalisering. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Strategier för lokalt integrerade distrikt eller grannskap möjliggör övergripande renoveringskoncept för byggnader som är rumsligt förbundna, till exempel när det gäller energiförsörjning (såsom bostadsblock). En bredare användning av integrerade, deltagandebaserade och distriktsrelaterade strategier är redan kärnan i renoveringsvågen och bör främjas genom detta direktiv. Distrikt (t.ex. kvarter) och socialt utsatta grannskap kan fastställas efter de lokala och regionala myndigheternas gottfinnande inom ramen för detta direktiv i enlighet med lokala behov och lokalisering.

Motivering

En distriktsrelaterad strategi beskrevs som kärnan i renoveringsvågen. Gemensam försörjning med el, värme och laddningsinfrastruktur i ett distrikt eller grannskap gör det möjligt att utnyttja synergier och potentiella energibesparingar som förblir dolda när man bara ser till den enskilda byggnaden.

Ändringsrekommendation 17

Skäl 27

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| De unionsomfattande minimistandarderna för energiprestanda bör baseras på harmoniserade
  energiklasser. Genom att den lägsta energiklassen G definieras som de 15 % byggnader som har sämst prestanda i varje medlemsstats nationella byggnadsbestånd säkerställer harmoniseringen av
  energiklasser
  att alla medlemsstater gör
  liknande ansträngningar
  , medan definitionen av den högsta energiklassen A säkerställer
  konvergens mellan den harmoniserade skalan för energiprestanda och den gemensamma visionen för nollutsläppsbyggnader. | De unionsomfattande minimistandarderna för energiprestanda
  för nollutsläppsbyggnader
  bör baseras på harmoniserade energiklasser
  för att säkerställa
  liknande ansträngningar
  från alla medlemsstater sida och
  konvergens mellan den harmoniserade skalan för energiprestanda och den gemensamma visionen för nollutsläppsbyggnader. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

De unionsomfattande minimistandarderna för energiprestanda bör baseras på harmoniserade
  energiklasser. Genom att den lägsta energiklassen G definieras som de 15 % byggnader som har sämst prestanda i varje medlemsstats nationella byggnadsbestånd säkerställer harmoniseringen av
  energiklasser
  att alla medlemsstater gör
  liknande ansträngningar
  , medan definitionen av den högsta energiklassen A säkerställer
  konvergens mellan den harmoniserade skalan för energiprestanda och den gemensamma visionen för nollutsläppsbyggnader.

De unionsomfattande minimistandarderna för energiprestanda
  för nollutsläppsbyggnader
  bör baseras på harmoniserade energiklasser
  för att säkerställa
  liknande ansträngningar
  från alla medlemsstater sida och
  konvergens mellan den harmoniserade skalan för energiprestanda och den gemensamma visionen för nollutsläppsbyggnader.

Motivering

Det är inte realistiskt att renoveringar kommer att genomföras mer än en gång under innevarande årtionde. Ändringsrekommendationen syftar till att säkerställa mer kostnadseffektiva och effektiva resultat beträffande energiprestanda.

Ändringsrekommendation 18

Skäl 28

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Minimikrav avseende energiprestanda för befintliga byggnader och byggnadselement fanns redan i föregångarna till detta direktiv och bör fortsätta att gälla.
  De nyinförda minimistandarderna för energiprestanda fastställer en miniminivå för befintliga byggnaders energiprestanda och säkerställer att ineffektiva byggnader renoveras, och samtidigt innebär minimikraven avseende energiprestanda för befintliga byggnader och byggnadselement att den nödvändiga renoveringsomfattningen säkerställs när en renovering äger rum. | Minimikrav avseende energiprestanda för befintliga byggnader och byggnadselement fanns redan i föregångarna till detta direktiv och bör fortsätta att gälla
  i de fall då de bidrar till att byggnader blir nollutsläppsbyggnader, så att inlåsning av koldioxid i renoverade byggnader undviks
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Minimikrav avseende energiprestanda för befintliga byggnader och byggnadselement fanns redan i föregångarna till detta direktiv och bör fortsätta att gälla.
  De nyinförda minimistandarderna för energiprestanda fastställer en miniminivå för befintliga byggnaders energiprestanda och säkerställer att ineffektiva byggnader renoveras, och samtidigt innebär minimikraven avseende energiprestanda för befintliga byggnader och byggnadselement att den nödvändiga renoveringsomfattningen säkerställs när en renovering äger rum.

Minimikrav avseende energiprestanda för befintliga byggnader och byggnadselement fanns redan i föregångarna till detta direktiv och bör fortsätta att gälla
  i de fall då de bidrar till att byggnader blir nollutsläppsbyggnader, så att inlåsning av koldioxid i renoverade byggnader undviks
  .

Motivering

Minimikraven bör ligga i linje med målet om klimatneutralitet så att inlåsning av koldioxid undviks.

Ändringsrekommendation 19

Skäl 29

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att uppnå ett ytterst energieffektivt och klimatneutralt byggnadsbestånd och omvandling av befintliga byggnader till nollutsläppsbyggnader senast 2050 bör medlemsstaterna upprätta nationella byggnadsrenoveringsplaner, som ersätter de långsiktiga renoveringsstrategierna och blir ett ännu starkare och fullt operativt planeringsverktyg för medlemsstaterna, med starkare fokus på finansiering och säkerställande av att lämpligt kvalificerad arbetskraft finns tillgänglig för att genomföra byggnadsrenoveringar. I sina byggnadsrenoveringsplaner bör medlemsstaterna fastställa sina egna nationella byggnadsrenoveringsmål. Enligt artikel 21 b.7 i förordning (EU) 2018/1999 och de nödvändiga villkor som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 40 ska medlemsstaterna lämna en översikt över finansieringsåtgärder samt en översikt över investeringsbehoven
  och
  de administrativa resurserna för genomförandet av sina byggnadsrenoveringsplaner. | För att uppnå ett ytterst energieffektivt och klimatneutralt byggnadsbestånd och omvandling av befintliga byggnader till nollutsläppsbyggnader senast 2050 bör medlemsstaterna
  i nära samarbete med de lokala och regionala myndigheterna
  upprätta nationella byggnadsrenoveringsplaner, som ersätter de långsiktiga renoveringsstrategierna och blir ett ännu starkare och fullt operativt planeringsverktyg för medlemsstaterna, med starkare fokus på finansiering och säkerställande av att lämpligt kvalificerad arbetskraft finns tillgänglig för att genomföra byggnadsrenoveringar. I sina byggnadsrenoveringsplaner bör medlemsstaterna fastställa sina egna nationella byggnadsrenoveringsmål. Enligt artikel 21 b.7 i förordning (EU) 2018/1999 och de nödvändiga villkor som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 40 ska medlemsstaterna lämna en översikt över finansieringsåtgärder samt en översikt över investeringsbehoven, de administrativa resurserna för genomförandet av sina byggnadsrenoveringsplaner
  och de åtgärder som är avsedda att stödja införandet av principer om anpassning och cirkularitet vid renovering av det nationella byggnadsbeståndet
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att uppnå ett ytterst energieffektivt och klimatneutralt byggnadsbestånd och omvandling av befintliga byggnader till nollutsläppsbyggnader senast 2050 bör medlemsstaterna upprätta nationella byggnadsrenoveringsplaner, som ersätter de långsiktiga renoveringsstrategierna och blir ett ännu starkare och fullt operativt planeringsverktyg för medlemsstaterna, med starkare fokus på finansiering och säkerställande av att lämpligt kvalificerad arbetskraft finns tillgänglig för att genomföra byggnadsrenoveringar. I sina byggnadsrenoveringsplaner bör medlemsstaterna fastställa sina egna nationella byggnadsrenoveringsmål. Enligt artikel 21 b.7 i förordning (EU) 2018/1999 och de nödvändiga villkor som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 40 ska medlemsstaterna lämna en översikt över finansieringsåtgärder samt en översikt över investeringsbehoven
  och
  de administrativa resurserna för genomförandet av sina byggnadsrenoveringsplaner.

För att uppnå ett ytterst energieffektivt och klimatneutralt byggnadsbestånd och omvandling av befintliga byggnader till nollutsläppsbyggnader senast 2050 bör medlemsstaterna
  i nära samarbete med de lokala och regionala myndigheterna
  upprätta nationella byggnadsrenoveringsplaner, som ersätter de långsiktiga renoveringsstrategierna och blir ett ännu starkare och fullt operativt planeringsverktyg för medlemsstaterna, med starkare fokus på finansiering och säkerställande av att lämpligt kvalificerad arbetskraft finns tillgänglig för att genomföra byggnadsrenoveringar. I sina byggnadsrenoveringsplaner bör medlemsstaterna fastställa sina egna nationella byggnadsrenoveringsmål. Enligt artikel 21 b.7 i förordning (EU) 2018/1999 och de nödvändiga villkor som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 40 ska medlemsstaterna lämna en översikt över finansieringsåtgärder samt en översikt över investeringsbehoven, de administrativa resurserna för genomförandet av sina byggnadsrenoveringsplaner
  och de åtgärder som är avsedda att stödja införandet av principer om anpassning och cirkularitet vid renovering av det nationella byggnadsbeståndet
  .

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 20

Skäl 32

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Etappvis renovering
  kan vara
  ett alternativ för att lösa de problem med höga initialkostnader och problem för de boende som kan uppstå när renovering sker vid ett och samma tillfälle.
  En sådan etappvis
  renovering
  måste dock planeras noggrant för att undvika att ett renoveringssteg hindrar nödvändiga efterföljande steg.
  Renoveringspass
  ger
  en tydlig färdplan för
  etappvis renovering
  och hjälper ägare och investerare att planera bästa tid för åtgärderna
  och deras omfattning
  . Därför bör renoveringspass göras tillgängliga som ett frivilligt verktyg för
  byggnadsägare
  i alla medlemsstater. | Etappvis renovering
  är inte
  ett alternativ för att lösa de problem med höga initialkostnader och problem för de boende som kan uppstå när renovering sker vid ett och samma tillfälle.
  Etappvis
  renovering
  låser in koldioxid i byggnader till en hög kostnad för skattebetalarna samtidigt som låginkomsthushåll fastnar i energifattigdom. För att hantera problemet med höga initialkostnader vid renoveringar krävs att renoveringsprojekt och befintliga finansiella instrument kombineras i syfte att minska initialkostnaderna genom uppskalning
  . Renoveringspass
  bör ge
  en tydlig färdplan för
  renoveringar vid ett och samma tillfälle som grupperar flera byggnader inom ett grannskap eller en stad
  och hjälper ägare och investerare att planera bästa tid för åtgärderna. Därför bör renoveringspass göras tillgängliga som ett frivilligt verktyg
  för lokala och regionala myndigheter
  i alla medlemsstater. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Etappvis renovering
  kan vara
  ett alternativ för att lösa de problem med höga initialkostnader och problem för de boende som kan uppstå när renovering sker vid ett och samma tillfälle.
  En sådan etappvis
  renovering
  måste dock planeras noggrant för att undvika att ett renoveringssteg hindrar nödvändiga efterföljande steg.
  Renoveringspass
  ger
  en tydlig färdplan för
  etappvis renovering
  och hjälper ägare och investerare att planera bästa tid för åtgärderna
  och deras omfattning
  . Därför bör renoveringspass göras tillgängliga som ett frivilligt verktyg för
  byggnadsägare
  i alla medlemsstater.

Etappvis renovering
  är inte
  ett alternativ för att lösa de problem med höga initialkostnader och problem för de boende som kan uppstå när renovering sker vid ett och samma tillfälle.
  Etappvis
  renovering
  låser in koldioxid i byggnader till en hög kostnad för skattebetalarna samtidigt som låginkomsthushåll fastnar i energifattigdom. För att hantera problemet med höga initialkostnader vid renoveringar krävs att renoveringsprojekt och befintliga finansiella instrument kombineras i syfte att minska initialkostnaderna genom uppskalning
  . Renoveringspass
  bör ge
  en tydlig färdplan för
  renoveringar vid ett och samma tillfälle som grupperar flera byggnader inom ett grannskap eller en stad
  och hjälper ägare och investerare att planera bästa tid för åtgärderna. Därför bör renoveringspass göras tillgängliga som ett frivilligt verktyg
  för lokala och regionala myndigheter
  i alla medlemsstater.

Motivering

Den föreslagna ”etappvisa renoveringen” kan leda till en inlåsningseffekt som bör undvikas.

Ändringsrekommendation 21

Skäl 33

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Begreppet ”totalrenovering” har ännu inte definierats i unionslagstiftningen. För att uppnå den långsiktiga visionen för byggnader bör totalrenovering definieras som en renovering som omvandlar byggnader till nollutsläppsbyggnader
  ; i ett första steg, som en renovering som omvandlar byggnader till nära-nollenergibyggnader
  . Syftet med denna definition är att
  öka byggnadersenergiprestanda
  . En totalrenovering för
  energiprestandaändamål
  är en viktig möjlighet att ta itu med andra aspekter, såsom levnadsvillkor för sårbara hushåll, ökad klimatresiliens, resiliens mot katastrofrisker, inbegripet seismisk resiliens, brandsäkerhet, avlägsnande av farliga ämnen, inklusive asbest, och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. | Begreppet ”totalrenovering” har ännu inte definierats i unionslagstiftningen. För att uppnå den långsiktiga visionen för byggnader bör totalrenovering definieras som en renovering som
  vid ett och samma tillfälle
  omvandlar byggnader till nollutsläppsbyggnader. Syftet med denna definition är att
  undvika inlåsning av koldioxid i renoverade byggnader på grund av låg ambitionsnivå vid etappvis renovering
  . En totalrenovering för
  nollutsläppsändamål
  är en viktig möjlighet att ta itu med andra aspekter, såsom levnadsvillkor för sårbara hushåll, ökad klimatresiliens, resiliens mot katastrofrisker, inbegripet seismisk resiliens, brandsäkerhet, avlägsnande av farliga ämnen, inklusive asbest, och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Begreppet ”totalrenovering” har ännu inte definierats i unionslagstiftningen. För att uppnå den långsiktiga visionen för byggnader bör totalrenovering definieras som en renovering som omvandlar byggnader till nollutsläppsbyggnader
  ; i ett första steg, som en renovering som omvandlar byggnader till nära-nollenergibyggnader
  . Syftet med denna definition är att
  öka byggnadersenergiprestanda
  . En totalrenovering för
  energiprestandaändamål
  är en viktig möjlighet att ta itu med andra aspekter, såsom levnadsvillkor för sårbara hushåll, ökad klimatresiliens, resiliens mot katastrofrisker, inbegripet seismisk resiliens, brandsäkerhet, avlägsnande av farliga ämnen, inklusive asbest, och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning.

Begreppet ”totalrenovering” har ännu inte definierats i unionslagstiftningen. För att uppnå den långsiktiga visionen för byggnader bör totalrenovering definieras som en renovering som
  vid ett och samma tillfälle
  omvandlar byggnader till nollutsläppsbyggnader. Syftet med denna definition är att
  undvika inlåsning av koldioxid i renoverade byggnader på grund av låg ambitionsnivå vid etappvis renovering
  . En totalrenovering för
  nollutsläppsändamål
  är en viktig möjlighet att ta itu med andra aspekter, såsom levnadsvillkor för sårbara hushåll, ökad klimatresiliens, resiliens mot katastrofrisker, inbegripet seismisk resiliens, brandsäkerhet, avlägsnande av farliga ämnen, inklusive asbest, och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning.

Motivering

Det är inte realistiskt att renoveringar kommer att genomföras mer än en gång under innevarande årtionde. Ändringsrekommendationen syftar till att säkerställa mer kostnadseffektiva och effektiva resultat beträffande energiprestanda.

Ändringsrekommendation 22

Skäl 35

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör stödja förbättringar av
  befintliga byggnaders
  energiprestanda som bidrar till en hälsosam inomhusmiljö, bland annat genom asbestsanering och avlägsnande av andra skadliga ämnen, och som förhindrar olagligt avlägsnande av skadliga ämnen och underlättar efterlevnaden av befintliga lagstiftningsakter, såsom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/148/EG (1) och (EU) 2016/2284 (2). | Medlemsstaterna
  samt de lokala och regionala myndigheterna
  bör stödja förbättringar av energiprestanda som
  syftar till att uppnå ett byggnadsbestånd med nollutsläpp och
  bidrar till en hälsosam inomhusmiljö, bland annat genom asbestsanering och avlägsnande av andra skadliga ämnen, och som förhindrar olagligt avlägsnande av skadliga ämnen och underlättar efterlevnaden av befintliga lagstiftningsakter, såsom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/148/EG (1) och (EU) 2016/2284 (2). |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna bör stödja förbättringar av
  befintliga byggnaders
  energiprestanda som bidrar till en hälsosam inomhusmiljö, bland annat genom asbestsanering och avlägsnande av andra skadliga ämnen, och som förhindrar olagligt avlägsnande av skadliga ämnen och underlättar efterlevnaden av befintliga lagstiftningsakter, såsom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/148/EG (1) och (EU) 2016/2284 (2).

Medlemsstaterna
  samt de lokala och regionala myndigheterna
  bör stödja förbättringar av energiprestanda som
  syftar till att uppnå ett byggnadsbestånd med nollutsläpp och
  bidrar till en hälsosam inomhusmiljö, bland annat genom asbestsanering och avlägsnande av andra skadliga ämnen, och som förhindrar olagligt avlägsnande av skadliga ämnen och underlättar efterlevnaden av befintliga lagstiftningsakter, såsom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/148/EG (1) och (EU) 2016/2284 (2).

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 23

Skäl 37

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I kombination med en ökad andel förnybar elproduktion producerar elfordon mindre växthusgasutsläpp. Elfordon är en viktig del av övergången till ren energi som grundar sig på energieffektivitetsåtgärder, alternativa bränslen, förnybar energi och innovativa lösningar i fråga om energiflexibilitet. Byggregler kan utnyttjas effektivt för att införa riktade krav för att stödja utbyggnaden av infrastruktur för laddning på
  bilparkeringar
  i bostadshus och andra byggnader. Medlemsstaterna bör undanröja hinder såsom delade incitament och administrativa svårigheter som enskilda ägare stöter på när de försöker installera laddningspunkter på sina parkeringsplatser. | I kombination med en ökad andel förnybar elproduktion producerar elfordon mindre växthusgasutsläpp. Elfordon är en viktig del av övergången till ren energi som grundar sig på energieffektivitetsåtgärder, alternativa bränslen, förnybar energi och innovativa lösningar i fråga om energiflexibilitet. Byggregler kan utnyttjas effektivt för att införa riktade krav för att stödja utbyggnaden av infrastruktur för laddning på
  bil- och cykelparkeringar
  i bostadshus och andra byggnader. Medlemsstaterna bör undanröja hinder såsom delade incitament och administrativa svårigheter som enskilda ägare stöter på när de försöker installera laddningspunkter på sina parkeringsplatser. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I kombination med en ökad andel förnybar elproduktion producerar elfordon mindre växthusgasutsläpp. Elfordon är en viktig del av övergången till ren energi som grundar sig på energieffektivitetsåtgärder, alternativa bränslen, förnybar energi och innovativa lösningar i fråga om energiflexibilitet. Byggregler kan utnyttjas effektivt för att införa riktade krav för att stödja utbyggnaden av infrastruktur för laddning på
  bilparkeringar
  i bostadshus och andra byggnader. Medlemsstaterna bör undanröja hinder såsom delade incitament och administrativa svårigheter som enskilda ägare stöter på när de försöker installera laddningspunkter på sina parkeringsplatser.

I kombination med en ökad andel förnybar elproduktion producerar elfordon mindre växthusgasutsläpp. Elfordon är en viktig del av övergången till ren energi som grundar sig på energieffektivitetsåtgärder, alternativa bränslen, förnybar energi och innovativa lösningar i fråga om energiflexibilitet. Byggregler kan utnyttjas effektivt för att införa riktade krav för att stödja utbyggnaden av infrastruktur för laddning på
  bil- och cykelparkeringar
  i bostadshus och andra byggnader. Medlemsstaterna bör undanröja hinder såsom delade incitament och administrativa svårigheter som enskilda ägare stöter på när de försöker installera laddningspunkter på sina parkeringsplatser.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 24

Skäl 40

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Att främja grön mobilitet är ett viktigt inslag i den europeiska gröna given och byggnader kan spela en viktig roll när det gäller att tillhandahålla nödvändig infrastruktur, inte bara för laddning av elfordon utan även för cyklar. En övergång till mjuk mobilitet som cykling kan avsevärt minska växthusgasutsläppen från
  transporter
  . Enligt klimatmålsplanen för 2030 kommer en ökning av andelen rena och effektiva privata och offentliga transporter, t.ex. cykling, att minska
  transportföroreningarna
  drastiskt och medföra stora fördelar för enskilda medborgare och samhällen. Bristen på cykelparkeringsplatser, både i bostadshus och i andra byggnader, är ett stort hinder för ökad cykling.
  Byggregler
  kan effektivt stödja övergången till renare mobilitet genom att fastställa krav på ett minsta antal cykelparkeringsplatser. | Att främja grön mobilitet är ett viktigt inslag i den europeiska gröna given och byggnader kan spela en viktig roll när det gäller att tillhandahålla nödvändig infrastruktur, inte bara för laddning av elfordon utan även för cyklar. En övergång till mjuk mobilitet som cykling kan avsevärt minska växthusgasutsläppen från
  mobilitet
  . Enligt klimatmålsplanen för 2030 kommer en ökning av andelen rena och effektiva privata och offentliga transporter, t.ex. cykling, att minska
  föroreningarna på grund av mobilitet
  drastiskt och medföra stora fördelar för enskilda medborgare och samhällen. Bristen på cykelparkeringsplatser, både i bostadshus och i andra byggnader, är ett stort hinder för ökad cykling.
  Markanvändnings- och stadsplaneringspolitik
  kan effektivt stödja övergången till renare mobilitet genom att fastställa krav på ett minsta antal cykelparkeringsplatser. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Att främja grön mobilitet är ett viktigt inslag i den europeiska gröna given och byggnader kan spela en viktig roll när det gäller att tillhandahålla nödvändig infrastruktur, inte bara för laddning av elfordon utan även för cyklar. En övergång till mjuk mobilitet som cykling kan avsevärt minska växthusgasutsläppen från
  transporter
  . Enligt klimatmålsplanen för 2030 kommer en ökning av andelen rena och effektiva privata och offentliga transporter, t.ex. cykling, att minska
  transportföroreningarna
  drastiskt och medföra stora fördelar för enskilda medborgare och samhällen. Bristen på cykelparkeringsplatser, både i bostadshus och i andra byggnader, är ett stort hinder för ökad cykling.
  Byggregler
  kan effektivt stödja övergången till renare mobilitet genom att fastställa krav på ett minsta antal cykelparkeringsplatser.

Att främja grön mobilitet är ett viktigt inslag i den europeiska gröna given och byggnader kan spela en viktig roll när det gäller att tillhandahålla nödvändig infrastruktur, inte bara för laddning av elfordon utan även för cyklar. En övergång till mjuk mobilitet som cykling kan avsevärt minska växthusgasutsläppen från
  mobilitet
  . Enligt klimatmålsplanen för 2030 kommer en ökning av andelen rena och effektiva privata och offentliga transporter, t.ex. cykling, att minska
  föroreningarna på grund av mobilitet
  drastiskt och medföra stora fördelar för enskilda medborgare och samhällen. Bristen på cykelparkeringsplatser, både i bostadshus och i andra byggnader, är ett stort hinder för ökad cykling.
  Markanvändnings- och stadsplaneringspolitik
  kan effektivt stödja övergången till renare mobilitet genom att fastställa krav på ett minsta antal cykelparkeringsplatser.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 25

Skäl 43

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Indikatorn för smart beredskap bör användas för att mäta byggnaders kapacitet att utnyttja informations- och kommunikationsteknik och elektroniska system för att anpassa byggnadens drift till de boendes och elnätets behov och för att förbättra byggnaders energieffektivitet och övergripande prestanda. Indikatorn för smart beredskap bör öka fastighetsägarnas och de boendes medvetenhet om värdet av fastighetsautomation och elektronisk övervakning av byggnadens installationssystem, och inge förtroende hos de boende när det gäller de faktiska besparingarna med dessa nya förbättrade funktioner. Indikatorn för smart beredskap är särskilt fördelaktig för stora byggnader med stort energibehov. För andra byggnader bör det vara frivilligt för medlemsstaterna att använda systemet för betygsättning av byggnaders smarta beredskap. | Indikatorn för smart beredskap bör användas för att mäta byggnaders kapacitet att utnyttja informations- och kommunikationsteknik och elektroniska system för att anpassa byggnadens drift till de boendes och elnätets behov och för att förbättra byggnaders energieffektivitet och övergripande prestanda. Indikatorn för smart beredskap bör öka fastighetsägarnas och de boendes medvetenhet om värdet av fastighetsautomation och elektronisk övervakning av byggnadens installationssystem, och inge förtroende hos de boende när det gäller de faktiska besparingarna med dessa nya förbättrade funktioner. Indikatorn för smart beredskap är särskilt fördelaktig för stora byggnader med stort energibehov. För andra byggnader bör det vara frivilligt för medlemsstaterna att använda systemet för betygsättning av byggnaders smarta beredskap.
  Medlemsstaterna ska se till att teknisk personal som arbetar vid lokala och regionala myndigheter får lämplig utbildning i ämnet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Indikatorn för smart beredskap bör användas för att mäta byggnaders kapacitet att utnyttja informations- och kommunikationsteknik och elektroniska system för att anpassa byggnadens drift till de boendes och elnätets behov och för att förbättra byggnaders energieffektivitet och övergripande prestanda. Indikatorn för smart beredskap bör öka fastighetsägarnas och de boendes medvetenhet om värdet av fastighetsautomation och elektronisk övervakning av byggnadens installationssystem, och inge förtroende hos de boende när det gäller de faktiska besparingarna med dessa nya förbättrade funktioner. Indikatorn för smart beredskap är särskilt fördelaktig för stora byggnader med stort energibehov. För andra byggnader bör det vara frivilligt för medlemsstaterna att använda systemet för betygsättning av byggnaders smarta beredskap.

Indikatorn för smart beredskap bör användas för att mäta byggnaders kapacitet att utnyttja informations- och kommunikationsteknik och elektroniska system för att anpassa byggnadens drift till de boendes och elnätets behov och för att förbättra byggnaders energieffektivitet och övergripande prestanda. Indikatorn för smart beredskap bör öka fastighetsägarnas och de boendes medvetenhet om värdet av fastighetsautomation och elektronisk övervakning av byggnadens installationssystem, och inge förtroende hos de boende när det gäller de faktiska besparingarna med dessa nya förbättrade funktioner. Indikatorn för smart beredskap är särskilt fördelaktig för stora byggnader med stort energibehov. För andra byggnader bör det vara frivilligt för medlemsstaterna att använda systemet för betygsättning av byggnaders smarta beredskap.
  Medlemsstaterna ska se till att teknisk personal som arbetar vid lokala och regionala myndigheter får lämplig utbildning i ämnet.

Motivering

Kapacitetsuppbyggnad på lokal och regional nivå är ett av de främsta hindren för den omvandling som behövs.

Ändringsrekommendation 26

Skäl 45

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Unionens finansiella instrument bör användas för att omsätta detta direktivs syften i praktiken, men utan att fördenskull ersätta nationella åtgärder. Framför allt bör de, på grund av de storskaliga renoveringsinsatser som krävs, användas för att tillhandahålla lämpliga innovativa medel för finansiering för att fungera som katalysator för investeringar i byggnaders energiprestanda. De kan spela en viktig roll för utvecklingen av nationella, regionala och lokala fonder, instrument eller mekanismer för
  energieffektivitet
  , som ger sådana finansieringsmöjligheter till ägare av privata egendomar, till små och medelstora företag och till energitjänsteföretag. | Unionens finansiella instrument bör användas för att omsätta detta direktivs syften i praktiken, men utan att fördenskull ersätta nationella åtgärder. Framför allt bör de, på grund av de storskaliga renoveringsinsatser som krävs, användas för att tillhandahålla lämpliga innovativa medel för finansiering för att fungera som katalysator för investeringar i byggnaders energiprestanda. De kan spela en viktig roll för utvecklingen av nationella, regionala och lokala fonder, instrument eller mekanismer för
  renoveringar
  , som ger sådana finansieringsmöjligheter till ägare av privata egendomar, till
  kommuner och lokala myndigheter, till
  små och medelstora företag och till energitjänsteföretag. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Unionens finansiella instrument bör användas för att omsätta detta direktivs syften i praktiken, men utan att fördenskull ersätta nationella åtgärder. Framför allt bör de, på grund av de storskaliga renoveringsinsatser som krävs, användas för att tillhandahålla lämpliga innovativa medel för finansiering för att fungera som katalysator för investeringar i byggnaders energiprestanda. De kan spela en viktig roll för utvecklingen av nationella, regionala och lokala fonder, instrument eller mekanismer för
  energieffektivitet
  , som ger sådana finansieringsmöjligheter till ägare av privata egendomar, till små och medelstora företag och till energitjänsteföretag.

Unionens finansiella instrument bör användas för att omsätta detta direktivs syften i praktiken, men utan att fördenskull ersätta nationella åtgärder. Framför allt bör de, på grund av de storskaliga renoveringsinsatser som krävs, användas för att tillhandahålla lämpliga innovativa medel för finansiering för att fungera som katalysator för investeringar i byggnaders energiprestanda. De kan spela en viktig roll för utvecklingen av nationella, regionala och lokala fonder, instrument eller mekanismer för
  renoveringar
  , som ger sådana finansieringsmöjligheter till ägare av privata egendomar, till
  kommuner och lokala myndigheter, till
  små och medelstora företag och till energitjänsteföretag.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 27

Skäl 47

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Enbart finansiering kommer inte att tillgodose renoveringsbehoven. För att skapa rätt stödjande ramverk och undanröja hinder för renovering är det nödvändigt att vid sidan av finansiering inrätta tillgängliga och transparenta rådgivningsverktyg och stödinstrument, t.ex. gemensamma kontaktpunkter som
  tillhandahåller integrerade tjänster för energirenovering eller underlättar energirenovering
  , samt att genomföra andra åtgärder och initiativ,
  t.ex. de som avses i kommissionens initiativ om smart finansiering för smarta byggnader
  . | Enbart finansiering kommer inte att tillgodose renoveringsbehoven. För att skapa rätt stödjande ramverk och undanröja hinder för renovering är det nödvändigt att vid sidan av finansiering inrätta tillgängliga och transparenta rådgivningsverktyg och stödinstrument, t.ex. gemensamma kontaktpunkter som
  organiserar och planerar renoveringar av hela grannskap och/eller grupper av byggnader och ser till att byggbranschen tillhandahåller nollutsläppsbyggnader utan att överskatta renoveringskostnaderna
  , samt att genomföra andra åtgärder och initiativ
  för att uppnå målet om nollutsläppsbyggnader
  .
  För att komma till rätta med den rådande bristen på kvalificerad arbetskraft, även inom lokala och regionala förvaltningar, kommer det också att krävas betydande insatser för att bygga upp och förvärva tillräcklig kompetens och kapacitet så att ett smidigt genomförande av processen säkerställs. I detta syfte måste en formell, specialiserad och högkvalitativ fortbildningsplan för de anställda/tekniker som arbetar för de olika förvaltningar i medlemsstaterna som är involverade i de olika tillhörande processerna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Enbart finansiering kommer inte att tillgodose renoveringsbehoven. För att skapa rätt stödjande ramverk och undanröja hinder för renovering är det nödvändigt att vid sidan av finansiering inrätta tillgängliga och transparenta rådgivningsverktyg och stödinstrument, t.ex. gemensamma kontaktpunkter som
  tillhandahåller integrerade tjänster för energirenovering eller underlättar energirenovering
  , samt att genomföra andra åtgärder och initiativ,
  t.ex. de som avses i kommissionens initiativ om smart finansiering för smarta byggnader
  .

Enbart finansiering kommer inte att tillgodose renoveringsbehoven. För att skapa rätt stödjande ramverk och undanröja hinder för renovering är det nödvändigt att vid sidan av finansiering inrätta tillgängliga och transparenta rådgivningsverktyg och stödinstrument, t.ex. gemensamma kontaktpunkter som
  organiserar och planerar renoveringar av hela grannskap och/eller grupper av byggnader och ser till att byggbranschen tillhandahåller nollutsläppsbyggnader utan att överskatta renoveringskostnaderna
  , samt att genomföra andra åtgärder och initiativ
  för att uppnå målet om nollutsläppsbyggnader
  .
  För att komma till rätta med den rådande bristen på kvalificerad arbetskraft, även inom lokala och regionala förvaltningar, kommer det också att krävas betydande insatser för att bygga upp och förvärva tillräcklig kompetens och kapacitet så att ett smidigt genomförande av processen säkerställs. I detta syfte måste en formell, specialiserad och högkvalitativ fortbildningsplan för de anställda/tekniker som arbetar för de olika förvaltningar i medlemsstaterna som är involverade i de olika tillhörande processerna.

Motivering

Tillräcklig kompetens är centralt för genomförandet av energiprestandadirektivet.

Ändringsrekommendation 28

Skäl 48

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Ineffektiva byggnader är ofta kopplade till energifattigdom och sociala problem. Sårbara hushåll drabbas särskilt hårt av stigande energipriser eftersom de lägger en större del av sin budget på energiprodukter.
  Genom att minska onödigt höga energikostnader kan byggnadsrenovering lyfta människor ur energifattigdom och även förhindra den
  .
  Samtidigt är byggnadsrenovering inte gratis, och det är viktigt att säkerställa att de sociala konsekvenserna av kostnaderna för byggnadsrenovering begränsas, särskilt för sårbara hushåll.
  Ingen bör lämnas utanför under renoveringsvågen, utan den bör utnyttjas som en möjlighet att förbättra situationen för sårbara hushåll, och en rättvis övergång till klimatneutralitet bör säkerställas. [...] | Ineffektiva byggnader är ofta kopplade till energifattigdom och sociala problem. Sårbara hushåll drabbas särskilt hårt av stigande energipriser eftersom de lägger en större del av sin budget på energiprodukter.
  Energifattigdom kan utrotas genom att byggnader renoveras i enlighet med standarden för noll- eller nära-nollutsläpp, vilket minskar energikostnaderna drastiskt och säkerställer att de blir energiproducenter när så är möjligt
  .
  När sårbara hushålls bostäder renoveras bör det ske utan kostnad för dem. Finansiella instrument på EU-nivå och nationell nivå bör stödja sådana renoveringar.
  Ingen bör lämnas utanför under renoveringsvågen, utan den bör utnyttjas som en möjlighet att förbättra situationen för sårbara hushåll, och en rättvis övergång till klimatneutralitet bör säkerställas. [...]


  Stödet och de eventuella garantierna måste också specifikt täcka den nya börda som uppstår för de egnahemsägare vars ålderspensionsskydd består av deras eget hem, som de i årtionden har arbetat hårt för att betala av. En målinriktning av stöd och garantier kan även här möjliggöra framsteg och ge incitament. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Ineffektiva byggnader är ofta kopplade till energifattigdom och sociala problem. Sårbara hushåll drabbas särskilt hårt av stigande energipriser eftersom de lägger en större del av sin budget på energiprodukter.
  Genom att minska onödigt höga energikostnader kan byggnadsrenovering lyfta människor ur energifattigdom och även förhindra den
  .
  Samtidigt är byggnadsrenovering inte gratis, och det är viktigt att säkerställa att de sociala konsekvenserna av kostnaderna för byggnadsrenovering begränsas, särskilt för sårbara hushåll.
  Ingen bör lämnas utanför under renoveringsvågen, utan den bör utnyttjas som en möjlighet att förbättra situationen för sårbara hushåll, och en rättvis övergång till klimatneutralitet bör säkerställas. [...]

Ineffektiva byggnader är ofta kopplade till energifattigdom och sociala problem. Sårbara hushåll drabbas särskilt hårt av stigande energipriser eftersom de lägger en större del av sin budget på energiprodukter.
  Energifattigdom kan utrotas genom att byggnader renoveras i enlighet med standarden för noll- eller nära-nollutsläpp, vilket minskar energikostnaderna drastiskt och säkerställer att de blir energiproducenter när så är möjligt
  .
  När sårbara hushålls bostäder renoveras bör det ske utan kostnad för dem. Finansiella instrument på EU-nivå och nationell nivå bör stödja sådana renoveringar.
  Ingen bör lämnas utanför under renoveringsvågen, utan den bör utnyttjas som en möjlighet att förbättra situationen för sårbara hushåll, och en rättvis övergång till klimatneutralitet bör säkerställas. [...]

Stödet och de eventuella garantierna måste också specifikt täcka den nya börda som uppstår för de egnahemsägare vars ålderspensionsskydd består av deras eget hem, som de i årtionden har arbetat hårt för att betala av. En målinriktning av stöd och garantier kan även här möjliggöra framsteg och ge incitament.

Motivering

Energifattigdom är en mycket relevant fråga och det krävs en systematisk strategi för att utrota den. Det är svårt för äldre att låna. Man måste därför erbjuda dessa grupper lösningar för de nödvändiga fastighetsinvesteringarna i klimatskydd.

Ändringsrekommendation 29

Skäl 50

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Övervakningen av byggnadsbeståndet underlättas av tillgång till data som samlas in med digitala verktyg och därmed minskar de administrativa kostnaderna. Därför bör nationella databaser för byggnaders energiprestanda inrättas och informationen i dem överföras till EU:s observatorium för byggnadsbeståndet. | Övervakningen av byggnadsbeståndet underlättas av tillgång till data som samlas in med digitala verktyg och därmed minskar de administrativa kostnaderna. Därför bör nationella databaser för byggnaders
  växthusgasutsläpp och
  energiprestanda inrättas och informationen i dem överföras till EU:s observatorium för byggnadsbeståndet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Övervakningen av byggnadsbeståndet underlättas av tillgång till data som samlas in med digitala verktyg och därmed minskar de administrativa kostnaderna. Därför bör nationella databaser för byggnaders energiprestanda inrättas och informationen i dem överföras till EU:s observatorium för byggnadsbeståndet.

Övervakningen av byggnadsbeståndet underlättas av tillgång till data som samlas in med digitala verktyg och därmed minskar de administrativa kostnaderna. Därför bör nationella databaser för byggnaders
  växthusgasutsläpp och
  energiprestanda inrättas och informationen i dem överföras till EU:s observatorium för byggnadsbeståndet.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 30

Skäl 52

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Under de senaste åren har luftkonditionering blivit allt vanligare i europeiska länder. Detta skapar betydande problem vid tidpunkter med effekttoppar eftersom elkostnaderna ökar och energibalansen störs. Prioritet bör ges åt sådana strategier som bidrar till bättre termisk prestanda hos byggnader sommartid. I detta syfte bör fokus ligga på åtgärder för att undvika överhettning, exempelvis skuggning och tillräcklig termisk kapacitet i byggnadskonstruktionen, och ytterligare utveckling och tillämpning av passiv kylteknik, primärt sådana som förbättrar klimatförhållandena inomhus och mikroklimatet runt byggnader. | Under de senaste åren har luftkonditionering blivit allt vanligare i europeiska länder
  och den förväntade globala uppvärmningen kommer sannolikt att medföra ett ökat antal installerade luftkonditioneringssystem om man inte på förhand, under detta årtionde, överväger åtgärder i syfte att installera passiva kylningslösningar
  . Detta skapar betydande problem vid tidpunkter med effekttoppar eftersom elkostnaderna ökar och energibalansen störs. Prioritet bör ges åt sådana strategier som bidrar till bättre termisk prestanda hos byggnader sommartid. I detta syfte bör fokus ligga på åtgärder för att undvika överhettning, exempelvis skuggning och tillräcklig termisk kapacitet i byggnadskonstruktionen, och ytterligare utveckling och tillämpning av passiv kylteknik, primärt sådana som förbättrar klimatförhållandena inomhus och mikroklimatet runt byggnader. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Under de senaste åren har luftkonditionering blivit allt vanligare i europeiska länder. Detta skapar betydande problem vid tidpunkter med effekttoppar eftersom elkostnaderna ökar och energibalansen störs. Prioritet bör ges åt sådana strategier som bidrar till bättre termisk prestanda hos byggnader sommartid. I detta syfte bör fokus ligga på åtgärder för att undvika överhettning, exempelvis skuggning och tillräcklig termisk kapacitet i byggnadskonstruktionen, och ytterligare utveckling och tillämpning av passiv kylteknik, primärt sådana som förbättrar klimatförhållandena inomhus och mikroklimatet runt byggnader.

Under de senaste åren har luftkonditionering blivit allt vanligare i europeiska länder
  och den förväntade globala uppvärmningen kommer sannolikt att medföra ett ökat antal installerade luftkonditioneringssystem om man inte på förhand, under detta årtionde, överväger åtgärder i syfte att installera passiva kylningslösningar
  . Detta skapar betydande problem vid tidpunkter med effekttoppar eftersom elkostnaderna ökar och energibalansen störs. Prioritet bör ges åt sådana strategier som bidrar till bättre termisk prestanda hos byggnader sommartid. I detta syfte bör fokus ligga på åtgärder för att undvika överhettning, exempelvis skuggning och tillräcklig termisk kapacitet i byggnadskonstruktionen, och ytterligare utveckling och tillämpning av passiv kylteknik, primärt sådana som förbättrar klimatförhållandena inomhus och mikroklimatet runt byggnader.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 31

Skäl 55

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Eftersom lokala och regionala myndigheter är av
  avgörande
  betydelse för att detta direktiv ska kunna genomföras på ett effektivt sätt, bör de rådfrågas och engageras
  , på lämpligt sätt och vid lämplig tidpunkt
  i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning, när det gäller planering, utveckling av program för information, utbildning och ökad medvetenhet, samt om genomförandet av detta direktiv på nationell och regional nivå. Sådana samråd kan
  också
  tjäna till att ge lokala planerare och byggnadsinspektörer adekvat vägledning för att utföra nödvändiga uppgifter. Vidare bör medlemsstaterna göra det möjligt för och uppmuntra arkitekter och planerare att noga överväga hur man på bästa sätt kombinerar förbättringar avseende energieffektivitet, användning av energi från förnybara energikällor och användning av fjärrvärme och fjärrkyla när industri- eller bostadsområden planeras, utformas, byggs och renoveras. | Eftersom lokala och regionala myndigheter är av
  fundamental
  betydelse för att detta direktiv ska kunna genomföras på ett effektivt sätt, bör de rådfrågas och engageras i enlighet med
  subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och
  tillämplig nationell lagstiftning, när det gäller planering, utveckling av program för information, utbildning och ökad medvetenhet, samt om genomförandet av detta direktiv på nationell och regional
  samt lokal
  nivå. Sådana samråd
  bör ingå i de nationella klimat- och energidialogerna på flera nivåer och
  kan tjäna till att ge lokala planerare och byggnadsinspektörer adekvat vägledning för att utföra nödvändiga uppgifter.
  I detta sammanhang bör det inom ramen för detta direktiv vara möjligt att beakta de ofta mycket olika förutsättningarna för stadsområden och landsbygdsområden med en stor andel en- och flerfamiljshus och varierad bebyggelsestruktur och utforma kraven på ett sätt som passar varje region.
  Vidare bör medlemsstaterna
  samt de lokala och regionala myndigheterna
  göra det möjligt för och uppmuntra arkitekter och planerare att noga överväga hur man på bästa sätt kombinerar förbättringar avseende energieffektivitet
  samt energibesparingar
  , användning av energi från förnybara energikällor och användning av fjärrvärme och fjärrkyla när industri- eller bostadsområden planeras, utformas, byggs och renoveras.
  Dessutom är det mycket viktigt att främja användningen av lokalt tillgängliga resurser och värdefulla experter när industri- eller bostadsområden planeras, utformas, byggs och renoveras.




  Medlemsstaterna har en viktig roll att spela när det gäller att stödja de lokala och regionala myndigheterna i detta arbete. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Eftersom lokala och regionala myndigheter är av
  avgörande
  betydelse för att detta direktiv ska kunna genomföras på ett effektivt sätt, bör de rådfrågas och engageras
  , på lämpligt sätt och vid lämplig tidpunkt
  i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning, när det gäller planering, utveckling av program för information, utbildning och ökad medvetenhet, samt om genomförandet av detta direktiv på nationell och regional nivå. Sådana samråd kan
  också
  tjäna till att ge lokala planerare och byggnadsinspektörer adekvat vägledning för att utföra nödvändiga uppgifter. Vidare bör medlemsstaterna göra det möjligt för och uppmuntra arkitekter och planerare att noga överväga hur man på bästa sätt kombinerar förbättringar avseende energieffektivitet, användning av energi från förnybara energikällor och användning av fjärrvärme och fjärrkyla när industri- eller bostadsområden planeras, utformas, byggs och renoveras.

Eftersom lokala och regionala myndigheter är av
  fundamental
  betydelse för att detta direktiv ska kunna genomföras på ett effektivt sätt, bör de rådfrågas och engageras i enlighet med
  subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och
  tillämplig nationell lagstiftning, när det gäller planering, utveckling av program för information, utbildning och ökad medvetenhet, samt om genomförandet av detta direktiv på nationell och regional
  samt lokal
  nivå. Sådana samråd
  bör ingå i de nationella klimat- och energidialogerna på flera nivåer och
  kan tjäna till att ge lokala planerare och byggnadsinspektörer adekvat vägledning för att utföra nödvändiga uppgifter.
  I detta sammanhang bör det inom ramen för detta direktiv vara möjligt att beakta de ofta mycket olika förutsättningarna för stadsområden och landsbygdsområden med en stor andel en- och flerfamiljshus och varierad bebyggelsestruktur och utforma kraven på ett sätt som passar varje region.
  Vidare bör medlemsstaterna
  samt de lokala och regionala myndigheterna
  göra det möjligt för och uppmuntra arkitekter och planerare att noga överväga hur man på bästa sätt kombinerar förbättringar avseende energieffektivitet
  samt energibesparingar
  , användning av energi från förnybara energikällor och användning av fjärrvärme och fjärrkyla när industri- eller bostadsområden planeras, utformas, byggs och renoveras.
  Dessutom är det mycket viktigt att främja användningen av lokalt tillgängliga resurser och värdefulla experter när industri- eller bostadsområden planeras, utformas, byggs och renoveras.

Medlemsstaterna har en viktig roll att spela när det gäller att stödja de lokala och regionala myndigheterna i detta arbete.

Motivering

Användningen av lokalt tillgängliga resurser och experter bidrar ytterligare till att mildra de negativa effekterna på klimatet.

Ändringsrekommendation 32

Artikel 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Syfte | Syfte |
| 1.   Detta direktiv främjar en förbättring av energiprestanda i byggnader och en minskning av växthusgasutsläppen från byggnader i unionen, i syfte att nå ett byggnadsbestånd med nollutsläpp senast 2050 samtidigt som hänsyn tas till utomhusklimat och lokala förhållanden samt till krav på inomhusklimat och kostnadseffektivitet. | 1.   Detta direktiv främjar
  ett minskat behov av energi och material under byggnaders livscykel,
  en förbättring av energiprestanda i byggnader och en minskning av växthusgasutsläppen från byggnader i unionen, i syfte att nå ett byggnadsbestånd med nollutsläpp senast 2050 samtidigt som hänsyn tas till utomhusklimat och lokala förhållanden samt till krav på inomhusklimat
  , miljöskydd, minskade föroreningar
  och kostnadseffektivitet
  , där externa miljö-, samhälls- och hälsoeffekter bör beaktas. Detta kommer också att bidra avsevärt till att förbättra Europas energitrygghet. |
| 2.   I detta direktiv fastställs krav i fråga om följande: | 2.   I detta direktiv fastställs krav i fråga om följande: |
| a) | Den gemensamma allmänna ramen för en metod för beräkning av integrerad energiprestanda för byggnader och byggnadsenheter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Syfte

Syfte

1.   Detta direktiv främjar en förbättring av energiprestanda i byggnader och en minskning av växthusgasutsläppen från byggnader i unionen, i syfte att nå ett byggnadsbestånd med nollutsläpp senast 2050 samtidigt som hänsyn tas till utomhusklimat och lokala förhållanden samt till krav på inomhusklimat och kostnadseffektivitet.

1.   Detta direktiv främjar
  ett minskat behov av energi och material under byggnaders livscykel,
  en förbättring av energiprestanda i byggnader och en minskning av växthusgasutsläppen från byggnader i unionen, i syfte att nå ett byggnadsbestånd med nollutsläpp senast 2050 samtidigt som hänsyn tas till utomhusklimat och lokala förhållanden samt till krav på inomhusklimat
  , miljöskydd, minskade föroreningar
  och kostnadseffektivitet
  , där externa miljö-, samhälls- och hälsoeffekter bör beaktas. Detta kommer också att bidra avsevärt till att förbättra Europas energitrygghet.

2.   I detta direktiv fastställs krav i fråga om följande:

2.   I detta direktiv fastställs krav i fråga om följande:

a)

Den gemensamma allmänna ramen för en metod för beräkning av integrerad energiprestanda för byggnader och byggnadsenheter.

| a) | Den gemensamma allmänna ramen för en metod för beräkning av integrerad energiprestanda för byggnader och byggnadsenheter
  i syfte att omvandla dem till noll- eller nära-nollutsläppsbyggnader
  . |
| --- | --- |

a)

Den gemensamma allmänna ramen för en metod för beräkning av integrerad energiprestanda för byggnader och byggnadsenheter
  i syfte att omvandla dem till noll- eller nära-nollutsläppsbyggnader
  .

i syfte att omvandla dem till noll- eller nära-nollutsläppsbyggnader

| b) | Tillämpningen av minimikrav avseende energiprestanda på nya byggnader och nya byggnadsenheter. |
| --- | --- |

b)

Tillämpningen av minimikrav avseende energiprestanda på nya byggnader och nya byggnadsenheter.

| b) | Tillämpningen av minimikrav avseende energiprestanda på nya byggnader och nya byggnadsenheter. |
| --- | --- |

b)

Tillämpningen av minimikrav avseende energiprestanda på nya byggnader och nya byggnadsenheter.

| c) | Tillämpningen av minimikrav avseende energiprestanda på |
| --- | --- |

c)

Tillämpningen av minimikrav avseende energiprestanda på

| c) | Tillämpningen av minimikrav avseende energiprestanda på |
| --- | --- |

c)

Tillämpningen av minimikrav avseende energiprestanda på

| | i) | befintliga byggnader och byggnadsenheter som genomgår större renoveringar, |
| --- | --- | --- |

i)

befintliga byggnader och byggnadsenheter som genomgår större renoveringar,

| | i) | befintliga byggnader och byggnadsenheter som genomgår större renoveringar
  i syfte att omvandlas till noll- eller nära-nollutsläppsbyggnader
  . |
| --- | --- | --- |

i)

befintliga byggnader och byggnadsenheter som genomgår större renoveringar
  i syfte att omvandlas till noll- eller nära-nollutsläppsbyggnader
  .

i syfte att omvandlas till noll- eller nära-nollutsläppsbyggnader

| | ii) | byggnadselement som ingår i klimatskalet och som har en avgörande betydelse för klimatskalets energiprestanda, när de efterinstalleras eller ersätts, |
| --- | --- | --- |

ii)

byggnadselement som ingår i klimatskalet och som har en avgörande betydelse för klimatskalets energiprestanda, när de efterinstalleras eller ersätts,

| | ii) | byggnadselement som ingår i klimatskalet och som har en avgörande betydelse för klimatskalets energiprestanda, när de efterinstalleras eller ersätts, |
| --- | --- | --- |

ii)

byggnadselement som ingår i klimatskalet och som har en avgörande betydelse för klimatskalets energiprestanda, när de efterinstalleras eller ersätts,

| | iii) | installationssystem varje gång det installeras, ersätts eller uppgraderas. |
| --- | --- | --- |

iii)

installationssystem varje gång det installeras, ersätts eller uppgraderas.

| | iii) | installationssystem varje gång det installeras, ersätts eller uppgraderas. |
| --- | --- | --- |

iii)

installationssystem varje gång det installeras, ersätts eller uppgraderas.

| d) | Tillämpning av minimistandarder för energiprestanda på befintliga byggnader och befintliga byggnadsenheter. |
| --- | --- |

d)

Tillämpning av minimistandarder för energiprestanda på befintliga byggnader och befintliga byggnadsenheter.

| d) | Tillämpning av minimistandarder för energiprestanda på befintliga byggnader och befintliga byggnadsenheter
  i syfte att omvandla dem till noll- eller nära-nollutsläppsbyggnader
  , |
| --- | --- |

d)

Tillämpning av minimistandarder för energiprestanda på befintliga byggnader och befintliga byggnadsenheter
  i syfte att omvandla dem till noll- eller nära-nollutsläppsbyggnader
  ,

i syfte att omvandla dem till noll- eller nära-nollutsläppsbyggnader

| e) | Renoveringspass. |
| --- | --- |

e)

Renoveringspass.

| e) | Renoveringspass. |
| --- | --- |

e)

Renoveringspass.

| f) | Nationella byggnadsrenoveringsplaner. |
| --- | --- |

f)

Nationella byggnadsrenoveringsplaner.

| f) | Nationella byggnadsrenoveringsplaner. |
| --- | --- |

f)

Nationella byggnadsrenoveringsplaner.

| g) | Infrastruktur för hållbar mobilitet i och i anslutning till byggnader. |
| --- | --- |

g)

Infrastruktur för hållbar mobilitet i och i anslutning till byggnader.

| g) | Infrastruktur för hållbar mobilitet i och i anslutning till byggnader. |
| --- | --- |

g)

Infrastruktur för hållbar mobilitet i och i anslutning till byggnader.

| h) | Smarta byggnader. |
| --- | --- |

h)

Smarta byggnader.

| h) | Smarta byggnader. |
| --- | --- |

h)

Smarta byggnader.

| i) | Energicertifiering av byggnader eller byggnadsenheter. |
| --- | --- |

i)

Energicertifiering av byggnader eller byggnadsenheter.

| i) | Energicertifiering av byggnader eller byggnadsenheter. |
| --- | --- |

i)

Energicertifiering av byggnader eller byggnadsenheter.

| j) | Regelbundna kontroller av värme-, ventilations- och luftkonditioneringssystem i byggnader. |
| --- | --- |

j)

Regelbundna kontroller av värme-, ventilations- och luftkonditioneringssystem i byggnader.

| j) | Regelbundna kontroller av värme-, ventilations- och luftkonditioneringssystem i byggnader. |
| --- | --- |

j)

Regelbundna kontroller av värme-, ventilations- och luftkonditioneringssystem i byggnader.

| k) | Oberoende kontrollsystem för energicertifikat, renoveringspass, indikatorer för smart beredskap och inspektionsrapporter. |
| --- | --- |

k)

Oberoende kontrollsystem för energicertifikat, renoveringspass, indikatorer för smart beredskap och inspektionsrapporter.

| k) | Oberoende kontrollsystem för energicertifikat, renoveringspass, indikatorer för smart beredskap och inspektionsrapporter. |
| --- | --- |

k)

Oberoende kontrollsystem för energicertifikat, renoveringspass, indikatorer för smart beredskap och inspektionsrapporter.

3.   Kraven i detta direktiv är minimikrav som inte ska hindra någon medlemsstat från att behålla eller införa strängare skyddsåtgärder. Sådana åtgärder ska vara förenliga med EUF-fördraget. De ska anmälas till kommissionen.

3.   Kraven i detta direktiv är minimikrav som inte ska hindra någon medlemsstat från att behålla eller införa strängare skyddsåtgärder. Sådana åtgärder ska vara förenliga med EUF-fördraget. De ska anmälas till kommissionen.

Motivering

Motivering

Energiprestandadirektivets mål bör ligga i linje med målet om klimatneutralitet senast 2050.

Ändringsrekommendation 33

Ändringsrekommendation 33

Artikel 2.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| nollutsläppsbyggnad: en byggnad med mycket hög energiprestanda, som bestäms i enlighet med bilaga I, där den mycket låga mängd energi som ändå krävs helt täcks av energi från förnybara energikällor som produceras på plats, eller levereras från en gemenskap för förnybar energi i den mening som avses i direktiv (EU) 2018/2001 [ändrat direktiv om förnybar energi]
  eller
  från ett fjärrvärme- och fjärrkylsystem, i enlighet med de krav som anges i bilaga III. | nollutsläppsbyggnad: en byggnad med
  mycket lågt energi- och materialbehov under byggnadens livscykel och
  mycket hög energiprestanda, som bestäms i enlighet med bilaga I, där den mycket låga mängd energi som ändå krävs helt täcks av energi från förnybara energikällor som produceras på plats
  eller tillhandahålls genom nätet
  , eller levereras från en gemenskap för förnybar energi i den mening som avses i direktiv (EU) 2018/2001 [ändrat direktiv om förnybar energi], från ett fjärrvärme- och fjärrkylsystem, i enlighet med de krav som anges i bilaga III
  , eller genom distribuerad nätbaserad förnybar energi
  .
  klimatpositiv byggnad: en byggnad med mycket lågt energi- och materialbehov under byggnadens livscykel och mycket hög energiprestanda, som bestäms i enlighet med bilaga I, där energiproduktionen i byggnaden eller den som är avsedd för byggnaden överstiger dess energibehov. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

nollutsläppsbyggnad: en byggnad med mycket hög energiprestanda, som bestäms i enlighet med bilaga I, där den mycket låga mängd energi som ändå krävs helt täcks av energi från förnybara energikällor som produceras på plats, eller levereras från en gemenskap för förnybar energi i den mening som avses i direktiv (EU) 2018/2001 [ändrat direktiv om förnybar energi]
  eller
  från ett fjärrvärme- och fjärrkylsystem, i enlighet med de krav som anges i bilaga III.

eller

nollutsläppsbyggnad: en byggnad med
  mycket lågt energi- och materialbehov under byggnadens livscykel och
  mycket hög energiprestanda, som bestäms i enlighet med bilaga I, där den mycket låga mängd energi som ändå krävs helt täcks av energi från förnybara energikällor som produceras på plats
  eller tillhandahålls genom nätet
  , eller levereras från en gemenskap för förnybar energi i den mening som avses i direktiv (EU) 2018/2001 [ändrat direktiv om förnybar energi], från ett fjärrvärme- och fjärrkylsystem, i enlighet med de krav som anges i bilaga III
  , eller genom distribuerad nätbaserad förnybar energi
  .
  klimatpositiv byggnad: en byggnad med mycket lågt energi- och materialbehov under byggnadens livscykel och mycket hög energiprestanda, som bestäms i enlighet med bilaga I, där energiproduktionen i byggnaden eller den som är avsedd för byggnaden överstiger dess energibehov.

mycket lågt energi- och materialbehov under byggnadens livscykel och

eller tillhandahålls genom nätet

, eller genom distribuerad nätbaserad förnybar energi

klimatpositiv byggnad: en byggnad med mycket lågt energi- och materialbehov under byggnadens livscykel och mycket hög energiprestanda, som bestäms i enlighet med bilaga I, där energiproduktionen i byggnaden eller den som är avsedd för byggnaden överstiger dess energibehov.

Motivering

Motivering

Tillägg av cirkularitet, fjärrvärme, begreppet ”klimatpositiv byggnad” och kriterierna för hela livscykeln för byggnader.

Ändringsrekommendation 34

Ändringsrekommendation 34

Artikel 2.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| nära-nollenergibyggnad: en byggnad med mycket hög energiprestanda, som bestäms i enlighet med bilaga I och som inte får vara lägre än den kostnadsoptimala nivå för 2023 som rapporteras av medlemsstaterna i enlighet med artikel 6.2, och där
  nära nollmängden
  eller
  den
  mycket låga
  mängden energi som krävs
  i mycket hög grad tillförs i form av energi från förnybara energikällor, inklusive energi från förnybara energikällor som produceras på plats, eller i närheten. | nära-nollenergibyggnad: en byggnad med mycket hög energiprestanda, som bestäms i enlighet med bilaga I och som inte får vara lägre än den kostnadsoptimala nivå för 2023 som rapporteras av medlemsstaterna i enlighet med artikel 6.2, och där
  det nästan obefintliga
  eller mycket låga
  energibehovet
  i mycket hög grad tillförs i form av energi från förnybara energikällor, inklusive energi från förnybara energikällor som produceras på plats, eller i närheten
  eller genom återvunnen spillenergi
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

nära-nollenergibyggnad: en byggnad med mycket hög energiprestanda, som bestäms i enlighet med bilaga I och som inte får vara lägre än den kostnadsoptimala nivå för 2023 som rapporteras av medlemsstaterna i enlighet med artikel 6.2, och där
  nära nollmängden
  eller
  den
  mycket låga
  mängden energi som krävs
  i mycket hög grad tillförs i form av energi från förnybara energikällor, inklusive energi från förnybara energikällor som produceras på plats, eller i närheten.

nära nollmängden

den

mängden energi som krävs

nära-nollenergibyggnad: en byggnad med mycket hög energiprestanda, som bestäms i enlighet med bilaga I och som inte får vara lägre än den kostnadsoptimala nivå för 2023 som rapporteras av medlemsstaterna i enlighet med artikel 6.2, och där
  det nästan obefintliga
  eller mycket låga
  energibehovet
  i mycket hög grad tillförs i form av energi från förnybara energikällor, inklusive energi från förnybara energikällor som produceras på plats, eller i närheten
  eller genom återvunnen spillenergi
  .

det nästan obefintliga

energibehovet

eller genom återvunnen spillenergi

Motivering

Motivering

Energiprestanda är en relativ indikator medan lågt energibehov är ett absolut mål.

Ändringsrekommendation 35

Ändringsrekommendation 35

Artikel 2.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| minimistandarder för energiprestanda: regler som innebär att befintliga byggnader ska uppfylla krav avseende energiprestanda som en del av en omfattande renoveringsplan för ett byggnadsbestånd
  eller vid en tröskelpunkt på marknaden (försäljning eller uthyrning), under en tidsperiod eller senast en angiven dag, och därigenom leder till renovering av befintliga byggnader
  . | minimistandarder för energiprestanda: regler som innebär att befintliga byggnader ska uppfylla krav avseende energiprestanda
  på att byggnader ska ha noll- eller nära-nollutsläpp
  som en del av en omfattande renoveringsplan för ett byggnadsbestånd
  om de renoveras fram till 2032
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

minimistandarder för energiprestanda: regler som innebär att befintliga byggnader ska uppfylla krav avseende energiprestanda som en del av en omfattande renoveringsplan för ett byggnadsbestånd
  eller vid en tröskelpunkt på marknaden (försäljning eller uthyrning), under en tidsperiod eller senast en angiven dag, och därigenom leder till renovering av befintliga byggnader
  .

eller vid en tröskelpunkt på marknaden (försäljning eller uthyrning), under en tidsperiod eller senast en angiven dag, och därigenom leder till renovering av befintliga byggnader

minimistandarder för energiprestanda: regler som innebär att befintliga byggnader ska uppfylla krav avseende energiprestanda
  på att byggnader ska ha noll- eller nära-nollutsläpp
  som en del av en omfattande renoveringsplan för ett byggnadsbestånd
  om de renoveras fram till 2032
  .

på att byggnader ska ha noll- eller nära-nollutsläpp

om de renoveras fram till 2032

Motivering

Motivering

Energiprestandadirektivets mål bör ligga i linje med målet om klimatneutralitet senast 2050.

Ändringsrekommendation 36

Ändringsrekommendation 36

Artikel 2.46

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 46.   referensgolvyta: den golvyta som används som referensmått för bedömning av en byggnads energiprestanda, beräknad som summan av de användbara golvytorna i de utrymmen inom klimatskalet som anges för bedömningen av energiprestanda. | 46.   referensgolvyta: den golvyta som används som referensmått för bedömning av en byggnads energiprestanda, beräknad som summan av de användbara golvytorna
  och golvytorna med energiförbrukande infrastruktur som förvaltas inom byggnaden
  i de utrymmen inom klimatskalet som anges för bedömningen av energiprestanda. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

46.   referensgolvyta: den golvyta som används som referensmått för bedömning av en byggnads energiprestanda, beräknad som summan av de användbara golvytorna i de utrymmen inom klimatskalet som anges för bedömningen av energiprestanda.

46.   referensgolvyta: den golvyta som används som referensmått för bedömning av en byggnads energiprestanda, beräknad som summan av de användbara golvytorna
  och golvytorna med energiförbrukande infrastruktur som förvaltas inom byggnaden
  i de utrymmen inom klimatskalet som anges för bedömningen av energiprestanda.

Motivering

Motivering

Ändringsförslaget syftar till att i definitionen av referensgolvyta inkludera energiförbrukande infrastruktur i byggnader, såsom sportanläggningar, simbassänger, etc.

Ändringsrekommendation 37

Ändringsrekommendation 37

Artikel 2.57 (ny)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | tillräcklighet: en uppsättning åtgärder och dagliga rutiner som minskar behovet av energi, material, mark och vatten och samtidigt skapar välbefinnande för alla, inom planetens gränser. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

tillräcklighet: en uppsättning åtgärder och dagliga rutiner som minskar behovet av energi, material, mark och vatten och samtidigt skapar välbefinnande för alla, inom planetens gränser.

tillräcklighet: en uppsättning åtgärder och dagliga rutiner som minskar behovet av energi, material, mark och vatten och samtidigt skapar välbefinnande för alla, inom planetens gränser.

Motivering

Motivering

Att säkra tillräcklig energiförsörjning utgör en kraftfull strategi för att uppnå klimatmålen.

Ändringsrekommendation 38

Ändringsrekommendation 38

Artikel 3.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Varje medlemsstat ska fastställa en nationell byggnadsrenoveringsplan för att säkerställa renovering av det nationella beståndet av bostadshus och andra byggnader än bostäder, både offentliga och privata, till ett byggnadsbestånd med en hög grad av energieffektivitet där fossila bränslen fasas ut senast 2050 i syfte att omvandla befintliga byggnader till nollutsläppsbyggnader.
  Varje byggnadsrenoveringsplan ska omfatta | Varje medlemsstat ska fastställa en nationell byggnadsrenoveringsplan för att säkerställa renovering av det nationella beståndet av bostadshus och andra byggnader än bostäder, både offentliga och privata, till ett byggnadsbestånd med en hög grad av energieffektivitet där fossila bränslen fasas ut senast 2050 i syfte att omvandla befintliga byggnader till nollutsläppsbyggnader.
  EU bör ge medlemsstaterna, regionerna och kommunerna alla verktyg som behövs för att utveckla dessa planer.
  Varje byggnadsrenoveringsplan ska omfatta |
| a) | en översikt över det nationella byggnadsbeståndet för olika byggnadstyper, konstruktionstider och klimatzoner, i lämpliga fall grundad på statistiska stickprov och den nationella databasen över energicertifikat enligt artikel 19, en översikt över marknadshinder och marknadsmisslyckanden samt en översikt över kapaciteterna inom byggsektorn, energieffektivitetssektorn och sektorn för förnybar energi, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Varje medlemsstat ska fastställa en nationell byggnadsrenoveringsplan för att säkerställa renovering av det nationella beståndet av bostadshus och andra byggnader än bostäder, både offentliga och privata, till ett byggnadsbestånd med en hög grad av energieffektivitet där fossila bränslen fasas ut senast 2050 i syfte att omvandla befintliga byggnader till nollutsläppsbyggnader.

Varje byggnadsrenoveringsplan ska omfatta

Varje medlemsstat ska fastställa en nationell byggnadsrenoveringsplan för att säkerställa renovering av det nationella beståndet av bostadshus och andra byggnader än bostäder, både offentliga och privata, till ett byggnadsbestånd med en hög grad av energieffektivitet där fossila bränslen fasas ut senast 2050 i syfte att omvandla befintliga byggnader till nollutsläppsbyggnader.
  EU bör ge medlemsstaterna, regionerna och kommunerna alla verktyg som behövs för att utveckla dessa planer.
  Varje byggnadsrenoveringsplan ska omfatta

EU bör ge medlemsstaterna, regionerna och kommunerna alla verktyg som behövs för att utveckla dessa planer.

a)

en översikt över det nationella byggnadsbeståndet för olika byggnadstyper, konstruktionstider och klimatzoner, i lämpliga fall grundad på statistiska stickprov och den nationella databasen över energicertifikat enligt artikel 19, en översikt över marknadshinder och marknadsmisslyckanden samt en översikt över kapaciteterna inom byggsektorn, energieffektivitetssektorn och sektorn för förnybar energi,

| a) | en översikt över det nationella byggnadsbeståndet för olika byggnadstyper, konstruktionstider och klimatzoner, i lämpliga fall grundad på statistiska stickprov och den nationella databasen över energicertifikat enligt artikel 19, en översikt över marknadshinder och marknadsmisslyckanden samt en översikt över kapaciteterna inom byggsektorn, energieffektivitetssektorn och sektorn för förnybar energi, |
| --- | --- |

a)

en översikt över det nationella byggnadsbeståndet för olika byggnadstyper, konstruktionstider och klimatzoner, i lämpliga fall grundad på statistiska stickprov och den nationella databasen över energicertifikat enligt artikel 19, en översikt över marknadshinder och marknadsmisslyckanden samt en översikt över kapaciteterna inom byggsektorn, energieffektivitetssektorn och sektorn för förnybar energi,

| b) | en färdplan med nationellt fastställda mål och mätbara framstegsindikatorer, med avseende på klimatneutralitetsmålet för 2050, i syfte att säkerställa ett ytterst energieffektivt och klimatneutralt nationellt byggnadsbestånd och omvandling av befintliga byggnader till nollutsläppsbyggnader senast 2050, |
| --- | --- |

b)

en färdplan med nationellt fastställda mål och mätbara framstegsindikatorer, med avseende på klimatneutralitetsmålet för 2050, i syfte att säkerställa ett ytterst energieffektivt och klimatneutralt nationellt byggnadsbestånd och omvandling av befintliga byggnader till nollutsläppsbyggnader senast 2050,

| b) | nationella mål för cirkulär materialanvändning och tillräcklighet, |
| --- | --- |

b)

nationella mål för cirkulär materialanvändning och tillräcklighet,

nationella mål för cirkulär materialanvändning och tillräcklighet,

| c) | en översikt över genomförda och planerade politiska strategier och åtgärder till stöd för genomförandet av färdplanen i enlighet med led
  b
  , |
| --- | --- |

c)

c)

en översikt över genomförda och planerade politiska strategier och åtgärder till stöd för genomförandet av färdplanen i enlighet med led
  b
  ,

b

| c) | en färdplan med nationellt fastställda mål och mätbara framstegsindikatorer, med avseende på klimatneutralitetsmålet för 2050, i syfte att säkerställa ett ytterst energieffektivt och klimatneutralt nationellt byggnadsbestånd och omvandling av befintliga byggnader till nollutsläppsbyggnader senast 2050, |
| --- | --- |

c)

c)

en färdplan med nationellt fastställda mål och mätbara framstegsindikatorer, med avseende på klimatneutralitetsmålet för 2050, i syfte att säkerställa ett ytterst energieffektivt och klimatneutralt nationellt byggnadsbestånd och omvandling av befintliga byggnader till nollutsläppsbyggnader senast 2050,

| d) | en översikt över investeringsbehoven för genomförandet av byggnadsrenoveringsplanen, finansieringskällor och ekonomiska åtgärder samt de administrativa resurserna för byggnadsrenovering. |
| --- | --- |

d)

d)

en översikt över investeringsbehoven för genomförandet av byggnadsrenoveringsplanen, finansieringskällor och ekonomiska åtgärder samt de administrativa resurserna för byggnadsrenovering.

| d
  ) | en översikt över genomförda och planerade politiska strategier och åtgärder
  , inbegripet tillräcklighetsåtgärder, som kan bygga på koncept för lokalt integrerade distrikt eller grannskap,
  till stöd för genomförandet av färdplanen i enlighet med led
  c
  , |
| --- | --- |

d
  )

d

en översikt över genomförda och planerade politiska strategier och åtgärder
  , inbegripet tillräcklighetsåtgärder, som kan bygga på koncept för lokalt integrerade distrikt eller grannskap,
  till stöd för genomförandet av färdplanen i enlighet med led
  c
  ,

, inbegripet tillräcklighetsåtgärder, som kan bygga på koncept för lokalt integrerade distrikt eller grannskap,

c

| e
  ) | en översikt över investeringsbehoven för genomförandet av byggnadsrenoveringsplanen, finansieringskällor och ekonomiska åtgärder samt de administrativa resurserna för byggnadsrenovering. |
| --- | --- |

e
  )

e

en översikt över investeringsbehoven för genomförandet av byggnadsrenoveringsplanen, finansieringskällor och ekonomiska åtgärder samt de administrativa resurserna för byggnadsrenovering.

Den färdplan som avses i led
  b
  ska innehålla nationella mål för 2030, 2040 och 2050 avseende den årliga energirenoveringstakten, det nationella byggnadsbeståndets primära och slutliga energianvändning och minskningar av de driftsrelaterade växthusgasutsläppen, specifika tidsramar för byggnader för att uppnå högre energiklasser än de som anges i artikel 9.1, senast 2040 och 2050, i linje med planen för omvandling av det nationella byggnadsbeståndet till nollutsläppsbyggnader, en evidensbaserad uppskattning av förväntade energibesparingar och fördelar i vidare bemärkelse [...]

b

Den färdplan som avses i led
  c
  ska innehålla nationella mål för 2030, 2040 och 2050 avseende den årliga energirenoveringstakten, det nationella byggnadsbeståndets primära och slutliga energianvändning och minskningar av de driftsrelaterade växthusgasutsläppen, specifika tidsramar för byggnader för att uppnå högre energiklasser än de som anges i artikel 9.1, senast 2040 och 2050, i linje med planen för omvandling av det nationella byggnadsbeståndet till nollutsläppsbyggnader, en evidensbaserad uppskattning av förväntade energibesparingar
  , utsläppsminskningar
  och fördelar i vidare bemärkelse
  på grundval av koncept för lokalt integrerade distrikt eller grannskap
  [...]

c

, utsläppsminskningar

på grundval av koncept för lokalt integrerade distrikt eller grannskap

Motivering

Motivering

Energiprestandadirektivets mål bör ligga i linje med målet om klimatneutralitet senast 2050.

Ändringsrekommendation 39

Ändringsrekommendation 39

Artikel 3.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska bedöma de nationella utkasten till byggnadsrenoveringsplaner, särskilt avseende huruvida | 4.   Kommissionen ska bedöma de nationella utkasten till byggnadsrenoveringsplaner, särskilt avseende huruvida |
| a) | ambitionsnivån för de nationellt fastställda målen är tillräcklig och i linje med de nationella klimat- och energiåtaganden som fastställs i de nationella integrerade energi- och klimatplanerna, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

4.   Kommissionen ska bedöma de nationella utkasten till byggnadsrenoveringsplaner, särskilt avseende huruvida

4.   Kommissionen ska bedöma de nationella utkasten till byggnadsrenoveringsplaner, särskilt avseende huruvida

a)

ambitionsnivån för de nationellt fastställda målen är tillräcklig och i linje med de nationella klimat- och energiåtaganden som fastställs i de nationella integrerade energi- och klimatplanerna,

| a) | ambitionsnivån för de nationellt fastställda målen är tillräcklig och
  kommer att leda till att byggnadstillståndet är klimatneutralt senast 2050
  i linje med de nationella klimat- och energiåtaganden som fastställs i de nationella integrerade energi- och klimatplanerna, |
| --- | --- |

a)

ambitionsnivån för de nationellt fastställda målen är tillräcklig och
  kommer att leda till att byggnadstillståndet är klimatneutralt senast 2050
  i linje med de nationella klimat- och energiåtaganden som fastställs i de nationella integrerade energi- och klimatplanerna,

kommer att leda till att byggnadstillståndet är klimatneutralt senast 2050

| b) | styrmedlen och åtgärderna är tillräckliga för att uppnå de nationellt fastställda målen, |
| --- | --- |

b)

styrmedlen och åtgärderna är tillräckliga för att uppnå de nationellt fastställda målen,

| b) | styrmedlen och åtgärderna är tillräckliga för att uppnå de nationellt fastställda målen
  och inte låser in koldioxid i renoverade byggnader
  , |
| --- | --- |

b)

styrmedlen och åtgärderna är tillräckliga för att uppnå de nationellt fastställda målen
  och inte låser in koldioxid i renoverade byggnader
  ,

och inte låser in koldioxid i renoverade byggnader

| c) | tilldelningen av budgetmedel och administrativa resurser är tillräcklig för att planen ska kunna genomföras, |
| --- | --- |

c)

tilldelningen av budgetmedel och administrativa resurser är tillräcklig för att planen ska kunna genomföras,

| c) | tilldelningen av budgetmedel och administrativa resurser är tillräcklig för att planen ska kunna genomföras, |
| --- | --- |

c)

tilldelningen av budgetmedel och administrativa resurser är tillräcklig för att planen ska kunna genomföras,

| d) | det offentliga samrådet enligt punkt 3 har varit tillräckligt inkluderande, |
| --- | --- |

d)

det offentliga samrådet enligt punkt 3 har varit tillräckligt inkluderande,

| d) | det offentliga samrådet enligt punkt 3 har varit tillräckligt inkluderande, |
| --- | --- |

d)

det offentliga samrådet enligt punkt 3 har varit tillräckligt inkluderande,

| e) | planerna uppfyller kraven i punkt 1 och följer mallen i bilaga II. Efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 30 får kommissionen utfärda landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna i enlighet med artikel 9.2 och artikel 34 i förordning (EU) 2018/1999. När det gäller det första utkastet till byggnadsrenoveringsplan får kommissionen utfärda landsspecifika rekommendationer till en medlemsstat senast sex månader efter det att medlemsstaten har lämnat in planen. |
| --- | --- |

e)

planerna uppfyller kraven i punkt 1 och följer mallen i bilaga II. Efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 30 får kommissionen utfärda landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna i enlighet med artikel 9.2 och artikel 34 i förordning (EU) 2018/1999. När det gäller det första utkastet till byggnadsrenoveringsplan får kommissionen utfärda landsspecifika rekommendationer till en medlemsstat senast sex månader efter det att medlemsstaten har lämnat in planen.

| e) | planerna uppfyller kraven i punkt 1 och följer mallen i bilaga II. Efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 30 får kommissionen utfärda landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna i enlighet med artikel 9.2 och artikel 34 i förordning (EU) 2018/1999. När det gäller det första utkastet till byggnadsrenoveringsplan får kommissionen utfärda landsspecifika rekommendationer till en medlemsstat senast sex månader efter det att medlemsstaten har lämnat in planen. |
| --- | --- |

e)

planerna uppfyller kraven i punkt 1 och följer mallen i bilaga II. Efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 30 får kommissionen utfärda landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna i enlighet med artikel 9.2 och artikel 34 i förordning (EU) 2018/1999. När det gäller det första utkastet till byggnadsrenoveringsplan får kommissionen utfärda landsspecifika rekommendationer till en medlemsstat senast sex månader efter det att medlemsstaten har lämnat in planen.

Motivering

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 40

Ändringsrekommendation 40

Artikel 5.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Fastställande av minimikrav avseende energiprestanda | Fastställande av minimikrav avseende energiprestanda |
| 1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att minimikrav avseende byggnaders eller byggnadsenheters energiprestanda fastställs i
  avsikt att uppnå åtminstone kostnadsoptimala nivåer
  . Energiprestandan ska beräknas i enlighet med den metod som avses i artikel 4.
  De kostnadsoptimala nivåerna
  ska beräknas enligt ramen för jämförbara metoder som avses i artikel 6. | 1.   Medlemsstaterna
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna,
  ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att minimikrav avseende byggnaders eller byggnadsenheters energiprestanda fastställs i
  linje med planen för att göra det nationella byggnadsbeståndet klimatneutralt senast 2050
  . Energiprestandan ska beräknas i enlighet med den metod som avses i artikel 4.
  Standarden för nollutsläpp
  ska beräknas enligt ramen för jämförbara metoder som avses i artikel 6. |
| Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att minimikrav avseende energiprestanda fastställs för byggnadselement som ingår i klimatskalet och som i betydande grad påverkar klimatskalets energiprestanda, när de byts ut eller utrustas med nya delar, i syfte att nå
  åtminstone kostnadsoptimala nivåer
  . | Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att minimikrav avseende energiprestanda fastställs för byggnadselement som ingår i klimatskalet och som i betydande grad påverkar klimatskalets energiprestanda, när de byts ut eller utrustas med nya delar, i syfte att nå
  standarden för nollutsläpp
  . |
| Medlemsstaterna får, när de fastställer dessa krav, skilja mellan nya och befintliga byggnader och mellan olika kategorier av byggnader.
  Dessa krav ska ta hänsyn till
  allmänna förhållanden när det gäller inomhusklimatet för att undvika möjliga negativa effekter såsom otillfredsställande ventilation
  liksom till lokala förhållanden och till byggnadens avsedda användning och ålder.


  Medlemsstaterna ska se över sina minimikrav för energiprestanda med jämna mellanrum som inte får överstiga fem år, och ska vid behov uppdatera dem för att återspegla den tekniska utvecklingen inom byggsektorn, resultaten av beräkningen av kostnadsoptimala nivåer enligt artikel 6 samt uppdaterade nationella energi- och klimatmål och strategier på energi- och klimatområdet. | Medlemsstaterna får, när de fastställer dessa krav, skilja mellan nya och befintliga byggnader och mellan olika kategorier av byggnader. Dessa krav ska ta hänsyn till
  behovet av lämplig miljökvalitet inomhus
  liksom till lokala förhållanden och till byggnadens avsedda användning och ålder.
  Dessa lokala förhållanden bör beaktas per region, inte på nationell nivå, eftersom de ofta kan variera från en kommun till en annan. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Fastställande av minimikrav avseende energiprestanda

Fastställande av minimikrav avseende energiprestanda

1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att minimikrav avseende byggnaders eller byggnadsenheters energiprestanda fastställs i
  avsikt att uppnå åtminstone kostnadsoptimala nivåer
  . Energiprestandan ska beräknas i enlighet med den metod som avses i artikel 4.
  De kostnadsoptimala nivåerna
  ska beräknas enligt ramen för jämförbara metoder som avses i artikel 6.

1.   Medlemsstaterna
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna,
  ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att minimikrav avseende byggnaders eller byggnadsenheters energiprestanda fastställs i
  linje med planen för att göra det nationella byggnadsbeståndet klimatneutralt senast 2050
  . Energiprestandan ska beräknas i enlighet med den metod som avses i artikel 4.
  Standarden för nollutsläpp
  ska beräknas enligt ramen för jämförbara metoder som avses i artikel 6.

Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att minimikrav avseende energiprestanda fastställs för byggnadselement som ingår i klimatskalet och som i betydande grad påverkar klimatskalets energiprestanda, när de byts ut eller utrustas med nya delar, i syfte att nå
  åtminstone kostnadsoptimala nivåer
  .

åtminstone kostnadsoptimala nivåer

Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att minimikrav avseende energiprestanda fastställs för byggnadselement som ingår i klimatskalet och som i betydande grad påverkar klimatskalets energiprestanda, när de byts ut eller utrustas med nya delar, i syfte att nå
  standarden för nollutsläpp
  .

standarden för nollutsläpp

Medlemsstaterna får, när de fastställer dessa krav, skilja mellan nya och befintliga byggnader och mellan olika kategorier av byggnader.

Dessa krav ska ta hänsyn till
  allmänna förhållanden när det gäller inomhusklimatet för att undvika möjliga negativa effekter såsom otillfredsställande ventilation
  liksom till lokala förhållanden och till byggnadens avsedda användning och ålder.

allmänna förhållanden när det gäller inomhusklimatet för att undvika möjliga negativa effekter såsom otillfredsställande ventilation

Medlemsstaterna ska se över sina minimikrav för energiprestanda med jämna mellanrum som inte får överstiga fem år, och ska vid behov uppdatera dem för att återspegla den tekniska utvecklingen inom byggsektorn, resultaten av beräkningen av kostnadsoptimala nivåer enligt artikel 6 samt uppdaterade nationella energi- och klimatmål och strategier på energi- och klimatområdet.

Medlemsstaterna ska se över sina minimikrav för energiprestanda med jämna mellanrum som inte får överstiga fem år, och ska vid behov uppdatera dem för att återspegla den tekniska utvecklingen inom byggsektorn, resultaten av beräkningen av kostnadsoptimala nivåer enligt artikel 6 samt uppdaterade nationella energi- och klimatmål och strategier på energi- och klimatområdet.

Medlemsstaterna får, när de fastställer dessa krav, skilja mellan nya och befintliga byggnader och mellan olika kategorier av byggnader. Dessa krav ska ta hänsyn till
  behovet av lämplig miljökvalitet inomhus
  liksom till lokala förhållanden och till byggnadens avsedda användning och ålder.
  Dessa lokala förhållanden bör beaktas per region, inte på nationell nivå, eftersom de ofta kan variera från en kommun till en annan.

behovet av lämplig miljökvalitet inomhus

Dessa lokala förhållanden bör beaktas per region, inte på nationell nivå, eftersom de ofta kan variera från en kommun till en annan.

Motivering

Motivering

Energiprestandadirektivets mål bör ligga i linje med målet om klimatneutralitet senast 2050.

Ändringsrekommendation 41

Ändringsrekommendation 41

Artikel 6.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 angående en ram för jämförbara metoder för beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda för byggnader och byggnadselement. Senast den 30 juni 2011 ska kommissionen
  se över
  ramen för jämförbara metoder för beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda i befintliga byggnader som genomgår större renovering och för enskilda byggnadselement. [...] | Beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 angående en ram för jämförbara metoder för beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda för byggnader och byggnadselement. Senast den 30 juni 2026 ska kommissionen
  ersätta
  ramen för jämförbara metoder för beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda i befintliga byggnader som genomgår större renovering och för enskilda byggnadselement
  med en metod för att beräkna den minimistandard för energiprestanda som nollutsläppsbyggnader och nära-nollutsläppsbyggnader ska uppnå
  . [...] |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 angående en ram för jämförbara metoder för beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda för byggnader och byggnadselement. Senast den 30 juni 2011 ska kommissionen
  se över
  ramen för jämförbara metoder för beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda i befintliga byggnader som genomgår större renovering och för enskilda byggnadselement. [...]

se över

Beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 angående en ram för jämförbara metoder för beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda för byggnader och byggnadselement. Senast den 30 juni 2026 ska kommissionen
  ersätta
  ramen för jämförbara metoder för beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda i befintliga byggnader som genomgår större renovering och för enskilda byggnadselement
  med en metod för att beräkna den minimistandard för energiprestanda som nollutsläppsbyggnader och nära-nollutsläppsbyggnader ska uppnå
  . [...]

ersätta

med en metod för att beräkna den minimistandard för energiprestanda som nollutsläppsbyggnader och nära-nollutsläppsbyggnader ska uppnå

Motivering

Motivering

Den kostnadsoptimala metoden är ett viktigt verktyg för att bedöma vad medlemsstaterna gör.

Ändringsrekommendation 42

Ändringsrekommendation 42

Artikel 7

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att nya byggnader från och med följande datum är nollutsläppsbyggnader i enlighet med bilaga III: | 1.   Medlemsstaterna
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna,
  ska säkerställa att nya byggnader från och med följande datum är nollutsläppsbyggnader i enlighet med bilaga III: |
| a) | Från och med den 1 januari 2027, nya byggnader som utnyttjas eller ägs av offentliga myndigheter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att nya byggnader från och med följande datum är nollutsläppsbyggnader i enlighet med bilaga III:

1.   Medlemsstaterna
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna,
  ska säkerställa att nya byggnader från och med följande datum är nollutsläppsbyggnader i enlighet med bilaga III:

a)

Från och med den 1 januari 2027, nya byggnader som utnyttjas eller ägs av offentliga myndigheter.

| a) | Från och med den 1 januari 2027, nya byggnader som utnyttjas eller ägs av offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

a)

Från och med den 1 januari 2027, nya byggnader som utnyttjas eller ägs av offentliga myndigheter.

| b) | Från och med den 1 januari 2030, alla nya byggnader. |
| --- | --- |

b)

Från och med den 1 januari 2030, alla nya byggnader.

| b) | Från och med den 1 januari 2030, alla nya byggnader. |
| --- | --- |

b)

Från och med den 1 januari 2030, alla nya byggnader.

| c) | Från och med den 1 januari 2030, befintliga byggnader som renoveras med stöd av EU-medel. |
| --- | --- |

c)

c)

Från och med den 1 januari 2030, befintliga byggnader som renoveras med stöd av EU-medel.

Från och med den 1 januari 2030, befintliga byggnader som renoveras med stöd av EU-medel.

Fram till dess att kraven i första stycket blir tillämpliga ska medlemsstaterna säkerställa att alla nya byggnader är åtminstone nära-nollenergibyggnader och motsvarar de minimikrav avseende energiprestanda som fastställs i enlighet med artikel 5.

Fram till dess att kraven i första stycket blir tillämpliga ska medlemsstaterna säkerställa att alla nya byggnader är åtminstone nära-nollenergibyggnader och motsvarar de minimikrav avseende energiprestanda som fastställs i enlighet med artikel 5.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att den globala uppvärmningspotentialen under hela livscykeln beräknas i enlighet med bilaga III och redovisas i byggnadens energicertifikat

2.   Medlemsstaterna
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna,
  ska säkerställa att den globala uppvärmningspotentialen under hela livscykeln beräknas i enlighet med bilaga III och redovisas i byggnadens energicertifikat

| a) | från och med den 1 januari 2027 för alla nya byggnader med en användbar golvyta som är större än 2 000 kvadratmeter, |
| --- | --- |

a)

från och med den 1 januari 2027 för alla nya byggnader med en användbar golvyta som är större än 2 000 kvadratmeter,

| a) | från och med den 1 januari 2027 för alla nya byggnader med en användbar golvyta som är större än 2 000 kvadratmeter, |
| --- | --- |

a)

från och med den 1 januari 2027 för alla nya byggnader med en användbar golvyta som är större än 2 000 kvadratmeter,

| b) | från och med den 1 januari 2030, för alla nya byggnader. |
| --- | --- |

b)

från och med den 1 januari 2030, för alla nya byggnader.

| b) | från och med den 1 januari 2030, för alla nya byggnader. |
| --- | --- |

b)

från och med den 1 januari 2030, för alla nya byggnader.

3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 för att komplettera detta direktiv i syfte att anpassa bilaga III till tekniska framsteg och innovation, för att fastställa
  anpassade maximivärden
  för
  energiprestanda i bilaga III för renoverade byggnader och för att anpassa maximivärdena för energiprestanda
  för nollutsläppsbyggnader.

3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 för att komplettera detta direktiv i syfte att anpassa bilaga III till tekniska framsteg och innovation, för att fastställa
  standarder
  för
  noll- och nära-nollutsläppsbyggnader för medlemsstaterna och ta fram krav på koldioxidsnåla och förnybara källor till tillförd energi och den globala uppvärmningspotentialen under hela livscykeln
  för nollutsläppsbyggnader.

4.   Medlemsstaterna ska för nya byggnader beakta frågor om hälsosamma inomhusklimatförhållanden, klimatanpassning, brandsäkerhet, risker kopplade till intensiv seismisk aktivitet och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Medlemsstaterna ska också beakta koldioxidupptag i samband med koldioxidlagring i eller på byggnader.

4.   Medlemsstaterna
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna,
  ska för nya byggnader beakta frågor om hälsosamma inomhusklimatförhållanden, klimatanpassning, brandsäkerhet, risker kopplade till intensiv seismisk aktivitet och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Medlemsstaterna ska också beakta koldioxidupptag i samband med koldioxidlagring i eller på byggnader.

Artikel 7a

Ett nytt europeiskt Bauhaus

1.
     
  Medlemsstaterna, i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna, ska säkerställa att de som utvecklar byggnadsrenoveringsprojekt får information om målen för initiativet om ett nytt europeiskt Bauhaus och möjligheterna att delta i det, i samband med att de söker råd, ansöker om finansiering och inför tillstånd.

2.
     
  Medlemsstaterna ska ge de lokala och regionala myndigheterna befogenhet att utveckla särskilda stödinstrument för referensbyggnader i enlighet med bilaga VII till detta direktiv som är kulturellt berikande, hållbara och inkluderande i linje med initiativet om ett nytt europeiskt Bauhaus. Instrumenten kan omfatta finansieringssystem för renoveringar som visar hur enskilda byggnader eller hela grannskap kan omvandlas till byggnader respektive distrikt med nollutsläpp på ett ekonomiskt överkomligt, hållbart och socialt inkluderande sätt, samtidigt som man maximerar fördelar i vidare bemärkelse, genom en deltagandebaserad nedifrån-och-upp-strategi.

3.
     
  Medlemsstaterna ska införa nationell industripolitik för storskalig produktion av lokalt anpassningsbara förtillverkade byggnadselement för byggnadsrenovering som fyller olika funktioner, däribland estetik, isolering avseende energiproduktion och grön infrastruktur, och som främjar biologisk mångfald, vattenvård, tillgänglighet och mobilitet.

Motivering

Motivering

Energiprestandadirektivets mål bör ligga i linje med målet om klimatneutralitet senast 2050.

Ändringsrekommendation 43

Ändringsrekommendation 43

Artikel 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Befintliga byggnader | Befintliga byggnader |
| 1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att, när byggnader genomgår en större renovering, energiprestanda för byggnaden eller den renoverade delen av denna förbättras så att de uppfyller
  minimikrav avseende energiprestanda
  som ska fastställas i enlighet med artikel 5, i den mån det är tekniskt, funktionellt och ekonomiskt genomförbart.
  Kraven ska tillämpas på den renoverade byggnaden eller den renoverade byggnadsenheten i dess helhet. Kraven får dessutom, eller alternativt, tillämpas på de renoverade byggnadselementen. | 1.   Medlemsstaterna
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna,
  ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att, när byggnader genomgår en större renovering, energiprestanda för byggnaden eller den renoverade delen av denna förbättras så att de uppfyller
  de nollutsläppsstandarder
  som ska fastställas i enlighet med artikel 5, i den mån det är tekniskt, funktionellt och ekonomiskt genomförbart. Kraven ska tillämpas på den renoverade byggnaden eller den renoverade byggnadsenheten i dess helhet. Kraven får dessutom, eller alternativt, tillämpas på de renoverade byggnadselementen
  eller på integrerade distrikt och grannskap
  . |
| 2.   Medlemsstaterna ska dessutom vidta nödvändiga åtgärder för att se till att energiprestanda för ett byggnadselement som utgör en del av ett klimatskal och som i betydande grad påverkar klimatskalets energiprestanda, när detta byggnadselement utrustas med nya delar eller byts ut, uppfyller minimikraven avseende energiprestanda, i den mån det
  är
  tekniskt, funktionellt
  och ekonomiskt genomförbart
  . | 2.   Medlemsstaterna
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna,
  ska dessutom vidta nödvändiga åtgärder för att se till att energiprestanda för ett byggnadselement som utgör en del av ett klimatskal och som i betydande grad påverkar klimatskalets energiprestanda, när detta byggnadselement utrustas med nya delar eller byts ut, uppfyller minimikraven avseende energiprestanda, i den mån det tekniskt
  och
  funktionellt
  leder till noll- eller nära-nollutsläppsbyggnader
  . |
| 3.   Medlemsstaterna ska, när det gäller byggnader som genomgår större renoveringar,
  uppmuntra
  högeffektiva alternativa system, i den mån detta är tekniskt, funktionellt och ekonomiskt genomförbart. Medlemsstaterna ska
  , när det gäller byggnader som genomgår
  större
  renoveringar, ta hänsyn till
  frågor som rör
  hälsosamma inomhusklimatförhållanden, klimatanpassning, brandsäkerhet och risker
  i samband med intensiv seismisk aktivitet, avlägsnande av farliga ämnen, inklusive asbest, och
  tillgänglighet
  för personer med funktionsnedsättning. | 3.   Medlemsstaterna
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna,
  ska, när det gäller byggnader som genomgår större renoveringar,
  säkerställa att införandet av
  högeffektiva alternativa system
  uppmuntras
  , i den mån detta är tekniskt, funktionellt och ekonomiskt genomförbart
  , samt främja användningen av lokalt tillgängliga resurser
  . Medlemsstaterna ska
  säkerställa att man vid
  större
  byggnadsrenoveringar befattar sig med
  frågor som rör
  hälsosam miljökvalitet inomhus, hög kapacitet att begränsa och anpassa sig till klimatförändringarna genom bland annat grön infrastruktur, koldioxidupptag och koldioxidlagring, efterlevnad av brandsäkerhetsnormer, minskning av riskerna
  i samband med intensiv seismisk aktivitet, avlägsnande av farliga ämnen, inklusive asbest, och
  förbättringar av tillgängligheten
  för personer med funktionsnedsättning
  , samtidigt som man säkerställer en lämplig tilldelning av skatteincitament och särskilda finansieringsinstrument
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Befintliga byggnader

Befintliga byggnader

1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att, när byggnader genomgår en större renovering, energiprestanda för byggnaden eller den renoverade delen av denna förbättras så att de uppfyller
  minimikrav avseende energiprestanda
  som ska fastställas i enlighet med artikel 5, i den mån det är tekniskt, funktionellt och ekonomiskt genomförbart.

Kraven ska tillämpas på den renoverade byggnaden eller den renoverade byggnadsenheten i dess helhet. Kraven får dessutom, eller alternativt, tillämpas på de renoverade byggnadselementen.

1.   Medlemsstaterna
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna,
  ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att, när byggnader genomgår en större renovering, energiprestanda för byggnaden eller den renoverade delen av denna förbättras så att de uppfyller
  de nollutsläppsstandarder
  som ska fastställas i enlighet med artikel 5, i den mån det är tekniskt, funktionellt och ekonomiskt genomförbart. Kraven ska tillämpas på den renoverade byggnaden eller den renoverade byggnadsenheten i dess helhet. Kraven får dessutom, eller alternativt, tillämpas på de renoverade byggnadselementen
  eller på integrerade distrikt och grannskap
  .

2.   Medlemsstaterna ska dessutom vidta nödvändiga åtgärder för att se till att energiprestanda för ett byggnadselement som utgör en del av ett klimatskal och som i betydande grad påverkar klimatskalets energiprestanda, när detta byggnadselement utrustas med nya delar eller byts ut, uppfyller minimikraven avseende energiprestanda, i den mån det
  är
  tekniskt, funktionellt
  och ekonomiskt genomförbart
  .

2.   Medlemsstaterna
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna,
  ska dessutom vidta nödvändiga åtgärder för att se till att energiprestanda för ett byggnadselement som utgör en del av ett klimatskal och som i betydande grad påverkar klimatskalets energiprestanda, när detta byggnadselement utrustas med nya delar eller byts ut, uppfyller minimikraven avseende energiprestanda, i den mån det tekniskt
  och
  funktionellt
  leder till noll- eller nära-nollutsläppsbyggnader
  .

3.   Medlemsstaterna ska, när det gäller byggnader som genomgår större renoveringar,
  uppmuntra
  högeffektiva alternativa system, i den mån detta är tekniskt, funktionellt och ekonomiskt genomförbart. Medlemsstaterna ska
  , när det gäller byggnader som genomgår
  större
  renoveringar, ta hänsyn till
  frågor som rör
  hälsosamma inomhusklimatförhållanden, klimatanpassning, brandsäkerhet och risker
  i samband med intensiv seismisk aktivitet, avlägsnande av farliga ämnen, inklusive asbest, och
  tillgänglighet
  för personer med funktionsnedsättning.

3.   Medlemsstaterna
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna,
  ska, när det gäller byggnader som genomgår större renoveringar,
  säkerställa att införandet av
  högeffektiva alternativa system
  uppmuntras
  , i den mån detta är tekniskt, funktionellt och ekonomiskt genomförbart
  , samt främja användningen av lokalt tillgängliga resurser
  . Medlemsstaterna ska
  säkerställa att man vid
  större
  byggnadsrenoveringar befattar sig med
  frågor som rör
  hälsosam miljökvalitet inomhus, hög kapacitet att begränsa och anpassa sig till klimatförändringarna genom bland annat grön infrastruktur, koldioxidupptag och koldioxidlagring, efterlevnad av brandsäkerhetsnormer, minskning av riskerna
  i samband med intensiv seismisk aktivitet, avlägsnande av farliga ämnen, inklusive asbest, och
  förbättringar av tillgängligheten
  för personer med funktionsnedsättning
  , samtidigt som man säkerställer en lämplig tilldelning av skatteincitament och särskilda finansieringsinstrument
  .

Motivering

Motivering

Energiprestandadirektivets mål bör ligga i linje med målet om klimatneutralitet senast 2050.

Ändringsrekommendation 44

Ändringsrekommendation 44

Artikel 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Minimistandarder för energiprestanda | Minimistandarder för energiprestanda |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att | 1.   Medlemsstaterna
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna,
  ska säkerställa att |
| a) | byggnader och byggnadsenheter som ägs av offentliga organ uppnår senast |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Minimistandarder för energiprestanda

Minimistandarder för energiprestanda

Minimistandarder för energiprestanda

Minimistandarder för energiprestanda

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att

1.   Medlemsstaterna
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna,
  ska säkerställa att

a)

byggnader och byggnadsenheter som ägs av offentliga organ uppnår senast

| a) | byggnader och byggnadsenheter som ägs av offentliga organ uppnår senast |
| --- | --- |

a)

byggnader och byggnadsenheter som ägs av offentliga organ uppnår senast

| | i) | efter den 1 januari 2027 minst energiklass F, |
| --- | --- | --- |

i)

efter den 1 januari 2027 minst energiklass F,

| | i) | efter den 1 januari 2027 minst energiklass F, |
| --- | --- | --- |

i)

efter den 1 januari 2027 minst energiklass F,

| | ii) | efter den 1 januari 2030 minst energiklass E, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

efter den 1 januari 2030 minst energiklass E,

efter den 1 januari 2030 minst energiklass E,

| b) | byggnader och byggnadsenheter som inte är bostäder och som inte ägs av offentliga organ uppnår senast |
| --- | --- |

b)

byggnader och byggnadsenheter som inte är bostäder och som inte ägs av offentliga organ uppnår senast

| b) | byggnader och byggnadsenheter som inte är bostäder och som inte ägs av offentliga organ uppnår senast |
| --- | --- |

b)

byggnader och byggnadsenheter som inte är bostäder och som inte ägs av offentliga organ uppnår senast

| | i) | efter den 1 januari 2027 minst energiklass F, |
| --- | --- | --- |

i)

efter den 1 januari 2027 minst energiklass F,

| | i) | efter den 1 januari 2027 minst energiklass F, |
| --- | --- | --- |

i)

efter den 1 januari 2027 minst energiklass F,

| | ii) | efter den 1 januari 2030 minst energiklass E, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

efter den 1 januari 2030 minst energiklass E,

efter den 1 januari 2030 minst energiklass E,

| c) | bostadshus och byggnadsenheter uppnår senast |
| --- | --- |

c)

bostadshus och byggnadsenheter uppnår senast

| c) | bostadshus och byggnadsenheter uppnår senast |
| --- | --- |

c)

bostadshus och byggnadsenheter uppnår senast

| | i) | efter den 1 januari 2030 minst energiklass F, |
| --- | --- | --- |

i)

efter den 1 januari 2030 minst energiklass F,

| | i) | efter den 1 januari 2030 minst energiklass F. |
| --- | --- | --- |

i)

efter den 1 januari 2030 minst energiklass F.

| | ii) | efter den 1 januari 2033 minst energiklass E
  . |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

efter den 1 januari 2033 minst energiklass E
  .

efter den 1 januari 2033 minst energiklass E

Medlemsstaterna kan av kommissionen begära en förlängning av fristen i denna punkt om det är motiverat och förenligt med den nationella byggnadsrenoveringsplan som avses i artikel 3.1 a med avseende på specifika delar av deras byggnadsbestånd.

Medlemsstaterna kan av kommissionen begära en förlängning av fristen i denna punkt om det är motiverat och förenligt med den nationella byggnadsrenoveringsplan som avses i artikel 3.1 a med avseende på specifika delar av deras byggnadsbestånd.

I den färdplan som avses i artikel 3.1 b ska medlemsstaterna fastställa specifika
  tidsramar för de byggnader som avses i denna punkt för att uppnå högre energiklasser senast 2040 och 2050, i linje med planen för omvandling av det nationella byggnadsbeståndet till nollutsläppsbyggnader
  .

tidsramar för de byggnader som avses i denna punkt för att uppnå högre energiklasser senast 2040 och 2050, i linje med planen för omvandling av det nationella byggnadsbeståndet till nollutsläppsbyggnader

I den färdplan som avses i artikel 3.1 b ska medlemsstaterna fastställa specifika
  planer för att renovera alla byggnader i enlighet med standarden för nollutsläpp eller nära-nollutsläpp och säkerställa att fossila bränslen fasas ut från byggnadsbeståndet senast 2050.

planer för att renovera alla byggnader i enlighet med standarden för nollutsläpp eller nära-nollutsläpp och säkerställa att fossila bränslen fasas ut från byggnadsbeståndet senast 2050.

Medlemsstaterna får också tillämpa strategier för lokalt integrerade distrikt eller grannskap, för att säkerställa att alla byggnader i genomsnitt uppfyller standarderna för nollutsläpp. För byggnader av historiskt värde ska datumet fastställas av medlemsstaten på grundval av tekniska bedömningar och genomförbarhetsbedömningar. Utsläppen från dem bör kompenseras genom att klimatpositiva byggnader främjas och produktionen av förnybar energi som levereras via nätet utökas
  .

Medlemsstaterna får också tillämpa strategier för lokalt integrerade distrikt eller grannskap, för att säkerställa att alla byggnader i genomsnitt uppfyller standarderna för nollutsläpp. För byggnader av historiskt värde ska datumet fastställas av medlemsstaten på grundval av tekniska bedömningar och genomförbarhetsbedömningar. Utsläppen från dem bör kompenseras genom att klimatpositiva byggnader främjas och produktionen av förnybar energi som levereras via nätet utökas

2.
     
  Utöver de minimistandarder för energiprestanda som fastställs i enlighet med punkt 1 får varje medlemsstat fastställa minimistandarder för energiprestanda för renovering av alla andra befintliga byggnader.

Minimistandarderna för energiprestanda ska, om sådana fastställts, utformas med sikte på den nationella färdplanen och de mål för 2030, 2040 och 2050 som ingår i medlemsstatens byggnadsrenoveringsplan och med sikte på omvandlingen av det nationella byggnadsbeståndet till nollutsläppsbyggnader senast 2050.

2.
     I enlighet med artikel 15 ska medlemsstaterna
  samt de lokala och regionala myndigheterna
  stödja efterlevnaden av
  standarden för nollutsläpp
  genom samtliga följande åtgärder:

| a) | Tillhandahålla lämpliga ekonomiska åtgärder, särskilt sådana som riktar sig till sårbara
  låg- och medelinkomsthushåll
  , människor som drabbats av energifattigdom eller som bor i subventionerade bostäder, i enlighet med artikel 22 i direktiv (EU).../... [omarbetning av energieffektivitetsdirektivet]
  , samt för att ta itu med marknadshinder
  . |
| --- | --- |

a)

Tillhandahålla lämpliga ekonomiska åtgärder, särskilt sådana som riktar sig till sårbara
  låg- och medelinkomsthushåll
  , människor som drabbats av energifattigdom eller som bor i subventionerade bostäder, i enlighet med artikel 22 i direktiv (EU).../... [omarbetning av energieffektivitetsdirektivet]
  , samt för att ta itu med marknadshinder
  .

låg- och medelinkomsthushåll

, samt för att ta itu med marknadshinder

| b) | Tillhandahålla tekniskt bistånd, bland annat genom gemensamma kontaktpunkter. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahålla tekniskt bistånd, bland annat genom gemensamma kontaktpunkter.

| c) | Utforma integrerade finansieringssystem. |
| --- | --- |

c)

Utforma integrerade finansieringssystem.

| d) | Undanröja icke-ekonomiska hinder, inklusive delade incitament. |
| --- | --- |

d)

Undanröja icke-ekonomiska hinder, inklusive delade incitament.

| e) | Övervaka sociala konsekvenser, särskilt för de mest sårbara. |
| --- | --- |

e)

Övervaka sociala konsekvenser, särskilt för de mest sårbara.

| f) | Utnyttja oanvända byggnader för nya ändamål och anpassa dem till nya behov. |
| --- | --- |

f)

f)

Utnyttja oanvända byggnader för nya ändamål och anpassa dem till nya behov.

Utnyttja oanvända byggnader för nya ändamål och anpassa dem till nya behov.

| g) | Fastställa en ram för att säkerställa att det finns tillräckligt med arbetskraft med lämplig kompetensnivå för att kraven ska kunna genomföras i tid. |
| --- | --- |

g)

g)

Fastställa en ram för att säkerställa att det finns tillräckligt med arbetskraft med lämplig kompetensnivå för att kraven ska kunna genomföras i tid.

Fastställa en ram för att säkerställa att det finns tillräckligt med arbetskraft med lämplig kompetensnivå för att kraven ska kunna genomföras i tid.

3.
     I enlighet med artikel 15 ska medlemsstaterna stödja efterlevnaden av
  minimistandarder för energiprestanda
  genom samtliga följande åtgärder:

3.
     Om en byggnad renoveras för att uppfylla
  standarden för nollutsläpp
  ska medlemsstaterna säkerställa efterlevnad av minimikraven avseende energiprestanda för byggnadselement i enlighet med artikel 5 och, vid större renoveringar,
  kraven
  avseende
  nollutsläpp
  för befintliga byggnader i enlighet med artikel 8.

| a) | Tillhandahålla lämpliga ekonomiska åtgärder, särskilt sådana som riktar sig till sårbara
  hushåll
  , människor som drabbats av energifattigdom eller som bor i subventionerade bostäder, i enlighet med artikel 22 i direktiv (EU).../... [omarbetning av energieffektivitetsdirektivet]. |
| --- | --- |

a)

Tillhandahålla lämpliga ekonomiska åtgärder, särskilt sådana som riktar sig till sårbara
  hushåll
  , människor som drabbats av energifattigdom eller som bor i subventionerade bostäder, i enlighet med artikel 22 i direktiv (EU).../... [omarbetning av energieffektivitetsdirektivet].

hushåll

| b) | Tillhandahålla tekniskt bistånd, bland annat genom gemensamma kontaktpunkter. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahålla tekniskt bistånd, bland annat genom gemensamma kontaktpunkter.

| c) | Utforma integrerade finansieringssystem. |
| --- | --- |

c)

Utforma integrerade finansieringssystem.

| d) | Undanröja icke-ekonomiska hinder, inklusive delade incitament. |
| --- | --- |

d)

Undanröja icke-ekonomiska hinder, inklusive delade incitament.

| e) | Övervaka sociala konsekvenser, särskilt för de mest sårbara. |
| --- | --- |

e)

Övervaka sociala konsekvenser, särskilt för de mest sårbara.

4.
     Om en byggnad renoveras för att uppfylla
  en minimistandard för energiprestanda
  ska medlemsstaterna säkerställa efterlevnad av minimikraven avseende energiprestanda för byggnadselement i enlighet med artikel 5 och, vid större renoveringar,
  minimikraven
  avseende
  energiprestanda
  för befintliga byggnader i enlighet med artikel 8.

4.
     Medlemsstaterna
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna,
  får besluta att inte tillämpa
  den standard för nollutsläpp
  som avses i punkt 1 på följande kategorier av byggnader:

| a) | Byggnader med officiellt skydd som del av en utvald miljö, eller på grund av deras särskilda arkitektoniska eller historiska värde, i den mån överensstämmelse med standarderna skulle medföra oacceptabla förändringar av deras särdrag eller utseende. |
| --- | --- |

a)

Byggnader med officiellt skydd som del av en utvald miljö, eller på grund av deras särskilda arkitektoniska eller historiska värde, i den mån överensstämmelse med standarderna skulle medföra oacceptabla förändringar av deras särdrag eller utseende.

| b) | Byggnader som används för andakt och religiös verksamhet. |
| --- | --- |

b)

Byggnader som används för andakt och religiös verksamhet.

| c) | Tillfälliga byggnader som ska användas två år eller kortare tid, industrianläggningar, verkstäder och jordbruksbyggnader med lågt energibehov som inte är avsedda som bostäder samt jordbruksbyggnader som inte är avsedda som bostäder och som används inom en sektor som omfattas av ett nationellt sektorsavtal om energiprestanda. |
| --- | --- |

c)

Tillfälliga byggnader som ska användas två år eller kortare tid, industrianläggningar, verkstäder och jordbruksbyggnader med lågt energibehov som inte är avsedda som bostäder samt jordbruksbyggnader som inte är avsedda som bostäder och som används inom en sektor som omfattas av ett nationellt sektorsavtal om energiprestanda.

| d) | Bostadshus som används eller är avsedda för användning antingen mindre än fyra månader per år eller under en begränsad del av året motsvarande en energianvändning som beräknas vara mindre än 25 % av vad som skulle vara fallet vid helårsanvändning. |
| --- | --- |

d)

Bostadshus som används eller är avsedda för användning antingen mindre än fyra månader per år eller under en begränsad del av året motsvarande en energianvändning som beräknas vara mindre än 25 % av vad som skulle vara fallet vid helårsanvändning.

| e) | Fristående byggnader med en total användbar golvyta på mindre än 50 m2. |
| --- | --- |

e)

Fristående byggnader med en total användbar golvyta på mindre än 50 m2.

De ovannämnda byggnaderna måste fortfarande renoveras i syfte att i så stor utsträckning som möjligt minska deras koldioxidavtryck och undvika att uppnåendet av det övergripande målet om klimatneutralitet hindras.

De ovannämnda byggnaderna måste fortfarande renoveras i syfte att i så stor utsträckning som möjligt minska deras koldioxidavtryck och undvika att uppnåendet av det övergripande målet om klimatneutralitet hindras.

5.
     Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa
  de minimistandarder för energiprestanda
  som avses i punkt 1 på följande kategorier av byggnader:

5
  .   Medlemsstaterna
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna,
  ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa genomförandet av de minimistandarder för energiprestanda som avses i punkterna 1 och 2, inbegripet lämpliga övervakningsmekanismer och sanktioner i enlighet med artikel 31.

| a) | Byggnader med officiellt skydd som del av en utvald miljö, eller på grund av deras särskilda arkitektoniska eller historiska värde, i den mån överensstämmelse med standarderna skulle medföra oacceptabla förändringar av deras särdrag eller utseende. |
| --- | --- |

a)

Byggnader med officiellt skydd som del av en utvald miljö, eller på grund av deras särskilda arkitektoniska eller historiska värde, i den mån överensstämmelse med standarderna skulle medföra oacceptabla förändringar av deras särdrag eller utseende.

| b) | Byggnader som används för andakt och religiös verksamhet. |
| --- | --- |

b)

Byggnader som används för andakt och religiös verksamhet.

| c) | Tillfälliga byggnader som ska användas två år eller kortare tid, industrianläggningar, verkstäder och jordbruksbyggnader med lågt energibehov som inte är avsedda som bostäder samt jordbruksbyggnader som inte är avsedda som bostäder och som används inom en sektor som omfattas av ett nationellt sektorsavtal om energiprestanda. |
| --- | --- |

c)

Tillfälliga byggnader som ska användas två år eller kortare tid, industrianläggningar, verkstäder och jordbruksbyggnader med lågt energibehov som inte är avsedda som bostäder samt jordbruksbyggnader som inte är avsedda som bostäder och som används inom en sektor som omfattas av ett nationellt sektorsavtal om energiprestanda.

| d) | Bostadshus som används eller är avsedda för användning antingen mindre än fyra månader per år eller under en begränsad del av året motsvarande en energianvändning som beräknas vara mindre än 25 % av vad som skulle vara fallet vid helårsanvändning. |
| --- | --- |

d)

Bostadshus som används eller är avsedda för användning antingen mindre än fyra månader per år eller under en begränsad del av året motsvarande en energianvändning som beräknas vara mindre än 25 % av vad som skulle vara fallet vid helårsanvändning.

| e) | Fristående byggnader med en total användbar golvyta på mindre än 50 m2. |
| --- | --- |

e)

Fristående byggnader med en total användbar golvyta på mindre än 50 m2.

6.
     Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa genomförandet av de minimistandarder för energiprestanda som avses i punkterna 1 och 2, inbegripet lämpliga övervakningsmekanismer och sanktioner i enlighet med artikel 31.

Motivering

Motivering

Minimikraven bör ligga i linje med målet om klimatneutralitet så att inlåsning av koldioxid undviks.

Ändringsrekommendation 45

Ändringsrekommendation 45

Artikel 10

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Renoveringspass | Renoveringspass |
| 1.   Senast den 31 december 2023 ska kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 för att komplettera detta direktiv genom att inrätta en gemensam europeisk ram för renoveringspass, på grundval av de kriterier som anges i punkt 3. | 1.   Senast den 31 december 2023 ska kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 för att komplettera detta direktiv genom att inrätta en gemensam europeisk ram för renoveringspass, på grundval av de kriterier som anges i punkt 3. |
| 2.   Senast den 31 december 2024 ska medlemsstaterna införa ett system med renoveringspass som grundar sig på den gemensamma ram som inrättats i enlighet med punkt 1. | 2.   Senast den 31 december 2024 ska medlemsstaterna införa ett system med renoveringspass som grundar sig på den gemensamma ram som inrättats i enlighet med punkt 1. |
| 3.   Renoveringspasset ska uppfylla följande krav: | 3.   Renoveringspasset ska uppfylla följande krav: |
| a) | Det ska utfärdas av en kvalificerad och certifierad expert efter ett besök på plats. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Renoveringspass

Renoveringspass

Renoveringspass

Renoveringspass

1.   Senast den 31 december 2023 ska kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 för att komplettera detta direktiv genom att inrätta en gemensam europeisk ram för renoveringspass, på grundval av de kriterier som anges i punkt 3.

1.   Senast den 31 december 2023 ska kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 för att komplettera detta direktiv genom att inrätta en gemensam europeisk ram för renoveringspass, på grundval av de kriterier som anges i punkt 3.

2.   Senast den 31 december 2024 ska medlemsstaterna införa ett system med renoveringspass som grundar sig på den gemensamma ram som inrättats i enlighet med punkt 1.

2.   Senast den 31 december 2024 ska medlemsstaterna införa ett system med renoveringspass som grundar sig på den gemensamma ram som inrättats i enlighet med punkt 1.

3.   Renoveringspasset ska uppfylla följande krav:

3.   Renoveringspasset ska uppfylla följande krav:

a)

Det ska utfärdas av en kvalificerad och certifierad expert efter ett besök på plats.

| a) | Det ska utfärdas av en kvalificerad och certifierad expert efter ett besök på plats. |
| --- | --- |

a)

Det ska utfärdas av en kvalificerad och certifierad expert efter ett besök på plats.

| b) | Det ska omfatta en renoveringsfärdplan
  som anger en rad renoveringssteg som bygger på varandra, med målet att omvandla byggnaden till en nollutsläppsbyggnad senast 2050
  . |
| --- | --- |

b)

Det ska omfatta en renoveringsfärdplan
  som anger en rad renoveringssteg som bygger på varandra, med målet att omvandla byggnaden till en nollutsläppsbyggnad senast 2050
  .

som anger en rad renoveringssteg som bygger på varandra, med målet att omvandla byggnaden till en nollutsläppsbyggnad senast 2050

| b) | Det ska omfatta en
  tydlig
  renoveringsfärdplan
  för renoveringar vid ett och samma tillfälle som omfattar flera byggnader inom ett grannskap eller en stad i syfte att hjälpa de lokala myndigheterna att identifiera den bästa tidpunkten för att renovera olika grannskap och prioritera de grannskap som bör renoveras först. |
| --- | --- |

b)

Det ska omfatta en
  tydlig
  renoveringsfärdplan
  för renoveringar vid ett och samma tillfälle som omfattar flera byggnader inom ett grannskap eller en stad i syfte att hjälpa de lokala myndigheterna att identifiera den bästa tidpunkten för att renovera olika grannskap och prioritera de grannskap som bör renoveras först.

tydlig

för renoveringar vid ett och samma tillfälle som omfattar flera byggnader inom ett grannskap eller en stad i syfte att hjälpa de lokala myndigheterna att identifiera den bästa tidpunkten för att renovera olika grannskap och prioritera de grannskap som bör renoveras först.

| c) | Det ska ange de förväntade fördelarna i form av energibesparingar, minskade energikostnader och minskning av driftsrelaterade växthusgasutsläpp samt fördelar i vidare bemärkelse avseende hälsa och komfort samt byggnadens förbättrade klimatanpassningsförmåga. |
| --- | --- |

c)

Det ska ange de förväntade fördelarna i form av energibesparingar, minskade energikostnader och minskning av driftsrelaterade växthusgasutsläpp samt fördelar i vidare bemärkelse avseende hälsa och komfort samt byggnadens förbättrade klimatanpassningsförmåga.

| c) | Det ska ange de förväntade fördelarna i form av energibesparingar, minskade energikostnader och minskning av driftsrelaterade växthusgasutsläpp samt fördelar i vidare bemärkelse avseende hälsa och komfort samt byggnadens förbättrade klimatanpassningsförmåga. |
| --- | --- |

c)

Det ska ange de förväntade fördelarna i form av energibesparingar, minskade energikostnader och minskning av driftsrelaterade växthusgasutsläpp samt fördelar i vidare bemärkelse avseende hälsa och komfort samt byggnadens förbättrade klimatanpassningsförmåga.

| d) | Det ska innehålla information om eventuellt ekonomiskt och tekniskt stöd. |
| --- | --- |

d)

Det ska innehålla information om eventuellt ekonomiskt och tekniskt stöd.

| d) | Det ska innehålla information om eventuellt ekonomiskt och tekniskt stöd. |
| --- | --- |

d)

Det ska innehålla information om eventuellt ekonomiskt och tekniskt stöd.

Motivering

Motivering

Det finns en risk för att etappvisa renoveringar leder till ineffektiva renoveringsstrategier och inlåsning av koldioxid.

Ändringsrekommendation 46

Ändringsrekommendation 46

Artikel 12

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Infrastruktur för hållbar mobilitet | Infrastruktur för hållbar mobilitet |
| 1.   Avseende byggnader som inte är avsedda för bostäder, både nya sådana och sådana som genomgår större renoveringar, med mer än fem parkeringsplatser, ska medlemsstaterna säkerställa | 1.   Avseende
  bostäder samt
  byggnader som inte är avsedda för bostäder, både nya sådana och sådana som genomgår större renoveringar, med mer än fem parkeringsplatser, ska medlemsstaterna säkerställa |
| a) | installation av minst en laddningspunkt, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Infrastruktur för hållbar mobilitet

Infrastruktur för hållbar mobilitet

1.   Avseende byggnader som inte är avsedda för bostäder, både nya sådana och sådana som genomgår större renoveringar, med mer än fem parkeringsplatser, ska medlemsstaterna säkerställa

1.   Avseende
  bostäder samt
  byggnader som inte är avsedda för bostäder, både nya sådana och sådana som genomgår större renoveringar, med mer än fem parkeringsplatser, ska medlemsstaterna säkerställa

a)

installation av minst en laddningspunkt,

| a) | installation av minst en laddningspunkt, |
| --- | --- |

a)

installation av minst en laddningspunkt,

| b) | förinstallerad kabeldragning för varje parkeringsplats för att i ett senare skede möjliggöra installation av laddningspunkter för elfordon, |
| --- | --- |

b)

förinstallerad kabeldragning för varje parkeringsplats för att i ett senare skede möjliggöra installation av laddningspunkter för elfordon,

| b) | förinstallerad kabeldragning för varje parkeringsplats för att i ett senare skede möjliggöra installation av laddningspunkter för elfordon
  och elcyklar
  , |
| --- | --- |

b)

förinstallerad kabeldragning för varje parkeringsplats för att i ett senare skede möjliggöra installation av laddningspunkter för elfordon
  och elcyklar
  ,

och elcyklar

| c) | minst
  en cykelparkeringsplats
  för varje bilparkeringsplats, där
  bilparkeringen
  angränsar fysiskt till byggnaden, och renoveringsåtgärderna innefattar, vid större renoveringar,
  bilparkeringen
  eller
  bilparkeringens
  elektriska infrastruktur. |
| --- | --- |

c)

minst
  en cykelparkeringsplats
  för varje bilparkeringsplats, där
  bilparkeringen
  angränsar fysiskt till byggnaden, och renoveringsåtgärderna innefattar, vid större renoveringar,
  bilparkeringen
  eller
  bilparkeringens
  elektriska infrastruktur.

en cykelparkeringsplats

bilparkeringen

bilparkeringen

bilparkeringens

| c) | minst
  två cykelparkeringsplatser
  för varje bilparkeringsplats
  (utifrån antagandet att varje bil används av minst två personer)
  , där
  bil- och cykelparkeringen
  angränsar fysiskt till byggnaden, och renoveringsåtgärderna innefattar, vid större renoveringar,
  bil- och cykelparkeringen
  eller
  bil- och cykelparkeringens
  elektriska infrastruktur. |
| --- | --- |

c)

minst
  två cykelparkeringsplatser
  för varje bilparkeringsplats
  (utifrån antagandet att varje bil används av minst två personer)
  , där
  bil- och cykelparkeringen
  angränsar fysiskt till byggnaden, och renoveringsåtgärderna innefattar, vid större renoveringar,
  bil- och cykelparkeringen
  eller
  bil- och cykelparkeringens
  elektriska infrastruktur.

två cykelparkeringsplatser

(utifrån antagandet att varje bil används av minst två personer)

bil- och cykelparkeringen

bil- och cykelparkeringen

bil- och cykelparkeringens

Medlemsstaterna ska säkerställa att förinstallerad kabeldragning är dimensionerad så att det förväntade antalet laddningspunkter kan användas samtidigt. Genom undantag från första stycket led a ska medlemsstaterna, för nya kontorsbyggnader och kontorsbyggnader som genomgår en större renovering och som har mer än fem parkeringsplatser, säkerställa att det installeras minst en laddningspunkt per två parkeringsplatser.

Medlemsstaterna ska säkerställa att förinstallerad kabeldragning är dimensionerad så att det förväntade antalet laddningspunkter kan användas samtidigt. Genom undantag från första stycket led a ska medlemsstaterna, för nya kontorsbyggnader och kontorsbyggnader som genomgår en större renovering och som har mer än fem parkeringsplatser, säkerställa att det installeras minst en laddningspunkt per två parkeringsplatser.

2.   När det gäller alla byggnader som inte är avsedda för bostäder och som har mer än tjugo parkeringsplatser ska medlemsstaterna säkerställa installation av minst en laddningspunkt per tio parkeringsplatser, och minst en cykelparkeringsplats för varje bilparkeringsplats, senast den 1 januari 2027. När det gäller byggnader som ägs eller utnyttjas av offentliga myndigheter ska medlemsstaterna säkerställa förinstallerad kabeldragning för minst varannan parkeringsplats senast den 1 januari 2033

2.   När det gäller alla byggnader som inte är avsedda för bostäder och som har mer än tjugo parkeringsplatser ska medlemsstaterna säkerställa installation av minst en laddningspunkt per tio parkeringsplatser, och minst en cykelparkeringsplats för varje bilparkeringsplats, senast den 1 januari 2027. När det gäller byggnader som ägs eller utnyttjas av offentliga myndigheter ska medlemsstaterna säkerställa förinstallerad kabeldragning för minst varannan parkeringsplats senast den 1 januari 2033

3.   Medlemsstaterna får anpassa kraven för antalet cykelparkeringsplatser enligt punkterna 1 och 2 för särskilda kategorier av byggnader som inte är bostäder där cyklar vanligtvis används mindre som transportmedel.

3.   Medlemsstaterna får anpassa kraven för antalet cykelparkeringsplatser enligt punkterna 1 och 2 för särskilda kategorier av byggnader som inte är bostäder där cyklar vanligtvis används mindre som transportmedel.

4.   När det gäller nya bostadshus och bostadshus som genomgår större renoveringar, med mer än tre parkeringsplatser, ska medlemsstaterna säkerställa

4.   När det gäller nya bostadshus och bostadshus som genomgår större renoveringar, med mer än tre parkeringsplatser, ska medlemsstaterna säkerställa

| a) | förinstallerad kabeldragning för varje parkeringsplats för att i ett senare skede möjliggöra installation av laddningspunkter för elfordon, och |
| --- | --- |

a)

förinstallerad kabeldragning för varje parkeringsplats för att i ett senare skede möjliggöra installation av laddningspunkter för elfordon, och

| a) | förinstallerad kabeldragning för varje parkeringsplats för att i ett senare skede möjliggöra installation av laddningspunkter för elfordon
  och elcyklar
  och |
| --- | --- |

a)

förinstallerad kabeldragning för varje parkeringsplats för att i ett senare skede möjliggöra installation av laddningspunkter för elfordon
  och elcyklar
  och

och elcyklar

| b) | minst två cykelparkeringsplatser för varje bostad, |
| --- | --- |

b)

minst två cykelparkeringsplatser för varje bostad,

| b) | minst två cykelparkeringsplatser för varje bostad, |
| --- | --- |

b)

minst två cykelparkeringsplatser för varje bostad,

om bilparkeringen angränsar fysiskt till byggnaden, och renoveringsåtgärderna innefattar, vid större renoveringar, bilparkeringen eller bilparkeringens elektriska infrastruktur. Medlemsstaterna ska säkerställa att förinstallerad kabeldragning är dimensionerad för att möjliggöra samtidig användning av laddningspunkter på alla parkeringsplatser. Om det vid större renoveringar inte är möjligt att säkerställa två cykelparkeringsplatser för varje bostad ska medlemsstaterna säkerställa så många cykelparkeringsplatser som möjligt.

om bilparkeringen angränsar fysiskt till byggnaden, och renoveringsåtgärderna innefattar, vid större renoveringar, bilparkeringen eller bilparkeringens elektriska infrastruktur. Medlemsstaterna ska säkerställa att förinstallerad kabeldragning är dimensionerad för att möjliggöra samtidig användning av laddningspunkter på alla parkeringsplatser. Om det vid större renoveringar inte är möjligt att säkerställa två cykelparkeringsplatser för varje bostad ska medlemsstaterna säkerställa så många cykelparkeringsplatser som möjligt.

5.   Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa punkterna 1, 2 och 4 på specifika kategorier av byggnader om den nödvändiga förinstallerade kabeldragningen bygger på enskilda mikrosystem eller byggnaderna är belägna i de yttersta randområdena i den mening som avses i artikel 349 EUF-fördraget, om detta skulle leda till väsentliga problem för driften av det lokala energisystemet och äventyra det lokala nätets stabilitet.

5.   Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa punkterna 1, 2 och 4 på specifika kategorier av byggnader om den nödvändiga förinstallerade kabeldragningen bygger på enskilda mikrosystem eller byggnaderna är belägna i de yttersta randområdena i den mening som avses i artikel 349 EUF-fördraget, om detta skulle leda till väsentliga problem för driften av det lokala energisystemet och äventyra det lokala nätets stabilitet.

6.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de laddningspunkter som avses i punkterna 1, 2 och 4 kan använda smart laddning och, om så är lämpligt, dubbelriktad laddning, och att de drivs på grundval av allmänt tillgängliga och icke-diskriminerande kommunikationsprotokoll och kommunikationsstandarder, på ett interoperabelt sätt och i överensstämmelse med eventuella rättsliga standarder och protokoll i de delegerade akter som antas i enlighet med artikel 19.6 och 19.7 i förordning (EU) .../... [förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen].

6.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de laddningspunkter som avses i punkterna 1, 2 och 4 kan använda smart laddning och, om så är lämpligt, dubbelriktad laddning, och att de drivs på grundval av allmänt tillgängliga och icke-diskriminerande kommunikationsprotokoll och kommunikationsstandarder, på ett interoperabelt sätt och i överensstämmelse med eventuella rättsliga standarder och protokoll i de delegerade akter som antas i enlighet med artikel 19.6 och 19.7 i förordning (EU) .../... [förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen].

7.   Medlemsstaterna ska uppmuntra operatörer av icke allmänt tillgängliga laddningspunkter att driva dem i enlighet med artikel 5.4 i förordning (EU) .../... [förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen], i tillämpliga fall.

7.   Medlemsstaterna ska uppmuntra operatörer av icke allmänt tillgängliga laddningspunkter att driva dem i enlighet med artikel 5.4 i förordning (EU) .../... [förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen], i tillämpliga fall.

8.   Medlemsstaterna
  ska föreskriva
  åtgärder för att förenkla utbyggnaden av laddningspunkter i nya och befintliga bostadshus och byggnader som inte är avsedda för bostäder och undanröja eventuella hinder som grundar sig på regelverk, bland annat tillstånds- och godkännandeförfaranden, utan att det påverkar medlemsstaternas förmögenhetsrätt och hyreslagstiftning. Medlemsstaterna ska undanröja hinder för installation av laddningspunkter i bostadshus med parkeringsplatser, särskilt kravet på att få tillstånd från hyresvärden eller samägare för en privat laddningspunkt för eget bruk. Medlemsstaterna ska säkerställa att det finns tillgång till tekniskt stöd för fastighetsägare och hyresgäster som vill installera laddningspunkter.

8.   Medlemsstaterna
  bör stödja de lokala och regionala myndigheternas genomförande av
  åtgärder för att förenkla utbyggnaden av laddningspunkter i nya och befintliga bostadshus och byggnader som inte är avsedda för bostäder och undanröja eventuella hinder som grundar sig på regelverk, bland annat tillstånds- och godkännandeförfaranden, utan att det påverkar medlemsstaternas förmögenhetsrätt och hyreslagstiftning. Medlemsstaterna ska undanröja hinder för installation av laddningspunkter i bostadshus med parkeringsplatser, särskilt kravet på att få tillstånd från hyresvärden eller samägare för en privat laddningspunkt för eget bruk. Medlemsstaterna ska säkerställa att det finns tillgång till tekniskt stöd för fastighetsägare och hyresgäster som vill installera laddningspunkter.

9.   Medlemsstaterna ska säkerställa samstämmighet mellan strategier för byggnader, mjuk och grön mobilitet samt stadsplanering.

9.   Medlemsstaterna ska säkerställa samstämmighet mellan strategier för byggnader, mjuk och grön mobilitet samt stadsplanering.

10.
     
  Medlemsstaterna bör ge stöd till lokala och regionala myndigheter vid utformningen av politik för nollutsläpp för markanvändning och stadsplanering.

Motivering

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 47

Ändringsrekommendation 47

Artikel 13.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionen ska senast den 31 december 2025, och efter samråd med relevanta intressenter, anta en genomförandeakt med närmare uppgifter om de tekniska villkoren för ett effektivt genomförande av tillämpningen av det system som avses i punkt 2 på byggnader som inte är bostäder och som har en nominell effekt för
  värmesystem
  eller system för kombinerad uppvärmning och ventilation på över 290 kW. | Kommissionen ska senast den 31 december 2025, och efter samråd med relevanta intressenter, anta en genomförandeakt med närmare uppgifter om de tekniska villkoren för ett effektivt genomförande av tillämpningen av det system som avses i punkt 2 på byggnader som inte är bostäder och som har en nominell effekt för
  värme- och kylsystem
  eller system för kombinerad uppvärmning och ventilation på över 290 kW. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Kommissionen ska senast den 31 december 2025, och efter samråd med relevanta intressenter, anta en genomförandeakt med närmare uppgifter om de tekniska villkoren för ett effektivt genomförande av tillämpningen av det system som avses i punkt 2 på byggnader som inte är bostäder och som har en nominell effekt för
  värmesystem
  eller system för kombinerad uppvärmning och ventilation på över 290 kW.

värmesystem

Kommissionen ska senast den 31 december 2025, och efter samråd med relevanta intressenter, anta en genomförandeakt med närmare uppgifter om de tekniska villkoren för ett effektivt genomförande av tillämpningen av det system som avses i punkt 2 på byggnader som inte är bostäder och som har en nominell effekt för
  värme- och kylsystem
  eller system för kombinerad uppvärmning och ventilation på över 290 kW.

värme- och kylsystem

Motivering

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 48

Ändringsrekommendation 48

Artikel 14.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att fastighetsägare, hyresgäster och förvaltare kan få direkt tillträde till
  sina
  byggnadssystems data. På
  deras
  begäran ska tillträdet eller data göras tillgängliga för tredje part. Medlemsstaterna ska underlätta fullständig interoperabilitet för tjänster och datautbyte inom unionen i enlighet med punkt 5. Vid tillämpningen av detta direktiv ska data om byggnadssystem minst omfatta alla data som rör byggnadselementens energiprestanda, energiprestanda för byggnadstjänster, system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning, mätare och laddningspunkter för e-mobilitet. | 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att fastighetsägare, hyresgäster och förvaltare kan få direkt tillträde till
  respektive
  byggnadssystems data. På
  motiverad
  begäran
  och med ägarnas samtycke
  ska tillträdet eller data göras tillgängliga för tredje part. Medlemsstaterna ska underlätta fullständig interoperabilitet för tjänster och datautbyte inom unionen i enlighet med punkt 5. Vid tillämpningen av detta direktiv ska data om byggnadssystem minst omfatta alla data som rör byggnadselementens energiprestanda, energiprestanda för byggnadstjänster, system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning, mätare och laddningspunkter för e-mobilitet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att fastighetsägare, hyresgäster och förvaltare kan få direkt tillträde till
  sina
  byggnadssystems data. På
  deras
  begäran ska tillträdet eller data göras tillgängliga för tredje part. Medlemsstaterna ska underlätta fullständig interoperabilitet för tjänster och datautbyte inom unionen i enlighet med punkt 5. Vid tillämpningen av detta direktiv ska data om byggnadssystem minst omfatta alla data som rör byggnadselementens energiprestanda, energiprestanda för byggnadstjänster, system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning, mätare och laddningspunkter för e-mobilitet.

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att fastighetsägare, hyresgäster och förvaltare kan få direkt tillträde till
  respektive
  byggnadssystems data. På
  motiverad
  begäran
  och med ägarnas samtycke
  ska tillträdet eller data göras tillgängliga för tredje part. Medlemsstaterna ska underlätta fullständig interoperabilitet för tjänster och datautbyte inom unionen i enlighet med punkt 5. Vid tillämpningen av detta direktiv ska data om byggnadssystem minst omfatta alla data som rör byggnadselementens energiprestanda, energiprestanda för byggnadstjänster, system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning, mätare och laddningspunkter för e-mobilitet.

Motivering

Motivering

För att säkerställa respekten för personuppgifter och förstå varför tredje part behöver få tillgång till rena personuppgifter.

Ändringsrekommendation 49

Ändringsrekommendation 49

Artikel 15

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Ekonomiska incitament och marknadshinder | Ekonomiska incitament och marknadshinder |
| 1.   Medlemsstaterna ska
  tillhandahålla lämplig
  finansiering, stödåtgärder och andra instrument som kan ta itu med marknadshinder och stimulera nödvändiga investeringar i energirenoveringar i enlighet med deras nationella byggnadsrenoveringsplan och i syfte att omvandla deras byggnadsbestånd till nollutsläppsbyggnader senast 2050. | 1.   
  Senast den ... [ett år före tidsfristen för direktivets införlivande] ska kommissionen föreslå a) en EU-förordning som ger EIB möjlighet att garantera tillgång för alla bostadsägare samt mikro- och småföretag i EU med energiklass G eller F till kostnadseffektiv, långsiktig finansiering för totalrenovering av bostäder och mikroföretag via privatkundsbanker som erbjuder enhetliga EU-renoveringslån stödda med offentliga garantier och kopplade till byggnadernas värde, b) anpassningar av EU:s strukturfinansieringsregler för att kräva att en avsevärt större andel av medlen investeras i renoveringar av byggnader med energiklass G eller F. |
| 2.   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga regleringsåtgärder för att undanröja icke-ekonomiska hinder för byggnadsrenovering. När det gäller byggnader med mer än en byggnadsenhet kan sådana åtgärder inbegripa att avskaffa enhällighetskrav i samägandestrukturer eller tillåta att samägandestrukturer blir direkta mottagare av ekonomiskt stöd. | 2.
     Medlemsstaterna ska
  kombinera befintlig
  finansiering
  samt tillhandahålla lämpliga
  stödåtgärder och andra instrument
  till de lokala och regionala myndigheterna
  som kan ta itu med marknadshinder och stimulera nödvändiga investeringar i energirenoveringar i enlighet med deras nationella byggnadsrenoveringsplan och i syfte att omvandla deras byggnadsbestånd till nollutsläppsbyggnader senast 2050. |
| 3.   Medlemsstaterna ska på bästa kostnadseffektiva sätt använda tillgänglig nationell finansiering och finansiering som inrättats på unionsnivå, särskilt faciliteten för återhämtning och resiliens, den sociala klimatfonden, sammanhållningspolitiska fonder, InvestEU, auktionsinkomster från handel med utsläppsrätter i enlighet med direktiv 2003/87/EG [det ändrade utsläppshandelssystemet] och andra offentliga finansieringskällor. | 3
  .   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga regleringsåtgärder för att undanröja icke-ekonomiska hinder för byggnadsrenovering. När det gäller byggnader med mer än en byggnadsenhet kan sådana åtgärder inbegripa att avskaffa enhällighetskrav i samägandestrukturer eller tillåta att samägandestrukturer blir direkta mottagare av ekonomiskt stöd. |
| 4.   För att stödja mobiliseringen av investeringar ska medlemsstaterna främja införandet av stödjande finansieringsverktyg och finansiella verktyg, t.ex. energieffektivitetslån och hypotekslån för renovering av byggnader, avtal om energiprestanda, skatteincitament, skattebaserade system, fakturabaserade system, garantifonder, fonder inriktade på totalrenoveringar, fonder inriktade på renoveringar med en betydande minimitröskel för riktade energibesparingar och standarder för hypoteksportföljer. De ska vägleda investeringar i ett energieffektivt offentligt byggnadsbestånd, i enlighet med Eurostats vägledning om redovisning av avtal om energiprestanda i den offentliga sektorns räkenskaper. | 4
  .   Medlemsstaterna
  och EU
  ska på bästa kostnadseffektiva sätt använda tillgänglig nationell finansiering och finansiering som inrättats på unionsnivå, särskilt
  för att kombinera
  faciliteten för återhämtning och resiliens, den sociala klimatfonden, sammanhållningspolitiska fonder, InvestEU, auktionsinkomster från handel med utsläppsrätter i enlighet med direktiv 2003/87/EG [det ändrade utsläppshandelssystemet] och andra offentliga finansieringskällor.
  Medlemsstaterna och EU bör förenkla förfarandena för att kombinera befintlig finansiering på lokal och regional nivå. |
| 5.   Medlemsstaterna ska underlätta sammanslagning av projekt för att
  möjliggöra tillgång
  för investerare
  och
  paketlösningar för
  potentiella kunder
  . Medlemsstaterna ska anta åtgärder för att säkerställa att låneprodukter för energieffektivitet för byggnadsrenoveringar erbjuds brett och på ett icke-diskriminerande sätt av finansinstitut och att de är synliga och tillgängliga för konsumenterna. Medlemsstaterna ska säkerställa att banker och andra finansinstitut och investerare får information om möjligheterna att delta i finansieringen av förbättring av byggnaders energiprestanda. | 5
  .   För att stödja mobiliseringen av investeringar ska medlemsstaterna främja införandet av stödjande finansieringsverktyg och finansiella verktyg, t.ex. energieffektivitetslån och hypotekslån för renovering av byggnader, avtal om energiprestanda, skatteincitament, skattebaserade system, fakturabaserade system, garantifonder, fonder inriktade på totalrenoveringar, fonder inriktade på renoveringar med en betydande minimitröskel för riktade energibesparingar och standarder för hypoteksportföljer. De ska vägleda investeringar i ett energieffektivt offentligt byggnadsbestånd, i enlighet med Eurostats vägledning om redovisning av avtal om energiprestanda i den offentliga sektorns räkenskaper. |
| 6.   Medlemsstaterna ska säkerställa att det inrättas faciliteter för tekniskt bistånd, bland annat genom gemensamma kontaktpunkter, som riktar sig till alla aktörer som deltar i byggnadsrenoveringar, inbegripet bostadsägare och administrativa, finansiella och ekonomiska aktörer, inbegripet små och medelstora företag. | 6
  .   Medlemsstaterna ska underlätta sammanslagning av projekt
  och kombinering av befintlig finansiering
  för att
  ge de lokala och regionala myndigheterna möjlighet att kombinera renoveringsprojekt och göra dem attraktiva
  för investerare
  genom
  paketlösningar för
  finansiering för grupperade byggnader som ska renoveras
  . Medlemsstaterna ska anta åtgärder för att säkerställa att låneprodukter för energieffektivitet för byggnadsrenoveringar erbjuds brett och på ett icke-diskriminerande sätt av finansinstitut och att de är synliga och tillgängliga för konsumenterna. Medlemsstaterna ska säkerställa att banker och andra finansinstitut och investerare får information om möjligheterna att delta i finansieringen av förbättring av byggnaders energiprestanda. |
| 7.   Medlemsstaterna ska införa åtgärder och finansiering för att främja utbildning för att säkerställa att det finns tillräckligt med arbetskraft med lämplig kompetens som motsvarar behoven inom byggnadssektorn. | 7
  .   Medlemsstaterna ska säkerställa att det inrättas faciliteter för tekniskt bistånd, bland annat genom gemensamma kontaktpunkter, som riktar sig till alla aktörer som deltar i byggnadsrenoveringar, inbegripet bostadsägare och administrativa, finansiella och ekonomiska aktörer, inbegripet små och medelstora företag. |
| 8.   Kommissionen ska, i förekommande fall, på medlemsstaternas begäran bistå med att upprätta nationella eller regionala program för finansiellt stöd i syfte att
  öka byggnaders energiprestanda
  , särskilt i befintliga byggnader, genom att stödja utbyte av bästa praxis mellan ansvariga nationella eller regionala myndigheter eller organ. | 8
  .   Medlemsstaterna ska införa åtgärder och finansiering för att främja utbildning för att säkerställa att det finns tillräckligt med arbetskraft med lämplig kompetens som motsvarar behoven inom byggnadssektorn. |
| 9.   Medlemsstaterna ska koppla sina ekonomiska åtgärder för
  förbättrad energiprestanda
  i samband med renovering av byggnader till
  de energibesparingar
  som
  eftersträvas eller
  uppnås, såsom fastställts enligt ett eller flera av följande kriterier: | 9
  .   Kommissionen ska, i förekommande fall, på medlemsstaternas begäran bistå med att upprätta nationella eller regionala program för finansiellt stöd i syfte att
  uppfylla nollutsläppsstandarder eller nära-nollutsläppsstandarder i byggnader
  , särskilt i befintliga byggnader, genom att stödja utbyte av bästa praxis mellan ansvariga nationella eller regionala myndigheter eller organ. |
| a) | Energiprestandan hos den utrustning eller det material som används vid renoveringen; i vilket fall den utrustning eller det material som används för renoveringen ska installeras av en installatör med lämplig certifierings- eller kvalifikationsnivå och ska uppfylla
  minimikrav
  avseende
  energiprestanda
  för byggnadselement. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Ekonomiska incitament och marknadshinder

Ekonomiska incitament och marknadshinder

1.   Medlemsstaterna ska
  tillhandahålla lämplig
  finansiering, stödåtgärder och andra instrument som kan ta itu med marknadshinder och stimulera nödvändiga investeringar i energirenoveringar i enlighet med deras nationella byggnadsrenoveringsplan och i syfte att omvandla deras byggnadsbestånd till nollutsläppsbyggnader senast 2050.

1.   
  Senast den ... [ett år före tidsfristen för direktivets införlivande] ska kommissionen föreslå a) en EU-förordning som ger EIB möjlighet att garantera tillgång för alla bostadsägare samt mikro- och småföretag i EU med energiklass G eller F till kostnadseffektiv, långsiktig finansiering för totalrenovering av bostäder och mikroföretag via privatkundsbanker som erbjuder enhetliga EU-renoveringslån stödda med offentliga garantier och kopplade till byggnadernas värde, b) anpassningar av EU:s strukturfinansieringsregler för att kräva att en avsevärt större andel av medlen investeras i renoveringar av byggnader med energiklass G eller F.

2.   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga regleringsåtgärder för att undanröja icke-ekonomiska hinder för byggnadsrenovering. När det gäller byggnader med mer än en byggnadsenhet kan sådana åtgärder inbegripa att avskaffa enhällighetskrav i samägandestrukturer eller tillåta att samägandestrukturer blir direkta mottagare av ekonomiskt stöd.

2.
     Medlemsstaterna ska
  kombinera befintlig
  finansiering
  samt tillhandahålla lämpliga
  stödåtgärder och andra instrument
  till de lokala och regionala myndigheterna
  som kan ta itu med marknadshinder och stimulera nödvändiga investeringar i energirenoveringar i enlighet med deras nationella byggnadsrenoveringsplan och i syfte att omvandla deras byggnadsbestånd till nollutsläppsbyggnader senast 2050.

3.   Medlemsstaterna ska på bästa kostnadseffektiva sätt använda tillgänglig nationell finansiering och finansiering som inrättats på unionsnivå, särskilt faciliteten för återhämtning och resiliens, den sociala klimatfonden, sammanhållningspolitiska fonder, InvestEU, auktionsinkomster från handel med utsläppsrätter i enlighet med direktiv 2003/87/EG [det ändrade utsläppshandelssystemet] och andra offentliga finansieringskällor.

3
  .   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga regleringsåtgärder för att undanröja icke-ekonomiska hinder för byggnadsrenovering. När det gäller byggnader med mer än en byggnadsenhet kan sådana åtgärder inbegripa att avskaffa enhällighetskrav i samägandestrukturer eller tillåta att samägandestrukturer blir direkta mottagare av ekonomiskt stöd.

4.   För att stödja mobiliseringen av investeringar ska medlemsstaterna främja införandet av stödjande finansieringsverktyg och finansiella verktyg, t.ex. energieffektivitetslån och hypotekslån för renovering av byggnader, avtal om energiprestanda, skatteincitament, skattebaserade system, fakturabaserade system, garantifonder, fonder inriktade på totalrenoveringar, fonder inriktade på renoveringar med en betydande minimitröskel för riktade energibesparingar och standarder för hypoteksportföljer. De ska vägleda investeringar i ett energieffektivt offentligt byggnadsbestånd, i enlighet med Eurostats vägledning om redovisning av avtal om energiprestanda i den offentliga sektorns räkenskaper.

4
  .   Medlemsstaterna
  och EU
  ska på bästa kostnadseffektiva sätt använda tillgänglig nationell finansiering och finansiering som inrättats på unionsnivå, särskilt
  för att kombinera
  faciliteten för återhämtning och resiliens, den sociala klimatfonden, sammanhållningspolitiska fonder, InvestEU, auktionsinkomster från handel med utsläppsrätter i enlighet med direktiv 2003/87/EG [det ändrade utsläppshandelssystemet] och andra offentliga finansieringskällor.
  Medlemsstaterna och EU bör förenkla förfarandena för att kombinera befintlig finansiering på lokal och regional nivå.

5.   Medlemsstaterna ska underlätta sammanslagning av projekt för att
  möjliggöra tillgång
  för investerare
  och
  paketlösningar för
  potentiella kunder
  . Medlemsstaterna ska anta åtgärder för att säkerställa att låneprodukter för energieffektivitet för byggnadsrenoveringar erbjuds brett och på ett icke-diskriminerande sätt av finansinstitut och att de är synliga och tillgängliga för konsumenterna. Medlemsstaterna ska säkerställa att banker och andra finansinstitut och investerare får information om möjligheterna att delta i finansieringen av förbättring av byggnaders energiprestanda.

5
  .   För att stödja mobiliseringen av investeringar ska medlemsstaterna främja införandet av stödjande finansieringsverktyg och finansiella verktyg, t.ex. energieffektivitetslån och hypotekslån för renovering av byggnader, avtal om energiprestanda, skatteincitament, skattebaserade system, fakturabaserade system, garantifonder, fonder inriktade på totalrenoveringar, fonder inriktade på renoveringar med en betydande minimitröskel för riktade energibesparingar och standarder för hypoteksportföljer. De ska vägleda investeringar i ett energieffektivt offentligt byggnadsbestånd, i enlighet med Eurostats vägledning om redovisning av avtal om energiprestanda i den offentliga sektorns räkenskaper.

6.   Medlemsstaterna ska säkerställa att det inrättas faciliteter för tekniskt bistånd, bland annat genom gemensamma kontaktpunkter, som riktar sig till alla aktörer som deltar i byggnadsrenoveringar, inbegripet bostadsägare och administrativa, finansiella och ekonomiska aktörer, inbegripet små och medelstora företag.

6
  .   Medlemsstaterna ska underlätta sammanslagning av projekt
  och kombinering av befintlig finansiering
  för att
  ge de lokala och regionala myndigheterna möjlighet att kombinera renoveringsprojekt och göra dem attraktiva
  för investerare
  genom
  paketlösningar för
  finansiering för grupperade byggnader som ska renoveras
  . Medlemsstaterna ska anta åtgärder för att säkerställa att låneprodukter för energieffektivitet för byggnadsrenoveringar erbjuds brett och på ett icke-diskriminerande sätt av finansinstitut och att de är synliga och tillgängliga för konsumenterna. Medlemsstaterna ska säkerställa att banker och andra finansinstitut och investerare får information om möjligheterna att delta i finansieringen av förbättring av byggnaders energiprestanda.

7.   Medlemsstaterna ska införa åtgärder och finansiering för att främja utbildning för att säkerställa att det finns tillräckligt med arbetskraft med lämplig kompetens som motsvarar behoven inom byggnadssektorn.

7
  .   Medlemsstaterna ska säkerställa att det inrättas faciliteter för tekniskt bistånd, bland annat genom gemensamma kontaktpunkter, som riktar sig till alla aktörer som deltar i byggnadsrenoveringar, inbegripet bostadsägare och administrativa, finansiella och ekonomiska aktörer, inbegripet små och medelstora företag.

8.   Kommissionen ska, i förekommande fall, på medlemsstaternas begäran bistå med att upprätta nationella eller regionala program för finansiellt stöd i syfte att
  öka byggnaders energiprestanda
  , särskilt i befintliga byggnader, genom att stödja utbyte av bästa praxis mellan ansvariga nationella eller regionala myndigheter eller organ.

8
  .   Medlemsstaterna ska införa åtgärder och finansiering för att främja utbildning för att säkerställa att det finns tillräckligt med arbetskraft med lämplig kompetens som motsvarar behoven inom byggnadssektorn.

9.   Medlemsstaterna ska koppla sina ekonomiska åtgärder för
  förbättrad energiprestanda
  i samband med renovering av byggnader till
  de energibesparingar
  som
  eftersträvas eller
  uppnås, såsom fastställts enligt ett eller flera av följande kriterier:

9
  .   Kommissionen ska, i förekommande fall, på medlemsstaternas begäran bistå med att upprätta nationella eller regionala program för finansiellt stöd i syfte att
  uppfylla nollutsläppsstandarder eller nära-nollutsläppsstandarder i byggnader
  , särskilt i befintliga byggnader, genom att stödja utbyte av bästa praxis mellan ansvariga nationella eller regionala myndigheter eller organ.

a)

Energiprestandan hos den utrustning eller det material som används vid renoveringen; i vilket fall den utrustning eller det material som används för renoveringen ska installeras av en installatör med lämplig certifierings- eller kvalifikationsnivå och ska uppfylla
  minimikrav
  avseende
  energiprestanda
  för byggnadselement.

minimikrav

energiprestanda

| b) | Standardvärden för beräkning av
  energibesparingar
  i byggnader. |
| --- | --- |

b)

Standardvärden för beräkning av
  energibesparingar
  i byggnader.

energibesparingar

| c) | Den förbättring som uppnås genom en sådan renovering, genom att energicertifikat som utfärdats före och efter renoveringen jämförs. |
| --- | --- |

c)

Den förbättring som uppnås genom en sådan renovering, genom att energicertifikat som utfärdats före och efter renoveringen jämförs.

| d) | Resultaten av en energibesiktning. |
| --- | --- |

d)

Resultaten av en energibesiktning.

| e) | Resultaten av en annan relevant, transparent och proportionell metod som visar förbättringen av energiprestanda. |
| --- | --- |

e)

Resultaten av en annan relevant, transparent och proportionell metod som visar förbättringen av energiprestanda.

10.   Senast från och med den 1 januari 2027 får medlemsstaterna inte tillhandahålla några ekonomiska incitament för installation av värmepannor som drivs med fossila bränslen, med undantag för dem som valts ut för investering före 2027, i enlighet med artikel 7.1 h i tredje strecksatsen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 (1) om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden och artikel 73 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (2) om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

10
  .   Medlemsstaterna ska koppla sina ekonomiska åtgärder för
  nollutsläpp
  i samband med renovering av byggnader till
  den utsläppsminskning
  som uppnås, såsom fastställts enligt ett eller flera av följande kriterier:

| a) | Energiprestandan hos den utrustning eller det material som används vid renoveringen; i vilket fall den utrustning eller det material som används för renoveringen ska installeras av en installatör med lämplig certifierings- eller kvalifikationsnivå och ska uppfylla
  krav
  avseende
  nollutsläpp eller nära-nollutsläpp
  för byggnadselement. |
| --- | --- |

a)

Energiprestandan hos den utrustning eller det material som används vid renoveringen; i vilket fall den utrustning eller det material som används för renoveringen ska installeras av en installatör med lämplig certifierings- eller kvalifikationsnivå och ska uppfylla
  krav
  avseende
  nollutsläpp eller nära-nollutsläpp
  för byggnadselement.

krav

nollutsläpp eller nära-nollutsläpp

| b) | Standardvärden för beräkning av
  nollutsläpp
  i byggnader. |
| --- | --- |

b)

Standardvärden för beräkning av
  nollutsläpp
  i byggnader.

nollutsläpp

| c) | Den förbättring som uppnås genom en sådan renovering, genom att energicertifikat som utfärdats före och efter renoveringen jämförs. |
| --- | --- |

c)

Den förbättring som uppnås genom en sådan renovering, genom att energicertifikat som utfärdats före och efter renoveringen jämförs.

| d) | Resultaten av en energibesiktning. |
| --- | --- |

d)

Resultaten av en energibesiktning.

| e) | Resultaten av en annan relevant, transparent och proportionell metod som visar förbättringen av energiprestanda. |
| --- | --- |

e)

Resultaten av en annan relevant, transparent och proportionell metod som visar förbättringen av energiprestanda.

11
  .   Medlemsstaterna ska genom högre ekonomiskt, skattemässigt, administrativt och tekniskt stöd ge incitament till
  totalrenovering och
  omfattande program som
  riktar sig
  till
  ett stort antal byggnader
  och leder till
  en total minskning på minst 30 % av det primära energibehovet
  .
  Medlemsstaterna ska säkerställa att en
  etappvis totalrenovering
  som får offentliga ekonomiska incitament följer de steg som anges i ett renoveringspass
  .

11
  .   Senast från och med den 1 januari 2027 får medlemsstaterna inte tillhandahålla några ekonomiska incitament för installation av värmepannor som drivs med fossila bränslen, med undantag för dem som valts ut för investering före 2027, i enlighet med artikel 7.1 h i tredje strecksatsen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 (1) om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden och artikel 73 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (2) om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

12
  .   Ekonomiska incitament ska i första hand inriktas på sårbara hushåll, människor som drabbats av energifattigdom och personer som bor i subventionerade bostäder, i enlighet med artikel 22 i direktiv (EU) .../... [omarbetning av energieffektivitetsdirektivet].

12
  .   Medlemsstaterna ska genom högre ekonomiskt, skattemässigt, administrativt och tekniskt stöd ge incitament till omfattande program som
  syftar
  till
  nollutsläppsbyggnader
  och leder till
  sammantagna nollutsläpp
  .
  Från och med den 1 januari 2027 ska medlemsstaterna inte tillhandahålla något ekonomiskt, skattemässigt, administrativt och tekniskt stöd för
  etappvis totalrenovering.

13
  .   När medlemsstaterna tillhandahåller ekonomiska incitament till ägare av byggnader eller byggnadsenheter för renovering av uthyrda byggnader eller byggnadsenheter ska de säkerställa att de ekonomiska incitamenten gynnar både ägarna och hyresgästerna, särskilt genom att tillhandahålla hyresstöd eller genom att införa tak för hyreshöjningar.

13
  .   Ekonomiska incitament ska i första hand inriktas på sårbara hushåll, människor som drabbats av energifattigdom och personer som bor i subventionerade bostäder, i enlighet med artikel 22 i direktiv (EU) .../... [omarbetning av energieffektivitetsdirektivet].

14
     När medlemsstaterna tillhandahåller ekonomiska incitament till ägare av byggnader eller byggnadsenheter för renovering av uthyrda byggnader eller byggnadsenheter ska de säkerställa att de ekonomiska incitamenten gynnar både ägarna och hyresgästerna, särskilt genom att tillhandahålla hyresstöd eller genom att införa tak för hyreshöjningar.

15.
     
  EU och medlemsstaterna ska tillhandahålla öronmärkt, särskild finansiering för energieffektivitetsrenoveringar av byggnader med officiellt skydd som del av en utvald miljö eller på grund av deras särskilda arkitektoniska eller historiska värde.

Motivering

Motivering

För att direktivet ska kunna genomföras framgångsrikt är det viktigt att se till att de lokala och regionala myndigheterna får tillräcklig finansiering.

Ändringsrekommendation 50

Ändringsrekommendation 50

Artikel 16

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Energicertifikat | Energicertifikat |
| 1.   Medlemsstaterna ska fastställa de åtgärder som är nödvändiga för att upprätta ett system för certifiering av byggnaders energiprestanda. Energicertifikatet ska innehålla byggnadens energiprestanda uttryckt med en numerisk indikator för primärenergianvändning i kWh/(m2, år), och referensvärden, såsom minimikrav avseende energiprestanda, minimistandarder för energiprestanda, krav för nära-nollenergibyggnader och krav för nollutsläppsbyggnader, så att ägare av eller hyresgäster i byggnaden eller byggnadsenheten kan jämföra och bedöma dess energiprestanda. | 1.   Medlemsstaterna ska fastställa de åtgärder som är nödvändiga för att upprätta ett system för certifiering av byggnaders energiprestanda. Energicertifikatet ska innehålla byggnadens energiprestanda uttryckt med en numerisk indikator för primärenergianvändning i kWh/(m2, år), och referensvärden, såsom minimikrav avseende energiprestanda, minimistandarder för energiprestanda, krav för nära-nollenergibyggnader och krav för nollutsläppsbyggnader, så att ägare av eller hyresgäster i byggnaden eller byggnadsenheten kan jämföra och bedöma dess energiprestanda. |
| 2.   Senast den 31 december 2025 ska energicertifikatet överensstämma med mallen i bilaga V. Det ska ange byggnadens energiklass på en sluten skala med endast bokstäverna A–G. Bokstaven A ska motsvara nollutsläppsbyggnader enligt definitionen i artikel 2.2 och bokstaven G ska motsvara de 15 % byggnader som har sämst prestanda i det nationella byggnadsbeståndet vid tidpunkten för införandet av skalan. Medlemsstaterna ska säkerställa att de återstående klasserna (B–F) har en jämn bandbreddsfördelning av energiprestandaindikatorer bland energiklasserna. Medlemsstaterna ska säkerställa en gemensam visuell identitet för energicertifikat på sitt territorium. | 2.   Senast den 31 december 2025 ska energicertifikatet överensstämma med mallen i bilaga V. Det ska ange byggnadens energiklass på en sluten skala med endast bokstäverna A–G. Bokstaven A
  +
  ska motsvara nollutsläppsbyggnader enligt definitionen i artikel 2.2 och bokstaven G ska motsvara de 15 % byggnader som har sämst prestanda i det nationella byggnadsbeståndet vid tidpunkten för införandet av skalan. Medlemsstaterna ska säkerställa att de återstående klasserna (B–F) har en jämn bandbreddsfördelning av energiprestandaindikatorer bland energiklasserna. Medlemsstaterna ska säkerställa en gemensam visuell identitet för energicertifikat på sitt territorium. |
| 3.   Medlemsstaterna ska säkerställa energicertifikatens kvalitet, tillförlitlighet och överkomlighet. De ska säkerställa att energicertifikat utfärdas av oberoende experter efter ett besök på plats. | 3.   Medlemsstaterna ska säkerställa energicertifikatens kvalitet, tillförlitlighet och överkomlighet. De ska säkerställa att energicertifikat utfärdas av oberoende experter efter ett besök på plats. |
| 4.   Energicertifikatet ska innehålla rekommendationer för
  hur energiprestanda och
  en minskning av driftsrelaterade växthusgasutsläpp för en byggnad eller en byggnadsenhet
  kan förbättras kostnadseffektivt
  , såvida inte byggnaden eller byggnadsenheten uppfyller den tillämpliga standarden för nollutsläppsbyggnader. De rekommendationer som ingår i energicertifikatet ska omfatta | 4.   Energicertifikatet ska innehålla rekommendationer för en minskning av driftsrelaterade växthusgasutsläpp för en byggnad eller en byggnadsenhet, såvida inte byggnaden eller byggnadsenheten uppfyller den tillämpliga standarden för nollutsläppsbyggnader. De rekommendationer som ingår i energicertifikatet ska omfatta |
| a) | åtgärder som vidtas i samband med en större renovering av klimatskalet eller av ett eller flera av byggnadens installationssystem, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Energicertifikat

Energicertifikat

1.   Medlemsstaterna ska fastställa de åtgärder som är nödvändiga för att upprätta ett system för certifiering av byggnaders energiprestanda. Energicertifikatet ska innehålla byggnadens energiprestanda uttryckt med en numerisk indikator för primärenergianvändning i kWh/(m2, år), och referensvärden, såsom minimikrav avseende energiprestanda, minimistandarder för energiprestanda, krav för nära-nollenergibyggnader och krav för nollutsläppsbyggnader, så att ägare av eller hyresgäster i byggnaden eller byggnadsenheten kan jämföra och bedöma dess energiprestanda.

1.   Medlemsstaterna ska fastställa de åtgärder som är nödvändiga för att upprätta ett system för certifiering av byggnaders energiprestanda. Energicertifikatet ska innehålla byggnadens energiprestanda uttryckt med en numerisk indikator för primärenergianvändning i kWh/(m2, år), och referensvärden, såsom minimikrav avseende energiprestanda, minimistandarder för energiprestanda, krav för nära-nollenergibyggnader och krav för nollutsläppsbyggnader, så att ägare av eller hyresgäster i byggnaden eller byggnadsenheten kan jämföra och bedöma dess energiprestanda.

2.   Senast den 31 december 2025 ska energicertifikatet överensstämma med mallen i bilaga V. Det ska ange byggnadens energiklass på en sluten skala med endast bokstäverna A–G. Bokstaven A ska motsvara nollutsläppsbyggnader enligt definitionen i artikel 2.2 och bokstaven G ska motsvara de 15 % byggnader som har sämst prestanda i det nationella byggnadsbeståndet vid tidpunkten för införandet av skalan. Medlemsstaterna ska säkerställa att de återstående klasserna (B–F) har en jämn bandbreddsfördelning av energiprestandaindikatorer bland energiklasserna. Medlemsstaterna ska säkerställa en gemensam visuell identitet för energicertifikat på sitt territorium.

2.   Senast den 31 december 2025 ska energicertifikatet överensstämma med mallen i bilaga V. Det ska ange byggnadens energiklass på en sluten skala med endast bokstäverna A–G. Bokstaven A
  +
  ska motsvara nollutsläppsbyggnader enligt definitionen i artikel 2.2 och bokstaven G ska motsvara de 15 % byggnader som har sämst prestanda i det nationella byggnadsbeståndet vid tidpunkten för införandet av skalan. Medlemsstaterna ska säkerställa att de återstående klasserna (B–F) har en jämn bandbreddsfördelning av energiprestandaindikatorer bland energiklasserna. Medlemsstaterna ska säkerställa en gemensam visuell identitet för energicertifikat på sitt territorium.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa energicertifikatens kvalitet, tillförlitlighet och överkomlighet. De ska säkerställa att energicertifikat utfärdas av oberoende experter efter ett besök på plats.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa energicertifikatens kvalitet, tillförlitlighet och överkomlighet. De ska säkerställa att energicertifikat utfärdas av oberoende experter efter ett besök på plats.

4.   Energicertifikatet ska innehålla rekommendationer för
  hur energiprestanda och
  en minskning av driftsrelaterade växthusgasutsläpp för en byggnad eller en byggnadsenhet
  kan förbättras kostnadseffektivt
  , såvida inte byggnaden eller byggnadsenheten uppfyller den tillämpliga standarden för nollutsläppsbyggnader. De rekommendationer som ingår i energicertifikatet ska omfatta

4.   Energicertifikatet ska innehålla rekommendationer för en minskning av driftsrelaterade växthusgasutsläpp för en byggnad eller en byggnadsenhet, såvida inte byggnaden eller byggnadsenheten uppfyller den tillämpliga standarden för nollutsläppsbyggnader. De rekommendationer som ingår i energicertifikatet ska omfatta

a)

åtgärder som vidtas i samband med en större renovering av klimatskalet eller av ett eller flera av byggnadens installationssystem,

| a) | åtgärder som vidtas i samband med en större renovering av klimatskalet eller av ett eller flera av byggnadens installationssystem, |
| --- | --- |

a)

åtgärder som vidtas i samband med en större renovering av klimatskalet eller av ett eller flera av byggnadens installationssystem,

| b) | åtgärder för enskilda byggnadselement, utan samband med en större renovering av klimatskalet eller av ett eller flera av byggnadens installationssystem. |
| --- | --- |

b)

åtgärder för enskilda byggnadselement, utan samband med en större renovering av klimatskalet eller av ett eller flera av byggnadens installationssystem.

| b) | åtgärder för enskilda byggnadselement, utan samband med en större renovering av klimatskalet eller av ett eller flera av byggnadens installationssystem. |
| --- | --- |

b)

åtgärder för enskilda byggnadselement, utan samband med en större renovering av klimatskalet eller av ett eller flera av byggnadens installationssystem.

5.   De rekommendationer som ingår i energicertifikatet ska vara tekniskt genomförbara för byggnaden i fråga och de ska innehålla en uppskattning av energibesparingar
  och minskning av
  driftsrelaterade växthusgasutsläpp. De kan innehålla en uppskattning av återbetalningsperioder eller kostnader och intäkter under dess ekonomiska livscykel.

5.   De rekommendationer som ingår i energicertifikatet ska vara tekniskt genomförbara för byggnaden i fråga och de ska innehålla en uppskattning av energibesparingar
  för att uppnå noll eller nära-noll
  driftsrelaterade växthusgasutsläpp. De kan innehålla en uppskattning av återbetalningsperioder eller kostnader och intäkter under dess ekonomiska livscykel.

6.   Rekommendationerna ska omfatta en bedömning av om värme- eller luftkonditioneringssystemet kan anpassas för drift vid effektivare temperaturinställningar, t.ex. lågtemperaturtillämpningar för vattenbaserade värmesystem, inklusive den erforderliga utformningen av termisk uteffekt och temperatur-/flödeskrav.

6.   Rekommendationerna ska omfatta en bedömning av om värme- eller luftkonditioneringssystemet kan anpassas för drift vid effektivare temperaturinställningar, t.ex. lågtemperaturtillämpningar för vattenbaserade värmesystem, inklusive den erforderliga utformningen av termisk uteffekt och temperatur-/flödeskrav.

7.   Energicertifikatet ska ge en indikation om var ägaren eller hyresgästen kan erhålla mer detaljerad information, inbegripet kostnadseffektivitet beträffande de rekommendationer som ges i energicertifikatet. Utvärderingen av kostnadseffektiviteten ska grundas på en uppsättning standardvillkor, exempelvis bedömningen av energibesparingar, underliggande energipriser och en preliminär kostnadsberäkning. Dessutom ska det innehålla information om
  de åtgärder som ska vidtas för att genomföra
  rekommendationerna. Övriga uppgifter om närliggande områden, såsom energibesiktningar, ekonomiska eller andra incitament och finansieringsmöjligheter, eller rådgivning om hur byggnadens klimatresiliens kan ökas, kan också lämnas till ägaren eller hyresgästen.

7.   Energicertifikatet ska ge en indikation om var ägaren eller hyresgästen kan erhålla mer detaljerad information, inbegripet kostnadseffektivitet beträffande de rekommendationer som ges i energicertifikatet. Utvärderingen av kostnadseffektiviteten ska grundas på en uppsättning standardvillkor, exempelvis bedömningen av energibesparingar, underliggande energipriser och en preliminär kostnadsberäkning. Dessutom ska det innehålla information om
  genomförandet av
  rekommendationerna. Övriga uppgifter om närliggande områden, såsom energibesiktningar, ekonomiska eller andra incitament och finansieringsmöjligheter, eller rådgivning om hur byggnadens klimatresiliens kan ökas, kan också lämnas till ägaren eller hyresgästen.

8.   Utfärdande av certifikat för byggnadsenheter får grunda sig på

8.   Utfärdande av certifikat för byggnadsenheter får grunda sig på

| a) | en gemensam certifiering för hela byggnaden, |
| --- | --- |

a)

en gemensam certifiering för hela byggnaden,

| a) | en gemensam certifiering för hela byggnaden, |
| --- | --- |

a)

en gemensam certifiering för hela byggnaden,

| b) | bedömningen av en annan representativ byggnadsenhet med samma energirelevanta egenskaper i samma byggnad. |
| --- | --- |

b)

bedömningen av en annan representativ byggnadsenhet med samma energirelevanta egenskaper i samma byggnad.

| b) | bedömningen av en annan representativ byggnadsenhet med samma energirelevanta egenskaper i samma byggnad. |
| --- | --- |

b)

bedömningen av en annan representativ byggnadsenhet med samma energirelevanta egenskaper i samma byggnad.

9.   Utfärdande av certifikat för enfamiljshus får grunda sig på bedömningen av en annan representativ byggnad med liknande utformning och storlek och med liknande egenskaper i fråga om faktisk energiprestanda om sådan överensstämmelse kan garanteras av den expert som utfärdar energicertifikatet.

9.   Utfärdande av certifikat för enfamiljshus får grunda sig på bedömningen av en annan representativ byggnad med liknande utformning och storlek och med liknande egenskaper i fråga om faktisk energiprestanda om sådan överensstämmelse kan garanteras av den expert som utfärdar energicertifikatet.

10.   Energicertifikatets giltighetstid får inte överskrida fem år. För byggnader med en energiklass A, B eller C fastställd i enlighet med punkt 2 får dock energicertifikatets giltighetstid inte överskrida tio år.

10.   Energicertifikatets giltighetstid får inte överskrida fem år. För byggnader med en energiklass A, B eller C fastställd i enlighet med punkt 2 får dock energicertifikatets giltighetstid inte överskrida tio år.

11.   Medlemsstaterna ska tillgängliggöra förenklade förfaranden för uppdatering av ett energicertifikat om endast enskilda element uppgraderas (enskilda åtgärder eller fristående åtgärder). Medlemsstaterna ska tillgängliggöra förenklade förfaranden för uppdatering av ett energicertifikat om åtgärder som anges i ett renoveringspass införs.

11.   Medlemsstaterna ska tillgängliggöra förenklade förfaranden för uppdatering av ett energicertifikat om endast enskilda element uppgraderas (enskilda åtgärder eller fristående åtgärder). Medlemsstaterna ska tillgängliggöra förenklade förfaranden för uppdatering av ett energicertifikat om åtgärder som anges i ett renoveringspass införs.

Motivering

Motivering

Minimikraven bör ligga i linje med målet om klimatneutralitet så att inlåsning av koldioxid undviks.

Ändringsrekommendation 51

Ändringsrekommendation 51

Artikel 17.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska se till att ett digitalt energicertifikat utfärdas för | 1.   Medlemsstaterna ska se till att ett digitalt energicertifikat utfärdas för |
| a) | byggnader eller byggnadsenheter som konstrueras, har genomgått en större renovering, säljs eller hyrs ut till en ny hyresgäst
  eller för vilka ett hyreskontrakt förnyas
  , |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Medlemsstaterna ska se till att ett digitalt energicertifikat utfärdas för

1.   Medlemsstaterna ska se till att ett digitalt energicertifikat utfärdas för

a)

byggnader eller byggnadsenheter som konstrueras, har genomgått en större renovering, säljs eller hyrs ut till en ny hyresgäst
  eller för vilka ett hyreskontrakt förnyas
  ,

eller för vilka ett hyreskontrakt förnyas

| a) | byggnader eller byggnadsenheter som konstrueras, har genomgått en större renovering, säljs eller hyrs ut till en ny hyresgäst, |
| --- | --- |

a)

byggnader eller byggnadsenheter som konstrueras, har genomgått en större renovering, säljs eller hyrs ut till en ny hyresgäst,

| b) | byggnader som ägs eller utnyttjas av offentliga organ. |
| --- | --- |

b)

byggnader som ägs eller utnyttjas av offentliga organ.

| b) | byggnader som ägs eller utnyttjas av offentliga organ. |
| --- | --- |

b)

byggnader som ägs eller utnyttjas av offentliga organ.

Kravet på att utfärda ett energicertifikat gäller inte när ett certifikat, som utfärdats i enlighet med antingen direktiv 2010/31/EU eller det här direktivet för den berörda byggnaden eller byggnadsenheten, finns tillgängligt och är giltigt.

Kravet på att utfärda ett energicertifikat gäller inte när ett certifikat, som utfärdats i enlighet med antingen direktiv 2010/31/EU eller det här direktivet för den berörda byggnaden eller byggnadsenheten, finns tillgängligt och är giltigt.

Motivering

Motivering

I vissa medlemsstater förnyas hyresavtal automatiskt. Att vidta åtgärder skulle medföra rättstvister.

Ändringsrekommendation 52

Ändringsrekommendation 52

Artikel 17.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska kräva att ett energicertifikat visas för den presumtive hyresgästen eller köparen och överlämnas till köparen eller hyresgästen, när byggnader eller byggnadsenheter byggs, säljs eller hyrs ut
  eller när hyresavtal förnyas
  . | Medlemsstaterna ska kräva att ett energicertifikat visas för den presumtive
  nya
  hyresgästen eller köparen och överlämnas till köparen eller
  den nya
  hyresgästen, när byggnader eller byggnadsenheter byggs, säljs eller hyrs ut. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna ska kräva att ett energicertifikat visas för den presumtive hyresgästen eller köparen och överlämnas till köparen eller hyresgästen, när byggnader eller byggnadsenheter byggs, säljs eller hyrs ut
  eller när hyresavtal förnyas
  .

eller när hyresavtal förnyas

Medlemsstaterna ska kräva att ett energicertifikat visas för den presumtive
  nya
  hyresgästen eller köparen och överlämnas till köparen eller
  den nya
  hyresgästen, när byggnader eller byggnadsenheter byggs, säljs eller hyrs ut.

nya

den nya

Motivering

Motivering

I vissa medlemsstater förnyas hyresavtal automatiskt. Att vidta åtgärder skulle medföra rättstvister.

Ändringsrekommendation 53

Ändringsrekommendation 53

Artikel 19.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Databaser för byggnaders energiprestanda 1. Varje medlemsstat ska inrätta en nationell databas för byggnaders energiprestanda som gör det möjligt att samla in data om byggnadernas energiprestanda och om det nationella byggnadsbeståndets totala energiprestanda. Databasen ska göra det möjligt att samla in data om energicertifikat, inspektioner, renoveringspasset för byggnader, indikatorn för smart beredskap och den beräknade eller uppmätta energianvändningen i de byggnader som omfattas. | Databaser för byggnaders energiprestanda
  och utsläpp
  1. Varje medlemsstat ska inrätta en nationell databas
  med regional uppdelning
  för byggnaders energiprestanda
  och deras relaterade utsläpp
  som gör det möjligt att samla in data om byggnadernas energiprestanda och om det nationella byggnadsbeståndets totala energiprestanda
  och utsläpp
  . Databasen ska göra det möjligt att samla in data om energicertifikat, inspektioner, renoveringspasset för byggnader, indikatorn för smart beredskap och den beräknade eller uppmätta energianvändningen i de byggnader som omfattas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Databaser för byggnaders energiprestanda 1. Varje medlemsstat ska inrätta en nationell databas för byggnaders energiprestanda som gör det möjligt att samla in data om byggnadernas energiprestanda och om det nationella byggnadsbeståndets totala energiprestanda. Databasen ska göra det möjligt att samla in data om energicertifikat, inspektioner, renoveringspasset för byggnader, indikatorn för smart beredskap och den beräknade eller uppmätta energianvändningen i de byggnader som omfattas.

Databaser för byggnaders energiprestanda
  och utsläpp
  1. Varje medlemsstat ska inrätta en nationell databas
  med regional uppdelning
  för byggnaders energiprestanda
  och deras relaterade utsläpp
  som gör det möjligt att samla in data om byggnadernas energiprestanda och om det nationella byggnadsbeståndets totala energiprestanda
  och utsläpp
  . Databasen ska göra det möjligt att samla in data om energicertifikat, inspektioner, renoveringspasset för byggnader, indikatorn för smart beredskap och den beräknade eller uppmätta energianvändningen i de byggnader som omfattas.

och utsläpp

med regional uppdelning

och deras relaterade utsläpp

och utsläpp

Motivering

Motivering

Det är viktigt att upprätta nationella databaser för byggnaders energiprestanda och utsläpp, men med regional uppdelning.

Ändringsrekommendation 54

Ändringsrekommendation 54

Artikel 26.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska se till att lämplig vägledning och utbildning görs tillgänglig för dem som ansvarar för att genomföra detta direktiv. Denna vägledning och utbildning ska särskilt behandla vikten av bättre energiprestanda och göra det möjligt att bedöma den optimala kombinationen av bättre energieffektivitet,
  minskning av växthusgasutsläpp
  , användning av energi från förnybara energikällor och användning av fjärrvärme och fjärrkylning i samband med att industri- eller bostadsområden planeras, utformas, byggs och renoveras. Sådan vägledning och utbildning kan också omfatta strukturella förbättringar, klimatanpassning, brandsäkerhet, risker i samband med intensiv seismisk aktivitet, avlägsnande av farliga ämnen inklusive asbest, utsläpp av luftföroreningar (inklusive fina partiklar) och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. | Medlemsstaterna ska se till att lämplig vägledning och utbildning görs tillgänglig för
  lokala och regionala myndigheter och
  dem som ansvarar för att genomföra detta direktiv. Denna vägledning och utbildning ska särskilt behandla vikten av
  att minska energi- och materialbehovet och få till stånd en
  bättre energiprestanda
  för att säkerställa att byggnader håller nollutsläppsstandarder och nära-nollutsläppsstandarder under sin livscykel
  och göra det möjligt att bedöma den optimala kombinationen av
  ett minskat behov av energi och material,
  bättre energieffektivitet,
  nollutsläpp av växthusgaser
  , användning av energi från förnybara energikällor och användning av fjärrvärme och fjärrkylning i samband med att industri- eller bostadsområden planeras, utformas, byggs och renoveras. Sådan vägledning och utbildning
  bör även inbegripa markanvändnings- och stadsplaneringspolitik och
  kan också omfatta strukturella förbättringar, klimatanpassning, brandsäkerhet, risker i samband med intensiv seismisk aktivitet, avlägsnande av farliga ämnen inklusive asbest, utsläpp av luftföroreningar (inklusive fina partiklar) och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna ska se till att lämplig vägledning och utbildning görs tillgänglig för dem som ansvarar för att genomföra detta direktiv. Denna vägledning och utbildning ska särskilt behandla vikten av bättre energiprestanda och göra det möjligt att bedöma den optimala kombinationen av bättre energieffektivitet,
  minskning av växthusgasutsläpp
  , användning av energi från förnybara energikällor och användning av fjärrvärme och fjärrkylning i samband med att industri- eller bostadsområden planeras, utformas, byggs och renoveras. Sådan vägledning och utbildning kan också omfatta strukturella förbättringar, klimatanpassning, brandsäkerhet, risker i samband med intensiv seismisk aktivitet, avlägsnande av farliga ämnen inklusive asbest, utsläpp av luftföroreningar (inklusive fina partiklar) och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning.

minskning av växthusgasutsläpp

Medlemsstaterna ska se till att lämplig vägledning och utbildning görs tillgänglig för
  lokala och regionala myndigheter och
  dem som ansvarar för att genomföra detta direktiv. Denna vägledning och utbildning ska särskilt behandla vikten av
  att minska energi- och materialbehovet och få till stånd en
  bättre energiprestanda
  för att säkerställa att byggnader håller nollutsläppsstandarder och nära-nollutsläppsstandarder under sin livscykel
  och göra det möjligt att bedöma den optimala kombinationen av
  ett minskat behov av energi och material,
  bättre energieffektivitet,
  nollutsläpp av växthusgaser
  , användning av energi från förnybara energikällor och användning av fjärrvärme och fjärrkylning i samband med att industri- eller bostadsområden planeras, utformas, byggs och renoveras. Sådan vägledning och utbildning
  bör även inbegripa markanvändnings- och stadsplaneringspolitik och
  kan också omfatta strukturella förbättringar, klimatanpassning, brandsäkerhet, risker i samband med intensiv seismisk aktivitet, avlägsnande av farliga ämnen inklusive asbest, utsläpp av luftföroreningar (inklusive fina partiklar) och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning.

lokala och regionala myndigheter och

att minska energi- och materialbehovet och få till stånd en

för att säkerställa att byggnader håller nollutsläppsstandarder och nära-nollutsläppsstandarder under sin livscykel

ett minskat behov av energi och material,

nollutsläpp av växthusgaser

bör även inbegripa markanvändnings- och stadsplaneringspolitik och

Motivering

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 55

Ändringsrekommendation 55

Bilaga III

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den totala årliga primärenergianvändningen för en ny nollutsläppsbyggnad ska
  ligga under de maximivärden som anges i tabellen nedan
  . [...] Den totala årliga primärenergianvändningen i en ny eller renoverad nollutsläppsbyggnad ska på årsbasis helt täckas av – energi från förnybara energikällor som produceras på plats och som uppfyller kriterierna i artikel 7 i direktiv (EU) 2018/2001 [ändrat direktiv om förnybar energi]. – förnybar energi från en gemenskap för förnybar energi i den mening som avses i artikel 22 i direktiv (EU) 2018/2001 [ändrat direktiv om förnybar energi], eller – förnybar energi och spillvärme från ett effektivt system för fjärrvärme och fjärrkyla i enlighet med artikel 24.1 i direktiv (EU) .../... [omarbetning av energieffektivitetsdirektivet]. En nollutsläppsbyggnad får inte orsaka några koldioxidutsläpp på plats från fossila bränslen. Endast om det på grund av byggnadens art eller brist på tillgång till gemenskaper för förnybar energi eller godtagbara system för fjärrvärme och fjärrkyla inte är tekniskt möjligt att uppfylla kraven i första stycket, får den totala årliga primärenergianvändningen också täckas av energi från nätet som uppfyller kriterier fastställda på nationell nivå. | Den totala årliga primärenergianvändningen för en ny nollutsläppsbyggnad ska
  överensstämma med metoderna i artiklarna 4–6
  .
  Dessa bör utarbetas och kompletteras i linje med kraven i fråga om utsläpp av växthusgaser så att efterlevnad av EU:s klimatneutralitetsmål säkerställs.
  Den totala årliga primärenergianvändningen i en ny eller renoverad nollutsläppsbyggnad ska på årsbasis helt täckas av – energi från förnybara energikällor
  eller spillenergikällor
  som produceras på plats
  eller tillhandahålls genom nätet
  och som uppfyller kriterierna i artikel 7 i direktiv (EU) 2018/2001 [ändrat direktiv om förnybar energi]. – förnybar energi från en gemenskap för förnybar energi i den mening som avses i artikel 22 i direktiv (EU) 2018/2001 [ändrat direktiv om förnybar energi], eller – förnybar energi och spillvärme från ett effektivt system för fjärrvärme och fjärrkyla i enlighet med artikel 24.1 i direktiv (EU) .../... [omarbetning av energieffektivitetsdirektivet]. En nollutsläppsbyggnad får inte orsaka några koldioxidutsläpp på plats från fossila bränslen. Endast om det på grund av byggnadens art eller brist på tillgång till gemenskaper för förnybar energi eller godtagbara system för fjärrvärme och fjärrkyla inte är tekniskt möjligt att uppfylla kraven i första stycket, får den totala årliga primärenergianvändningen också täckas av energi från nätet som uppfyller kriterier fastställda på nationell nivå. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Den totala årliga primärenergianvändningen för en ny nollutsläppsbyggnad ska
  ligga under de maximivärden som anges i tabellen nedan
  . [...] Den totala årliga primärenergianvändningen i en ny eller renoverad nollutsläppsbyggnad ska på årsbasis helt täckas av – energi från förnybara energikällor som produceras på plats och som uppfyller kriterierna i artikel 7 i direktiv (EU) 2018/2001 [ändrat direktiv om förnybar energi]. – förnybar energi från en gemenskap för förnybar energi i den mening som avses i artikel 22 i direktiv (EU) 2018/2001 [ändrat direktiv om förnybar energi], eller – förnybar energi och spillvärme från ett effektivt system för fjärrvärme och fjärrkyla i enlighet med artikel 24.1 i direktiv (EU) .../... [omarbetning av energieffektivitetsdirektivet]. En nollutsläppsbyggnad får inte orsaka några koldioxidutsläpp på plats från fossila bränslen. Endast om det på grund av byggnadens art eller brist på tillgång till gemenskaper för förnybar energi eller godtagbara system för fjärrvärme och fjärrkyla inte är tekniskt möjligt att uppfylla kraven i första stycket, får den totala årliga primärenergianvändningen också täckas av energi från nätet som uppfyller kriterier fastställda på nationell nivå.

ligga under de maximivärden som anges i tabellen nedan

Den totala årliga primärenergianvändningen för en ny nollutsläppsbyggnad ska
  överensstämma med metoderna i artiklarna 4–6
  .
  Dessa bör utarbetas och kompletteras i linje med kraven i fråga om utsläpp av växthusgaser så att efterlevnad av EU:s klimatneutralitetsmål säkerställs.
  Den totala årliga primärenergianvändningen i en ny eller renoverad nollutsläppsbyggnad ska på årsbasis helt täckas av – energi från förnybara energikällor
  eller spillenergikällor
  som produceras på plats
  eller tillhandahålls genom nätet
  och som uppfyller kriterierna i artikel 7 i direktiv (EU) 2018/2001 [ändrat direktiv om förnybar energi]. – förnybar energi från en gemenskap för förnybar energi i den mening som avses i artikel 22 i direktiv (EU) 2018/2001 [ändrat direktiv om förnybar energi], eller – förnybar energi och spillvärme från ett effektivt system för fjärrvärme och fjärrkyla i enlighet med artikel 24.1 i direktiv (EU) .../... [omarbetning av energieffektivitetsdirektivet]. En nollutsläppsbyggnad får inte orsaka några koldioxidutsläpp på plats från fossila bränslen. Endast om det på grund av byggnadens art eller brist på tillgång till gemenskaper för förnybar energi eller godtagbara system för fjärrvärme och fjärrkyla inte är tekniskt möjligt att uppfylla kraven i första stycket, får den totala årliga primärenergianvändningen också täckas av energi från nätet som uppfyller kriterier fastställda på nationell nivå.

överensstämma med metoderna i artiklarna 4–6

Dessa bör utarbetas och kompletteras i linje med kraven i fråga om utsläpp av växthusgaser så att efterlevnad av EU:s klimatneutralitetsmål säkerställs.

eller spillenergikällor

eller tillhandahålls genom nätet

Motivering

Motivering

Självförklarande.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | ReK betonar att översynen av energiprestandadirektivet är en hörnsten i 55 % -paketet och av avgörande betydelse för genomförandet av renoveringsvågen. Det är därför mycket viktigt att säkerställa att denna översyn möjliggör rätt ambitionsnivå samt inrättar lämpliga stödmekanismer i syfte att göra EU:s byggnadsbestånd klimatneutralt senast 2050. |
| --- | --- |

1.

ReK betonar att översynen av energiprestandadirektivet är en hörnsten i 55 % -paketet och av avgörande betydelse för genomförandet av renoveringsvågen. Det är därför mycket viktigt att säkerställa att denna översyn möjliggör rätt ambitionsnivå samt inrättar lämpliga stödmekanismer i syfte att göra EU:s byggnadsbestånd klimatneutralt senast 2050.

| 2. | ReK välkomnar hänvisningen till anpassningsåtgärder i förslaget, men menar att dessa bör förankras ännu starkare i förslaget samt ingå i renoveringspasset. |
| --- | --- |

2.

ReK välkomnar hänvisningen till anpassningsåtgärder i förslaget, men menar att dessa bör förankras ännu starkare i förslaget samt ingå i renoveringspasset.

| 3. | Vi välkomnar att man i förslaget hänvisar till cirkularitetsbegreppet och betonar att cirkularitet bör genomsyra hela texten, även när det gäller inbyggt kol. |
| --- | --- |

3.

Vi välkomnar att man i förslaget hänvisar till cirkularitetsbegreppet och betonar att cirkularitet bör genomsyra hela texten, även när det gäller inbyggt kol.

| 4. | Omfattningen av de utmaningar som vi står inför vad gäller klimatomställning och energitrygghet föranleder en mer ambitiös syn på energiomställningen, såsom tydligt anges i REPowerEU-planen. Detta bör omfatta tekniskt stöd, utbildning och kompetensutveckling för arbetstagare samt förstärkning av de lokala och regionala myndigheternas kapacitet. Vi menar därför att begreppet ”tillräcklig energiförsörjning” måste utgöra en central del av förslaget samt förankras i renoveringspasset. |
| --- | --- |

4.

Omfattningen av de utmaningar som vi står inför vad gäller klimatomställning och energitrygghet föranleder en mer ambitiös syn på energiomställningen, såsom tydligt anges i REPowerEU-planen. Detta bör omfatta tekniskt stöd, utbildning och kompetensutveckling för arbetstagare samt förstärkning av de lokala och regionala myndigheternas kapacitet. Vi menar därför att begreppet ”tillräcklig energiförsörjning” måste utgöra en central del av förslaget samt förankras i renoveringspasset.

| 5. | Kommittén betonar att en omfattande renovering av byggnader utgör en möjlighet att få bukt med energifattigdom och omvandla sårbara hushålls bostäder samt sårbara företags kontor till plusenergihus. Vi efterfrågar därför en övergripande politik för att ta itu med energifattigdom, i syfte att säkerställa att renoveringsvågen inte förvärrar energifattigdomen i EU. Mot denna bakgrund uppmanar kommittén kommissionen att ta fram en heltäckande strategi för att utrota energifattigdom. Vi står redo att samarbeta med den nyligen inrättade samordningsgruppen för energifattigdom och utsatta konsumenter i syfte att utforma en strategi som lämpar sig för genomförandet på lokal och regional nivå. I detta sammanhang bör man också erbjuda lösningar för att finansiera de nödvändiga klimatskyddsåtgärderna hos äldre och snarast ta hänsyn till äldres ålderspensionsskydd i form av deras eget hem. |
| --- | --- |

5.

Kommittén betonar att en omfattande renovering av byggnader utgör en möjlighet att få bukt med energifattigdom och omvandla sårbara hushålls bostäder samt sårbara företags kontor till plusenergihus. Vi efterfrågar därför en övergripande politik för att ta itu med energifattigdom, i syfte att säkerställa att renoveringsvågen inte förvärrar energifattigdomen i EU. Mot denna bakgrund uppmanar kommittén kommissionen att ta fram en heltäckande strategi för att utrota energifattigdom. Vi står redo att samarbeta med den nyligen inrättade samordningsgruppen för energifattigdom och utsatta konsumenter i syfte att utforma en strategi som lämpar sig för genomförandet på lokal och regional nivå. I detta sammanhang bör man också erbjuda lösningar för att finansiera de nödvändiga klimatskyddsåtgärderna hos äldre och snarast ta hänsyn till äldres ålderspensionsskydd i form av deras eget hem.

| 6. | Det är nödvändigt att i definitionen av nollutsläppsbyggnader och nära-nollutsläppsbyggnader inkludera ett livscykeltänkande, i syfte att främja ett klimatneutralt byggnadsbestånd senast 2050. I detta sammanhang bör man respektera teknikneutraliteten och inta en helhetssyn på energisystemen för att avspegla de olika förhållandena på lokal, regional och nationell nivå. I definitionen bör också energi från el- och gasnäten godtas, i den mån som den produceras av förnybara energikällor och återvunnen spillenergi. Den bör vara förenlig med vägarna för minskade koldioxidutsläpp i direktiven om energieffektivitet och om förnybar energi i energisystemet i stort och inte begränsas till enbart en fråga på byggnadsnivå, vilket skulle vara otillräckligt. |
| --- | --- |

6.

Det är nödvändigt att i definitionen av nollutsläppsbyggnader och nära-nollutsläppsbyggnader inkludera ett livscykeltänkande, i syfte att främja ett klimatneutralt byggnadsbestånd senast 2050. I detta sammanhang bör man respektera teknikneutraliteten och inta en helhetssyn på energisystemen för att avspegla de olika förhållandena på lokal, regional och nationell nivå. I definitionen bör också energi från el- och gasnäten godtas, i den mån som den produceras av förnybara energikällor och återvunnen spillenergi. Den bör vara förenlig med vägarna för minskade koldioxidutsläpp i direktiven om energieffektivitet och om förnybar energi i energisystemet i stort och inte begränsas till enbart en fråga på byggnadsnivå, vilket skulle vara otillräckligt.

| 7. | ReK menar att införandet av minimistandarder avseende energiprestanda, om de inte är tillräckligt ambitiösa, skulle kunna leda till inlåsning av koldioxid, sänka ambitionsnivån i renoveringsvågen och i grund och botten göra att den inte klarar att uppnå målen till 2030 och 2050, som är avgörande för klimatomställningen men också för att främja energitryggheten. Minimistandarderna bör också omfatta krav beträffande växthusgasutsläpp under hela livscykeln när det gäller uppförande och försörjning med förnybar energi. Minimistandarderna kommer att bli ändamålsenliga enbart om de lyckas upprätthålla en hög ambitionsnivå och åtföljs av åtgärder som bidrar till att övervinna hinder som hittills har hämmat renoveringsinsatserna samt av den finansiering och det tekniska stöd som krävs för att underlätta införandet av dem. |
| --- | --- |

7.

ReK menar att införandet av minimistandarder avseende energiprestanda, om de inte är tillräckligt ambitiösa, skulle kunna leda till inlåsning av koldioxid, sänka ambitionsnivån i renoveringsvågen och i grund och botten göra att den inte klarar att uppnå målen till 2030 och 2050, som är avgörande för klimatomställningen men också för att främja energitryggheten. Minimistandarderna bör också omfatta krav beträffande växthusgasutsläpp under hela livscykeln när det gäller uppförande och försörjning med förnybar energi. Minimistandarderna kommer att bli ändamålsenliga enbart om de lyckas upprätthålla en hög ambitionsnivå och åtföljs av åtgärder som bidrar till att övervinna hinder som hittills har hämmat renoveringsinsatserna samt av den finansiering och det tekniska stöd som krävs för att underlätta införandet av dem.

| 8. | Kommittén är medveten om behovet av att rikta in sig på de byggnader som har sämst prestanda och de byggnader som har stor energibesparingspotential. Vi betonar behovet av att ha tillgång till kvalificerad arbetskraft och entreprenörer, och är medvetna om effekten på byggnadsvärdena och fastighetsmarknaderna, som inte bör leda till högre kostnader för hyresgäster. Kommittén efterlyser därför en rättslig möjlighet för medlemsstaterna att begära en förlängning av de angivna tidsfristerna, om det är motiverat med hänsyn till exceptionella omständigheter. |
| --- | --- |

8.

Kommittén är medveten om behovet av att rikta in sig på de byggnader som har sämst prestanda och de byggnader som har stor energibesparingspotential. Vi betonar behovet av att ha tillgång till kvalificerad arbetskraft och entreprenörer, och är medvetna om effekten på byggnadsvärdena och fastighetsmarknaderna, som inte bör leda till högre kostnader för hyresgäster. Kommittén efterlyser därför en rättslig möjlighet för medlemsstaterna att begära en förlängning av de angivna tidsfristerna, om det är motiverat med hänsyn till exceptionella omständigheter.

| 9. | ReK påpekar att större renoveringar av befintliga byggnader, oavsett storlek, sker en gång vart 25:e år i bostadshus och en gång vart 15:e år i övriga byggnader och menar därför att metoden med etappvisa renoveringar riskerar att lägga hämsko på renoveringsvågens ambitionsnivå och leda till att byggnadsrenoveringar genomförs stick i stäv med ekonomiska principer. Renoveringar bör genomföras systematiskt och med helheten i åtanke, snarare än som en rad punktåtgärder. I detta avseende uppmanar vi kommissionen och medlemsstaterna att ge vägledning i hur historiska byggnaders energieffektivitet kan förbättras och att även tillvarata arbetet inom ramen för initiativet om ett nytt europeiskt Bauhaus. Renoveringen av dessa byggnader bör stödjas genom särskilda finansieringssystem och lämplig flexibilitet i fråga om tidsramen bör ges. |
| --- | --- |

9.

ReK påpekar att större renoveringar av befintliga byggnader, oavsett storlek, sker en gång vart 25:e år i bostadshus och en gång vart 15:e år i övriga byggnader och menar därför att metoden med etappvisa renoveringar riskerar att lägga hämsko på renoveringsvågens ambitionsnivå och leda till att byggnadsrenoveringar genomförs stick i stäv med ekonomiska principer. Renoveringar bör genomföras systematiskt och med helheten i åtanke, snarare än som en rad punktåtgärder. I detta avseende uppmanar vi kommissionen och medlemsstaterna att ge vägledning i hur historiska byggnaders energieffektivitet kan förbättras och att även tillvarata arbetet inom ramen för initiativet om ett nytt europeiskt Bauhaus. Renoveringen av dessa byggnader bör stödjas genom särskilda finansieringssystem och lämplig flexibilitet i fråga om tidsramen bör ges.

| 10. | För att vi ska kunna gå över till att systematiskt genomföra cirkulära byggnadsrenoveringar krävs det betydande insatser inom omskolning och stöd till lokal kompetens, inom såväl offentlig som privat sektor. |
| --- | --- |

10.

För att vi ska kunna gå över till att systematiskt genomföra cirkulära byggnadsrenoveringar krävs det betydande insatser inom omskolning och stöd till lokal kompetens, inom såväl offentlig som privat sektor.

| 11. | Offentliga upphandlingar bör spela en framträdande roll i att ge spridning åt ambitiösa förhållningssätt till byggnadsrenoveringar. I detta syfte betonar vi att alla renoveringar som görs på uppdrag av offentliga myndigheter bör stödjas av vägledning från medlemsstaterna och EU och så långt det är möjligt följa kriterierna för grön och cirkulär offentlig upphandling. |
| --- | --- |

11.

Offentliga upphandlingar bör spela en framträdande roll i att ge spridning åt ambitiösa förhållningssätt till byggnadsrenoveringar. I detta syfte betonar vi att alla renoveringar som görs på uppdrag av offentliga myndigheter bör stödjas av vägledning från medlemsstaterna och EU och så långt det är möjligt följa kriterierna för grön och cirkulär offentlig upphandling.

| 12. | Byggnadsbeståndets energieffektivitet kan inte uppnås enbart genom att man fokuserar på enskilda byggnader. Stadsplanering och fysisk planering måste stödja enskilda initiativ via systematiska distriktsrelaterade strategier för städers energieffektivitet. |
| --- | --- |

12.

Byggnadsbeståndets energieffektivitet kan inte uppnås enbart genom att man fokuserar på enskilda byggnader. Stadsplanering och fysisk planering måste stödja enskilda initiativ via systematiska distriktsrelaterade strategier för städers energieffektivitet.

| 13. | ReK upprepar att renoveringsvågens mål inte kan uppnås utan att betydande resurser avsätts, vad gäller både det totala anslaget samt kapacitetsbyggande och tekniskt stöd. Energiprestandadirektivet utgör en möjlighet att säkerställa att gemensamma kontaktpunkter utgör det primära verktyget för genomförandet av direktivet. |
| --- | --- |

13.

ReK upprepar att renoveringsvågens mål inte kan uppnås utan att betydande resurser avsätts, vad gäller både det totala anslaget samt kapacitetsbyggande och tekniskt stöd. Energiprestandadirektivet utgör en möjlighet att säkerställa att gemensamma kontaktpunkter utgör det primära verktyget för genomförandet av direktivet.

| 14. | Landsbygdsregioner och mer allmänt regioner med många en- och flerfamiljshus har andra krav och behöver andra lösningar än stadsstrukturer. Denna aspekt måste också återspeglas i direktivet. |
| --- | --- |

14.

Landsbygdsregioner och mer allmänt regioner med många en- och flerfamiljshus har andra krav och behöver andra lösningar än stadsstrukturer. Denna aspekt måste också återspeglas i direktivet.

| 15. | ReK påpekar att historiska byggnader i EU:s städer har ett betydande kulturellt och symboliskt värde och menar att deras arkitektoniska värde måste bevaras och att lösningar måste hittas så att vi säkerställer att dessa byggnader även spelar den föredömliga roll som offentliga byggnader ska spela. I detta avseende uppmanar vi kommissionen och medlemsstaterna att ge vägledning i hur historiska byggnaders energieffektivitet kan förbättras samt att ta fram särskilda finansieringsmöjligheter för detta ändamål. |
| --- | --- |

15.

ReK påpekar att historiska byggnader i EU:s städer har ett betydande kulturellt och symboliskt värde och menar att deras arkitektoniska värde måste bevaras och att lösningar måste hittas så att vi säkerställer att dessa byggnader även spelar den föredömliga roll som offentliga byggnader ska spela. I detta avseende uppmanar vi kommissionen och medlemsstaterna att ge vägledning i hur historiska byggnaders energieffektivitet kan förbättras samt att ta fram särskilda finansieringsmöjligheter för detta ändamål.

Bryssel den 30 juni 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (EUT L 344, 17.12.2016, s. 1).

1

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (EUT L 344, 17.12.2016, s. 1).

1

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/148/EG av den 30 november 2009 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet (EUT L 330, 16.12.2009, s. 28)

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (EUT L 344, 17.12.2016, s. 1).

2

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/148/EG av den 30 november 2009 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet (EUT L 330, 16.12.2009, s. 28).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (EUT L 344, 17.12.2016, s. 1).

2

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 av den 24 juni 2021 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (EUT L 231, 30.6.2021, s. 60).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 (EUT L 435, 6.12.2021, s. 1).

2

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 av den 24 juni 2021 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (EUT L 231, 30.6.2021, s. 60).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 (EUT L 435, 6.12.2021, s. 1).

2

---

| 30.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/112 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/112

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Europeiska dataakten

(2022/C 375/10)

| Föredragande: | Anne KARJALAINEN (FI–PES), ledamot, stadsfullmäktige, Kervo |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om harmoniserade regler för skälig åtkomst till och användning av data (dataakten)
  COM(2022) 68 final |

Föredragande:

Anne KARJALAINEN (FI–PES), ledamot, stadsfullmäktige, Kervo

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om harmoniserade regler för skälig åtkomst till och användning av data (dataakten)

COM(2022) 68 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Skäl 57

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Vid allmänna nödlägen, såsom folkhälsohot, nödsituationer till följd av miljöförstöring och större naturkatastrofer, inbegripet sådana som förvärras av klimatförändringar, samt vid större katastrofer orsakade av människor, såsom större cybersäkerhetsincidenter, bör allmänintresset av dataanvändningen väga tyngre än datainnehavarnas intresse av att fritt förfoga över de data de innehar. I sådana fall bör datainnehavarna åläggas att göra dessa data tillgängliga för offentliga organ eller unionens institutioner, byråer eller organ på deras begäran. Förekomsten av ett allmänt nödläge fastställs
  i enlighet med respektive förfaranden i medlemsstaten eller hos berörda internationella organisationer
  . | Vid allmänna nödlägen, såsom folkhälsohot, nödsituationer till följd av miljöförstöring och större naturkatastrofer, inbegripet sådana som förvärras av klimatförändringar, samt vid större katastrofer orsakade av människor, såsom större cybersäkerhetsincidenter, bör allmänintresset av dataanvändningen väga tyngre än datainnehavarnas intresse av att fritt förfoga över de data de innehar. I sådana fall bör datainnehavarna åläggas att göra dessa data tillgängliga för offentliga organ eller unionens institutioner, byråer eller organ på deras begäran. Förekomsten av ett allmänt nödläge fastställs
  tillsammans med medlemsstaterna i EU/EES och specificeras närmare i medlemsstaterna så att nödläget – i händelse av en begäran om data – har fastställts i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat vars offentliga myndighet begär dessa data
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Vid allmänna nödlägen, såsom folkhälsohot, nödsituationer till följd av miljöförstöring och större naturkatastrofer, inbegripet sådana som förvärras av klimatförändringar, samt vid större katastrofer orsakade av människor, såsom större cybersäkerhetsincidenter, bör allmänintresset av dataanvändningen väga tyngre än datainnehavarnas intresse av att fritt förfoga över de data de innehar. I sådana fall bör datainnehavarna åläggas att göra dessa data tillgängliga för offentliga organ eller unionens institutioner, byråer eller organ på deras begäran. Förekomsten av ett allmänt nödläge fastställs
  i enlighet med respektive förfaranden i medlemsstaten eller hos berörda internationella organisationer
  .

Vid allmänna nödlägen, såsom folkhälsohot, nödsituationer till följd av miljöförstöring och större naturkatastrofer, inbegripet sådana som förvärras av klimatförändringar, samt vid större katastrofer orsakade av människor, såsom större cybersäkerhetsincidenter, bör allmänintresset av dataanvändningen väga tyngre än datainnehavarnas intresse av att fritt förfoga över de data de innehar. I sådana fall bör datainnehavarna åläggas att göra dessa data tillgängliga för offentliga organ eller unionens institutioner, byråer eller organ på deras begäran. Förekomsten av ett allmänt nödläge fastställs
  tillsammans med medlemsstaterna i EU/EES och specificeras närmare i medlemsstaterna så att nödläget – i händelse av en begäran om data – har fastställts i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat vars offentliga myndighet begär dessa data
  .

Motivering

Definitioner är ett viktigt verktyg för att vi ska kunna tala om och förstå saker på ett och samma sätt. Fastställandet av nödläge är särskilt viktigt eftersom företag i händelse av nödläge måste tillhandahålla uppgifter kostnadsfritt.

Ändringsrekommendation 2

Nytt skäl efter skäl 61

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (nytt skäl) Vid tillämpningen av denna förordning ska allmänhetens tillgång till officiella handlingar och den därav följande nationella lagstiftningen beaktas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(nytt skäl) Vid tillämpningen av denna förordning ska allmänhetens tillgång till officiella handlingar och den därav följande nationella lagstiftningen beaktas.

Motivering

Förordningen måste överensstämma med offentlighetsprincipen och bestämmelserna om sekretesskydd.

Ändringsrekommendation 3

Artikel 2.10

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| allmänt nödläge: en exceptionell situation med negativa konsekvenser för befolkningen i unionen, en medlemsstat eller en del av en medlemsstat, och som medför en risk för allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren och den ekonomiska stabiliteten, eller avsevärd värdeminskning av ekonomiska tillgångar i unionen eller berörda medlemsstater. | allmänt nödläge: en exceptionell situation med negativa konsekvenser för befolkningen i unionen, en medlemsstat eller en del av en medlemsstat, och som medför en risk för allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren och den ekonomiska stabiliteten, eller avsevärd värdeminskning av ekonomiska tillgångar i unionen eller berörda medlemsstater.
  Förekomsten av ett allmänt nödläge fastställs tillsammans med medlemsstaterna i EU/EES och specificeras närmare i medlemsstaterna så att nödläget – i händelse av en begäran om data – har fastställts i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat vars offentliga myndighet begär dessa data
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

allmänt nödläge: en exceptionell situation med negativa konsekvenser för befolkningen i unionen, en medlemsstat eller en del av en medlemsstat, och som medför en risk för allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren och den ekonomiska stabiliteten, eller avsevärd värdeminskning av ekonomiska tillgångar i unionen eller berörda medlemsstater.

allmänt nödläge: en exceptionell situation med negativa konsekvenser för befolkningen i unionen, en medlemsstat eller en del av en medlemsstat, och som medför en risk för allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren och den ekonomiska stabiliteten, eller avsevärd värdeminskning av ekonomiska tillgångar i unionen eller berörda medlemsstater.
  Förekomsten av ett allmänt nödläge fastställs tillsammans med medlemsstaterna i EU/EES och specificeras närmare i medlemsstaterna så att nödläget – i händelse av en begäran om data – har fastställts i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat vars offentliga myndighet begär dessa data
  .

Motivering

Definitioner är ett viktigt verktyg för att vi ska kunna tala om och förstå saker på ett och samma sätt. Fastställandet av nödläge är särskilt viktigt eftersom företag i händelse av nödläge måste tillhandahålla uppgifter kostnadsfritt.

Ändringsrekommendation 4

Artikel 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (21) | (nytt led) tjänster av allmänt intresse: tjänster som av medlemsstaternas myndigheter klassificeras som varande av allmänt intresse och som omfattas av särskilda skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(21)

Motivering

Förordningen bör innehålla bestämmelser om skyldigheten att dela data i allmänhetens intresse inför en allmän nödsituation.

Ändringsrekommendation 5

Artikel 14.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Detta kapitel ska inte tillämpas på små företag och mikroföretag enligt definitionen i artikel 2 i bilagan till rekommendation 2003/361/EG. | Detta kapitel ska inte tillämpas på små företag och mikroföretag enligt definitionen i artikel 2 i bilagan till rekommendation 2003/361/EG
  , såvida inte de data som är föremål för delning avser den lokala nivån och bör delas med lokala offentliga institutioner eller göras tillgängliga för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med unionsrätten eller nationell lagstiftning om dess genomförande
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Detta kapitel ska inte tillämpas på små företag och mikroföretag enligt definitionen i artikel 2 i bilagan till rekommendation 2003/361/EG.

Detta kapitel ska inte tillämpas på små företag och mikroföretag enligt definitionen i artikel 2 i bilagan till rekommendation 2003/361/EG
  , såvida inte de data som är föremål för delning avser den lokala nivån och bör delas med lokala offentliga institutioner eller göras tillgängliga för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med unionsrätten eller nationell lagstiftning om dess genomförande
  .

Motivering

Utbyte av data mellan aktörer i lokala ekosystem bör också underlättas oavsett storleken på den berörda privata enheten eller när tjänster av allmänt ekonomiskt intresse tillhandahålls.

Ändringsrekommendation 6

Artikel 15 c

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (3) | (nytt led) om den begärda informationen avser tjänster av allmänt intresse eller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som tillhandahålls i enlighet med tillämplig EU-lagstiftning, i samtliga fall på lokal (kommunal) nivå. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(3)

Motivering

Exempel på god praxis har visat att offentlig–privata partnerskap kan bidra till sunda lokala ekosystem. De utgör också grunden för många tjänster i smarta städer och samhällen, såsom smart mobilitet. Eftersom datadelning har potential att förbättra medborgarnas liv avsevärt bör det för dessa ändamål bli norm.

Ändringsrekommendation 7

Artikel 17.1 a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | specificera vilka data som krävs, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

a)

specificera vilka data som krävs,

| a) | i enlighet med kommissionens minimikrav på information i begäran om information
  specificera vilka data som krävs, |
| --- | --- |

a)

i enlighet med kommissionens minimikrav på information i begäran om information
  specificera vilka data som krävs,

Motivering

Minimikravet på information i en begäran om information på EU-nivå måste slås fast i definitionsarbetet. Företagen kommer också att gynnas av att begäranden om information standardiseras.

Ändringsrekommendation 8

Artikel 17.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | uttryckas på ett klart, koncist och tydligt språk som kan förstås av datainnehavaren, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(a)

uttryckas på ett klart, koncist och tydligt språk som kan förstås av datainnehavaren,

| (a) | uttryckas på ett klart, koncist och tydligt språk som kan förstås av datainnehavaren
  och, om data begärs av en datainnehavare som är etablerad i en annan EU/EES-medlemsstat, på språket i den EU/EES-medlemsstat där datainnehavaren är etablerad
  , |
| --- | --- |

(a)

uttryckas på ett klart, koncist och tydligt språk som kan förstås av datainnehavaren
  och, om data begärs av en datainnehavare som är etablerad i en annan EU/EES-medlemsstat, på språket i den EU/EES-medlemsstat där datainnehavaren är etablerad
  ,

Motivering

Tydliga bestämmelser bör fastställas för gränsöverskridande begäranden om information, inbegripet det språk på vilket begäran om data ska göras.

Ändringsrekommendation 9

Artikel 17.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| f) | offentliggöras på nätet utan onödigt dröjsmål. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

f)

offentliggöras på nätet utan onödigt dröjsmål.

Motivering

Led (f) under artikel 17.2 bör utgå ur dataakten. Att föra ett offentligt register för nödsituationer kan i sig leda till en säkerhetsrisk och öka det administrativa arbetet.

Ändringsrekommendation 10

Artikel 18

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   En datainnehavare som mottar en begäran om åtkomst till data enligt detta kapitel ska utan onödigt dröjsmål göra dessa data tillgängliga för den begärande offentliga myndigheten eller unionsinstitutionen, unionsbyrån eller unionsorganet. | 1.   En datainnehavare som mottar en begäran om åtkomst till data enligt detta kapitel ska utan onödigt dröjsmål göra dessa data tillgängliga för den begärande offentliga myndigheten eller unionsinstitutionen, unionsbyrån eller unionsorganet
  , dock senast fem arbetsdagar efter mottagandet av begäran om information
  . |
| 2.   Utan att det påverkar de särskilda behov vad gäller tillgänglighet av data som fastställs i sektorsspecifik lagstiftning får datainnehavaren avslå eller ansöka om ändring av begäran inom fem arbetsdagar efter mottagandet av en begäran om data som är nödvändiga för att bemöta ett allmänt nödläge och inom 15 arbetsdagar i andra fall av exceptionellt behov, av något av följande skäl: | 2.   Utan att det påverkar de särskilda behov vad gäller tillgänglighet av data som fastställs i sektorsspecifik lagstiftning får datainnehavaren avslå eller ansöka om ändring av begäran inom fem arbetsdagar efter mottagandet av en begäran om data som är nödvändiga för att bemöta ett allmänt nödläge och inom 15 arbetsdagar i andra fall av exceptionellt behov, av något av följande skäl: |
| (a) | Dessa data är inte tillgängliga. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   En datainnehavare som mottar en begäran om åtkomst till data enligt detta kapitel ska utan onödigt dröjsmål göra dessa data tillgängliga för den begärande offentliga myndigheten eller unionsinstitutionen, unionsbyrån eller unionsorganet.

1.   En datainnehavare som mottar en begäran om åtkomst till data enligt detta kapitel ska utan onödigt dröjsmål göra dessa data tillgängliga för den begärande offentliga myndigheten eller unionsinstitutionen, unionsbyrån eller unionsorganet
  , dock senast fem arbetsdagar efter mottagandet av begäran om information
  .

2.   Utan att det påverkar de särskilda behov vad gäller tillgänglighet av data som fastställs i sektorsspecifik lagstiftning får datainnehavaren avslå eller ansöka om ändring av begäran inom fem arbetsdagar efter mottagandet av en begäran om data som är nödvändiga för att bemöta ett allmänt nödläge och inom 15 arbetsdagar i andra fall av exceptionellt behov, av något av följande skäl:

2.   Utan att det påverkar de särskilda behov vad gäller tillgänglighet av data som fastställs i sektorsspecifik lagstiftning får datainnehavaren avslå eller ansöka om ändring av begäran inom fem arbetsdagar efter mottagandet av en begäran om data som är nödvändiga för att bemöta ett allmänt nödläge och inom 15 arbetsdagar i andra fall av exceptionellt behov, av något av följande skäl:

(a)

Dessa data är inte tillgängliga.

| (b) | Begäran uppfyller inte villkoren i artikel 17.1 och 17.2. |
| --- | --- |

(b)

Begäran uppfyller inte villkoren i artikel 17.1 och 17.2.

| (a) | Dessa data är inte tillgängliga. |
| --- | --- |

(a)

Dessa data är inte tillgängliga.

| (b) | Begäran uppfyller inte villkoren i artikel 17.1 och 17.2. |
| --- | --- |

(b)

Begäran uppfyller inte villkoren i artikel 17.1 och 17.2.

3.   Vid en begäran om data som är nödvändiga för att bemöta ett allmänt nödläge får datainnehavaren också avslå eller ansöka om ändring av en begäran om de data som begärs redan har tillhandahållits av datainnehavaren som svar på en tidigare begäran som lämnats in för samma ändamål av ett annat offentligt organ eller en annan unionsbyrå eller annat unionsorgan och datainnehavaren inte har underrättats om att dessa data har förstörts i enlighet med artikel 19.1 c.

3.   Vid en begäran om data som är nödvändiga för att bemöta ett allmänt nödläge får datainnehavaren också avslå eller ansöka om ändring av en begäran om de data som begärs redan har tillhandahållits av datainnehavaren som svar på en tidigare begäran som lämnats in för samma ändamål av ett annat offentligt organ eller en annan unionsbyrå eller annat unionsorgan och datainnehavaren inte har underrättats om att dessa data har förstörts i enlighet med artikel 19.1 c.

4.   Om datainnehavaren beslutar sig för att avslå begäran eller ansöka om ändring av den i enlighet med punkt 3, ska denne ange identiteten på det offentliga organ eller den unionsbyrå eller det unionsorgan som tidigare lämnat in en begäran för samma ändamål.

4.   Om datainnehavaren beslutar sig för att avslå begäran eller ansöka om ändring av den i enlighet med punkt 3, ska denne ange identiteten på det offentliga organ eller den unionsbyrå eller det unionsorgan som tidigare lämnat in en begäran för samma ändamål.

5.   Om en begäran om att göra data tillgängliga för en offentlig myndighet eller en unionsinstitution, en unionsbyrå eller ett unionsorgan kräver att personuppgifter lämnas ut, ska datainnehavaren vidta rimliga åtgärder för att pseudonymisera personuppgifterna, i den mån begäran kan tillgodoses med pseudonymiserade uppgifter.

5.   Om en begäran om att göra data tillgängliga för en offentlig myndighet eller en unionsinstitution, en unionsbyrå eller ett unionsorgan kräver att personuppgifter lämnas ut, ska datainnehavaren vidta rimliga åtgärder för att pseudonymisera personuppgifterna, i den mån begäran kan tillgodoses med pseudonymiserade uppgifter.

6.   Om den offentliga myndigheten eller unionsinstitutionen, unionsbyrån eller unionsorganet vill överklaga en datainnehavares vägran att tillhandahålla begärda data eller datainnehavarens krav om ändring av begäran, eller om datainnehavaren vill bestrida begäran, ska ärendet hänskjutas till den behöriga myndighet som avses i artikel 31.

6.   Om den offentliga myndigheten eller unionsinstitutionen, unionsbyrån eller unionsorganet vill överklaga en datainnehavares vägran att tillhandahålla begärda data eller datainnehavarens krav om ändring av begäran, eller om datainnehavaren vill bestrida begäran, ska ärendet hänskjutas till den behöriga myndighet som avses i artikel 31.

7.
     
  (ny punkt) Datainnehavaren ska tillhandahålla uppgifterna i en form som mottagaren av uppgifterna lätt kan förstå och som kan läsas med hjälp av generisk programvara och, i tillämpliga fall, i ett öppet format inom ramen för de tekniska bestämmelserna för driftskompatibilitet i den befintliga katalogen över standarder, antingen inom ramen för befintlig EU-lagstiftning eller de enskilda EU-medlemsstaternas eller EES-ländernas lagstiftning.

Motivering

Motivering

Förordningen bör innehålla tydliga bestämmelser om de tidsfrister inom vilka data måste göras tillgängliga, med beaktande av datainnehavarens rätt att avslå eller begära ändring av begäran.

I händelse av ett nödläge ska den information som erhålls vara läsbar och tillgänglig för de olika berörda parterna med hjälp av den programvara och de system som används. Teknikneutralitet bör säkerställas, med beaktande av interoperabiliteten när det gäller användningen av data.

Ändringsrekommendation 11

Ändringsrekommendation 11

Artikel 18.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Vid en begäran om data som är nödvändiga för att bemöta ett allmänt nödläge får datainnehavaren också avslå eller ansöka om ändring av en begäran om de data som begärs redan har tillhandahållits av datainnehavaren som svar på en tidigare begäran som lämnats in för samma ändamål av ett annat offentligt organ eller en annan unionsbyrå eller annat unionsorgan och datainnehavaren inte har underrättats om att dessa data har förstörts i enlighet med artikel 19.1 c. | Vid en begäran om data som är nödvändiga för att bemöta ett allmänt nödläge får datainnehavaren också avslå eller ansöka om ändring av en begäran om de data som begärs redan har tillhandahållits
  i identisk form
  av datainnehavaren som svar på en tidigare begäran som lämnats in för samma ändamål av ett annat offentligt organ eller en annan unionsbyrå eller annat unionsorgan och datainnehavaren inte har underrättats om att dessa data har förstörts i enlighet med artikel 19.1 c. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Vid en begäran om data som är nödvändiga för att bemöta ett allmänt nödläge får datainnehavaren också avslå eller ansöka om ändring av en begäran om de data som begärs redan har tillhandahållits av datainnehavaren som svar på en tidigare begäran som lämnats in för samma ändamål av ett annat offentligt organ eller en annan unionsbyrå eller annat unionsorgan och datainnehavaren inte har underrättats om att dessa data har förstörts i enlighet med artikel 19.1 c.

Vid en begäran om data som är nödvändiga för att bemöta ett allmänt nödläge får datainnehavaren också avslå eller ansöka om ändring av en begäran om de data som begärs redan har tillhandahållits
  i identisk form
  av datainnehavaren som svar på en tidigare begäran som lämnats in för samma ändamål av ett annat offentligt organ eller en annan unionsbyrå eller annat unionsorgan och datainnehavaren inte har underrättats om att dessa data har förstörts i enlighet med artikel 19.1 c.

i identisk form

Motivering

Motivering

Det är nödvändigt att klargöra att begäranden om data från olika aktörer inom den offentliga sektorn sällan är likadana och att den information som mottas snabbt är föråldrad.

Ändringsrekommendation 12

Ändringsrekommendation 12

Ny artikel efter artikel 19

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (ny rubrik) Databehandling och allmänhetens tillgång till officiella handlingar




  (ny artikel) Skyldigheten att i enlighet en medlemsstats nationella lagstiftning lämna ut en myndighets officiella handlingar, eller att i enlighet med nationella bestämmelser om sekretess inte lämna ut en myndighets officiella handlingar, ska gälla för begäranden och data som avses i denna förordning så att allmänhetens tillgång till officiella handlingar står i samklang med de åtgärder som vidtas enligt denna förordning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(ny rubrik) Databehandling och allmänhetens tillgång till officiella handlingar

(ny rubrik) Databehandling och allmänhetens tillgång till officiella handlingar

(ny artikel) Skyldigheten att i enlighet en medlemsstats nationella lagstiftning lämna ut en myndighets officiella handlingar, eller att i enlighet med nationella bestämmelser om sekretess inte lämna ut en myndighets officiella handlingar, ska gälla för begäranden och data som avses i denna förordning så att allmänhetens tillgång till officiella handlingar står i samklang med de åtgärder som vidtas enligt denna förordning.

(ny artikel) Skyldigheten att i enlighet en medlemsstats nationella lagstiftning lämna ut en myndighets officiella handlingar, eller att i enlighet med nationella bestämmelser om sekretess inte lämna ut en myndighets officiella handlingar, ska gälla för begäranden och data som avses i denna förordning så att allmänhetens tillgång till officiella handlingar står i samklang med de åtgärder som vidtas enligt denna förordning.

Motivering

Motivering

Enligt nationell lagstiftning får information eller handlingar som överlämnas till en offentlig myndighet göras tillgängliga för allmänheten i enlighet med principen om allmänhetens tillgång till handlingar. I dessa fall omfattas myndighetens handlingar av nationella bestämmelser om sekretess, inbegripet affärshemligheter.

Ändringsrekommendation 13

Ändringsrekommendation 13

Artikel 20

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 3.
     
  (nya led)










  (a) | Om datainnehavaren är ett företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 360/2012

   (*1)

  , ska ersättningen för tillgängliggörande av data i enlighet med artikel 15 inte utgöra en del av ersättningen för de allmänna ekonomiska tjänsterna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.
     
  (nya led)

(a)

Om datainnehavaren är ett företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 360/2012

   (*1)

  , ska ersättningen för tillgängliggörande av data i enlighet med artikel 15 inte utgöra en del av ersättningen för de allmänna ekonomiska tjänsterna.

| (b) | Om datainnehavaren är ett företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på grundval av ett separat beslut i enlighet med kommissionens meddelande om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (2012/C 8/02), ska ersättningen för tillgängliggörande av data i enlighet med artikel 15 tas med i beräkningen av ersättningen för den tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som tillhandahålls av datainnehavaren. |
| --- | --- |

(b)

Om datainnehavaren är ett företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på grundval av ett separat beslut i enlighet med kommissionens meddelande om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (2012/C 8/02), ska ersättningen för tillgängliggörande av data i enlighet med artikel 15 tas med i beräkningen av ersättningen för den tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som tillhandahålls av datainnehavaren.

Motivering

Motivering

I förordningen bör man klargöra reglerna för beräkning av ersättning till företag som redan tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med tillämplig EU-lagstiftning eller nationell genomförandelagstiftning.

Ändringsrekommendation 14

Ändringsrekommendation 14

Artikel 31.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Varje medlemsstat ska utse en eller flera
  behöriga
  myndigheter som ska ansvara för tillämpningen och genomförandet av denna förordning. Medlemsstaterna får inrätta en eller flera nya myndigheter eller förlita sig på befintliga myndigheter. | Varje medlemsstat ska utse en eller flera myndigheter som ansvarar för tillämpningen och genomförandet av denna förordning
  och för riktlinjer för bästa praxis, kompetens och utarbetande av uppförandekoder i anslutning till datadelning
  . Medlemsstaterna får inrätta en eller flera nya myndigheter eller förlita sig på befintliga myndigheter
  och involvera lokala och regionala myndigheter
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Varje medlemsstat ska utse en eller flera
  behöriga
  myndigheter som ska ansvara för tillämpningen och genomförandet av denna förordning. Medlemsstaterna får inrätta en eller flera nya myndigheter eller förlita sig på befintliga myndigheter.

behöriga

Varje medlemsstat ska utse en eller flera myndigheter som ansvarar för tillämpningen och genomförandet av denna förordning
  och för riktlinjer för bästa praxis, kompetens och utarbetande av uppförandekoder i anslutning till datadelning
  . Medlemsstaterna får inrätta en eller flera nya myndigheter eller förlita sig på befintliga myndigheter
  och involvera lokala och regionala myndigheter
  .

och för riktlinjer för bästa praxis, kompetens och utarbetande av uppförandekoder i anslutning till datadelning

och involvera lokala och regionala myndigheter

Motivering

Motivering

En separat expertgrupp eller myndighet bör utses för att ge vägledning om datadelning, utarbeta uppförandekoder för datadelning och säkerställa tillräcklig kompetens.

Ändringsrekommendation 15

Ändringsrekommendation 15

Artikel 31.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (j) | (nytt led) Utarbeta en uppförandekod för datadelning, inbegripet gemensamma mål, identifiering av fall där information bör delas i allmänhetens intresse och gemensamma dataset som ska tillhandahållas av datainnehavare. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(j)

(j)

(nytt led) Utarbeta en uppförandekod för datadelning, inbegripet gemensamma mål, identifiering av fall där information bör delas i allmänhetens intresse och gemensamma dataset som ska tillhandahållas av datainnehavare.

(nytt led) Utarbeta en uppförandekod för datadelning, inbegripet gemensamma mål, identifiering av fall där information bör delas i allmänhetens intresse och gemensamma dataset som ska tillhandahållas av datainnehavare.

Motivering

Motivering

Rollen för en separat expertgrupp eller myndighet bör definieras tydligt.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén ställer sig positiv till förslaget till en europeisk dataakt med syfte att säkerställa en rättvis fördelning av värdet av data bland aktörerna inom dataekonomin, samtidigt som man säkerställer att data är tillgängliga för lokala och regionala myndigheter, motsvarar samhälleliga och ekonomiska utmaningar, främjar innovation och respekterar alla berörda parters rättigheter och intressen, i synnerhet skyddet av personuppgifter. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén ställer sig positiv till förslaget till en europeisk dataakt med syfte att säkerställa en rättvis fördelning av värdet av data bland aktörerna inom dataekonomin, samtidigt som man säkerställer att data är tillgängliga för lokala och regionala myndigheter, motsvarar samhälleliga och ekonomiska utmaningar, främjar innovation och respekterar alla berörda parters rättigheter och intressen, i synnerhet skyddet av personuppgifter.

| 2. | Förslaget är välkommet eftersom det syftar till att möjliggöra ett fritt flöde av icke-personuppgifter mellan företag (B2B), från den privata sektorn till offentliga myndigheter (B2G), från offentliga myndigheter till företag (G2B) och mellan offentliga myndigheter (G2G). Förslaget betraktas som ett viktigt incitament för att öka det ömsesidiga förtroendet mellan privata företag och offentliga myndigheter när det gäller behandling av data och innehåller tydliga bestämmelser om avtalsöverenskommelser om datadelning och ersättning för användning av data. Datadelning är viktigt för att möjliggöra ett effektivt genomförande på nationell, regional och lokal nivå. Tillgång till data är dessutom en central fråga, särskilt för lokala och regionala myndigheter (1). Hittills har frivillig självreglering inte varit tillräcklig för att garantera de lokala och regionala myndigheternas tillgång till data. |
| --- | --- |

2.

Förslaget är välkommet eftersom det syftar till att möjliggöra ett fritt flöde av icke-personuppgifter mellan företag (B2B), från den privata sektorn till offentliga myndigheter (B2G), från offentliga myndigheter till företag (G2B) och mellan offentliga myndigheter (G2G). Förslaget betraktas som ett viktigt incitament för att öka det ömsesidiga förtroendet mellan privata företag och offentliga myndigheter när det gäller behandling av data och innehåller tydliga bestämmelser om avtalsöverenskommelser om datadelning och ersättning för användning av data. Datadelning är viktigt för att möjliggöra ett effektivt genomförande på nationell, regional och lokal nivå. Tillgång till data är dessutom en central fråga, särskilt för lokala och regionala myndigheter (1

| 3. | ReK föreslår att datainnehavarna, utöver de rättsliga skyldigheter om datadelning som fastställs i förslaget till förordning, bör motiveras av mjuka åtgärder, såsom ekonomiska incitament och plattformar för utbyte av bästa praxis. De lokala och regionala myndigheterna bör föregå med gott exempel genom att tillhandahålla tjänster och åtgärder som bygger på data i realtid. |
| --- | --- |

3.

ReK föreslår att datainnehavarna, utöver de rättsliga skyldigheter om datadelning som fastställs i förslaget till förordning, bör motiveras av mjuka åtgärder, såsom ekonomiska incitament och plattformar för utbyte av bästa praxis. De lokala och regionala myndigheterna bör föregå med gott exempel genom att tillhandahålla tjänster och åtgärder som bygger på data i realtid.

| 4. | Utbyte och delad användning av data från de allt fler industriella, offentliga och uppkopplade enheterna och sakernas internet i unionen är en källa till hållbar tillväxt och innovation som bör utnyttjas i enlighet med unionslagstiftningen och nationell lagstiftning avseende dataskydd, konkurrens och immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

4.

Utbyte och delad användning av data från de allt fler industriella, offentliga och uppkopplade enheterna och sakernas internet i unionen är en källa till hållbar tillväxt och innovation som bör utnyttjas i enlighet med unionslagstiftningen och nationell lagstiftning avseende dataskydd, konkurrens och immateriella rättigheter.

| 5. | ReK påminner om de europeiska värdenas betydelse vid bedömningen av ansvarsrätten för marknadsdominerande plattformar, särskilt sådana vars affärsstrategier har sitt ursprung i länder utanför Europeiska unionen. Det är möjligt för Europeiska unionen att spela en ledande roll i utvecklingen av innovativa regler för dataekonomin som kommer att införas i tredjeländer. |
| --- | --- |

5.

ReK påminner om de europeiska värdenas betydelse vid bedömningen av ansvarsrätten för marknadsdominerande plattformar, särskilt sådana vars affärsstrategier har sitt ursprung i länder utanför Europeiska unionen. Det är möjligt för Europeiska unionen att spela en ledande roll i utvecklingen av innovativa regler för dataekonomin som kommer att införas i tredjeländer.

| 6. | Medlemsstaternas förfaranden för offentlig upphandling och finansieringsprogram bör omfatta incitament för och forskning om tillgång till data, interoperabilitet och utveckling av anonymiseringsteknik. |
| --- | --- |

6.

Medlemsstaternas förfaranden för offentlig upphandling och finansieringsprogram bör omfatta incitament för och forskning om tillgång till data, interoperabilitet och utveckling av anonymiseringsteknik.

| 7. | I syfte att säkerställa att arbetstagarnas rättigheter och färdigheter respekteras bör arbetsmarknadens parter i högre grad delta i utarbetandet av rekommendationer på arbetsplatsen om användningen av data med målet att öka produktiviteten. |
| --- | --- |

7.

I syfte att säkerställa att arbetstagarnas rättigheter och färdigheter respekteras bör arbetsmarknadens parter i högre grad delta i utarbetandet av rekommendationer på arbetsplatsen om användningen av data med målet att öka produktiviteten.

| 8. | ReK noterar kommissionens förslag i dataförvaltningsakten om att inrätta en europeisk datainnovationsstyrelse som ska vägleda beslut om datadelning och standardisering, och föreslår att en liknande struktur införs i kapitel IX i den nuvarande dataakten. I linje med rekommendationerna från flera seminarier om överföring av uppgifter från privata sektorn till offentliga myndigheter skulle den behöriga myndighet som inrättats av varje medlemsstat kunna arbeta för att fastställa gemensamma mål, komma överens om vilka typer av data som ska delas och utveckla en gemensam strategi eller uppförandekod. |
| --- | --- |

8.

ReK noterar kommissionens förslag i dataförvaltningsakten om att inrätta en europeisk datainnovationsstyrelse som ska vägleda beslut om datadelning och standardisering, och föreslår att en liknande struktur införs i kapitel IX i den nuvarande dataakten. I linje med rekommendationerna från flera seminarier om överföring av uppgifter från privata sektorn till offentliga myndigheter skulle den behöriga myndighet som inrättats av varje medlemsstat kunna arbeta för att fastställa gemensamma mål, komma överens om vilka typer av data som ska delas och utveckla en gemensam strategi eller uppförandekod.

Utvecklingen av en lokal dataekonomi

Utvecklingen av en lokal dataekonomi

| 9. | ReK välkomnar att nya bindande krav på dataöverföring införs, som särskilt ska stärka små och medelstora företag, som utgör ryggraden i EU:s ekonomi, genom att minska beroendet av stora datainnehavare och motverka monopolisering av stora multinationella företag. |
| --- | --- |

9.

ReK välkomnar att nya bindande krav på dataöverföring införs, som särskilt ska stärka små och medelstora företag, som utgör ryggraden i EU:s ekonomi, genom att minska beroendet av stora datainnehavare och motverka monopolisering av stora multinationella företag.

| 10. | Kommittén ställer sig bakom kommissionens förslag om att inrätta ett ”oskälighetstest” som syftar till att skydda mikroföretag och små och medelstora företag från ensidiga skyldigheter som åläggs av stora företag. Det är även positivt att kommissionen åtar sig att utveckla icke-bindande avtalsvillkor om tillgång till och användning av information, vilket bör stärka de små och medelstora företagens förhandlingsposition gentemot tredje part, utan betydande extrakostnader. |
| --- | --- |

10.

Kommittén ställer sig bakom kommissionens förslag om att inrätta ett ”oskälighetstest” som syftar till att skydda mikroföretag och små och medelstora företag från ensidiga skyldigheter som åläggs av stora företag. Det är även positivt att kommissionen åtar sig att utveckla icke-bindande avtalsvillkor om tillgång till och användning av information, vilket bör stärka de små och medelstora företagens förhandlingsposition gentemot tredje part, utan betydande extrakostnader.

| 11. | ReK efterlyser större tydlighet när det gäller tillgång till information, särskilt i värdekedjor och dataekosystem där mindre aktörer har deltagit i skapandet av dataset, men inte har tillgång till de data som de har deltagit i att generera. |
| --- | --- |

11.

ReK efterlyser större tydlighet när det gäller tillgång till information, särskilt i värdekedjor och dataekosystem där mindre aktörer har deltagit i skapandet av dataset, men inte har tillgång till de data som de har deltagit i att generera.

Delning av data till den offentliga sektorn

Delning av data till den offentliga sektorn

| 12. | ReK betonar att användningen av data ligger i allmänhetens intresse för att reagera på nödsituationer, för att undersöka tendenser som leder till potentiella nödsituationer och för att förebygga dem samt för att öka motståndskraften mot framtida kriser. Information är också avgörande för att förstå miljöförstöring och klimatförändringar och vidta riktade åtgärder för att bekämpa dem, samt för att utforma bättre brottsförebyggande åtgärder och skyddsåtgärder mot terrorism. |
| --- | --- |

12.

ReK betonar att användningen av data ligger i allmänhetens intresse för att reagera på nödsituationer, för att undersöka tendenser som leder till potentiella nödsituationer och för att förebygga dem samt för att öka motståndskraften mot framtida kriser. Information är också avgörande för att förstå miljöförstöring och klimatförändringar och vidta riktade åtgärder för att bekämpa dem, samt för att utforma bättre brottsförebyggande åtgärder och skyddsåtgärder mot terrorism.

| 13. | Kommittén understryker att det är viktigt att det ges en möjlighet i förslaget att ålägga företag att utbyta uppgifter som svar på en begäran om information från offentliga myndigheter i händelse av eller vid återhämtning från offentliga nödsituationer samt vid exceptionella behov. I framtiden kan maskingenererade data bli en allt viktigare faktor i händelse av störningar, vilket de lokala och regionala myndigheterna måste ta hänsyn till i sina beredskapsplaner. I dataakten regleras inte direkt hur lokala och regionala myndigheter ska kunna veta vilka uppgifter som finns tillgängliga på marknaden och till vilket pris. |
| --- | --- |

13.

Kommittén understryker att det är viktigt att det ges en möjlighet i förslaget att ålägga företag att utbyta uppgifter som svar på en begäran om information från offentliga myndigheter i händelse av eller vid återhämtning från offentliga nödsituationer samt vid exceptionella behov. I framtiden kan maskingenererade data bli en allt viktigare faktor i händelse av störningar, vilket de lokala och regionala myndigheterna måste ta hänsyn till i sina beredskapsplaner. I dataakten regleras inte direkt hur lokala och regionala myndigheter ska kunna veta vilka uppgifter som finns tillgängliga på marknaden och till vilket pris.

| 14. | Det är viktigt att klargöra minimikraven på en begäran om information i enlighet med artikel 17, samt detaljerna kring förstöringen av uppgifter i enlighet med artikel 19. Metoder och specifikationer måste fastställas gemensamt på EU-nivå. |
| --- | --- |

14.

Det är viktigt att klargöra minimikraven på en begäran om information i enlighet med artikel 17, samt detaljerna kring förstöringen av uppgifter i enlighet med artikel 19. Metoder och specifikationer måste fastställas gemensamt på EU-nivå.

| 15. | Det är viktigt att data som tillhandahålls till följd av ett nödläge ska kunna läsas av offentliga myndigheter och EU:s institutioner, byråer eller organ med hjälp av allmänt tillgängliga verktyg, utan att det krävs investeringar. |
| --- | --- |

15.

Det är viktigt att data som tillhandahålls till följd av ett nödläge ska kunna läsas av offentliga myndigheter och EU:s institutioner, byråer eller organ med hjälp av allmänt tillgängliga verktyg, utan att det krävs investeringar.

| 16. | ReK påpekar att även om kapitel V i dataakten gör det möjligt för aktörer inom den offentliga sektorn att i vissa situationer använda data som innehas av företag, bör det i andra kapitel klargöras huruvida lokala och regionala aktörer också har andra roller, såsom dataanvändare, datainnehavare eller datamottagare. I ljuset av detta bör definitionerna i dataakten ses över. |
| --- | --- |

16.

ReK påpekar att även om kapitel V i dataakten gör det möjligt för aktörer inom den offentliga sektorn att i vissa situationer använda data som innehas av företag, bör det i andra kapitel klargöras huruvida lokala och regionala aktörer också har andra roller, såsom dataanvändare, datainnehavare eller datamottagare. I ljuset av detta bör definitionerna i dataakten ses över.

| 17. | ReK konstaterar att molntjänster används i varierande grad bland offentliga myndigheter, inklusive lokala och regionala myndigheter. Kommittén uppmanar kommissionen att skapa en tydlig ram och bästa möjliga förutsättningar för att främja användningen av molntjänster. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att förbättra de molnbaserade datortjänsternas energieffektivitet i linje med konceptet ”grön kod”. IKT-kostnaderna på lokal och regional nivå skulle kunna minskas avsevärt om befintliga lösningar används i större skala och om privata och offentliga institutioners sakkunskap sammanförs. |
| --- | --- |

17.

ReK konstaterar att molntjänster används i varierande grad bland offentliga myndigheter, inklusive lokala och regionala myndigheter. Kommittén uppmanar kommissionen att skapa en tydlig ram och bästa möjliga förutsättningar för att främja användningen av molntjänster. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att förbättra de molnbaserade datortjänsternas energieffektivitet i linje med konceptet ”grön kod”. IKT-kostnaderna på lokal och regional nivå skulle kunna minskas avsevärt om befintliga lösningar används i större skala och om privata och offentliga institutioners sakkunskap sammanförs.

| 18. | Kommittén begär att befintliga luckor i datainteroperabiliteten i alla fyra aspekterna av interoperabilitet (rättslig, organisatorisk, semantisk och teknisk) ska åtgärdas i samband med användningen av molntjänster och gränsöverskridande samarbete mellan privata aktörer och offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

18.

Kommittén begär att befintliga luckor i datainteroperabiliteten i alla fyra aspekterna av interoperabilitet (rättslig, organisatorisk, semantisk och teknisk) ska åtgärdas i samband med användningen av molntjänster och gränsöverskridande samarbete mellan privata aktörer och offentliga myndigheter.

| 19. | Det är viktigt att standardisera datainnehållet upp till metadatanivå. Ju mindre utrymmet för tolkning är, desto mer är uppgifterna kompatibla. Dessutom undviks extra kostnader, till exempel i samband med konvertering. |
| --- | --- |

19.

Det är viktigt att standardisera datainnehållet upp till metadatanivå. Ju mindre utrymmet för tolkning är, desto mer är uppgifterna kompatibla. Dessutom undviks extra kostnader, till exempel i samband med konvertering.

| 20. | Arbetet med datainteroperabilitet är utmanande och långsiktigt. Att uppnå kunskap om och förståelse av datainteroperabilitet, samt systemförändringar i anslutning till interoperabilitet, är resurskrävande. |
| --- | --- |

20.

Arbetet med datainteroperabilitet är utmanande och långsiktigt. Att uppnå kunskap om och förståelse av datainteroperabilitet, samt systemförändringar i anslutning till interoperabilitet, är resurskrävande.

| 21. | Datainteroperabilitet och datakvalitet är avgörande och det är därför välkommet att lämpliga organisatoriska strategier och strukturer utarbetas. |
| --- | --- |

21.

Datainteroperabilitet och datakvalitet är avgörande och det är därför välkommet att lämpliga organisatoriska strategier och strukturer utarbetas.

| 22. | I synnerhet i små kommuner, landsbygdsområden och små och medelstora företag saknas ofta sakkunskap om, personal samt ekonomiska resurser för användning, delning och gemensam användning av data. Medlemsstaterna och Europeiska unionen måste tillhandahålla stöd, icke-obligatoriska standardavtalsvillkor och tekniskt och ekonomiskt stöd för att utbilda experter på datadelning, till exempel genom de europeiska digitala innovationsknutpunkterna inom ramen för programmet för ett digitalt Europa. Samarbete med lokala entreprenörer och uppstartsföretag samt med högskolor i regionen är centralt när det gäller att utbyta bästa praxis, skapa en hållbar kunskaps- och kompetensbas och förbättra datakompetensen. |
| --- | --- |

22.

I synnerhet i små kommuner, landsbygdsområden och små och medelstora företag saknas ofta sakkunskap om, personal samt ekonomiska resurser för användning, delning och gemensam användning av data. Medlemsstaterna och Europeiska unionen måste tillhandahålla stöd, icke-obligatoriska standardavtalsvillkor och tekniskt och ekonomiskt stöd för att utbilda experter på datadelning, till exempel genom de europeiska digitala innovationsknutpunkterna inom ramen för programmet för ett digitalt Europa. Samarbete med lokala entreprenörer och uppstartsföretag samt med högskolor i regionen är centralt när det gäller att utbyta bästa praxis, skapa en hållbar kunskaps- och kompetensbas och förbättra datakompetensen.

Proportionalitet och subsidiaritet

Proportionalitet och subsidiaritet

| 23. | Kommittén anser att förslaget till förordning är förenligt med proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna. Mervärdet av Europeiska unionens åtgärder på detta område är tydligt med tanke på att användningen av data är gränsöverskridande och att man måste ta itu med befintliga hinder som hindrar företag, konsumenter och den offentliga sektorn från att i högre grad utnyttja det potentiella värdet av data. |
| --- | --- |

23.

Kommittén anser att förslaget till förordning är förenligt med proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna. Mervärdet av Europeiska unionens åtgärder på detta område är tydligt med tanke på att användningen av data är gränsöverskridande och att man måste ta itu med befintliga hinder som hindrar företag, konsumenter och den offentliga sektorn från att i högre grad utnyttja det potentiella värdet av data.

Bryssel den 30 juni 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(*1)  
  Kommissionens förordning (EU) nr 360/2012 av den 25 april 2012 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse som beviljas företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

*1

Kommissionens förordning (EU) nr 360/2012 av den 25 april 2012 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse som beviljas företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

(1)  CDR 5356/2020.

1

---