# Uradni list C 410/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 410 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6526. oktober 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 410

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6526. oktober 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 410/01 | Menjalni tečaji eura — 25. oktober 2022 | 1 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2022/C 410/02 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 2 |
| 2022/C 410/03 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 410/04 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 4 |
| 2022/C 410/05 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 5 |
| 2022/C 410/06 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 6 |
| 2022/C 410/07 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 7 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 410/01

Menjalni tečaji eura — 25. oktober 2022

1

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2022/C 410/02

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

2

2022/C 410/03

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

3

2022/C 410/04

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

4

2022/C 410/05

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

5

2022/C 410/06

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

6

2022/C 410/07

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

7

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 410/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10906 – INFRAVIA / LIBERTY GLOBAL / TELEFÓNICA / OPAL) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 8 |
| 2022/C 410/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10800 – AHLSELL / SANISTAL) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 10 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 410/10 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 12 |
| 2022/C 410/11 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 27 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 410/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10906 – INFRAVIA / LIBERTY GLOBAL / TELEFÓNICA / OPAL) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

8

2022/C 410/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10800 – AHLSELL / SANISTAL) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

10

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 410/10

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

12

2022/C 410/11

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

27

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 26.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 410/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 410/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

25. oktober 2022

(2022/C 410/01)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 0,9861 |
| JPY | japonski jen | 146,84 |
| DKK | danska krona | 7,4387 |
| GBP | funt šterling | 0,87143 |
| SEK | švedska krona | 10,9728 |
| CHF | švicarski frank | 0,9888 |
| ISK | islandska krona | 142,90 |
| NOK | norveška krona | 10,3910 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,472 |
| HUF | madžarski forint | 413,70 |
| PLN | poljski zlot | 4,7770 |
| RON | romunski leu | 4,9036 |
| TRY | turška lira | 18,3508 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5599 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3537 |
| HKD | hongkonški dolar | 7,7407 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7321 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4050 |
| KRW | južnokorejski won | 1 417,50 |
| ZAR | južnoafriški rand | 18,2211 |
| CNY | kitajski juan | 7,2072 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5315 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 407,12 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6697 |
| PHP | filipinski peso | 57,988 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 37,758 |
| BRL | brazilski real | 5,2254 |
| MXN | mehiški peso | 19,6353 |
| INR | indijska rupija | 81,6530 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

0,9861

JPY

japonski jen

146,84

DKK

danska krona

7,4387

GBP

funt šterling

0,87143

SEK

švedska krona

10,9728

CHF

švicarski frank

0,9888

ISK

islandska krona

142,90

NOK

norveška krona

10,3910

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,472

HUF

madžarski forint

413,70

PLN

poljski zlot

4,7770

RON

romunski leu

4,9036

TRY

turška lira

18,3508

AUD

avstralski dolar

1,5599

CAD

kanadski dolar

1,3537

HKD

hongkonški dolar

7,7407

NZD

novozelandski dolar

1,7321

SGD

singapurski dolar

1,4050

KRW

južnokorejski won

1 417,50

ZAR

južnoafriški rand

18,2211

CNY

kitajski juan

7,2072

HRK

hrvaška kuna

7,5315

IDR

indonezijska rupija

15 407,12

MYR

malezijski ringit

4,6697

PHP

filipinski peso

57,988

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

37,758

BRL

brazilski real

5,2254

MXN

mehiški peso

19,6353

INR

indijska rupija

81,6530

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 26.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 410/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 410/2

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 410/02)

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Alghero–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Alghero |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | Od 17. februarja 2023 do 26. oktobra 2024 |
| Rok za oddajo ponudb | 27. decembra 2022 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Dodatne informacije:





  Regione autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, 41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIJA |

Država članica

Italija

Zadevna proga

Alghero–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Alghero

Obdobje veljavnosti pogodbe

Od 17. februarja 2023 do 26. oktobra 2024

Rok za oddajo ponudb

27. decembra 2022

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Dodatne informacije:

Regione autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, 41

09123 Cagliari

ITALIJA

tel. +39 0706067331

faks +39 0706067309

Internetni naslov: http://www.regione.sardegna.it

e-naslov: trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 26.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 410/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 410/3

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 410/03)

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Alghero–Milano Linate in Milano Linate–Alghero |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | Od 17. februarja 2023 do 26. oktobra 2024 |
| Rok za oddajo ponudb | 27. decembra 2022 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Dodatne informacije:





  Regione autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, 41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIJA |

Država članica

Italija

Zadevna proga

Alghero–Milano Linate in Milano Linate–Alghero

Obdobje veljavnosti pogodbe

Od 17. februarja 2023 do 26. oktobra 2024

Rok za oddajo ponudb

27. decembra 2022

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Dodatne informacije:

Regione autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, 41

09123 Cagliari

ITALIJA

tel. +39 0706067331

faks +39 0706067309

Internetni naslov: http://www.regione.sardegna.it

e-naslov: trasporti@pec.regione.sardegna.it trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 26.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 410/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 410/4

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 410/04)

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Cagliari–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Cagliari |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | Od 17. februarja 2023 do 26. oktobra 2024 |
| Rok za oddajo ponudb | 27. decembra 2022 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Dodatne informacije:





  Regione autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, 41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIJA |

Država članica

Italija

Zadevna proga

Cagliari–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Cagliari

Obdobje veljavnosti pogodbe

Od 17. februarja 2023 do 26. oktobra 2024

Rok za oddajo ponudb

27. decembra 2022

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Dodatne informacije:

Regione autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, 41

09123 Cagliari

ITALIJA

tel. +39 0706067331

faks +39 0706067309

Internetni naslov: http://www.regione.sardegna.it

e-naslov: trasporti@pec.regione.sardegna.it trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 26.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 410/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 410/5

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 410/05)

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Cagliari–Milano Linate in Milano Linate–Cagliari |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | Od 17. februarja 2023 do 26. oktobra 2024 |
| Rok za oddajo ponudb | 27. decembra 2022 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Dodatne informacije:





  Regione autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, 41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIJA |

Država članica

Italija

Zadevna proga

Cagliari–Milano Linate in Milano Linate–Cagliari

Obdobje veljavnosti pogodbe

Od 17. februarja 2023 do 26. oktobra 2024

Rok za oddajo ponudb

27. decembra 2022

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Dodatne informacije:

Regione autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, 41

09123 Cagliari

ITALIJA

tel. +39 0706067331

faks +39 0706067309

Internetni naslov: http://www.regione.sardegna.it

e-naslov: trasporti@pec.regione.sardegna.it, trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 26.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 410/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 410/6

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 410/06)

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Olbia–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Olbia |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | Od 17. februarja 2023 do 26. oktobra 2024 |
| Rok za oddajo ponudb | 27. decembra 2022 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Dodatne informacije:





  Regione autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, 41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIJA |

Država članica

Italija

Zadevna proga

Olbia–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Olbia

Obdobje veljavnosti pogodbe

Od 17. februarja 2023 do 26. oktobra 2024

Rok za oddajo ponudb

27. decembra 2022

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Dodatne informacije:

Regione autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, 41

09123 Cagliari

ITALIJA

tel. +39 0706067331

faks +39 0706067309

Internetni naslov: http://www.regione.sardegna.it

e-naslov: trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 26.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 410/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 410/7

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 410/07)

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Olbia–Milano Linate in Milano Linate–Olbia |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | Od 17. februarja 2023 do 26. oktobra 2024 |
| Rok za oddajo ponudb | 27. decembra 2022 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Dodatne informacije:





  Regione autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, št. 41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIJA |

Država članica

Italija

Zadevna proga

Olbia–Milano Linate in Milano Linate–Olbia

Obdobje veljavnosti pogodbe

Od 17. februarja 2023 do 26. oktobra 2024

Rok za oddajo ponudb

27. decembra 2022

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Dodatne informacije:

Regione autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, št. 41

09123 Cagliari

ITALIJA

tel. +39 0706067331

faks +39 0706067309

Internetni naslov: http://www.regione.sardegna.it

e-naslov: trasporti@pec.regione.sardegna.it,

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 26.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 410/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 410/8

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10906 – INFRAVIA / LIBERTY GLOBAL / TELEFÓNICA / OPAL)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 410/08)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | InfraVia Capital Partners S.A.S. („InfraVia“, Francija), |
| --- | --- |

—

InfraVia Capital Partners S.A.S. („InfraVia“, Francija),

| — | Liberty Global plc („Liberty Global“, Združeno kraljestvo), |
| --- | --- |

—

Liberty Global plc („Liberty Global“, Združeno kraljestvo),

| — | Telefónica S.A. („Telefónica“, Španija), |
| --- | --- |

—

Telefónica S.A. („Telefónica“, Španija),

| — | Liberty Global Investment JVco Limited („Opal“, Združeno kraljestvo). |
| --- | --- |

—

Liberty Global Investment JVco Limited („Opal“, Združeno kraljestvo).

Podjetja InfraVia, Liberty Global in Telefónica pridobijo v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Opal.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | za podjetje InfraVia: neodvisno investicijsko podjetje, ki deluje kot družba za upravljanje investicijskih skladov, specializiranih za infrastrukturni in tehnološki sektor, |
| --- | --- |

—

za podjetje InfraVia: neodvisno investicijsko podjetje, ki deluje kot družba za upravljanje investicijskih skladov, specializiranih za infrastrukturni in tehnološki sektor,

| — | za podjetje Liberty Global: upravljanje kabelskih omrežij, ki ponujajo storitve televizije, širokopasovnega interneta, fiksne govorne telefonije in mobilnih telekomunikacij v več evropskih državah, med drugim prek podjetja VMED O2 UK Limited („Virgin Media O2“) v Združenem kraljestvu, ki je pod skupnim nadzorom s podjetjem Telefónica, |
| --- | --- |

—

za podjetje Liberty Global: upravljanje kabelskih omrežij, ki ponujajo storitve televizije, širokopasovnega interneta, fiksne govorne telefonije in mobilnih telekomunikacij v več evropskih državah, med drugim prek podjetja VMED O2 UK Limited („Virgin Media O2“) v Združenem kraljestvu, ki je pod skupnim nadzorom s podjetjem Telefónica,

| — | za podjetje Telefónica: globalno telekomunikacijsko podjetje, ki upravlja fiksna in mobilna komunikacijska omrežja ter ponuja storitve mobilne in fiksne telefonije, interneta in televizije pod različnimi blagovnimi znamkami, med drugim prek podjetja Virgin Media O2 v Združenem kraljestvu, ki je pod skupnim nadzorom s podjetjem Liberty Global. |
| --- | --- |

—

za podjetje Telefónica: globalno telekomunikacijsko podjetje, ki upravlja fiksna in mobilna komunikacijska omrežja ter ponuja storitve mobilne in fiksne telefonije, interneta in televizije pod različnimi blagovnimi znamkami, med drugim prek podjetja Virgin Media O2 v Združenem kraljestvu, ki je pod skupnim nadzorom s podjetjem Liberty Global.

3.

Poslovne dejavnosti podjetja Opal bodo gradnja in upravljanje veleprodajnega omrežja optike do doma z namenom veleprodaje omrežja družbi Virgin Media O2, tretjim ponudnikom internetnih storitev in poslovnim strankam v Združenem kraljestvu.

4.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

5.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10906 – INFRAVIA / LIBERTY GLOBAL / TELEFÓNICA / OPAL

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 26.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 410/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 410/10

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10800 – AHLSELL / SANISTAL)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 410/09)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Ahlsell Danmark ApS („Ahlsell“, Danska), ki ga obvladuje podjetje CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC“, Luksemburg), |
| --- | --- |

—

Ahlsell Danmark ApS („Ahlsell“, Danska), ki ga obvladuje podjetje CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC“, Luksemburg),

| — | Sanistål A/S („Sanistal“, Danska). |
| --- | --- |

—

Sanistål A/S („Sanistal“, Danska).

Podjetje Ahlsell pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Sanistal.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic in z javno ponudbo za odkup z dne 24. maja 2022.

2.

| — | podjetje CVC je velik svetovni upravljavec naložb, ki se osredotoča na zasebni kapital, sekundarne trge in kredite, |
| --- | --- |

—

podjetje CVC je velik svetovni upravljavec naložb, ki se osredotoča na zasebni kapital, sekundarne trge in kredite,

| — | podjetje Ahlsell je portfeljsko podjetje sklada CVC ter trgovec na drobno in distributer predvsem izdelkov ter orodij in potrebščin za namestitev, ki jih dobavlja profesionalnim strankam v nordijski regiji, |
| --- | --- |

—

podjetje Ahlsell je portfeljsko podjetje sklada CVC ter trgovec na drobno in distributer predvsem izdelkov ter orodij in potrebščin za namestitev, ki jih dobavlja profesionalnim strankam v nordijski regiji,

| — | podjetje Sanistal zagotavlja širok nabor izdelkov z glavnim poudarkom na vodovodnih napeljavah, ogrevanju, prezračevanju, klimatskih napravah ter orodjih in potrebščinah, vključno z osebno zaščitno opremo, za industrijo in gradbeništvo na Danskem in v baltiških državah. |
| --- | --- |

—

podjetje Sanistal zagotavlja širok nabor izdelkov z glavnim poudarkom na vodovodnih napeljavah, ogrevanju, prezračevanju, klimatskih napravah ter orodjih in potrebščinah, vključno z osebno zaščitno opremo, za industrijo in gradbeništvo na Danskem in v baltiških državah.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10800 – AHLSELL / SANISTAL

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 26.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 410/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 410/12

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 410/10)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“

EU št.: PDO-IT-0009-AM01 – 6.7.2021

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

Združenje proizvajalcev za zaščito in promocijo sira „Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana“ (Consorzio dei Produttori per la Tutela e Valorizzazione del Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana) s sedežem pri gospodarski zbornici v Bergamu, Largo Belotti 16 – 24121 Bergamo. Tel. +39 354524880. Faks +39 354524881. E-naslov: formaidemutavbdop@gmail.com. Certificiran e-naslov: formaidemut@pec.it.

Združenje proizvajalcev za zaščito in promocijo sira „Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana“ ima pravico vložiti zahtevek za spremembo v skladu s členom 13(1) odloka št. 12511 ministrstva za kmetijsko, prehransko in gozdarsko politiko z dne 14. oktobra 2013.

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- |

☐

Ime proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☐ | Geografsko območje |
| --- | --- |

☐

Geografsko območje

| ☒ | Dokazilo o poreklu |
| --- | --- |

☒

Dokazilo o poreklu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☒ | Povezava |
| --- | --- |

☒

Povezava

| ☒ | Označevanje |
| --- | --- |

☒

Označevanje

| ☒ | Drugo: sprememba oblike specifikacije proizvoda tako, da je organizirana v člene v skladu z Uredbo; dodane informacije o nadzornemu organu; embalaža. |
| --- | --- |

☒

Drugo: sprememba oblike specifikacije proizvoda tako, da je organizirana v člene v skladu z Uredbo; dodane informacije o nadzornemu organu; embalaža.

4.   Vrsta sprememb

| ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Uvod

Zaščitena označba porekla „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ je bila registrirana z Uredbo (ES) št. 1107/96 z dne 12. junija 1996 (ZOP) v skladu s členom 17 Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/92.

Dokumenti, objavljeni v evropskem registru geografskih označb v ES, vsebujejo eno datoteko z zgodovinskim poročilom, opisom geografskega okolja in kratkim opisom postopka predelave, ki so ji priloženi zemljevidi ter je dopolnjena s tehničnim dokumentom št. 0039 345 81377 z dne 22. februarja 1995, ki vsebuje naslednje (neoštevilčene) odstavke:

| — | Opis proizvoda |
| --- | --- |

—

Opis proizvoda

| — | Geografsko območje |
| --- | --- |

—

Geografsko območje

| — | Zgodovina |
| --- | --- |

—

Zgodovina

| — | Metoda predelave |
| --- | --- |

—

Metoda predelave

| — | Povezava z geografskim okoljem |
| --- | --- |

—

Povezava z geografskim okoljem

| — | Nadzorni organ. |
| --- | --- |

—

Nadzorni organ.

Specifikacija proizvoda za kontrolirano označbo porekla (denominazione di origine controllata – DOC) je bila odobrena s predsedniškim odlokom z dne 10. septembra 1985 in objavljena v Uradnem listu Italijanske republike (GURI) št. 112 z dne 16. maja 1986 ter vsebuje štiri člene, ki so podlaga trenutnemu načrtu nadzora.

Zgoraj navedeni dokumenti so podlaga za zahtevek za spremembo.

S tem zahtevkom za spremembo je bila nova specifikacija proizvoda preoblikovana v skladu z obliko, ki jo je določilo ministrstvo za kmetijsko politiko. In sicer:

| — | člen 1 „Ime“ in člen 3 „Območje proizvodnje“ sta ohranjena; |
| --- | --- |

—

člen 1 „Ime“ in člen 3 „Območje proizvodnje“ sta ohranjena;

| — | člen 2 predsedniškega odloka z dne 10. septembra 1985 je bil razdeljen ter na novo sta bila ustvarjena člen 2 „Opis proizvoda“ in člen 5 „Metoda proizvodnje“; |
| --- | --- |

—

člen 2 predsedniškega odloka z dne 10. septembra 1985 je bil razdeljen ter na novo sta bila ustvarjena člen 2 „Opis proizvoda“ in člen 5 „Metoda proizvodnje“;

| — | dodan je bil nov člen 4 „Dokazilo o poreklu“; |
| --- | --- |

—

dodan je bil nov člen 4 „Dokazilo o poreklu“;

| — | dodan je bil nov člen 6 „Povezava z geografskim okoljem“; |
| --- | --- |

—

dodan je bil nov člen 6 „Povezava z geografskim okoljem“;

| — | dodana sta bila nova člena 7 „Nadzor“ in 8 „Označevanje“. |
| --- | --- |

—

dodana sta bila nova člena 7 „Nadzor“ in 8 „Označevanje“.

Opis proizvoda

| — | To je zgolj formalna sprememba, ki se nanaša na člen 1 sedanje specifikacije proizvoda (predsedniški odlok z dne 10. septembra 1985). |
| --- | --- |

—

To je zgolj formalna sprememba, ki se nanaša na člen 1 sedanje specifikacije proizvoda (predsedniški odlok z dne 10. septembra 1985).

Sedanje besedilo:

„Prizna se označba porekla sira ‚Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana‘, njena uporaba pa je omejena na proizvod, ki izpolnjuje zahteve iz tega odloka glede metod predelave ter organoleptičnih lastnosti in lastnosti proizvoda, ki izhajajo z območja proizvodnje, opredeljenega v členu 3 spodaj.“

To besedilo se nadomesti z naslednjim:

To besedilo se nadomesti z naslednjim:

„
  Člen 1 – Ime

Prizna se označba porekla sira ‚Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana‘, njena uporaba pa je omejena na proizvod, ki izpolnjuje zahteve iz te specifikacije proizvoda glede metod predelave ter organoleptičnih lastnosti in lastnosti proizvoda, ki izhajajo z območja proizvodnje, opredeljenega v členu 3 spodaj.“

Razlog:

Razlog:

Zaradi večje jasnosti je treba obstoječi izraz „ta odlok“, ki se nanaša na odlok z dne 10. septembra 1985, objavljen v GURI št. 112 z dne 16. maja 1986, nadomestiti z izrazom „ta specifikacija proizvoda“.

| — | Ta sprememba se nanaša na člen 2 sedanje specifikacije proizvoda (predsedniški odlok z dne 10. septembra 1985) in točko 3.2 enotnega dokumenta. |
| --- | --- |

—

Ta sprememba se nanaša na člen 2 sedanje specifikacije proizvoda (predsedniški odlok z dne 10. septembra 1985) in točko 3.2 enotnega dokumenta.

Sedanje besedilo:

Sedanje besedilo:

„Označba porekla ‚Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana‘ se uporablja za sir z naslednjimi lastnostmi: masten sir z dogrevanim testom, proizveden izključno iz polnomastnega kravjega mleka iz ene ali dveh dnevnih molž z nizko naravno kislostjo. Obdobje zorjenja je vsaj 45 dni. Če zori vsaj šest mesecev, se uporablja kot namizni sir. Ima naslednje lastnosti:

| | oblika: valjasta oblika z ravnim ali nekoliko izbočenim obodom ter ravnima ali napol ravnima ploskvama; |
| --- | --- |

oblika: valjasta oblika z ravnim ali nekoliko izbočenim obodom ter ravnima ali napol ravnima ploskvama;

| | mere: premer ploskev od 30 cm do 40 cm, višina oboda od 8 cm do 10 cm z odstopanji najnižjih in najvišjih vrednosti glede na tehnične pogoje med proizvodnjo; |
| --- | --- |

mere: premer ploskev od 30 cm do 40 cm, višina oboda od 8 cm do 10 cm z odstopanji najnižjih in najvišjih vrednosti glede na tehnične pogoje med proizvodnjo;

| | teža hlebca: od 8 kg do 12 kg glede na tehnične pogoje med predelavo, z do 10-odstotnimi odstopanji najnižjih in najvišjih vrednosti; |
| --- | --- |

teža hlebca: od 8 kg do 12 kg glede na tehnične pogoje med predelavo, z do 10-odstotnimi odstopanji najnižjih in najvišjih vrednosti;

| | zunanji sloj: tanka, čvrsta, naravna skorja slamnato rumene barve, ki pri zorjenju prehaja v sivo; |
| --- | --- |

zunanji sloj: tanka, čvrsta, naravna skorja slamnato rumene barve, ki pri zorjenju prehaja v sivo;

| | barva testa: slonokoščena, meji na slamnato rumeno; |
| --- | --- |

barva testa: slonokoščena, meji na slamnato rumeno;

| | tekstura testa: kompaktna, elastična, z razpršenimi luknjicami s premerom od 1 mm do velikosti, znani kot occhio di pernice (‚kurja očesca‘); |
| --- | --- |

tekstura testa: kompaktna, elastična, z razpršenimi luknjicami s premerom od 1 mm do velikosti, znani kot occhio di pernice (‚kurja očesca‘);

occhio di pernice

| | okus: nežen, dišeč, rahlo slan in blag, z značilnim vonjem; |
| --- | --- |

okus: nežen, dišeč, rahlo slan in blag, z značilnim vonjem;

| | maščoba v suhi snovi: najmanj 45 %. |
| --- | --- |

maščoba v suhi snovi: najmanj 45 %.

Lastnosti sira se razlikujejo glede na obdobje zorjenja, ki lahko traja več kot eno leto.“

To besedilo se nadomesti z naslednjim:

To besedilo se nadomesti z naslednjim:

„
  Člen 2 – Opis proizvoda

Označba porekla ‚Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana‘ se uporablja za sir, ki ima po najkrajšem obdobju zorjenja naslednje lastnosti:

| | masten sir z dogrevanim testom, proizveden izključno iz surovega polnomastnega kravjega mleka z nizko naravno kislostjo; |
| --- | --- |

masten sir z dogrevanim testom, proizveden izključno iz surovega polnomastnega kravjega mleka z nizko naravno kislostjo;

| | oblika: valjasta oblika z ravnim ali nekoliko izbočenim obodom ter ravnima ali napol ravnima ploskvama; |
| --- | --- |

oblika: valjasta oblika z ravnim ali nekoliko izbočenim obodom ter ravnima ali napol ravnima ploskvama;

| | mere: premer ploskev od 30 cm do 40 cm, višina oboda od 8 cm do 10 cm z odstopanji najnižjih in najvišjih vrednosti glede na tehnične pogoje med proizvodnjo; |
| --- | --- |

mere: premer ploskev od 30 cm do 40 cm, višina oboda od 8 cm do 10 cm z odstopanji najnižjih in najvišjih vrednosti glede na tehnične pogoje med proizvodnjo;

| | teža hlebca: od 8 kg do 12 kg glede na tehnične pogoje med predelavo, z do 10-odstotnimi odstopanji najnižjih in najvišjih vrednosti; |
| --- | --- |

teža hlebca: od 8 kg do 12 kg glede na tehnične pogoje med predelavo, z do 10-odstotnimi odstopanji najnižjih in najvišjih vrednosti;

| | zunanjost: tanka, čvrsta, naravna skorja slamnato rumene barve, ki z zorjenjem postaja izrazitejša; |
| --- | --- |

zunanjost: tanka, čvrsta, naravna skorja slamnato rumene barve, ki z zorjenjem postaja izrazitejša;

| | barva testa: slonokoščena, meji na slamnato rumeno; |
| --- | --- |

barva testa: slonokoščena, meji na slamnato rumeno;

| | tekstura testa: kompaktna, elastična, z razpršenimi luknjicami s premerom od 1 mm do velikosti, znani kot occhio di pernice (‚kurja očesca‘); dovoljene so majhne razpoke v testu; |
| --- | --- |

tekstura testa: kompaktna, elastična, z razpršenimi luknjicami s premerom od 1 mm do velikosti, znani kot occhio di pernice (‚kurja očesca‘); dovoljene so majhne razpoke v testu;

| | okus: nežen, dišeč, rahlo slan in blag, z značilnim vonjem; |
| --- | --- |

okus: nežen, dišeč, rahlo slan in blag, z značilnim vonjem;

| | maščoba v suhi snovi: najmanj 42 %. |
| --- | --- |

maščoba v suhi snovi: najmanj 42 %.

Obdobje zorjenja je vsaj 45 dni. Sir ‚Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana‘ se lahko označi z dodatno navedbo ‚Riserva‘, če je obdobje zorjenja daljše od šestih mesecev.“

Razlog:

Razlog:

| — | Zahteva po uporabi mleka iz ene ali dveh dnevnih molž je bila odpravljena. Zaradi upada kmetijske dejavnosti mlekarne mleka ne morejo vedno zbirati vsak dan. Ker gre za gorsko proizvodnjo majhnega obsega, so se morale mlekarne z leti organizirati tako, da so z optimizacijo poti in časovnimi spremembami zbiranj znižale stroške zbiranja, zaradi česar zbiranje mogoče ne poteka več dnevno. Seveda pa imajo kmetije vso potrebno opremo, da mleko iz več molž shranijo pod najboljšimi možnimi pogoji. Združenje proizvajalcev je s pomočjo preizkusnih mlekarn dokazalo, da zbiranje mleka vsak drugi dan ne spremeni lastnosti sira. |
| --- | --- |

—

Zahteva po uporabi mleka iz ene ali dveh dnevnih molž je bila odpravljena. Zaradi upada kmetijske dejavnosti mlekarne mleka ne morejo vedno zbirati vsak dan. Ker gre za gorsko proizvodnjo majhnega obsega, so se morale mlekarne z leti organizirati tako, da so z optimizacijo poti in časovnimi spremembami zbiranj znižale stroške zbiranja, zaradi česar zbiranje mogoče ne poteka več dnevno. Seveda pa imajo kmetije vso potrebno opremo, da mleko iz več molž shranijo pod najboljšimi možnimi pogoji. Združenje proizvajalcev je s pomočjo preizkusnih mlekarn dokazalo, da zbiranje mleka vsak drugi dan ne spremeni lastnosti sira.

| — | Zdaj je določeno, da se lastnosti sira nanašajo na konec najkrajšega obdobja zorjenja, ki je 45 dni. |
| --- | --- |

—

Zdaj je določeno, da se lastnosti sira nanašajo na konec najkrajšega obdobja zorjenja, ki je 45 dni.

| — | Izraz „zunanji sloj“ je bil nadomeščen z izrazom „zunanjost“, ki je jasnejši. Stavek „ki pri zorjenju prehaja v sivo“ je bil nadomeščen z izrazom „ki z zorjenjem postaja izrazitejša“, ker je to ustreznejše. |
| --- | --- |

—

Izraz „zunanji sloj“ je bil nadomeščen z izrazom „zunanjost“, ki je jasnejši. Stavek „ki pri zorjenju prehaja v sivo“ je bil nadomeščen z izrazom „ki z zorjenjem postaja izrazitejša“, ker je to ustreznejše.

| — | Dodali smo tudi, da so dovoljene majhne razpoke v testu. Razpoke (ali reže) nastanejo zaradi uporabe mleka z nizko naravno kislostjo, ki ustreza izrazito biotsko raznovrstni avtohtoni mikroflori, prisotni v okolju (pašne površine, hlevi za govedo, sirarna). Ta povzroča značilno fermentacijo, ki lastnosti in kakovosti sira nikakor ne kvari, temveč jih izboljšuje. |
| --- | --- |

—

Dodali smo tudi, da so dovoljene majhne razpoke v testu. Razpoke (ali reže) nastanejo zaradi uporabe mleka z nizko naravno kislostjo, ki ustreza izrazito biotsko raznovrstni avtohtoni mikroflori, prisotni v okolju (pašne površine, hlevi za govedo, sirarna). Ta povzroča značilno fermentacijo, ki lastnosti in kakovosti sira nikakor ne kvari, temveč jih izboljšuje.

| — | Vrednost najnižje vsebnosti maščobe v suhi snovi je bila s 45 % znižana na 42 %. Krave se krmijo na tradicionalen način, kar pomeni, da se njihova hrana čez leto spreminja. Včasih, zlasti med prehodom s suhe na zeleno krmo ali obratno ali v primeru neobičajnega razvoja vremena, zaradi česar se zmanjšajo prehranske lastnosti krme, ali kadar so živali izpostavljene nenadnim spremembam temperature, lahko to vpliva na fermentacijo v vampu, kar lahko torej privede do bistveno nižje vsebnosti maščobe v mleku in posledično v siru. Sir se kljub temu še vedno uvršča med „mastne sire“. |
| --- | --- |

—

Vrednost najnižje vsebnosti maščobe v suhi snovi je bila s 45 % znižana na 42 %. Krave se krmijo na tradicionalen način, kar pomeni, da se njihova hrana čez leto spreminja. Včasih, zlasti med prehodom s suhe na zeleno krmo ali obratno ali v primeru neobičajnega razvoja vremena, zaradi česar se zmanjšajo prehranske lastnosti krme, ali kadar so živali izpostavljene nenadnim spremembam temperature, lahko to vpliva na fermentacijo v vampu, kar lahko torej privede do bistveno nižje vsebnosti maščobe v mleku in posledično v siru. Sir se kljub temu še vedno uvršča med „mastne sire“.

| — | Zbrisan je bil stavek „Če zori vsaj šest mesecev, se uporablja kot namizni sir“, ker ne odraža trenutnih navad potrošnikov. Poleg tega je izraz „namizni sir“ splošen in ne zadostuje za opis lastnosti proizvoda. Da bi potrošnikom zagotovili več jasnosti, bi namesto tega opisa želeli vključiti določbo o procesu zorjenja, ki bi omogočala, da se sir, ki je zorel več kot šest mesecev, opredeli z izrazom „Riserva“. Primernejše se zdi razlikovanje med dvema obdobjema zorjenja: obdobjem od 45 dni do šest mesecev in obdobjem, daljšim od šestih mesecev. Sir „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ je prav zaradi posebnega postopka proizvodnje zelo primeren za dolg proces zorjenja, ki v primerjavi s krajšim procesom zorjenja siru daje izrazitejše senzorične lastnosti okusa in vonja. To razlikovanje je bilo uvedeno v korist potrošnikov, ker tako lažje izberejo proizvod, ki najbolj ustreza njihovemu osebnemu okusu. |
| --- | --- |

—

Zbrisan je bil stavek „Če zori vsaj šest mesecev, se uporablja kot namizni sir“, ker ne odraža trenutnih navad potrošnikov. Poleg tega je izraz „namizni sir“ splošen in ne zadostuje za opis lastnosti proizvoda. Da bi potrošnikom zagotovili več jasnosti, bi namesto tega opisa želeli vključiti določbo o procesu zorjenja, ki bi omogočala, da se sir, ki je zorel več kot šest mesecev, opredeli z izrazom „Riserva“. Primernejše se zdi razlikovanje med dvema obdobjema zorjenja: obdobjem od 45 dni do šest mesecev in obdobjem, daljšim od šestih mesecev. Sir „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ je prav zaradi posebnega postopka proizvodnje zelo primeren za dolg proces zorjenja, ki v primerjavi s krajšim procesom zorjenja siru daje izrazitejše senzorične lastnosti okusa in vonja. To razlikovanje je bilo uvedeno v korist potrošnikov, ker tako lažje izberejo proizvod, ki najbolj ustreza njihovemu osebnemu okusu.

Dokazilo o poreklu

Dokazilo o poreklu

| — | Vključen je bil nov člen 4 glede dokazila o poreklu sira „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“. |
| --- | --- |

—

Vključen je bil nov člen 4 glede dokazila o poreklu sira „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“.

Novi člen se glasi:

„
  Člen 4 – Dokazilo o poreklu

Proizvajalci se uvrstijo na posebne sezname, ki jih upravlja nadzorni organ, in so odgovorni, da z evidencami, ki jih vodijo in ki jih lahko preveri nadzorni organ, zagotovijo dokazilo o poreklu glede faz proizvodnje sira ‚Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana‘ iz členov 3 in 5. Sledljivost proizvoda je zagotovljena z uvrstitvijo vseh udeležencev v proizvodni verigi na posebne sezname, ki jih vodi nadzorni organ, in s prijavo proizvedenih količin.

Nadzorni organ izvaja inšpekcijske preglede vseh fizičnih in pravnih oseb, ki so uvrščene na te sezname, v skladu s specifikacijo proizvoda in ustreznim načrtom nadzora.

Proizvedeni siri se označijo, ko se sirnina oblikuje v oblikovalu. Med enim od obračanj sira se na obod odtisneta datum proizvodnje in oznaka CE mlekarne.“

Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

| — | Ta sprememba se nanaša na člen 2 sedanje specifikacije proizvoda (predsedniški odlok z dne 10. septembra 1985) in točko 3.3 enotnega dokumenta o krmi goveda. |
| --- | --- |

—

Ta sprememba se nanaša na člen 2 sedanje specifikacije proizvoda (predsedniški odlok z dne 10. septembra 1985) in točko 3.3 enotnega dokumenta o krmi goveda.

Sedanje besedilo:

Sedanje besedilo:

„Krma goveda mora biti sestavljena iz zelene ali posušene krme s travnikov, pašnikov, pašnih travnikov ali mešanih pašnikov na območju proizvodnje. Lahko se dopolni z mešanico žit in pozimi s koruzno ali travniško silažo.“

To besedilo se nadomesti z naslednjim:

To besedilo se nadomesti z naslednjim:

„
  Člen 5 – Metoda proizvodnje

Krma krav mora biti sestavljena iz zelene in/ali posušene krme s travnikov, pašnikov ali pašnih travnikov; večina krme (vsaj 50 %) mora izvirati z opredeljenega geografskega območja. Lahko se dopolni z žiti, koncentrirano krmo in/ali beljakovinskimi pogačami. Dovoljena je uporaba mineralnih in vitaminskih dopolnil.“

Razlog:

Razlog:

Izvor živil, ki morajo v večini (vsaj 50 %) izvirati z opredeljenega geografskega območja, je bil točneje določen. Upad števila prebivalcev v gorah je privedel do postopnega širjenja gozdnih površin ter posledičnega krčenja pašnih površin in pašnih travnikov. Maloštevilna nižinska območja na dnu doline so bila prav tako izpostavljena intenzivni urbanizaciji, zato so na voljo ostala le bolj nedostopna območja, ki jih je težko obdelovati in pogosto niso uporabna niti za pašo goveda. Zaradi tega so se zmanjšali lokalni viri krme, kar je nekatere kmetije primoralo h kupovanju krme zunaj območja. Preostale pašnike, ki se vse bolj krčijo, na žalost ogroža tudi nedavni prihod tujerodnih prostoživečih vrst, kot so divji prašiči, saj se zaradi škode, ki jo povzročajo na zatravljenosti, lokalna pridelava krme, ki je na voljo, še bolj zmanjšuje. Kot je znano, se poleg tega gozdne površine stalno širijo, ker zaradi pomanjkanja delovne sile prizadevanja kmetov za upravljanje zemljišč ne zadostujejo za ohranjanje travnikov. Prav tako se je zdelo potrebno odpraviti možnost krmljenja krav s silažo, saj je njena uporaba v procesih predelave in zorjenja sira sporna, ker se lahko v njej nahajajo spore bakterije Clostridium. Zaradi odprave te možnosti bi bilo mogoče treba uvesti koncentrirano krmo, ki izvira zunaj območja porekla, da se nadomesti vnos hranil s silažo.

Predlagana je tudi možnost krmljenja krav z dopolnili. Uravnotežena prehrana genetsko zdravih krav in zadostitev njihovim prehranskim potrebam pomagata ohranjati njihovo dobrobit in zdravje, kar pozitivno vpliva na kakovost mleka. Uravnotežena prehrana se odraža v mleku z dobro vsebnostjo maščob in beljakovin ter nizkem številu somatskih celic, kar izboljša sposobnost mleka za predelavo v sir in omogoča pridobivanje visokokakovostnega sira.

| — | Ta sprememba se nanaša na člen 2 sedanje specifikacije proizvoda (predsedniški odlok z dne 10. septembra 1985) o metodi proizvodnje. |
| --- | --- |

—

Ta sprememba se nanaša na člen 2 sedanje specifikacije proizvoda (predsedniški odlok z dne 10. septembra 1985) o metodi proizvodnje.

Sedanje besedilo:

Sedanje besedilo:

„Proizvaja se skozi vse leto.

Mleko je treba usirjati pri temperaturi med 35 °C in 37 °C z dodajanjem sirišča, da v 30 minutah nastane sirnina. Sir je treba proizvajati s tradicionalnimi metodami; med predelavo se sirnina prvič zdrobi, nato se mešanica delno toplotno obdela do temperature 45–47 °C, nakar se odstavi z vira toplote in začne mešati. Treba jo je tudi ustrezno stiskati v primernih stiskalnicah, da se lahko sirotka odcedi. Nato se uporabijo ustrezna oblikovala, znana kot fassere.

Soljenje lahko poteka na suho ali v slanici, ponavlja pa se vsak drugi dan 8–12 dni.“

To besedilo se nadomesti z naslednjim:

To besedilo se nadomesti z naslednjim:

„Sir ‚Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana‘ se proizvaja skozi vse leto.

Mleko je treba usirjati pri temperaturi med 35 °C in 37 °C z dodajanjem govejega sirišča, da v približno 30 minutah nastane sirnina. Dodajo se lahko naravna starterska kultura iz sirotke ali izbrane kvasovke.

Sir je treba proizvajati s tradicionalnimi metodami; med predelavo se sirnina prvič zdrobi, nato se mešanica delno toplotno obdela do temperature 43–50 °C, nakar se odstavi z vira toplote in začne mešati. Nato se uporabijo ustrezna oblikovala, znana kot fassere.

Sirnino je treba tudi ustrezno stiskati, da se lahko sirotka odcedi.

Soljenje lahko poteka na suho ali v slanici.“

Razlog:

Razlog:

Določeno je bilo, da je treba uporabiti govejo vrsto sirišča, kot je to običajno, da se prepreči uporaba drugih vrst sirišč, ki so na voljo na trgu. Pri opisu trajanja nastanka sirnine je bil dodan prislov „približno“, saj na trajanje delovanja encimov v sirišču lahko hitro vplivajo naravne lastnosti surovine in razmere v okolju, kjer to delovanje poteka.

Vključena je bila možnost uporabe naravne starterske kulture iz sirotke ali izbranih kvasovk. To v prejšnji različici ni bilo vključeno. Ta možnost je bila dodana, ker se je število bakterij v mleku, ki prihaja v mlekarne, z leti močno zmanjšalo, saj so se izboljšali zdravstveni in higienski pogoji na kmetijah ter pogoji za molžo in skladiščenje mleka. Manjše število bakterij pomeni, da je mleko v sirnih kadeh manj reaktivno za potrebe hitrega kisanja, ki je nujno za pravilno sušenje sirnine in preprečevanje razvoja mikroorganizmov, ki škodujejo postopku proizvodnje sira. Kljub temu pa se avtohtona mikroflora, ki je v okolju prisotna v kravjih hlevih in mlekarnah, ohranja in izboljšuje v nadaljnjih fazah predelave, kar daje siru „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ značilne lastnosti sira z dogrevanim testom, izdelanega iz surovega mleka.

V zvezi s povečanim razponom temperature med 43 °C in 50 °C pri toplotni obdelavi sirnine je bilo ugotovljeno, da je treba za izboljšanje procesa predelave v sir temperaturo včasih znižati ali zvišati, da se lahko sirotka ustrezno odcedi in da se optimizira poznejša fermentacija sira. Potreba po tem nastane tako zaradi različne sestave flore v krmi ali zrelosti rastlin, ki jih krma vsebuje, kot tudi zaradi spremenljivih izolacijskih lastnosti okolja in kadi, v katerih se proizvaja sir. Sirarji s pomočjo izkušenj in spretnosti odločijo o najboljših parametrih, pri tem pa upoštevajo sprejemljiv razpon, ki je določen v specifikaciji proizvoda, a je zaradi fizikalnih lastnosti mleka in težkih okoljskih razmer večji.

Odpravljena je bila obveznost uporabe „primernih stiskalnic“, da se malim sirarjem, zlasti na gorskih pašnikih, omogoči uporaba drugih ročnih orodij, ki lahko imajo iste funkcije kot stiskalnice. Tudi v tem primeru metoda, po kateri se sirotka odcedi, ne vpliva na tradicionalen postopek, čeprav jo je treba ustrezno uporabiti, da lahko sir ohrani lastnosti, ki so določene v specifikaciji proizvoda.

Odstranjena je bila navedba trajanja odboja soljenja, ker je bila splošna in se je sklicevala le na soljenje, ki poteka na suho, kar bi lahko privedlo do nesporazumov glede postopka soljenja v slanici, ki se tehnično ne more izvajati vsak drugi dan 8–12 dni. Poleg tega se ta postopka soljenja razlikujeta glede na metode obračanja in absorpcije soli, zato za proizvajalce ni mogoče navesti določene metode, ki bi jo uporabili. V interesu vsakega proizvajalca je, da proizvod ustrezno nasoli ter doseže idealen rezultat z uporabo najboljše možne metode in časa soljenja ter se pri tem opira na svoje izkušnje in lastnosti proizvodnih prostorov, ki vplivajo na absorpcijo soli. Zato si lahko vsak proizvajalec sam izbere vrsto in trajanje postopka soljenja, da pridobi najboljši možni proizvod.

Povezava

Povezava

| — | Zaradi potrebe po preoblikovanju specifikacije proizvoda z namenom uskladitve z novo obliko, ki jo je odobrilo ministrstvo za kmetijsko, prehransko in gozdarsko politiko, je bil vključen nov člen 6 specifikacije proizvoda – točka 5 enotnega dokumenta. Ta člen temelji na povzetku informacij iz dokumentacije, predložene v podporo zahtevi za registracijo, in dopolnilnega dokumenta št. 0039 34581377 z dne 4. februarja 1995, strani 3 in 4, objavljenega v ES ter na spletnem mestu ministrstva za kmetijsko, prehransko in gozdarsko politiko, ter tudi na zgodovinskih, tehničnih in znanstvenih publikacijah o dolini Brembana. |
| --- | --- |

—

Zaradi potrebe po preoblikovanju specifikacije proizvoda z namenom uskladitve z novo obliko, ki jo je odobrilo ministrstvo za kmetijsko, prehransko in gozdarsko politiko, je bil vključen nov člen 6 specifikacije proizvoda – točka 5 enotnega dokumenta. Ta člen temelji na povzetku informacij iz dokumentacije, predložene v podporo zahtevi za registracijo, in dopolnilnega dokumenta št. 0039 34581377 z dne 4. februarja 1995, strani 3 in 4, objavljenega v ES ter na spletnem mestu ministrstva za kmetijsko, prehransko in gozdarsko politiko, ter tudi na zgodovinskih, tehničnih in znanstvenih publikacijah o dolini Brembana.

Besedilo o povezavi je navedeno v nadaljevanju:

„
  Člen 6 – Povezava z geografskim okoljem

Zgodovinsko gledano je bila zgornja dolina Brembana (L’Alta Valle Brembana) administrativna enota že od leta 1364 ter je imela lastne sisteme zakonov, ki so se utrdili in posodobili v času beneške vladavine. Natančneje je geografsko okolje, iz katerega sir ‚Formai de Mut‘ izvira in v katerem se proizvaja, zgornja dolina Brembana v Bergamu. To je dobro opredeljeno geografsko območje, ki ga obkrožajo gorski vrhovi od Monte Ortighera in Monte Menna do Pizzo dei Tre Signori in Monte Venturosa ter ki na vzhodu meji na dolini Serina in Seriana, na severu na dolino Valtellina ter na zahodu na dolini Taleggio in Valsassina. Območje leži na nadmorski višini, ki sega od 440 m v občini Lenna do 2 916 m na vrhu gore Pizzo del Diavolo di Tenda v občini Carona.

Že stoletja so bili glavni viri in z njimi povezane dejavnosti povezani z gozdovi, pašniki in rudniki. Greben Orobskih Alp, ki obroblja zgornjo dolino Brembana, sestavljajo težje dostopni vrhovi in prelazi ter kompleksen sistem dolin in pobočij z različnimi profili nadmorske višine in izpostavljenostmi, ki so močno vplivali na vzpostavitev in ustalitev prebivalstva in sistemov proizvodnje skozi čas.

V dolini Brembana so večinoma živeli pastirji in o sirarstvu, zaradi katerega so na tem območju poglavitno redili govedo, pričajo številni zgodovinski dokumenti. Ta tradicija se še danes odraža v proizvodnji značilnega lokalnega sira ‚Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana‘.

Ena najpomembnejših značilnosti orobskoalpskega podnebja je izpostavljenost vlažnim zračnim tokovom iz Sredozemlja, ki jih prestrezajo Alpe. Zaradi te značilnosti se količine dežja in snega iz dna doline proti dolinskemu sklepu in pobočjem postopoma povečujejo. Te razmere so ugodne za ozelenitev pašnikov in tako za vzrejo molznega goveda. Vendar se lahko iz leta v leto precej razlikujejo, kot je to značilno za območja z zmernim podnebjem.

Zaradi zgoraj opisanih okoljskih in podnebnih razmer se gorsko območje zgornje doline Brembana ponaša z dolinami, pobočji in gorskimi pašniki z izjemno geološko pestrostjo in raznolikim rastlinstvom. Skozi stoletja so to izkoriščali ljudje, saj v gorah poteka sezonska paša z vertikalno selitvijo živine, pri čemer se živina v poletnih mesecih pase na pašnikih, nato pa se v dolino vrne v preostalem delu leta, ko nastopijo ostrejše vremenske razmere. Ta tradicija se odraža zlasti v prepoznavni in značilni barvi testa sira ‚Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana‘, saj je ta slonokoščena, ko se govedo pozimi krmi s senom, nato pa se poleti, ko se govedo prehranjuje z zeleno travo, spremeni v slamnato rumeno.

Na travnikih doline Brembana uspevajo številne vrste rastlin, njihova sestava pa se razlikuje glede na lokacijo, okoljske razmere, nadmorsko višino in vodne vire.

Orobskoalpska flora je ena izmed najbogatejših in najzanimivejših v Alpah; sestavlja jo skupina vrst, ki so pomembne tako s količinskega kot tudi s kakovostnega vidika ter obsegajo številne endemične vrste, ki izstopajo po pomembnosti in ugledu. Na neprecenljivost orobskoalpske flore je vplival potek zgodovinskih in geoloških dogodkov na tem območju. Napredovanje in umikanje ledenikov je močno vplivalo na rastlinsko sestavo območja. Orobske Alpe, zlasti orobske predalpe, so zaradi geografske osamitve nudile zavetje številnim alpskim vrstam, zato so se na območju ohranile stare vrste (paleoendemiti), hkrati pa je osamitev ugodno vplivala na razvoj novih vrst (neoendemiti).

Okoljske razmere so v preteklosti omogočale, da je imelo govedo posebno sposobnost za proizvodnjo mleka, temu pa je tako tudi danes.

Vsak gorski pašnik, to je pašnik nad zgornjo mejo gozda, je pogosto razdeljen na več ‚postaj‘, pašnih površin z objekti, ki so potrebni za oskrbo goveda in ljudi. Na vsaki postaji poteka vešče razvrščanje živali po pašnikih glede na razpoložljivost in kakovost krme ter vodnih virov za napajanje živali. Ravno s pridobljenimi izkušnjami, ki se prenašajo iz roda v rod, alpski pastirji določijo premikanje črede in metodo paše (ki se spreminja glede na vsakodnevne vremenske razmere ter kakovost, zrelost in okusnost trave na različnih pašnikih), da kar najbolje izkoristijo razpoložljive vire krme in tako proizvedejo najboljši sir.

Pastirji so nastanjeni v zgradbah, imenovanih baite, kjer poteka tudi predelava mleka. Opirajoč se na izkušnje in spretnosti, sirarji med predelavo izberejo najprimernejše časovne in temperaturne parametre, pri tem pa upoštevajo tradicionalne razpone. Primerne vrednosti so določene ob upoštevanju izolacije proizvodnih prostorov, območja paše krav ter včasih tudi posebnih kemijskih in fizikalnih lastnosti mleka, na katere vplivajo težke okoljske razmere (hiter padec temperature, nevihte s točo in/ali sneženje).

Ko živali na postaji pomulijo vso travo, se pri iskanju novih pašnikov preselijo na naslednjo postajo, ki pa je lahko tudi na nadmorskih višinah nad 2 000 metri.

Proizveden sir zori v shrambi za sir, imenovani casera. Pogosto se za vse gorske pašnike uporablja le ena casera, ki se nahaja na logistično najugodnejši lokaciji. Vsaka casera je zgrajena in se upravlja tako, da se v njej ustvarita najustreznejša vlaga in temperatura za dober proizvod. Glede na preplet temperature in vlage vsak sirar izbere čas ter metodi obračanja in krtačenja, da sir ‚Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana‘ ustrezno zori in pridobi značilne lastnosti. Ko se sezona paše na gorskih pašnikih konča, se sir, proizveden na teh pašnikih, prinese v dolino za dokončanje zorjenja, ki lahko traja več let. Tudi čreda se vrne na kraj odhoda, kjer jo pričakajo še zadnji ozeleneli pašni travniki in tudi seno, ki ga bo pozimi deležna na kmetijskih gospodarstvih.

Glede na okoljske in podnebne razmere danes paša in z njo povezana proizvodnja sira na gorskih pašnikih potekata med majem in oktobrom v gorskih kočah, ki so vnesene v regionalni načrt za gorske pašnike. Preostanek proizvodnje, ki lahko poteka med 1. januarjem in 31. decembrom, poteka na dnu doline, a vedno znotraj gorskega območja.

Prvotno je bila sezonska selitev živine zelo razširjena, pri čemer so nekateri pastirji živali pozimi gnali v milansko nižino in se na gorske pašnike vračali poleti. Pastirji na tem območju so bili znani kot bergamì, njihova čreda pa se je imenovala bergamina. Ta izraza se še danes uporabljata v lokalnem besedišču. Spravilo sena je bila podporna dejavnost, ki jo je bilo treba izvajati za vzrejo živali. Travniki, ki so bili pognojeni, so se poleti kosili dvakrat.

Pastirje bergamini iz minulih dni so nadomestili pastirji v dolini, ki so najeli pašnike na svojem območju in na njih pasli lastno ali najeto govedo. Tako se je razvila pretežno ‚lokalna‘ selitev živine, za katero je značilen premik čred z dna doline na gorske pašnike. Ker se zaradi tega govedo na pašnih travnikih na dnu doline ni paslo več, so se ti travniki uporabljali za pridelavo zalog sena za zimo.

Preplet dejavnikov, ki so povezani s posebno biotsko raznovrstnostjo omejenega geografskega območja in tradicionalnimi tehnikami vzreje, daje mleku posebne lastnosti, ki se pri uporabi surovega mleka za proizvodnjo sira okrepijo. To pomeni, da se v siru ‚Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana‘ ohranijo vse hranilne, senzorične in mikrobiološke lastnosti območja porekla. Avtohtona mikroflora v surovem mleku, iz katerega se proizvaja sir, in okolje, v katerem poteka njegova proizvodnja, vplivata nanj zlasti med zorjenjem in mu dajeta značilen okus.

Poleg tega je sir ‚Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana‘ proizveden iz polnomastnega mleka. V njem se tako zbere skoraj vsa maščoba iz mleka, iz katerega je proizveden, s tem pa tudi v njej topne aromatične molekule, ki so značilne za številne lokalne esence. Na ta način se v sir opazno prenesejo arome in vonji iz okolja proizvodnje ter ga dodatno zaznamujejo.“

Označevanje

Označevanje

| — | Ta sprememba se nanaša na člen 4 sedanje specifikacije proizvoda (predsedniški odlok z dne 10. septembra 1985) in točko 3.6 enotnega dokumenta. |
| --- | --- |

—

Ta sprememba se nanaša na člen 4 sedanje specifikacije proizvoda (predsedniški odlok z dne 10. septembra 1985) in točko 3.6 enotnega dokumenta.

Sedanje besedilo:

Sedanje besedilo:

„Siri ‚Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana‘ morajo imeti ustrezne oznake ali druge posebne oznake, na katerih so navedeni označba porekla sira in podatki iz naslednjega odloka.“

To besedilo se nadomesti z naslednjim:

To besedilo se nadomesti z naslednjim:

„
  Člen 8 – Označevanje

Oznaka skladnosti je papirnata etiketa, pritrjena na eno od ravnih ploskev sira, ki je zorel vsaj 45 dni, na kateri je rdeč znak (CMYK: C = 0, M = 95, Y = 85, K = 0 – Slika 1) za proizvode, proizvedene na dnu doline med 1. januarjem in 31. decembrom, in moder znak (CMYK: C = 98, M = 72, Y = 12, K = 0 – Slika 2) za proizvode, proizvedene na gorskih pašnikih med 20. majem in 20. oktobrom. Znak je oblikovan tako, da se na sredini nahaja stilizirana risba zvonca, v njej pa je podoba hlebca sira z izrezanim kosom. Risbo zvonca obroblja del imena označbe porekla, ‚Formai de Mut D.O.P.‘, na notranjem delu kroga, ki obkroža risbo zvonca, pa se je zapisan preostanek imena ‚dell’Alta Valle Brembana‘ skupaj s sklicem na pravno podlago registracije ‚Reg. C.E. 1107/96‘. Celotno zunanjo krožnico sestavlja 22 stiliziranih zvoncev, ki jih obkroža dodaten krog. Na modrem znaku je krog znotraj 22 zvoncev nadomeščen s ponavljajočimi se besedami ‚d’alpeggio‘ (z gorskih pašnikov) (Slika 2).

Za sir ‚Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana‘, zorjen več kot šest mesecev, se uporabi znak z istimi lastnostmi, kot so opisane zgoraj, le da se v krogu znotraj 22 zvoncev ponavlja beseda ‚Riserva‘ (sliki 3 in 4).

Image 1

Slika 1

Image 2

Slika 2

Image 3

Slika 3

Image 4

Slika 4

Za lepljenje znaka je dovoljena uporaba lepila za živila.

Ob dajanju na trg morajo biti na vsakem ovoju in/ali embalaži sira z ZOP ‚Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana‘ označba ZOP ‚Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana‘ in zgoraj opisani znaki z informacijami, ki jih zahteva zakonodaja. V primeru posebnih tiskarskih potreb so lahko znaki tudi črno-beli ali kontrastni.“

Razlog:

Razlog:

Metode označevanja so natančneje opisane.

Drugo

Drugo

Nadzor

Nadzor

| — | Zaradi potrebe po preoblikovanju specifikacije proizvoda z namenom uskladitve z novimi določbami, ki jih je odobrilo ministrstvo za kmetijsko, prehransko in gozdarsko politiko, je bil dodan nov člen o nadzoru, ki vsebuje ime in kontaktne podatke nadzornega organa. |
| --- | --- |

—

Zaradi potrebe po preoblikovanju specifikacije proizvoda z namenom uskladitve z novimi določbami, ki jih je odobrilo ministrstvo za kmetijsko, prehransko in gozdarsko politiko, je bil dodan nov člen o nadzoru, ki vsebuje ime in kontaktne podatke nadzornega organa.

Dodano je bilo naslednje besedilo:

„
  Člen 7 – Nadzor

Nadzor nad tem, ali je proizvod skladen s specifikacijo proizvoda, v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012 izvaja nadzorni organ Certiprodop S.r.l. – sedež: Via del Macello 26, Crema; upravni uradi: Via del Commercio 29 – 26013 Crema (Cremona); telefon in faks +39 373229628; e-naslov: info@certiprodop.it.“

Embalaža

Embalaža

| — | Zaradi potrebe po preoblikovanju specifikacije proizvoda z namenom uskladitve z novimi določbami, ki jih odobrilo ministrstvo za kmetijsko, prehransko in gozdarsko politiko, je bilo v točko 3.5 enotnega dokumenta in člen 8 specifikacije proizvoda dodano besedilo glede načina dajanja proizvoda na trg. |
| --- | --- |

—

Zaradi potrebe po preoblikovanju specifikacije proizvoda z namenom uskladitve z novimi določbami, ki jih odobrilo ministrstvo za kmetijsko, prehransko in gozdarsko politiko, je bilo v točko 3.5 enotnega dokumenta in člen 8 specifikacije proizvoda dodano besedilo glede načina dajanja proizvoda na trg.

Novo dodano besedilo se glasi:

„Sir z ZOP ‚Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana‘ se lahko daje na trg v obliki celih hlebcev ali v kosih. Rezanje na kose in pakiranje lahko potekata zunaj območja porekla.“

ENOTNI DOKUMENT

„Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“

„Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“

EU št.: PDO-IT-0009-AM01 – 6.7.2021

EU št.: PDO-IT-0009-AM01 – 6.7.2021

ZOP (X) ZGO ( )

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

Ime [ZOP ali ZGO]

„Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda [v skladu s Prilogo XI]

Vrsta proizvoda [v skladu s Prilogo XI]

Skupina 1.3 – Siri

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Označba porekla „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ se uporablja za sir, ki ima po najkrajšem obdobju zorjenja naslednje lastnosti:

| | masten sir z dogrevanim testom, proizveden izključno iz surovega polnomastnega kravjega mleka z nizko naravno kislostjo; |
| --- | --- |

masten sir z dogrevanim testom, proizveden izključno iz surovega polnomastnega kravjega mleka z nizko naravno kislostjo;

| | oblika: valjasta oblika z ravnim ali nekoliko izbočenim obodom ter ravnima ali napol ravnima ploskvama; |
| --- | --- |

oblika: valjasta oblika z ravnim ali nekoliko izbočenim obodom ter ravnima ali napol ravnima ploskvama;

| | mere: premer ploskev od 30 cm do 40 cm, višina oboda od 8 cm do 10 cm z odstopanji najnižjih in najvišjih vrednosti glede na tehnične pogoje med proizvodnjo; |
| --- | --- |

mere: premer ploskev od 30 cm do 40 cm, višina oboda od 8 cm do 10 cm z odstopanji najnižjih in najvišjih vrednosti glede na tehnične pogoje med proizvodnjo;

| | teža hlebca: od 8 kg do 12 kg glede na tehnične pogoje med predelavo, z do 10-odstotnimi odstopanji najnižjih in najvišjih vrednosti; |
| --- | --- |

teža hlebca: od 8 kg do 12 kg glede na tehnične pogoje med predelavo, z do 10-odstotnimi odstopanji najnižjih in najvišjih vrednosti;

| | zunanjost: tanka, čvrsta, naravna skorja slamnato rumene barve, ki z zorjenjem postaja izrazitejša; |
| --- | --- |

zunanjost: tanka, čvrsta, naravna skorja slamnato rumene barve, ki z zorjenjem postaja izrazitejša;

| | barva testa: slonokoščena, meji na slamnato rumeno; |
| --- | --- |

barva testa: slonokoščena, meji na slamnato rumeno;

| | tekstura testa: kompaktna, elastična, z razpršenimi luknjicami s premerom od 1 mm do velikosti, znani kot occhio di pernice („kurja očesca“); dovoljene so majhne razpoke v testu; |
| --- | --- |

tekstura testa: kompaktna, elastična, z razpršenimi luknjicami s premerom od 1 mm do velikosti, znani kot occhio di pernice („kurja očesca“); dovoljene so majhne razpoke v testu;

occhio di pernice

| | okus: nežen, dišeč, rahlo slan in blag, z značilnim vonjem; |
| --- | --- |

okus: nežen, dišeč, rahlo slan in blag, z značilnim vonjem;

| | maščoba v suhi snovi: najmanj 42 %. |
| --- | --- |

maščoba v suhi snovi: najmanj 42 %.

Obdobje zorjenja je vsaj 45 dni. Sir „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ se lahko označi z dodatno navedbo „Riserva“, če je obdobje zorjenja daljše od šestih mesecev.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma krav mora biti sestavljena iz zelene in/ali posušene krme s travnikov, pašnikov ali pašnih travnikov; večina krme (vsaj 50 %) mora izvirati z opredeljenega geografskega območja. Lahko se dopolni z žiti, koncentrirano krmo in/ali beljakovinskimi pogačami. Dovoljena je uporaba mineralnih in vitaminskih dopolnil.

Kvota 50 % se utemeljuje z naslednjim. Upad števila prebivalcev v gorah je privedel do postopnega širjenja gozdnih površin ter posledičnega krčenja pašnih površin in pašnih travnikov. Maloštevilna nižinska območja na dnu doline so bila prav tako izpostavljena intenzivni urbanizaciji, zato so na voljo ostala le bolj nedostopna območja, ki jih je težko obdelovati in pogosto niso uporabna niti za pašo goveda. Zaradi tega so se zmanjšali lokalni viri krme, kar je nekatere kmetije primoralo h kupovanju krme zunaj območja. Preostale pašnike, ki se vse bolj krčijo, na žalost ogroža tudi nedavni prihod tujerodnih prostoživečih vrst, kot so divji prašiči, saj se zaradi škode, ki jo povzročajo na zatravljenosti, lokalna pridelava krme, ki je na voljo, še bolj zmanjšuje. Kot je znano, se poleg tega gozdne površine stalno širijo, ker zaradi pomanjkanja delovne sile prizadevanja kmetov za upravljanje zemljišč ne zadostujejo za ohranjanje travnikov. Prav tako se je zdelo potrebno odpraviti možnost krmljenja krav s silažo, saj je njena uporaba v procesih predelave in zorjenja sira sporna, ker se lahko v njej nahajajo spore bakterije Clostridium. Zaradi odprave te možnosti bi bilo mogoče treba uvesti koncentrirano krmo, ki izvira zunaj območja porekla, da se nadomesti vnos hranil s silažo.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Kmetijska gospodarstva, ki vzrejajo govedo, katerega mleko se uporablja pri proizvodnji sira „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“, morajo biti na opredeljenem geografskem območju.

Mleko mora biti proizvedeno, sir pa predelan in zorjen znotraj opredeljenega geografskega območja.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Sir z ZOP „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ se lahko daje na trg v obliki celih hlebcev ali v kosih. Rezanje na kose in pakiranje lahko potekata zunaj območja porekla.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Oznaka skladnosti je papirnata etiketa, pritrjena na eno od ravnih ploskev sira, ki je zorel vsaj 45 dni, na kateri je rdeč znak (CMYK: C = 0, M = 95, Y = 85, K = 0 – Slika 1) za proizvode, proizvedene na dnu doline med 1. januarjem in 31. decembrom, in moder znak (CMYK: C = 98, M = 72, Y = 12, K = 0 – Slika 2) za proizvode, proizvedene na gorskih pašnikih med 20. majem in 20. oktobrom. Znak je oblikovan tako, da se na sredini nahaja stilizirana risba zvonca, v njej pa je podoba hlebca sira z izrezanim kosom. Risbo zvonca obroblja del imena označbe porekla, „Formai de Mut D.O.P.“, na notranjem delu kroga, ki obkroža risbo zvonca, pa je zapisan preostanek imena „dell’Alta Valle Brembana“ skupaj s sklicem na pravno podlago registracije „Reg. C.E. 1107/96“. Celotno zunanjo krožnico sestavlja 22 stiliziranih zvoncev, ki jih obkroža dodaten krog. Na modrem znaku je krog znotraj 22 zvoncev nadomeščen s ponavljajočimi se besedami „d’alpeggio“ (z gorskih pašnikov) (Slika 2).

Za sir „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“, zorjen več kot šest mesecev, se uporabi znak z istimi lastnostmi, kot so opisane zgoraj, le da se v krogu znotraj 22 zvoncev ponavlja beseda „Riserva“ (sliki 3 in 4).

Image 5

Slika 1

Image 6

Slika 2

Image 7

Slika 3

Image 8

Slika 4

Za lepljenje znaka je dovoljena uporaba lepila za živila.

Ob dajanju na trg morajo biti na vsakem ovoju in/ali embalaži sira z ZOP „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ označba ZOP „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ in zgoraj opisani znaki z informacijami, ki jih zahteva zakonodaja. V primeru posebnih tiskarskih potreb so lahko znaki črno-beli ali kontrastni.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje, na katerem se navedeni sir proizvaja in zori, obsega celotno upravno ozemlje občin, ki pripadajo pokrajini Bergamo in so naštete v nadaljevanju: Averara, Branzi, Camerata Cornello, Carona, Cassiglio, Cusio, Foppolo, Isola di Fondra, Lenna, Mezzoldo, Moio de’ Calvi, Olmo al Brembo, Ornica, Piazza Brembana, Piazzatorre, Piazzolo, Roncobello, Santa Brigida, Valleve, Valnegra in Valtorta.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Zgodovinsko gledano je bila zgornja dolina Brembana (L’Alta Valle Brembana) administrativna enota že od leta 1364 ter je imela lastne sisteme zakonov, ki so se utrdili in posodobili v času beneške vladavine. Natančneje je geografsko okolje, iz katerega sir „Formai de Mut“ izvira in v katerem se proizvaja, zgornja dolina Brembana v Bergamu. To je dobro opredeljeno geografsko območje, ki ga obkrožajo gorski vrhovi od Monte Ortighera in Monte Menna do Pizzo dei Tre Signori in Monte Venturosa ter ki na vzhodu meji na dolini Serina in Seriana, na severu na dolino Valtellina ter na zahodu na dolini Taleggio in Valsassina. Območje leži na nadmorski višini, ki sega od 440 m v občini Lenna do 2 916 m na vrhu gore Pizzo del Diavolo di Tenda v občini Carona.

Že stoletja so bili glavni viri in z njimi povezane dejavnosti povezani z gozdovi, pašniki in rudniki. Greben Orobskih Alp, ki obroblja zgornjo dolino Brembana, sestavljajo težje dostopni vrhovi in prelazi ter kompleksen sistem dolin in pobočij z različnimi profili nadmorske višine in izpostavljenostmi, ki so močno vplivali na vzpostavitev in ustalitev prebivalstva in sistemov proizvodnje skozi čas.

V dolini Brembana so večinoma živeli pastirji in o sirarstvu, zaradi katerega so na tem območju poglavitno redili govedo, pričajo številni zgodovinski dokumenti. Ta tradicija se še danes odraža v proizvodnji značilnega lokalnega sira „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“.

Ena najpomembnejših značilnosti orobskoalpskega podnebja je izpostavljenost vlažnim zračnim tokovom iz Sredozemlja, ki jih prestrezajo Alpe. Zaradi te značilnosti se količine dežja in snega iz dna doline proti dolinskemu sklepu in pobočjem postopoma povečujejo. Te razmere so ugodne za ozelenitev pašnikov in tako za vzrejo molznega goveda. Vendar se lahko iz leta v leto precej razlikujejo, kot je to značilno za območja z zmernim podnebjem.

Zaradi zgoraj opisanih okoljskih in podnebnih razmer se gorsko območje zgornje doline Brembana ponaša z dolinami, pobočji in gorskimi pašniki z izjemno geološko pestrostjo in raznolikim rastlinstvom. Skozi stoletja so to izkoriščali ljudje, saj v gorah poteka sezonska paša z vertikalno selitvijo živine, pri čemer se živina v poletnih mesecih pase na pašnikih, nato pa se v dolino vrne v preostalem delu leta, ko nastopijo ostrejše vremenske razmere. Ta tradicija se odraža zlasti v prepoznavni in značilni barvi testa sira „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“, saj je ta slonokoščena, ko se govedo pozimi krmi s senom, nato pa se poleti, ko se govedo prehranjuje z zeleno travo, spremeni v slamnato rumeno.

Na travnikih doline Brembana uspevajo številne vrste rastlin, njihova sestava pa se razlikuje glede na lokacijo, okoljske razmere, nadmorsko višino in vodne vire.

Orobskoalpska flora je ena izmed najbogatejših in najzanimivejših v Alpah; sestavlja jo skupina vrst, ki so pomembne tako s količinskega kot tudi s kakovostnega vidika ter obsegajo številne endemične vrste, ki izstopajo po pomembnosti in ugledu. Na neprecenljivost orobskoalpske flore je vplival potek zgodovinskih in geoloških dogodkov na tem območju. Napredovanje in umikanje ledenikov je močno vplivalo na rastlinsko sestavo območja. Orobske Alpe, zlasti orobske predalpe, so zaradi geografske osamitve nudile zavetje številnim alpskim vrstam, zato so se na območju ohranile stare vrste (paleoendemiti), hkrati pa je osamitev ugodno vplivala na razvoj novih vrst (neoendemiti).

Okoljske razmere so v preteklosti omogočale, da je imelo govedo posebno sposobnost za proizvodnjo mleka, temu pa je tako tudi danes.

Vsak gorski pašnik, to je pašnik nad zgornjo mejo gozda, je pogosto razdeljen na več „postaj“, pašnih površin z objekti, ki so potrebni za oskrbo goveda in ljudi. Na vsaki postaji poteka vešče razvrščanje živali po pašnikih glede na razpoložljivost in kakovost krme ter vodnih virov za napajanje živali. Ravno s pridobljenimi izkušnjami, ki se prenašajo iz roda v rod, alpski pastirji določijo premikanje črede in metodo paše (ki se spreminja glede na vsakodnevne vremenske razmere ter kakovost, zrelost in okusnost trave na različnih pašnikih), da kar najbolje izkoristijo razpoložljive vire krme in tako proizvedejo najboljši sir.

Pastirji so nastanjeni v zgradbah, imenovanih baite, kjer poteka tudi predelava mleka. Opirajoč se na izkušnje in spretnosti, sirarji med predelavo izberejo najprimernejše časovne in temperaturne parametre, pri tem pa upoštevajo tradicionalne razpone. Primerne vrednosti so določene ob upoštevanju izolacije proizvodnih prostorov, območja paše krav ter včasih tudi posebnih kemijskih in fizikalnih lastnosti mleka, na katere vplivajo težke okoljske razmere (hiter padec temperature, nevihte s točo in/ali sneženje).

baite,

Ko živali na postaji pomulijo vso travo, se pri iskanju novih pašnikov preselijo na naslednjo postajo, ki pa je lahko tudi na nadmorskih višinah nad 2 000 metri.

Proizveden sir zori v shrambi za sir, imenovani casera. Pogosto se za vse gorske pašnike uporablja le ena casera, ki se nahaja na logistično najugodnejši lokaciji. Vsaka casera je zgrajena in se upravlja tako, da se v njej ustvarita najustreznejša vlaga in temperatura za dober proizvod. Odvisno od prepleta temperature in vlage, vsak sirar izbere čas ter metodi obračanja in krtačenja, da sir „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ ustrezno zori in pridobi značilne lastnosti. Ko se sezona paše na gorskih pašnikih konča, se sir, proizveden na teh pašnikih, prinese v dolino za dokončanje zorjenja, ki lahko traja več let. Tudi čreda se vrne na kraj odhoda, kjer jo pričakajo še zadnji ozeleneli pašni travniki in tudi seno, ki ga bo pozimi deležna na kmetijskih gospodarstvih.

casera

casera

casera

Glede na okoljske in podnebne razmere danes paša in z njo povezana proizvodnja sira na gorskih pašnikih potekata med majem in oktobrom v gorskih kočah, ki so vnesene v regionalni načrt za gorske pašnike. Preostanek proizvodnje, ki lahko poteka med 1. januarjem in 31. decembrom, poteka na dnu doline, a vedno znotraj gorskega območja.

Prvotno je bila sezonska selitev živine zelo razširjena, pri čemer so nekateri pastirji živali pozimi gnali v milansko nižino in se na gorske pašnike vračali poleti. Pastirji na tem območju so bili znani kot bergamì, njihova čreda pa se je imenovala bergamina. Ta izraza se še danes uporabljata v lokalnem besedišču. Spravilo sena je bila podporna dejavnost, ki jo je bilo treba izvajati za vzrejo živali. Travniki, ki so bili pognojeni, so se poleti kosili dvakrat.

bergamì

bergamina

Pastirje bergamini iz minulih dni so nadomestili pastirji v dolini, ki so najeli pašnike na svojem območju in na njih pasli lastno ali najeto govedo. Tako se je razvila pretežno „lokalna“ selitev živine, za katero je značilen premik čred z dna doline na gorske pašnike. Ker se zaradi tega govedo na pašnih travnikih na dnu doline ni paslo več, so se ti travniki uporabljali za pridelavo zalog sena za zimo.

bergamini

Preplet dejavnikov, ki so povezani s posebno biotsko raznovrstnostjo omejenega geografskega območja in tradicionalnimi tehnikami vzreje, daje mleku posebne lastnosti, ki se pri uporabi surovega mleka za proizvodnjo sira okrepijo. To pomeni, da se v siru „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ ohranijo vse hranilne, senzorične in mikrobiološke lastnosti območja porekla. Avtohtona mikroflora v surovem mleku, iz katerega se proizvaja sir, in okolje, v katerem poteka njegova proizvodnja, vplivata nanj zlasti med zorjenjem in mu dajeta značilen okus.

Poleg tega je sir „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ proizveden iz polnomastnega mleka. V njem se tako zbere skoraj vsa maščoba iz mleka, iz katerega je proizveden, s tem pa tudi v njej topne aromatične molekule, ki so značilne za številne lokalne esence. Na ta način se v sir opazno prenesejo arome in vonji iz okolja proizvodnje ter ga dodatno zaznamujejo.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Celotno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletnem mestu: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali:

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijsko, prehransko in gozdarsko politiko (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità“ (v zgornjem desnem kotu zaslona), nato „Prodotti DOP IGP STG“ (na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

| 26.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 410/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 410/27

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 410/11)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Segarcea“

PDO-RO-A1214-AM01

Datum obvestila: 1. avgust 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Vključitev novih sort vinske trte kot glavnih sort

Specifikacija proizvoda je bila spremenjena tako, da vključuje sorti vinske trte fetească regală in touriga nacional za pridelavo belih oziroma rdečih vin.

Z vključitvijo stare romunske sorte fetească regală, ki se obsežno goji v Romuniji, so se povečale možnosti za izkoriščanje posebnih značilnosti območja ZOP Segarcea v obliki kakovostnih vin, izboljšanje ugleda označbe porekla z razvejitvijo sort in izražanje aromatične kompleksnosti priznanih nacionalnih sort.

Na območju Segarcea sorta ponuja dobro prilagodljivost in možnosti za doseganje kakovosti, ko se v grozdju razvijajo arome in kopiči sladkor. Ta sorta ima potencial za pridelavo elegantnih vin, ki so svetla in čista, imajo poudarjeno slamnato rumeno barvo z zelenkastimi odsevi, vonj po cvetovih trte in dobrimi kislinami, kar izhaja z območja doline, na katerem se goji.

Sorta touriga nacional se dobro prilagaja območju ZOP Segarcea in ohranja posebne lastnosti sorte, na katere vplivajo tudi struktura tal, hidrološke razmere in lokalno podnebje. Za to sorto so značilni sadne note, svetlo rdeča barva, velik delež alkohola in bogat ekstrakt z uravnoteženim kopičenjem sladkorjev zaradi vinogradniških tal z visoko vsebnostjo kalcijevega karbonata in železovih oksidov ter lege vinogradov na položnih pobočjih, ki so razmeroma izpostavljena proti jugu, kar spodbuja kopičenje sladkorjev in antocianov ter visoko vsebnost mineralov.

Razvejitev sort z vključitvijo navedenih sort bo pripomogla k razširitvi vinske ponudbe in pridobivanju vin iz sort z nacionalnim/mednarodnim ugledom, ki s pridom uporabi njihove aromatične kompleksnosti.

Spremenjeni so poglavji IV in XI specifikacije proizvoda ter točka 7 enotnega dokumenta.

2.   Sprememba donosa vinske trte (povečanje)

Donos grozdja in vina je spremenjen navzgor.

Sprememba pridelka vina je za območje ZOP Segaracea potrebna zaradi napredka v pridelavi v zadnjih letih, povečanega pridelka grozdja, ki je ob trgatvi popolnoma zrelo, ter poznejše trgatve, kar je posledica novih struktur vinogradov, biotskih dejavnikov (struktura klonov, podlaga) in enoloških dejavnikov (uporaba novih vinarskih tehnologij).

Od leta 2004, še pred programi preusmeritve/prestrukturiranja vinogradov, so se nadomeščali vinogradi, ki so dajali neko raven pridelka na razmeroma majhni gostoti nasadov. Prej je bila gostota v izkrčenih vinogradih med 2 800 in 3 200 trsov na hektar, v novih nasadih pa je gostota več kot 4 545 trsov na hektar, kar pomeni znatno povečanje gostote v mladih vinogradih v primerjavi z gostoto prejšnjih nasadov, kar je privedlo tudi do znatno večjega pridelka grozdja.

Novouvedene sorte izkoriščajo potencial območja, novi kloni starejših sort pa lahko bolje izkoristijo skupek mineralov in hranil v tleh ter enološko-podnebne razmere na območju.

Spremembe zaradi enoloških dejavnikov so rezultat nove enološke opreme in uporabe novih tehničnih rešitev na področju enoloških materialov. Med novo opremo, ki je pomembno prispevala k povečanju donosa vina, ne da bi se zmanjšala kakovost, bi izpostavili pnevmatske stiskalnice, ki so omogočile povečanje donosa vina za več kot 15 % (za samotok). Avtomatizirane posode in cisterne za vrenje pri nadzorovani temperaturi so prav tako omogočili znatno povečanje donosa vina ob hkratnem povečanju kakovosti vin, zlasti z ohranjanjem in v nekaterih primerih povečanjem aromatičnega profila vin.

Spremenjeni so poglavji V in VII specifikacije proizvoda ter točka 7 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Segarcea

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.   Bela vina

KRATEK OPIS

Vina so energična, slamnato rumene barve z zelenkastimi odtenki, z intenzivnimi aromami svežih cvetov akacije. Zorenje v cisternah na drožeh in dolgo vrenje ustvarjata note trave, bezga, eksotičnega sadja in breskev (v vonju in okusu).

Pri okusu prevladujejo svežina, hrustljavost, citrusna kislost, cvetlične note, sadnost, nadpovprečna citrusna kislost in dolg pookus, trdna struktura iz sadja, masla, toplega peciva, citrusov in sveže praženih lešnikov.

Značilna aromatična vina (suha/polsuha) imajo cvetico po vrtnicah, sladki sadni pulpi, belem cvetju, značilni muškatni aromi, svež okus, kislost in živahnost ter so polnega telesa.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 15,00 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,0 v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

15,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,0 v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

2.   Rdeča vina

KRATEK OPIS

So škrlatno rdeča, temno rubinasto rdeča ali rubinasto rdeča z vijoličnimi odsevi: intenzivno in svetlo granatno rdeča ali opečnato rdeča, tudi če zorijo kratek čas. Postopki pridelave vina omogočajo večjo ekstrakcijo barve in taninov ter fin vonj in okus po lesu, vanilji, s cvetico, v kateri prevladujejo sadje (češnje, maline in jagode) in začimbe. V ustih so uravnotežena med sadnimi notami in notami sladkega korena, zaznati je mogoče rahle sledi žganega lesa in dobro povezane zaokrožene tanine, so polnega telesa s prevladujočo aromo jagodičevja, marmelade, aromatičnih zelišč, lesnih arom in vanilje (vino iz sodov).

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 15,00 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,0 v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

15,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,0 v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

3.   Vina rosé

KRATEK OPIS

Vina, ki zorijo na drožeh in se redno mešajo (bâtonnage), so sveža, sadna (rdeči ribez, višnje in bele češnje) in mirna. Arome so intenzivne, po rdečem jagodičevju, marmeladi in malinah, vina pa so zaokrožena in uravnotežena s svežo kislostjo.

Barva je intenzivno lososovo rožnata, imajo arome belih češenj, cvetnih listov vrtnic, zelenega popra, medu, gozdnih jagod ter svež in intenziven sadni okus, živahno kislost in intenziven zaton.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 15,00 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

15,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

| 1. | Enološki postopki
  Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin
  Obogatitev je prepovedana pri pridelavi vin s kontrolirano označbo porekla Segarcea.
  Povečanje volumenskega deleža naravnega alkohola v grozdnem moštu, delno prevretem grozdnem moštu ali vinu v vrenju je prepovedano. |
| --- | --- |

1.

Enološki postopki

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Obogatitev je prepovedana pri pridelavi vin s kontrolirano označbo porekla Segarcea.

Povečanje volumenskega deleža naravnega alkohola v grozdnem moštu, delno prevretem grozdnem moštu ali vinu v vrenju je prepovedano.

| 2. | Pridelovalna praksa
  Pridelovalna praksa






  — | Najmanjša sprejemljiva gostota je: 3 000 trsov na hektar. |
| --- | --- | --- |

2.

Pridelovalna praksa

Pridelovalna praksa

—

Najmanjša sprejemljiva gostota je: 3 000 trsov na hektar.

| — | V novih nasadih bo gostota vsaj 4 132 trsov na hektar. |
| --- | --- |

—

V novih nasadih bo gostota vsaj 4 132 trsov na hektar.

| — | Vzgojni način je nezaščiten ali polzaščiten; priporočene gojitvene oblike so guyot na steblu, enojni ali dvojni kordon ter z dolgima krakoma, ki se redno obnavljata. |
| --- | --- |

—

Vzgojni način je nezaščiten ali polzaščiten; priporočene gojitvene oblike so guyot na steblu, enojni ali dvojni kordon ter z dolgima krakoma, ki se redno obnavljata.

| — | Rez je dolga ali mešana, z največjo obremenitvijo 15 očes na kvadratni meter. |
| --- | --- |

—

Rez je dolga ali mešana, z največjo obremenitvijo 15 očes na kvadratni meter.

5.2.   Največji donosi

| 1. | Fetească alba, fetească regală, riesling italian, riesling de rhin, sauvignon, viognier, pinot gris, chardonnay
  14 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

1.

Fetească alba, fetească regală, riesling italian, riesling de rhin, sauvignon, viognier, pinot gris, chardonnay

14 000 kilogramov grozdja na hektar

| 2. | Tămâioasă românească, tămâioasă roză
  14 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

2.

Tămâioasă românească, tămâioasă roză

14 000 kilogramov grozdja na hektar

| 3. | Pinot noir, merlot, syrah, fetească neagră, marcelan, negru de drăgășani, touriga nacional, cabernet franc, cabernet sauvignon
  12 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

3.

Pinot noir, merlot, syrah, fetească neagră, marcelan, negru de drăgășani, touriga nacional, cabernet franc, cabernet sauvignon

12 000 kilogramov grozdja na hektar

| 4. | Fetească alba, fetească regală, riesling italian, riesling de rhin, sauvignon, viognier, pinot gris, chardonnay
  112 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

4.

Fetească alba, fetească regală, riesling italian, riesling de rhin, sauvignon, viognier, pinot gris, chardonnay

112 hektolitrov na hektar

| 5. | Tămâioasă românească, tămâioasă roză
  112 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

5.

Tămâioasă românească, tămâioasă roză

112 hektolitrov na hektar

| 6. | Pinot noir, merlot, syrah, fetească neagră, marcelan, negru de drăgășani, touriga nacional, cabernet franc, cabernet sauvignon
  96 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

6.

Pinot noir, merlot, syrah, fetească neagră, marcelan, negru de drăgășani, touriga nacional, cabernet franc, cabernet sauvignon

96 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Okrožje Dolj:

| — | mesto Segarcea, |
| --- | --- |

—

mesto Segarcea,

| — | občina Lipovu — vasi Lipovu in Lipovu de Sus, |
| --- | --- |

—

občina Lipovu — vasi Lipovu in Lipovu de Sus,

| — | občina Cerat — vasi Cerat in Malaica. |
| --- | --- |

—

občina Cerat — vasi Cerat in Malaica.

7.   Sorte vinske trte

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N – petit vidure in bourdeos tinto

Chardonnay B – gentil blanc in pinot blanc chardonnay

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leanyka in leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană in galbenă de ardeal

Marcelan N

Merlot N – bigney rouge

Negru de drăgăşani N

Pinot gris G – affumé, grau burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klăvner morillon noir

Riesling de rhin B – weisser riesling in white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Sauvignon B – sauvignon verde

Syrah N – shiraz in petit syrah

Touriga nacional R

Tămâioasă românească B – rumanische weihrauchtraube in tamianka

Tămâioasă roză Rs – muscat rouge de frontignan

Viognier B – petit vionnier, viogne, galopine in vugava bijela

8.   Opis povezave

8.1.   Povezava z razmejenim območjem

Vinogradniško središče Segarcea je del vinorodnega območja Dealurile Munteniei şi Olteniei (hribovji Oltenia in Muntenia). Leži v Vlaškem nižavju, 29 km južno od mesta Craiova, pretežno na nadmorski višini 145 m. Segarcea leži na vzporedniku 44°10' severne zemljepisne širine in na poldnevniku 23°72' vzhodne zemljepisne dolžine.

Segarcea se nahaja v osrednjem delu Malovlaške nižine na medrečju rek Jiu (na vzhodu) in Desnăţui (na zahodu) in je del Desnăţuiske nižine. To medrečje se imenuje Segarcejska nižina. Skupaj z Băileştsko nižino tvori Desnăţuisko nižino.

Segarcejska nižina nima vetrnega reliefa in vključuje predgorsko ravnico Sălcuţa in rečne terase reke Donave, od katerih se jih pet (od skupno osmih) nadaljuje vzhodno od reke Desnăţui.

Površine, zasajene z vinsko trto, ki pripadajo vinogradniškemu središču Segarcea, ležijo na južnem robu predgorske ravnice Sălcuţa in na pobočju, ki je pretežno usmerjeno proti jugu ter povezuje tretjo teraso Donave in dvignjeno ravnico Sălcuţa. To območje leži med hipsometričnima krivuljama 100 m in 150 m. Najvišji točki tega območja sta: Dealul Viilor na 151,7 m in Dealul Robului na 150,3 m. Na območju vinogradniškega središča Segarcea so naslednje vrste tal: značilni kambični černozjom, erodirani kambični černozjom in erodirana tla (na pobočjih).

Z vidika geologije in litologije površinskih nanosov je Malovlaška nižina iz poznega pliocena, če upoštevamo nastanek prve suhe zemlje, in iz kvartarja, če pomislimo na poznejše oblikovanje, ki mu je bila izpostavljena.

Litološki material sestavljajo predvsem puhličasti, ilovnato-glineni sedimenti iz pleistocena in peščena ilovica z visoko vsebnostjo karbonatov. Ta material aluvialnega in diluvialnega izvora je bil odložen v obdobju kvartarja, v medledeni dobi. Ti nanosi tvorijo nekajcentimetrsko plast na globini od 8 do 15 m, ki prekriva starejše poznopliocenske peščeno-ilovnate, peščene ali peščeno-lapornate nanose.

Na tem območju so območja z izrazitimi diluvialnimi procesi. Diluvialni nanosi so povezani z gibanjem nekaterih že obstoječih pleistocenskih nanosov zaradi delovanja vode, ki se razpršeno pretaka v obliki vodne lamele, nastale zaradi dežja, taljenja snega in težnosti (zemeljski podori, zemeljski plazovi). Na nekaterih površinah diluvialni nanosi v celoti prekrivajo doline brez linearnega vzdolžnega odtekanja, s pobočji, ki jih je enostavno stabilizirati in uporabiti za kmetijstvo.

Podnebje je zmerno celinsko s šibkimi sredozemskimi vplivi, ki so posledica pogostih zahodnih in jugozahodnih zračnih mas ter južnih tropskih in vzhodnoevropskih zračnih mas.

Večletna povprečna temperatura je 11,6 °C. Povprečna temperatura najtoplejšega meseca je 24,1 °C, pri čemer se temperature gibljejo med 22,7 °C in 26,8 °C.

Vsota letnih padavin je 565 mm (povprečje petih let), od tega 281 mm v obdobju rasti.

Gojenje vinske trte in vinarstvo sta pisno potrjena od leta 1557 v dokumentu, v katerem Pătraşcu cel Bun (Pătraşcu Dobri), oče Mihaia Viteazula (Mihai Pogumni), podeljuje „zemljišča Segarcea svoji hčeri Marii“ v obliki dote. V tistem času so bili vinske trte in vina iz Segarcee dobro znani. Vinogradniško središče Segarcea je bilo skupaj s 27 drugimi vinogradniškimi središči v Romuniji prvič priznano kot odobreno za pridelavo vin s kontrolirano označbo porekla z odlokom ministrskega sveta z dne 25. maja 1929.

8.2.   Vzročna medsebojna povezava

Zaradi novih sort ter novih tehnologij gojenja in proizvodnje vina je ZOP Segarcea trenutno izjemno cenjena.

Trajanje osončenosti, temperatura okolice in atmosferske padavine so bistvene podnebne značilnosti vinogradniškega območja, ki odločilno vplivajo na biološke, fiziološke in biokemične procese vinske trte, ki vplivajo na kakovost in poseben značaj vin, proizvedenih v Segarcei.

Večina vinogradniških tal ima visoko vsebnost kalcijevega karbonata in veliko železovih oksidov, kar daje rdečim vinom, pridelanim na tem območju, svetlo rdečo barvo in jih naredi zelo mehke, z izrazitim značajem. Tu pridelana vina so primerna za staranje.

Nasadi vinske trte so običajno obrnjeni proti jugu, jugozahodu ali jugovzhodu, saj jih je večina na razmeroma položnih pobočjih in planotah. Obilo sonca, bogati heliotermalni viri in manj padavin so pomemben dejavnik kakovosti vina (intenzivne arome rdečega sadja, krepkost in svežina).

Kombinacija tal in podnebnih razmer spodbuja pridelavo vin z značilnimi lastnostmi območja, z intenzivnimi sadnimi notami in primerna za dolgo staranje. Pridelava grozdja iz sort vitis vinifera, cepljenih na podlago, ki so premišljeno zasajene glede na „potencial“ zemljišča, omogoča pridelavo kakovostnih vin.

Grozdje za bela vina se potrga mehansko, drozga se med maceracijo ohranja pri temperaturah med 8 °C in 10 °C, vino pa vre počasi v cisternah iz nerjavnega jekla z nadzorovano temperaturo od 15 °C do 18 °C in zori na drožeh, običajno od tri do pet mesecev, pri nekaterih vinih pa od 21 do 30 dni.

Belo vino je slamnato rumene barve z zelenkastimi odtenki in intenzivnimi aromami svežih cvetov bele akacije. Zorenje v cisternah na drožeh in dolgo vrenje ustvarjata note trave, bezga, eksotičnega sadja in breskev (v vonju in okusu).

Pri okusu prevladujejo svežina, živahnost s citrusno kislostjo, uravnoteženost med cvetličnimi ali sadnimi notami, nadpovprečna citrusna kislost in dolg zaton, trdna struktura iz sadja in masla, toplega peciva, belega sadja, citrusov in sveže praženih lešnikov.

Značilna aromatična vina (grozdje se trga ročno) se večinoma proizvajajo v suhih in polsuhih različicah, kompleksna cvetica pa sega od vrtnice do sladke sadne pulpe in od belega cvetja do klasičnih arom muškata. So živahna in imajo polno strukturo zaradi svoje specifične kislosti.

Za pridelavo rdečih/rosé vin se grozdje trga strojno. Uporabljajo se tradicionalni postopki pridelave vina, da se pridobi več barve in taninov; vina zorijo povprečno 6–8 mesecev v hrastovih sodih, da se povežejo arome, ki se razvijejo ob stiku z lesom. Razvije se cvetica, v kateri tako po vonju kot tudi okusu prevladujejo sadje (češnje, maline in jagode) in začimbe. V ustih so vina uravnotežena med sadnimi notami in notami sladkega korena, z rahlimi sledmi žganega lesa in dobro povezanimi zaokroženimi tanini; vina so polnega telesa z notami jagodičevja, aromatičnih zelišč ter lesa in vanilje pri vinu iz sodov.

S strojnim trganjem grozdja, maceracijo in vrenjem v jeklenih posodah s prelivanjem klobuka, pri čemer se uravnavata temperatura vrenja in število prelivanj klobuka, se pridelajo sadna vina z manj tanini. Zorenje poteka večinoma v cisternah iz nerjavnega jekla in delno v hrastovih sodih v povprečju od 6 do 8 mesecev. Širok spekter arom, ki izhajajo iz dolge, približno osemtedenske maceracije in 8–18-mesečnega zorenja v hrastovih sodih, sega od marmelad do svežega jagodičevja in vanilje.

8.3.   Podatki o proizvodu

Bela vina so slamnato rumene (zelenkaste) barve ter imajo intenzivne arome akacijevih cvetov ter note trave in bezga zaradi dolgega vrenja, eksotičnega sadja in breskev. Okus je svež, s citrusno kislostjo, cvetni (akacija), po medu in zrelem sadju, z nadpovprečno citrusno kislostjo in dolgim zatonom, trdno strukturo sadja in masla, toplih briošev, citrusov in sveže praženih lešnikov.

Značilna aromatična vina imajo kompleksno cvetico (vrtnice, sladka sadna pulpa) in klasične muškatne arome, z živahnostjo in polno strukturo zaradi specifične kislosti.

Rdeča vina imajo cvetico, v kateri prevladujejo rdeče sadje (češnje, maline in jagode) in začimbe, z uravnoteženimi notami sadja in sladkega korena ter povezanimi in zmernimi zaokroženimi tanini, ter so polnega telesa, z notami jagodičevja, aromatičnih zelišč, lesa in vanilje pri vinih iz sodov.

Širok spekter arom, ki izhajajo iz dolge, približno osemtedenske maceracije in 8–18-mesečnega zorenja v hrastovih sodih, sega od marmelad do svežega jagodičevja in vanilje.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Tržni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja

Na etiketah vin se zaščiteni označbi porekla Segarcea lahko, ob upoštevanju interesov proizvajalcev, doda eno od naslednjih posameznih imen vinogradov: DEALU ROBULUI, PIETRICEAUA, GRĂDINA POPEŞTI, DEALU VIILOR, MALAICA, PLAIU VIILOR, LA CARIERĂ, LA TUFAN ali DEALU LIPOVULUI.

Povezava do specifikacije proizvoda

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_segarcea_modif_standard_cf_cerere_2020_no_track_changes_final.pdf

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---