# Den Europæiske Unions C 473/2022

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 473 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang13. december 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 473

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang13. december 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2022/C 473/01 | Rådets henstilling af 9. december 2022 om bedre forebyggelse gennem tidlig påvisning: en ny EU-tilgang til kræftscreening, som erstatter Rådets henstilling 2003/878/EF | 1 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2022/C 473/01

Rådets henstilling af 9. december 2022 om bedre forebyggelse gennem tidlig påvisning: en ny EU-tilgang til kræftscreening, som erstatter Rådets henstilling 2003/878/EF

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2022/C 473/02 | Bekendtgørelse til de personer og den enhed, som er omfattet af foranstaltningerne i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP som gennemført ved gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2022/2433 og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2428 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran | 11 |
| 2022/C 473/03 | Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran | 13 |
| 2022/C 473/04 | Bekendtgørelse til de personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/2432 og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2430 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed | 14 |
| 2022/C 473/05 | Bekendtgørelse til de fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/2432 og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2430 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed | 15 |
| 2022/C 473/06 | Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed | 16 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 473/07 | Euroens vekselkurs — 12. december 2022 | 18 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2022/C 473/02

Bekendtgørelse til de personer og den enhed, som er omfattet af foranstaltningerne i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP som gennemført ved gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2022/2433 og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2428 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

11

2022/C 473/03

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

13

2022/C 473/04

Bekendtgørelse til de personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/2432 og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2430 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

14

2022/C 473/05

Bekendtgørelse til de fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/2432 og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2430 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

15

2022/C 473/06

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

16

Europa-Kommissionen

2022/C 473/07

Euroens vekselkurs — 12. december 2022

18

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 473/08 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 19 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2022/C 473/08

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

19

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 13.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 473/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 473/1

---

RÅDETS HENSTILLING

af 9. december 2022

om bedre forebyggelse gennem tidlig påvisning: en ny EU-tilgang til kræftscreening, som erstatter Rådets henstilling 2003/878/EF

(2022/C 473/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 168, stk. 6,

som henviser til forslag fra Europa-Kommissionen, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | I henhold til artikel 168, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal der sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter. Unionens indsats, der skal være et supplement til de nationale politikker, skal være rettet mod at forbedre folkesundheden og forebygge sygdomme hos mennesker samt imødegå forhold, der kan indebære risiko for den fysiske og mentale sundhed. Indsatsen skal omfatte bekæmpelse af de største trusler mod sundheden ved at fremme forskning i deres årsager, spredning og forebyggelse samt sundhedsoplysning og -uddannelse samt overvågning. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 168, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal der sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter. Unionens indsats, der skal være et supplement til de nationale politikker, skal være rettet mod at forbedre folkesundheden og forebygge sygdomme hos mennesker samt imødegå forhold, der kan indebære risiko for den fysiske og mentale sundhed. Indsatsen skal omfatte bekæmpelse af de største trusler mod sundheden ved at fremme forskning i deres årsager, spredning og forebyggelse samt sundhedsoplysning og -uddannelse samt overvågning.

| (2) | Der bør i overensstemmelse med national ret og nationalt og regionalt ansvar for organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og behandling på sundhedsområdet ske en videreudvikling af kræftscreeningsprogrammerne i overensstemmelse med artikel 168, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

(2)

Der bør i overensstemmelse med national ret og nationalt og regionalt ansvar for organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og behandling på sundhedsområdet ske en videreudvikling af kræftscreeningsprogrammerne i overensstemmelse med artikel 168, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| (3) | Kræft er en udbredt sygdom og hyppig dødsårsag i hele Europa. I 2020 fik ca. 2,7 millioner mennesker i Unionen stillet diagnosen kræft. Det anslås ved at ekstrapolere tallene for 2020, at hver anden EU-borger på et tidspunkt i sit liv vil få kræft, hvilket har vidtrækkende konsekvenser for vedkommendes livskvalitet, og at kun halvdelen af alle kræftpatienter vil overleve. |
| --- | --- |

(3)

Kræft er en udbredt sygdom og hyppig dødsårsag i hele Europa. I 2020 fik ca. 2,7 millioner mennesker i Unionen stillet diagnosen kræft. Det anslås ved at ekstrapolere tallene for 2020, at hver anden EU-borger på et tidspunkt i sit liv vil få kræft, hvilket har vidtrækkende konsekvenser for vedkommendes livskvalitet, og at kun halvdelen af alle kræftpatienter vil overleve.

| (4) | Rådets henstilling 2003/878/EF (1) om kræftscreening indeholder henstillinger om kræftscreening i Unionen. Heri opfordres EU’s medlemsstater til at gennemføre populationsbaserede, kvalitetssikrede screeningsprogrammer, og den har medvirket til at forbedre kræftscreeningen og til at sikre, at langt de fleste mennesker i de omfattede aldersgrupper, uanset samfundsøkonomisk gruppe og på hele området, har adgang til organiseret screening. |
| --- | --- |

(4)

Rådets henstilling 2003/878/EF (1) om kræftscreening indeholder henstillinger om kræftscreening i Unionen. Heri opfordres EU’s medlemsstater til at gennemføre populationsbaserede, kvalitetssikrede screeningsprogrammer, og den har medvirket til at forbedre kræftscreeningen og til at sikre, at langt de fleste mennesker i de omfattede aldersgrupper, uanset samfundsøkonomisk gruppe og på hele området, har adgang til organiseret screening.

| (5) | Derudover har man drøftet governance, de organisatoriske krav og evalueringen af kræftscreening, og man har på EU-plan udvekslet information tillige med de erfaringer, der er gjort i forbindelse med de aktioner vedrørende kræftscreening, der støttes under EU’s sundhedsprogram (2). |
| --- | --- |

(5)

Derudover har man drøftet governance, de organisatoriske krav og evalueringen af kræftscreening, og man har på EU-plan udvekslet information tillige med de erfaringer, der er gjort i forbindelse med de aktioner vedrørende kræftscreening, der støttes under EU’s sundhedsprogram (2).

| (6) | Screening gør det muligt at påvise kræft på et tidligt stadium, måske endda inden den bliver invasiv. Nogle læsioner kan derefter behandles mere effektivt med større chance for, at patienterne kan helbredes. Hovedindikatoren for screeningens virkning er et fald i sygdomsspecifik dødelighed eller et fald i antal konstaterede sygdomstilfælde med invasiv kræft. |
| --- | --- |

(6)

Screening gør det muligt at påvise kræft på et tidligt stadium, måske endda inden den bliver invasiv. Nogle læsioner kan derefter behandles mere effektivt med større chance for, at patienterne kan helbredes. Hovedindikatoren for screeningens virkning er et fald i sygdomsspecifik dødelighed eller et fald i antal konstaterede sygdomstilfælde med invasiv kræft.

| (7) | Der er dokumentation for nytteværdien af screening for brystkræft, tyk- og endetarmskræft, livmoderhalskræft, (i begrænset omfang) lungekræft og prostatakræft og under visse omstændigheder mavekræft. Såvel alle Wilson og Jungners kriterier (3) for ansvarlig screening som de yderligere kriterier, der er fastsat af WHO (4), bør anvendes til at vurdere gennemførligheden af et screeningsprogram. |
| --- | --- |

(7)

Der er dokumentation for nytteværdien af screening for brystkræft, tyk- og endetarmskræft, livmoderhalskræft, (i begrænset omfang) lungekræft og prostatakræft og under visse omstændigheder mavekræft. Såvel alle Wilson og Jungners kriterier (3) for ansvarlig screening som de yderligere kriterier, der er fastsat af WHO (4), bør anvendes til at vurdere gennemførligheden af et screeningsprogram.

| (8) | Screening er processen med undersøgelse for sygdomme hos personer, hos hvem der endnu ikke er konstateret symptomer. Ud over den positive virkning på den sygdomsspecifikke dødelighed og på antal konstaterede sygdomstilfælde med invasiv kræft har screeningsprocessen også visse iboende begrænsninger, som kan have negative virkninger for den screenede population. Disse omfatter falsk positive resultater, som kan forårsage angst og eventuelt kræve yderligere undersøgelser, der kan udgøre potentielle risici, falsk negative resultater, som giver falsk sikkerhed, hvilket fører til forsinkelser i diagnosticeringen, overdiagnosticering (dvs. påvisning af kræft, der ikke forventes at give symptomer i patientens levetid) og efterfølgende overbehandling. Udbydere af sundhedsydelser bør være opmærksomme på alle potentielle fordele og ulemper ved screening for en given kræftform, inden der iværksættes nye organiserede screeningsprogrammer. Desuden skal disse fordele og risici præsenteres på en forståelig måde, således at den enkelte borger har mulighed for at give informeret samtykke til at deltage i screeningsprogrammerne. |
| --- | --- |

(8)

Screening er processen med undersøgelse for sygdomme hos personer, hos hvem der endnu ikke er konstateret symptomer. Ud over den positive virkning på den sygdomsspecifikke dødelighed og på antal konstaterede sygdomstilfælde med invasiv kræft har screeningsprocessen også visse iboende begrænsninger, som kan have negative virkninger for den screenede population. Disse omfatter falsk positive resultater, som kan forårsage angst og eventuelt kræve yderligere undersøgelser, der kan udgøre potentielle risici, falsk negative resultater, som giver falsk sikkerhed, hvilket fører til forsinkelser i diagnosticeringen, overdiagnosticering (dvs. påvisning af kræft, der ikke forventes at give symptomer i patientens levetid) og efterfølgende overbehandling. Udbydere af sundhedsydelser bør være opmærksomme på alle potentielle fordele og ulemper ved screening for en given kræftform, inden der iværksættes nye organiserede screeningsprogrammer. Desuden skal disse fordele og risici præsenteres på en forståelig måde, således at den enkelte borger har mulighed for at give informeret samtykke til at deltage i screeningsprogrammerne.

| (9) | De etiske, juridiske, sociale, lægelige, organisatoriske, socioøkonomiske, ligestillingsmæssige samt sundhedskapacitets- og ressourcemæssige aspekter skal overvejes, før det besluttes, om et kræftscreeningsprogram skal iværksættes. |
| --- | --- |

(9)

De etiske, juridiske, sociale, lægelige, organisatoriske, socioøkonomiske, ligestillingsmæssige samt sundhedskapacitets- og ressourcemæssige aspekter skal overvejes, før det besluttes, om et kræftscreeningsprogram skal iværksættes.

| (10) | Der bør tages behørigt hensyn til de særlige behov hos mænd og kvinder, ældre, personer med handicap og sårbare eller marginaliserede grupper som f.eks. personer med racemæssig eller etnisk minoritetsbaggrund, personer, der er vanskelige at nå ud til, og personer, der ikke svarer på invitationer til screening, lavindkomstgrupper, overlevende kræftpatienter og personer, der kan være udsat for en højere risiko for at udvikle kræft eller alvorligere former for kræft af særlige årsager, f.eks. personer, der er genetisk eller arveligt disponeret, personer med kroniske leversygdomme eller personer med risici, som skyldes livsstil, miljø og arbejde. |
| --- | --- |

(10)

Der bør tages behørigt hensyn til de særlige behov hos mænd og kvinder, ældre, personer med handicap og sårbare eller marginaliserede grupper som f.eks. personer med racemæssig eller etnisk minoritetsbaggrund, personer, der er vanskelige at nå ud til, og personer, der ikke svarer på invitationer til screening, lavindkomstgrupper, overlevende kræftpatienter og personer, der kan være udsat for en højere risiko for at udvikle kræft eller alvorligere former for kræft af særlige årsager, f.eks. personer, der er genetisk eller arveligt disponeret, personer med kroniske leversygdomme eller personer med risici, som skyldes livsstil, miljø og arbejde.

| (11) | Derudover bør der tages behørigt hensyn til, at personer med handicap kan have individuelle behov for støtte eller særlig bistand for at få adgang til kræftscreening eller for særligt tilpassede hospitaler eller klinikker, og til behovene hos personer i fjerntliggende egne, som har store vanskeligheder med at nå frem til kræftscreeningsfaciliteterne i deres regioner. |
| --- | --- |

(11)

Derudover bør der tages behørigt hensyn til, at personer med handicap kan have individuelle behov for støtte eller særlig bistand for at få adgang til kræftscreening eller for særligt tilpassede hospitaler eller klinikker, og til behovene hos personer i fjerntliggende egne, som har store vanskeligheder med at nå frem til kræftscreeningsfaciliteterne i deres regioner.

| (12) | Fordelene for folkesundheden og omkostningseffektiviteten ved et screeningsprogram, herunder den potentielle indvirkning på besparelserne på sundheds- og langtidsplejesystemerne, opnås, hvis programmet gennemføres trinvist på en organiseret og systematisk måde, som dækker målgruppen og følger evidensbaserede og ajourførte europæiske retningslinjer med kvalitetssikring, som bør sikre passende overvågning af screeningsprogrammernes kvalitet. |
| --- | --- |

(12)

Fordelene for folkesundheden og omkostningseffektiviteten ved et screeningsprogram, herunder den potentielle indvirkning på besparelserne på sundheds- og langtidsplejesystemerne, opnås, hvis programmet gennemføres trinvist på en organiseret og systematisk måde, som dækker målgruppen og følger evidensbaserede og ajourførte europæiske retningslinjer med kvalitetssikring, som bør sikre passende overvågning af screeningsprogrammernes kvalitet.

| (13) | Kræftscreeningens omkostningseffektivitet afhænger af flere faktorer som f.eks. epidemiologi, påløbne udgifter og organisering og levering af sundhedstjenesteydelser samt tilstrækkelig høj deltagelsesprocent i målgruppen. |
| --- | --- |

(13)

Kræftscreeningens omkostningseffektivitet afhænger af flere faktorer som f.eks. epidemiologi, påløbne udgifter og organisering og levering af sundhedstjenesteydelser samt tilstrækkelig høj deltagelsesprocent i målgruppen.

| (14) | Systematisk gennemførelse kræver governance, en ordning med et indkaldelses- og genindkaldelsessystem, kvalitetssikring på alle niveauer samt effektive, adækvate, tilgængelige og anvendelige diagnosticerings-, behandlings- og efterbehandlingstilbud efter evidensbaserede retningslinjer. |
| --- | --- |

(14)

Systematisk gennemførelse kræver governance, en ordning med et indkaldelses- og genindkaldelsessystem, kvalitetssikring på alle niveauer samt effektive, adækvate, tilgængelige og anvendelige diagnosticerings-, behandlings- og efterbehandlingstilbud efter evidensbaserede retningslinjer.

| (15) | Der er behov for passende datasystemer for at gennemføre organiserede screeningsprogrammer. Disse systemer bør omfatte en liste over alle kategorier af personer, som screeningsprogrammerne skal have som målgruppe, og data om alle screeningsprøver, vurderinger og endelige diagnoser, herunder data vedrørende kræftstadiet, når kræften påvises under screeningsprogrammet. |
| --- | --- |

(15)

Der er behov for passende datasystemer for at gennemføre organiserede screeningsprogrammer. Disse systemer bør omfatte en liste over alle kategorier af personer, som screeningsprogrammerne skal have som målgruppe, og data om alle screeningsprøver, vurderinger og endelige diagnoser, herunder data vedrørende kræftstadiet, når kræften påvises under screeningsprogrammet.

| (16) | Alle procedurer for indsamling, lagring, overførsel og analyse af oplysninger i medicinske registre og andre relevante nationale og regionale officielle instrumenter skal være i fuld overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (persondataforordningen) (5). Disse procedurer bør, hvis det er relevant, endvidere tilstræbe tilpasning og interoperabilitet med de procedurer for indsamling, lagring og overførsel af data, der allerede er udviklet inden for rammerne af andre initiativer, bl.a. i de af de europæiske referencenetværk, der beskæftiger sig med kræft. |
| --- | --- |

(16)

Alle procedurer for indsamling, lagring, overførsel og analyse af oplysninger i medicinske registre og andre relevante nationale og regionale officielle instrumenter skal være i fuld overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (persondataforordningen) (5). Disse procedurer bør, hvis det er relevant, endvidere tilstræbe tilpasning og interoperabilitet med de procedurer for indsamling, lagring og overførsel af data, der allerede er udviklet inden for rammerne af andre initiativer, bl.a. i de af de europæiske referencenetværk, der beskæftiger sig med kræft.

| (17) | I Kommissionens meddelelse om at sætte gang i den digitale omstilling af sundhed og pleje i det digitale indre marked, give borgerne større indflydelse og opbygge et sundere samfund fastsættes de principper, der skal bidrage til at sikre interoperabilitet med systemer til indsamling, lagring og overførsel af data, der allerede er udviklet inden for rammerne af andre initiativer (6), i fuld overensstemmelse med gældende databeskyttelseslovgivning. |
| --- | --- |

(17)

I Kommissionens meddelelse om at sætte gang i den digitale omstilling af sundhed og pleje i det digitale indre marked, give borgerne større indflydelse og opbygge et sundere samfund fastsættes de principper, der skal bidrage til at sikre interoperabilitet med systemer til indsamling, lagring og overførsel af data, der allerede er udviklet inden for rammerne af andre initiativer (6), i fuld overensstemmelse med gældende databeskyttelseslovgivning.

| (18) | Screening af høj kvalitet indebærer også videnskabelig analyse af screeningsprocessen og -resultaterne samt hurtig formidling af disse resultater til befolkningen og screeningudbyderne. |
| --- | --- |

(18)

Screening af høj kvalitet indebærer også videnskabelig analyse af screeningsprocessen og -resultaterne samt hurtig formidling af disse resultater til befolkningen og screeningudbyderne.

| (19) | Denne analyse lettes, hvis screeningdataene og de relevante oplysninger kobles til og er interoperable med kræftregistre og data om forekomst og dødelighed. Sekundær anvendelse af data fra screeningsprogrammer er en værdifuld ressource for kræftforskningen og for de teknologiske fremskridt inden for kræftbehandling, navnlig når de kombineres med andre datakilder såsom genomdata. Sådanne sekundære data kan indhentes inden for rammerne af europæiske digitale infrastrukturer og i fuld overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(19)

Denne analyse lettes, hvis screeningdataene og de relevante oplysninger kobles til og er interoperable med kræftregistre og data om forekomst og dødelighed. Sekundær anvendelse af data fra screeningsprogrammer er en værdifuld ressource for kræftforskningen og for de teknologiske fremskridt inden for kræftbehandling, navnlig når de kombineres med andre datakilder såsom genomdata. Sådanne sekundære data kan indhentes inden for rammerne af europæiske digitale infrastrukturer og i fuld overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679.

| (20) | Adækvat uddannelse af personalet er en forudsætning for, at der foretages screening af høj kvalitet. |
| --- | --- |

(20)

Adækvat uddannelse af personalet er en forudsætning for, at der foretages screening af høj kvalitet.

| (21) | Der er udarbejdet særlige resultatindikatorer for kræftscreeningsprøver. Disse bør kontrolleres regelmæssigt. |
| --- | --- |

(21)

Der er udarbejdet særlige resultatindikatorer for kræftscreeningsprøver. Disse bør kontrolleres regelmæssigt.

| (22) | De nødvendige menneskelige og økonomiske ressourcer er yderst vigtige for at sikre en hensigtsmæssig organisation og kvalitetskontrol i alle medlemsstaterne. De europæiske fonde, der er afsat til samhørighedspolitikken, navnlig Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond Plus, samt EU4Health-programmet og Horisont Europa kan anvendes til at medfinansiere en del af de nødvendige investeringer og udgifter, bl.a. inden for forskning. |
| --- | --- |

(22)

De nødvendige menneskelige og økonomiske ressourcer er yderst vigtige for at sikre en hensigtsmæssig organisation og kvalitetskontrol i alle medlemsstaterne. De europæiske fonde, der er afsat til samhørighedspolitikken, navnlig Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond Plus, samt EU4Health-programmet og Horisont Europa kan anvendes til at medfinansiere en del af de nødvendige investeringer og udgifter, bl.a. inden for forskning.

| (23) | Der bør gøres en indsats for at sikre lige adgang til screening af høj kvalitet, idet der tages behørigt hensyn til et eventuelt behov for at målrette indsatsen mod særlige socioøkonomiske grupper eller områder med begrænset adgang til hospitaler og klinikker. |
| --- | --- |

(23)

Der bør gøres en indsats for at sikre lige adgang til screening af høj kvalitet, idet der tages behørigt hensyn til et eventuelt behov for at målrette indsatsen mod særlige socioøkonomiske grupper eller områder med begrænset adgang til hospitaler og klinikker.

| (24) | Det er en absolut etisk, juridisk og social betingelse, at fuldt informerede, symptomfrie personer kun bør have tilbud om kræftscreening, hvis fordelene og risiciene ved deltagelse i screeningsprogrammet er velkendte, og fordelene opvejer risiciene, og hvis screeningens omkostningseffektivitet er acceptabel. Denne vurdering bør være en naturlig del af gennemførelsen på nationalt plan. |
| --- | --- |

(24)

Det er en absolut etisk, juridisk og social betingelse, at fuldt informerede, symptomfrie personer kun bør have tilbud om kræftscreening, hvis fordelene og risiciene ved deltagelse i screeningsprogrammet er velkendte, og fordelene opvejer risiciene, og hvis screeningens omkostningseffektivitet er acceptabel. Denne vurdering bør være en naturlig del af gennemførelsen på nationalt plan.

| (25) | De screeningsmetoder, der for øjeblikket opfylder disse strenge krav, er opført på listen i bilaget. |
| --- | --- |

(25)

De screeningsmetoder, der for øjeblikket opfylder disse strenge krav, er opført på listen i bilaget.

| (26) | De screeningsprøver, der er opført i bilaget, bør kun tilbydes på populationsbasis, hvis et screeningsprogram opfylder Wilson and Jungners kriterier for ansvarlig screening samt de yderligere kriterier, der er fastsat af WHO. Screeningsprøverne bør desuden kun tilbydes i organiserede programmer med kvalitetssikring på alle niveauer, hvis der forefindes pålidelig information om fordele og ulemper, de nødvendige ressourcer til screening, opfølgning med supplerende diagnostiske procedurer og om nødvendigt behandling til personer med en positiv screeningsprøve. |
| --- | --- |

(26)

De screeningsprøver, der er opført i bilaget, bør kun tilbydes på populationsbasis, hvis et screeningsprogram opfylder Wilson and Jungners kriterier for ansvarlig screening samt de yderligere kriterier, der er fastsat af WHO. Screeningsprøverne bør desuden kun tilbydes i organiserede programmer med kvalitetssikring på alle niveauer, hvis der forefindes pålidelig information om fordele og ulemper, de nødvendige ressourcer til screening, opfølgning med supplerende diagnostiske procedurer og om nødvendigt behandling til personer med en positiv screeningsprøve.

| (27) | Desuden kan de i bilaget anførte screeningsprøver, navnlig screening for lungekræft, prostatakræft og mavekræft, gennemføres trinvis for at sikre en gradvis og hensigtsmæssig planlægning, gennemførelse af pilotprojekter og udrulning af screeningsprogrammerne inden for de nationale prioriteter. Screening vil blive gennemført med støtte fra evidensbaserede europæiske retningslinjer og kvalitetssikringsordninger for at bidrage til at sikre udrulningen og overvågningen af screeningsprogrammerne. Det bemærkes, at der ved gennemførelsen af nye screeningsprogrammer skal tages hensyn til nationale forhold, dvs. menneskelige og finansielle ressourcer, prisoverkommelighed samt kapacitet på sundhedsområdet i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(27)

Desuden kan de i bilaget anførte screeningsprøver, navnlig screening for lungekræft, prostatakræft og mavekræft, gennemføres trinvis for at sikre en gradvis og hensigtsmæssig planlægning, gennemførelse af pilotprojekter og udrulning af screeningsprogrammerne inden for de nationale prioriteter. Screening vil blive gennemført med støtte fra evidensbaserede europæiske retningslinjer og kvalitetssikringsordninger for at bidrage til at sikre udrulningen og overvågningen af screeningsprogrammerne. Det bemærkes, at der ved gennemførelsen af nye screeningsprogrammer skal tages hensyn til nationale forhold, dvs. menneskelige og finansielle ressourcer, prisoverkommelighed samt kapacitet på sundhedsområdet i medlemsstaterne.

| (28) | De anbefalede screeningsprøver i bilaget bør omhyggeligt overvejes, idet medlemsstaternes beslutning om at indføre de anbefalede screeningsprøver træffes på grundlag af den tilgængelige faglige ekspertise, fastsættelse af prioriteter for menneskelige og finansielle ressourcer samt kapaciteten på sundhedsområdet i hver medlemsstat og tilgængeligheden af europæiske retningslinjer og kvalitetssikringsordninger til overvågning af screeningsprogrammernes kvalitet. |
| --- | --- |

(28)

De anbefalede screeningsprøver i bilaget bør omhyggeligt overvejes, idet medlemsstaternes beslutning om at indføre de anbefalede screeningsprøver træffes på grundlag af den tilgængelige faglige ekspertise, fastsættelse af prioriteter for menneskelige og finansielle ressourcer samt kapaciteten på sundhedsområdet i hver medlemsstat og tilgængeligheden af europæiske retningslinjer og kvalitetssikringsordninger til overvågning af screeningsprogrammernes kvalitet.

| (29) | Indførelsen af nye programmer eller teknikker til kræftscreening, der indebærer ioniserende stråling, skal være i fuld overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets direktiv 2013/59/Euratom af 5. december 2013 om fastlæggelse af grundlæggende sikkerhedsnormer til beskyttelse mod de farer, som er forbundet med udsættelse for ioniserende stråling, og om ophævelse af direktiv 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom og 2003/122/Euratom (7), herunder for så vidt angår medlemsstaternes ansvar for at sikre, at de berørte fagfolk modtager tilstrækkelig uddannelse i strålebeskyttelsesaspekter af teknikken, gennemførelse af kvalitetssikringsprogrammer og kvalitetskontrol af radiologisk udstyr, evaluering af strålingsdoser og fastsættelse af diagnostiske referenceniveauer, og for at sikre, at der inddrages en medicinsk-fysisk ekspert i optimeringen af billeddannelsesprocedurerne. |
| --- | --- |

(29)

Indførelsen af nye programmer eller teknikker til kræftscreening, der indebærer ioniserende stråling, skal være i fuld overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets direktiv 2013/59/Euratom af 5. december 2013 om fastlæggelse af grundlæggende sikkerhedsnormer til beskyttelse mod de farer, som er forbundet med udsættelse for ioniserende stråling, og om ophævelse af direktiv 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom og 2003/122/Euratom (7), herunder for så vidt angår medlemsstaternes ansvar for at sikre, at de berørte fagfolk modtager tilstrækkelig uddannelse i strålebeskyttelsesaspekter af teknikken, gennemførelse af kvalitetssikringsprogrammer og kvalitetskontrol af radiologisk udstyr, evaluering af strålingsdoser og fastsættelse af diagnostiske referenceniveauer, og for at sikre, at der inddrages en medicinsk-fysisk ekspert i optimeringen af billeddannelsesprocedurerne.

| (30) | Screeningsmetoderne er under stadig udvikling. Der bør derfor sideløbende med anvendelsen af de anbefalede screeningsmetoder foretages systematiske vurderinger af kvaliteten, anvendeligheden og omkostningseffektiviteten af nye metoder, hvis de tilgængelige data taler for det. Det igangværende og kommende arbejde, herunder udviklingen af europæiske retningslinjer og kvalitetssikringsordninger, kan føre til, at der udvikles nye screeningsmetoder, som i sidste ende vil kunne erstatte eller supplere de i bilaget anførte prøver eller finde anvendelse på andre kræftformer. |
| --- | --- |

(30)

Screeningsmetoderne er under stadig udvikling. Der bør derfor sideløbende med anvendelsen af de anbefalede screeningsmetoder foretages systematiske vurderinger af kvaliteten, anvendeligheden og omkostningseffektiviteten af nye metoder, hvis de tilgængelige data taler for det. Det igangværende og kommende arbejde, herunder udviklingen af europæiske retningslinjer og kvalitetssikringsordninger, kan føre til, at der udvikles nye screeningsmetoder, som i sidste ende vil kunne erstatte eller supplere de i bilaget anførte prøver eller finde anvendelse på andre kræftformer.

| (31) | Internationalt teknisk samarbejde, navnlig inden for rammerne af WHO’s Internationale Kræftforskningscenter, kan bidrage til at forbedre screeningsprogrammer og -retningslinjer i EU og på verdensplan. |
| --- | --- |

(31)

Internationalt teknisk samarbejde, navnlig inden for rammerne af WHO’s Internationale Kræftforskningscenter, kan bidrage til at forbedre screeningsprogrammer og -retningslinjer i EU og på verdensplan.

| (32) | Gennem i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2282 (8) om medicinsk teknologivurdering (MTV) kan Den Europæiske Union støtte frivilligt samarbejde mellem medlemsstaterne med henblik på at tilvejebringe evidens fra den virkelige verden vedrørende diagnosticering, der anvendes til at supplere forebyggelses- eller screeningsprogrammer. |
| --- | --- |

(32)

Gennem i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2282 (8) om medicinsk teknologivurdering (MTV) kan Den Europæiske Union støtte frivilligt samarbejde mellem medlemsstaterne med henblik på at tilvejebringe evidens fra den virkelige verden vedrørende diagnosticering, der anvendes til at supplere forebyggelses- eller screeningsprogrammer.

| (33) | I sine konklusioner om nedbringelse af forekomsten af kræft af 28. maj 2008 opfordrede Rådet Kommissionen til at undersøge hindringerne for en vellykket gennemførelse af afprøvede screeningsmetoder og sikre medlemsstaterne mellem- og langsigtet videnskabelig og faglig støtte til gennemførelsen af henstilling 2003/878/EF. |
| --- | --- |

(33)

I sine konklusioner om nedbringelse af forekomsten af kræft af 28. maj 2008 opfordrede Rådet Kommissionen til at undersøge hindringerne for en vellykket gennemførelse af afprøvede screeningsmetoder og sikre medlemsstaterne mellem- og langsigtet videnskabelig og faglig støtte til gennemførelsen af henstilling 2003/878/EF.

| (34) | I maj 2017 anbefalede anden rapport om gennemførelsen af henstilling 2003/878/EF, at Rådets henstilling ajourføres, idet der siden 2003 var blevet valideret og indført nye screeningsprøver og -protokoller i EU’s medlemsstater, og at der medtages politikker for regelmæssig ajourføring af retningslinjerne for kræftscreening og af gennemførelsesrapporterne. |
| --- | --- |

(34)

I maj 2017 anbefalede anden rapport om gennemførelsen af henstilling 2003/878/EF, at Rådets henstilling ajourføres, idet der siden 2003 var blevet valideret og indført nye screeningsprøver og -protokoller i EU’s medlemsstater, og at der medtages politikker for regelmæssig ajourføring af retningslinjerne for kræftscreening og af gennemførelsesrapporterne.

| (35) | Den 22. april 2021 gav Kommissionen gennem sin mekanisme for videnskabelig rådgivning gruppen af ledende videnskabelige rådgivere mandat til at udarbejde videnskabelig rådgivning om forbedring af kræftscreeningen i hele Unionen, med særligt fokus på: i) hvordan det sikres, at de eksisterende programmer til screening for livmoderhalskræft, tyk- og endetarmskræft og brystkræft integrerer den nyeste videnskabelige viden, ii) det videnskabelige grundlag for at udvide kræftscreeningsprogrammer til også at omfatte andre kræftformer, f.eks. lungekræft, prostatakræft og mavekræft, og disse programmers gennemførlighed i hele Unionen og iii) de vigtigste videnskabelige elementer til optimering af risikobaseret kræftscreening og tidlig diagnosticering i hele Unionen. |
| --- | --- |

(35)

Den 22. april 2021 gav Kommissionen gennem sin mekanisme for videnskabelig rådgivning gruppen af ledende videnskabelige rådgivere mandat til at udarbejde videnskabelig rådgivning om forbedring af kræftscreeningen i hele Unionen, med særligt fokus på: i) hvordan det sikres, at de eksisterende programmer til screening for livmoderhalskræft, tyk- og endetarmskræft og brystkræft integrerer den nyeste videnskabelige viden, ii) det videnskabelige grundlag for at udvide kræftscreeningsprogrammer til også at omfatte andre kræftformer, f.eks. lungekræft, prostatakræft og mavekræft, og disse programmers gennemførlighed i hele Unionen og iii) de vigtigste videnskabelige elementer til optimering af risikobaseret kræftscreening og tidlig diagnosticering i hele Unionen.

| (36) | Den 30. juni 2021 lancerede Kommissionen de nye evidensbaserede europæiske retningslinjer og kvalitetssikringsordningen for brystkræft (9) og præsenterede det europæiske informationssystem på kræftområdet (10) som et centralt system til overvågning og beregning af kræftbyrden. |
| --- | --- |

(36)

Den 30. juni 2021 lancerede Kommissionen de nye evidensbaserede europæiske retningslinjer og kvalitetssikringsordningen for brystkræft (9) og præsenterede det europæiske informationssystem på kræftområdet (10) som et centralt system til overvågning og beregning af kræftbyrden.

| (37) | Den 10. december 2021 mindede Rådet i sine konklusioner om styrkelse af den europæiske sundhedsunion om, at den sundhedsmæssige, økonomiske og sociale usikkerhed som følge af covid-19-pandemien har forstyrret sundhedsfremmende og forebyggende programmer og har negativ indvirkning på adgangen til tidlig diagnose og behandling af kræft i perioder med alvorligt pres på hospitalsfaciliteter, og at dette kan have skadelige virkninger på forekomsten af kræft og overlevelsesraterne. |
| --- | --- |

(37)

Den 10. december 2021 mindede Rådet i sine konklusioner om styrkelse af den europæiske sundhedsunion om, at den sundhedsmæssige, økonomiske og sociale usikkerhed som følge af covid-19-pandemien har forstyrret sundhedsfremmende og forebyggende programmer og har negativ indvirkning på adgangen til tidlig diagnose og behandling af kræft i perioder med alvorligt pres på hospitalsfaciliteter, og at dette kan have skadelige virkninger på forekomsten af kræft og overlevelsesraterne.

| (38) | I disse rådskonklusioner blev Kommissionen desuden opfordret til om relevant at sikre en effektiv gennemførelse af den europæiske kræfthandlingsplan og støtte medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af effektive kræftbekæmpelsestiltag ved hjælp af passende instrumenter og værktøjer, herunder at overveje at forelægge et forslag til ajourføring af henstilling 2003/878/EF. |
| --- | --- |

(38)

I disse rådskonklusioner blev Kommissionen desuden opfordret til om relevant at sikre en effektiv gennemførelse af den europæiske kræfthandlingsplan og støtte medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af effektive kræftbekæmpelsestiltag ved hjælp af passende instrumenter og værktøjer, herunder at overveje at forelægge et forslag til ajourføring af henstilling 2003/878/EF.

| (39) | Den 3. februar 2021 bebudede Kommissionen i sin meddelelse »Den europæiske kræfthandlingsplan« (COM(2021) 44 final) udviklingen af en ny EU-støttet kræftscreeningsordning, der skal hjælpe medlemsstaterne med at sikre, at de 90 % af EU’s befolkning, som er berettiget til screening for brystkræft, livmoderhalskræft og tyk- og endetarmskræft, tilbydes screening senest i 2025. Denne ordning skal støttes med EU-midler og vil fokusere på forbedringer på tre centrale områder: adgang, kvalitet og diagnosticering. |
| --- | --- |

(39)

Den 3. februar 2021 bebudede Kommissionen i sin meddelelse »Den europæiske kræfthandlingsplan« (COM(2021) 44 final) udviklingen af en ny EU-støttet kræftscreeningsordning, der skal hjælpe medlemsstaterne med at sikre, at de 90 % af EU’s befolkning, som er berettiget til screening for brystkræft, livmoderhalskræft og tyk- og endetarmskræft, tilbydes screening senest i 2025. Denne ordning skal støttes med EU-midler og vil fokusere på forbedringer på tre centrale områder: adgang, kvalitet og diagnosticering.

| (40) | Den nye EU-støttede kræftscreeningsordning som led i den europæiske kræfthandlingsplan omfatter også en revidering af Rådets henstilling 2003/878/EF, herunder en ajourføring af de test, der anvendes for brystkræft, livmoderhalskræft og tyk- og endetarmskræft, og en mulig udvidelse af de organiserede screeningsprogrammer til også at omfatte andre kræftformer, nemlig lungekræft, prostatakræft og mavekræft, på basis af ny evidensbaseret viden. |
| --- | --- |

(40)

Den nye EU-støttede kræftscreeningsordning som led i den europæiske kræfthandlingsplan omfatter også en revidering af Rådets henstilling 2003/878/EF, herunder en ajourføring af de test, der anvendes for brystkræft, livmoderhalskræft og tyk- og endetarmskræft, og en mulig udvidelse af de organiserede screeningsprogrammer til også at omfatte andre kræftformer, nemlig lungekræft, prostatakræft og mavekræft, på basis af ny evidensbaseret viden.

| (41) | Den 2. marts 2022 afgav Kommissionens gruppe af ledende videnskabelige rådgivere sin videnskabelige udtalelse (»Cancer screening in the European Union«) om forbedring af kræftscreeningen i hele Unionen. I denne udtalelse blev det anbefalet at ajourføre metoderne og testene for screening for brystkræft, livmoderhalskræft og tyk- og endetarmskræft og at udvide de organiserede kræftscreeningsprogrammer til også at omfatte lungekræft, prostatakræft og, under visse omstændigheder, mavekræft, jf. bilaget. Udtalelsen var baseret på undersøgelsesrapporten »Improving cancer screening in the European Union« fra konsortiet Science Advice for Policy by European Academies (SAPEA). |
| --- | --- |

(41)

Den 2. marts 2022 afgav Kommissionens gruppe af ledende videnskabelige rådgivere sin videnskabelige udtalelse (»Cancer screening in the European Union«) om forbedring af kræftscreeningen i hele Unionen. I denne udtalelse blev det anbefalet at ajourføre metoderne og testene for screening for brystkræft, livmoderhalskræft og tyk- og endetarmskræft og at udvide de organiserede kræftscreeningsprogrammer til også at omfatte lungekræft, prostatakræft og, under visse omstændigheder, mavekræft, jf. bilaget. Udtalelsen var baseret på undersøgelsesrapporten »Improving cancer screening in the European Union« fra konsortiet Science Advice for Policy by European Academies (SAPEA).

| (42) | Kommissionens gruppe af ledende videnskabelige rådgivere anbefalede også at gøre brug af de hastigt voksende teknologiske muligheder og den videnskabelige viden til at optimere tidlig diagnose og risikobaseret kræftscreening i hele Unionen. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionens gruppe af ledende videnskabelige rådgivere anbefalede også at gøre brug af de hastigt voksende teknologiske muligheder og den videnskabelige viden til at optimere tidlig diagnose og risikobaseret kræftscreening i hele Unionen.

| (43) | Den 16. februar 2022 vedtog Europa-Parlamentet »beslutningen om styrkelse af Europa i kampen mod kræft – mod en omfattende og koordineret strategi«, som bl.a. også byggede på arbejdsdokumentet fra Det Særlige Udvalg om Kræftbekæmpelse af 27. oktober 2020 med titlen »bidrag fra Det Særlige Udvalg om Kræftbekæmpelse (BECA) med henblik på at påvirke den fremtidige europæiske plan for bekæmpelse af kræft«. I beslutningen blev der udtrykt opbakning til lanceringen af en ny EU-støttet kræftscreeningsordning som bebudet i den europæiske kræfthandlingsplan. |
| --- | --- |

(43)

Den 16. februar 2022 vedtog Europa-Parlamentet »beslutningen om styrkelse af Europa i kampen mod kræft – mod en omfattende og koordineret strategi«, som bl.a. også byggede på arbejdsdokumentet fra Det Særlige Udvalg om Kræftbekæmpelse af 27. oktober 2020 med titlen »bidrag fra Det Særlige Udvalg om Kræftbekæmpelse (BECA) med henblik på at påvirke den fremtidige europæiske plan for bekæmpelse af kræft«. I beslutningen blev der udtrykt opbakning til lanceringen af en ny EU-støttet kræftscreeningsordning som bebudet i den europæiske kræfthandlingsplan.

| (44) | I beslutningen blev Kommissionen desuden opfordret til at medtage andre kræftformer i ordningen på grundlag af den seneste videnskabelige dokumentation med klare mål for hver kræfttype og til hvert andet år at evaluere resultaterne af kræftscreeningsordningen med hensyn til lige adgang for målgruppen for at holde styr på uligheder mellem medlemsstater og regioner, foreslå passende nye foranstaltninger og sammenkæde screeningsprogrammer med de seneste forskningsresultater vedrørende kræftscreening, |
| --- | --- |

(44)

I beslutningen blev Kommissionen desuden opfordret til at medtage andre kræftformer i ordningen på grundlag af den seneste videnskabelige dokumentation med klare mål for hver kræfttype og til hvert andet år at evaluere resultaterne af kræftscreeningsordningen med hensyn til lige adgang for målgruppen for at holde styr på uligheder mellem medlemsstater og regioner, foreslå passende nye foranstaltninger og sammenkæde screeningsprogrammer med de seneste forskningsresultater vedrørende kræftscreening,

HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:

| | Med hensyn til iværksættelse af kræftscreeningsprogrammer






  1) | at de tilbyder evidensbaseret og personcentreret kræftscreening inden for nationale prioriteter under hensyntagen til de grundlæggende principper om sikkerhed, etik, offentligt engagement og lighed gennem systematiske populationsbaserede programmer, og at de, hvor det er hensigtsmæssigt og relevant, tilbyder »risikostratificeret kræftscreening«. De kræftformer og respektive målgrupper, der bør tages i betragtning, er opført i bilaget, |
| --- | --- | --- |

Med hensyn til iværksættelse af kræftscreeningsprogrammer

1)

at de tilbyder evidensbaseret og personcentreret kræftscreening inden for nationale prioriteter under hensyntagen til de grundlæggende principper om sikkerhed, etik, offentligt engagement og lighed gennem systematiske populationsbaserede programmer, og at de, hvor det er hensigtsmæssigt og relevant, tilbyder »risikostratificeret kræftscreening«. De kræftformer og respektive målgrupper, der bør tages i betragtning, er opført i bilaget,

| 2) | at de gennemfører screeningsprogrammer i overensstemmelse med europæiske retningslinjer og kvalitetssikringsordninger, hvor sådanne findes, ved hjælp af en trinvis tilgang, som tager hensyn til de menneskelige og finansielle ressourcer, der er til rådighed, samt sundhedssektorens ressourcer til gennemførelse af screeningsprogrammerne inden for nationale prioriteter, |
| --- | --- |

2)

at de gennemfører screeningsprogrammer i overensstemmelse med europæiske retningslinjer og kvalitetssikringsordninger, hvor sådanne findes, ved hjælp af en trinvis tilgang, som tager hensyn til de menneskelige og finansielle ressourcer, der er til rådighed, samt sundhedssektorens ressourcer til gennemførelse af screeningsprogrammerne inden for nationale prioriteter,

| 3) | at de letter udviklingen af forsøgsprotokoller, retningslinjer og indikatorer for »risikostratificeret kræftscreening« for tilgængelige kræftscreeningsprogrammer af høj kvalitet på nationalt og, hvor det er relevant, regionalt plan med tilstrækkelig geografisk dækning, som også omfatter landdistrikter og fjerntliggende egne, |
| --- | --- |

3)

at de letter udviklingen af forsøgsprotokoller, retningslinjer og indikatorer for »risikostratificeret kræftscreening« for tilgængelige kræftscreeningsprogrammer af høj kvalitet på nationalt og, hvor det er relevant, regionalt plan med tilstrækkelig geografisk dækning, som også omfatter landdistrikter og fjerntliggende egne,

| 4) | at de sikrer, at personer, der deltager i screeningen, orienteres på en forståelig måde om fordele og risici, herunder potentiel overdiagnosticering og overbehandling, potentielt også fra den sundhedsprofessionelle til deltageren, så de kan give informeret samtykke, når de træffer afgørelse om at deltage i screeningsprogrammerne, og at der tages hensyn til principperne om sundhedskompetence og informeret beslutningstagning for at øge deltagelsen og ligheden, |
| --- | --- |

4)

at de sikrer, at personer, der deltager i screeningen, orienteres på en forståelig måde om fordele og risici, herunder potentiel overdiagnosticering og overbehandling, potentielt også fra den sundhedsprofessionelle til deltageren, så de kan give informeret samtykke, når de træffer afgørelse om at deltage i screeningsprogrammerne, og at der tages hensyn til principperne om sundhedskompetence og informeret beslutningstagning for at øge deltagelsen og ligheden,

| 5) | at de sikrer passende, rettidige og supplerende diagnostiske procedurer og behandlinger for personer med en positiv screeningsprøve, og at de tilbyder efterbehandling og psykologhjælp, hvor det er nødvendigt, muligt og relevant, dvs. at der skal tages hensyn til menneskelige og finansielle ressourcer samt sundhedskapacitet i medlemsstaterne, |
| --- | --- |

5)

at de sikrer passende, rettidige og supplerende diagnostiske procedurer og behandlinger for personer med en positiv screeningsprøve, og at de tilbyder efterbehandling og psykologhjælp, hvor det er nødvendigt, muligt og relevant, dvs. at der skal tages hensyn til menneskelige og finansielle ressourcer samt sundhedskapacitet i medlemsstaterne,

| 6) | at de stiller menneskelige og finansielle ressourcer til rådighed for at sikre hensigtsmæssig organisation og kvalitetskontrol, der er skræddersyet efter behovene på nationalt plan, |
| --- | --- |

6)

at de stiller menneskelige og finansielle ressourcer til rådighed for at sikre hensigtsmæssig organisation og kvalitetskontrol, der er skræddersyet efter behovene på nationalt plan,

| 7) | at de evaluerer og træffer beslutning om gennemførelse af et kræftscreeningsprogram på nationalt eller regionalt plan under hensyntagen til sygdomsbyrden og sundhedssektorens disponible ressourcer og kræftscreeningens følgevirkninger og omkostninger samt erfaringer fra videnskabelige forsøg og pilotprojekter, |
| --- | --- |

7)

at de evaluerer og træffer beslutning om gennemførelse af et kræftscreeningsprogram på nationalt eller regionalt plan under hensyntagen til sygdomsbyrden og sundhedssektorens disponible ressourcer og kræftscreeningens følgevirkninger og omkostninger samt erfaringer fra videnskabelige forsøg og pilotprojekter,

| 8) | at de tilstræber at etablere et systematisk indkaldelses- og genindkaldelsessystem og kvalitetssikring på alle relevante niveauer samt effektive og adækvate diagnosticerings-, behandlings- og efterbehandlingstilbud efter evidensbaserede retningslinjer, |
| --- | --- |

8)

at de tilstræber at etablere et systematisk indkaldelses- og genindkaldelsessystem og kvalitetssikring på alle relevante niveauer samt effektive og adækvate diagnosticerings-, behandlings- og efterbehandlingstilbud efter evidensbaserede retningslinjer,

| 9) | at de sikrer, at der tages behørigt hensyn til databeskyttelseslovgivningen, |
| --- | --- |

9)

at de sikrer, at der tages behørigt hensyn til databeskyttelseslovgivningen,

| | Med hensyn til registrering og forvaltning af screeningsdata






  10) | at de anvender passende datasystemer til at gennemføre organiserede kræftscreeningsprogrammer, |
| --- | --- | --- |

Med hensyn til registrering og forvaltning af screeningsdata

10)

at de anvender passende datasystemer til at gennemføre organiserede kræftscreeningsprogrammer,

| 11) | at de på hensigtsmæssig vis sikrer, at alle personer i kræftscreeningsprogrammets målgruppe opfordres til at deltage i programmet, |
| --- | --- |

11)

at de på hensigtsmæssig vis sikrer, at alle personer i kræftscreeningsprogrammets målgruppe opfordres til at deltage i programmet,

| 12) | at de tilstræber at indsamle, forvalte og evaluere data om alle screeningsprøver, vurderinger og endelige diagnoser, herunder data vedrørende kræftstadiet, når kræften påvises under kræftscreeningsprogrammerne, |
| --- | --- |

12)

at de tilstræber at indsamle, forvalte og evaluere data om alle screeningsprøver, vurderinger og endelige diagnoser, herunder data vedrørende kræftstadiet, når kræften påvises under kræftscreeningsprogrammerne,

| 13) | at de indsamler, forvalter og evaluerer dataene og, hvor det er relevant, overvejer at stille data til rådighed for kræftforskning, herunder forskning i gennemførelse og udvikling af forbedrede teknologiske muligheder for tidlig diagnosticering og forebyggelse af kræft, i fuld overensstemmelse med gældende databeskyttelseslovgivning, |
| --- | --- |

13)

at de indsamler, forvalter og evaluerer dataene og, hvor det er relevant, overvejer at stille data til rådighed for kræftforskning, herunder forskning i gennemførelse og udvikling af forbedrede teknologiske muligheder for tidlig diagnosticering og forebyggelse af kræft, i fuld overensstemmelse med gældende databeskyttelseslovgivning,

| | Med hensyn til overvågning






  14) | at de regelmæssigt overvåger den organiserede kræftscreenings forløb og resultater og hurtigt underretter offentligheden og det personale, der foretager screeningen, om de pågældende resultater, |
| --- | --- | --- |

Med hensyn til overvågning

14)

at de regelmæssigt overvåger den organiserede kræftscreenings forløb og resultater og hurtigt underretter offentligheden og det personale, der foretager screeningen, om de pågældende resultater,

| 15) | at de tilstræber at sikre en passende behandling af data og oplysninger i det europæiske kræftinformationssystem for at gøre det muligt at overvåge kræftscreeningens resultat- og effektindikatorer og andre yderligere oplysninger i fuld overensstemmelse med gældende databeskyttelseslovgivning. Overvågningen bør foretages under hensyntagen til kapaciteten og ressourcerne i medlemsstaterne og bør ikke pålægge sundhedssystemerne en unødvendig registreringsbyrde, |
| --- | --- |

15)

at de tilstræber at sikre en passende behandling af data og oplysninger i det europæiske kræftinformationssystem for at gøre det muligt at overvåge kræftscreeningens resultat- og effektindikatorer og andre yderligere oplysninger i fuld overensstemmelse med gældende databeskyttelseslovgivning. Overvågningen bør foretages under hensyntagen til kapaciteten og ressourcerne i medlemsstaterne og bør ikke pålægge sundhedssystemerne en unødvendig registreringsbyrde,

| | Med hensyn til uddannelse






  16) | at de uddanner personalet på alle niveauer adækvat, så det sikres, at det er i stand til foretage screening af høj kvalitet, |
| --- | --- | --- |

Med hensyn til uddannelse

16)

at de uddanner personalet på alle niveauer adækvat, så det sikres, at det er i stand til foretage screening af høj kvalitet,

| | Med hensyn til deltagelse






  17) | at de tilstræber et højt deltagelsesniveau baseret på fuldt informeret samtykke, når der tilbydes organiseret screening, |
| --- | --- | --- |

Med hensyn til deltagelse

17)

at de tilstræber et højt deltagelsesniveau baseret på fuldt informeret samtykke, når der tilbydes organiseret screening,

| 18) | at de gør en indsats for at sikre lige adgang til screening, idet der tages behørigt hensyn til et muligt behov for at målrette indsatsen mod særlige socioøkonomiske og marginaliserede grupper eller regioner i landet, |
| --- | --- |

18)

at de gør en indsats for at sikre lige adgang til screening, idet der tages behørigt hensyn til et muligt behov for at målrette indsatsen mod særlige socioøkonomiske og marginaliserede grupper eller regioner i landet,

| 19) | at de på hensigtsmæssig vis sikrer, at personer med handicap og personer, der bor i landdistrikter eller fjerntliggende egne, kan få adgang til kræftscreeningstjenester, og at hospitaler og klinikker med kræftscreening er tilpasset personer med handicap, |
| --- | --- |

19)

at de på hensigtsmæssig vis sikrer, at personer med handicap og personer, der bor i landdistrikter eller fjerntliggende egne, kan få adgang til kræftscreeningstjenester, og at hospitaler og klinikker med kræftscreening er tilpasset personer med handicap,

| | Med hensyn til indførelse af nyskabende screeningsprøver, der tager højde for internationale forskningsresultater






  20) | at de først indfører nye kræftscreeningsprøver som rutineprocedurer i sundhedssektoren, når de er blevet evalueret i randomiserede kontrollerede forsøg, og hvis de har tilstrækkelig videnskabelig dokumentation for virkningen, |
| --- | --- | --- |

Med hensyn til indførelse af nyskabende screeningsprøver, der tager højde for internationale forskningsresultater

20)

at de først indfører nye kræftscreeningsprøver som rutineprocedurer i sundhedssektoren, når de er blevet evalueret i randomiserede kontrollerede forsøg, og hvis de har tilstrækkelig videnskabelig dokumentation for virkningen,

| 21) | at de ud over forsøgene med screeningsspecifikke parametre og dødelighed også gennemfører forsøg med de opfølgende diagnose- og behandlingsprocedurer, kliniske resultater, bivirkninger, sygelighed og livskvalitet, |
| --- | --- |

21)

at de ud over forsøgene med screeningsspecifikke parametre og dødelighed også gennemfører forsøg med de opfølgende diagnose- og behandlingsprocedurer, kliniske resultater, bivirkninger, sygelighed og livskvalitet,

| 22) | at de vurderer dokumentationsniveauet for nye metoders virkninger ved at samle prøveresultaterne fra repræsentative undersøgelser, |
| --- | --- |

22)

at de vurderer dokumentationsniveauet for nye metoders virkninger ved at samle prøveresultaterne fra repræsentative undersøgelser,

| 23) | at de overvejer, om potentielt lovende nye screeningsprøver skal indføres som rutineprocedurer i sundhedssektoren, når deres virkning er tilstrækkeligt dokumenteret, og der er taget hensyn til andre relevante aspekter som f.eks. de forskellige sundhedssystemers omkostningseffektivitet og organisatoriske aspekter, |
| --- | --- |

23)

at de overvejer, om potentielt lovende nye screeningsprøver skal indføres som rutineprocedurer i sundhedssektoren, når deres virkning er tilstrækkeligt dokumenteret, og der er taget hensyn til andre relevante aspekter som f.eks. de forskellige sundhedssystemers omkostningseffektivitet og organisatoriske aspekter,

| 24) | at de overvejer, om potentielt lovende nye modifikationer af kendte screeningsprøver skal indføres som rutineprocedurer i sundhedssektoren, når modifikationens virkning har opnået en positiv evaluering, eventuelt ved hjælp af andre epidemiologisk validerede surrogateffektmål, |
| --- | --- |

24)

at de overvejer, om potentielt lovende nye modifikationer af kendte screeningsprøver skal indføres som rutineprocedurer i sundhedssektoren, når modifikationens virkning har opnået en positiv evaluering, eventuelt ved hjælp af andre epidemiologisk validerede surrogateffektmål,

| | Med hensyn til rapport om gennemførelse og opfølgning






  25) | at de aflægger rapport til Kommissionen om gennemførelsen af denne henstilling senest tre år efter dens vedtagelse og derefter hvert fjerde år med henblik på at bidrage til opfølgning på denne henstilling i Unionen. Rapporteringen bør foretages uden at pålægge medlemsstaterne og deres sundhedssystemer en unødvendig rapporterings-/registreringsbyrde, |
| --- | --- | --- |

Med hensyn til rapport om gennemførelse og opfølgning

25)

at de aflægger rapport til Kommissionen om gennemførelsen af denne henstilling senest tre år efter dens vedtagelse og derefter hvert fjerde år med henblik på at bidrage til opfølgning på denne henstilling i Unionen. Rapporteringen bør foretages uden at pålægge medlemsstaterne og deres sundhedssystemer en unødvendig rapporterings-/registreringsbyrde,

OG BIFALDER, AT KOMMISSIONEN AGTER:

| 1) | at aflægge rapport om gennemførelsen af kræftscreeningsprogrammerne på grundlag af oplysningerne fra medlemsstaterne senest ved udgangen af det fjerde år efter datoen for denne henstillings vedtagelse, at vurdere, eventuelt i samarbejde med medlemsstaterne, i hvilket omfang de foranstaltninger, der foreslås i henstillingen, fungerer effektivt, og i samarbejde med medlemsstaterne at overveje, om der er behov for en yderligere indsats, |
| --- | --- |

1)

at aflægge rapport om gennemførelsen af kræftscreeningsprogrammerne på grundlag af oplysningerne fra medlemsstaterne senest ved udgangen af det fjerde år efter datoen for denne henstillings vedtagelse, at vurdere, eventuelt i samarbejde med medlemsstaterne, i hvilket omfang de foranstaltninger, der foreslås i henstillingen, fungerer effektivt, og i samarbejde med medlemsstaterne at overveje, om der er behov for en yderligere indsats,

| 2) | at tilskynde til samarbejde mellem medlemsstaterne om forskning og udveksling af bedste praksis inden for kræftscreening med henblik på at udvikle og evaluere nye screeningsmetoder eller forbedre de eksisterende, navnlig vedrørende tidlig prognosticering/testning, resultater eller algoritmer og med henblik på at mindske overdiagnosticering og overbehandling, |
| --- | --- |

2)

at tilskynde til samarbejde mellem medlemsstaterne om forskning og udveksling af bedste praksis inden for kræftscreening med henblik på at udvikle og evaluere nye screeningsmetoder eller forbedre de eksisterende, navnlig vedrørende tidlig prognosticering/testning, resultater eller algoritmer og med henblik på at mindske overdiagnosticering og overbehandling,

| 3) | at støtte europæisk forskning i kræftscreening, herunder hurtig udvikling af europæiske retningslinjer og kvalitetssikringsordninger for at bidrage til at sikre, at de kræftscreeninger, der er angivet i bilaget, er rettidige, evidensbaserede, omkostningseffektive og fuldt operationelle og kvalitetssikrede; desuden at bidrage til at fremlægge dokumentation for de sociale og økonomiske risici og fordele ved sådanne programmer, |
| --- | --- |

3)

at støtte europæisk forskning i kræftscreening, herunder hurtig udvikling af europæiske retningslinjer og kvalitetssikringsordninger for at bidrage til at sikre, at de kræftscreeninger, der er angivet i bilaget, er rettidige, evidensbaserede, omkostningseffektive og fuldt operationelle og kvalitetssikrede; desuden at bidrage til at fremlægge dokumentation for de sociale og økonomiske risici og fordele ved sådanne programmer,

| 4) | at arbejde tæt sammen med medlemsstaterne om at overvinde retlige og tekniske hindringer for at forbedre interoperabiliteten mellem kræft- og screeningsregistre, andre nationale og regionale kræftinformationssystemer, det europæiske informationssystem på kræftområdet, de europæiske referencenetværk, der beskæftiger sig med kræft, europæiske digitale infrastrukturer og andre relevante datakilder og infrastrukturer i fuld overensstemmelse med gældende databeskyttelseslovgivning, og idet der undgås overlapning af aktiviteter og fremsendte oplysninger, |
| --- | --- |

4)

at arbejde tæt sammen med medlemsstaterne om at overvinde retlige og tekniske hindringer for at forbedre interoperabiliteten mellem kræft- og screeningsregistre, andre nationale og regionale kræftinformationssystemer, det europæiske informationssystem på kræftområdet, de europæiske referencenetværk, der beskæftiger sig med kræft, europæiske digitale infrastrukturer og andre relevante datakilder og infrastrukturer i fuld overensstemmelse med gældende databeskyttelseslovgivning, og idet der undgås overlapning af aktiviteter og fremsendte oplysninger,

| 5) | at supplere den nationale indsats, hvis der anmodes herom, ved at yde teknisk støtte med informationsaktiviteter, hvor det er relevant, til offentligheden og interessenter om fordelene og risiciene ved deltagelse i screeningsprogrammerne, idet der tages hensyn til principperne om sundhedskompetence og informeret beslutningstagning, for at øge deltagelsen og ligheden. |
| --- | --- |

5)

at supplere den nationale indsats, hvis der anmodes herom, ved at yde teknisk støtte med informationsaktiviteter, hvor det er relevant, til offentligheden og interessenter om fordelene og risiciene ved deltagelse i screeningsprogrammerne, idet der tages hensyn til principperne om sundhedskompetence og informeret beslutningstagning, for at øge deltagelsen og ligheden.

Foranstaltningerne i denne henstilling bør regelmæssigt tages op til revision af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne. Ud over at rapportere om gennemførelsen af kræftscreeningsprogrammer, jf. 1) ovenfor, bør Kommissionen regelmæssigt aflægge rapport herom til Rådet.

Henstilling 2003/878/EF erstattes af nærværende henstilling.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. december 2022.

På Rådets vegne

V. VÁLEK

Formand

---

(1)  EUT L 327 af 16.12.2003, s. 34.

1

(2)  https://www.ipaac.eu/

2

(3)  Wilson JMG, Jungner G: Principles and Practice of Screening for Disease, World Health Organization, 1968.

3

(4)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/270163/PMC2647421.pdf

4

(5)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

5

(6)  Eksempelvis er følgende omfattet af meddelelsen: kræftregistre, andre nationale og regionale informationssystemer på kræftområdet, det europæiske informationssystem på kræftområdet, de europæiske referencenetværk og andre relevante datakilder og infrastrukturer.

6

(7)  EUT L 13 af 17.1.2014, s. 1.

7

(8)  EUT L 458 af 22.12.2021, s. 1.

8

(9)  https://healthcare-quality.jrc.ec.europa.eu/ecibc

9

(10)  https://ecis.jrc.ec.europa.eu/

10

---

BILAG

De tekniske specifikationer for de kræftscreeninger, som er angivet nedenfor, og som opfylder kravene i henstillingen, vil blive nærmere præciseret i europæiske retningslinjer med kvalitetssikringsordninger. Medlemsstaterne opfordres til at vurdere deres nationale og regionale governanceordninger for kræftscreening for at muliggøre rettidig og faktisk gennemførelse af alle nye eller ajourførte europæiske retningslinjer.

Bilaget tager hensyn til den videnskabelige udtalelse (1) fra gruppen af ledende videnskabelige rådgivere om forbedring af kræftscreening i hele EU. I den videnskabelige udtalelse foreslås det, at de organiserede screeningsprogrammer udvides til at også omfatte lunge- og prostatakræft samt mavekræft i de lande, der har højest forekomst af og dødelighed ved mavekræft. Der er imidlertid behov for yderligere dokumentation for den faktiske effektivitet, omkostningseffektiviteten og gennemførligheden af særlige screeningsstrategier.

Medlemsstaterne opfordres til at overveje gennemførelse af følgende kræftscreeninger på grundlag af tilstrækkelig videnskabelig dokumentation, samtidig med at de vurderer og træffer beslutninger på nationalt eller regionalt plan afhængigt af sygdomsbyrden og de tilgængelige sundhedsressourcer, balancen mellem fordele og skadevirkninger og kræftscreeningens omkostningseffektivitet samt erfaringer fra videnskabelige forsøg og pilotprojekter. For personer med øget risiko for en bestemt kræftform bør medlemsstaterne overveje specifikke programmer med udvidede målgrupper og intensitet under hensyntagen til videnskabelig dokumentation og lokal kontekst.

Brystkræft:

Under hensyntagen til den dokumentation, der fremlægges i de europæiske retningslinjer (2), anbefales brystkræftscreening for kvinder i alderen 50-69 år med mammografi. Der foreslås en nedre aldersgrænse på 45 år og en øvre aldersgrænse på 74 år. Det foreslås, at der enten anvendes digital brysttomosyntese eller digital mammografi. Anvendelsen af billeddannelse med magnetisk resonans (MRI) bør overvejes, når det er hensigtsmæssigt fra et lægeligt synspunkt.

Livmoderhalskræft:

Testning for human papillomvirus (HPV) udelukkende ved hjælp af klinisk validerede analyser som de foretrukne screeningsprøver for kvinder i alderen 30-65 år med et interval på fem år eller derover. Det bør overvejes at tilpasse alder og intervaller til den individuelle risiko på grundlag af personens HPV-vaccinationshistorik, og man bør også overveje muligheden for at tilbyde kits, der giver kvinder mulighed for at selv at foretage en prøve, navnlig for personer, der ikke svarer på invitationer til screening.

Tyk- og endetarmskræft:

Kvantitativ fækal immunokemisk testning (FIT) anses for at være den foretrukne screeningsprøve for at henvise enkeltpersoner mellem 50 og 74 år til opfølgende kolonoskopi. Kvantitative oplysninger fra FIT-resultater kan anvendes på grundlag af yderligere undersøgelser med henblik på at gennemføre risikotilpassede strategier ved at indføre tærskler defineret pr. køn, alder og tidligere prøveresultater. Endoskopi kan vælges som primært redskab til at gennemføre kombinationsstrategier.

Lungekræft:

Under hensyntagen til den foreløbige dokumentation for screening med brug af computertomografi med lav dosis og behovet for en trinvis tilgang bør landene begynde at undersøge gennemførligheden og effektiviteten af dette program, f.eks. ved at foretage gennemførelsesundersøgelser. Programmet bør integrere primære og sekundære forebyggelsestilgange begyndende med højrisikopersoner. Der bør lægges særlig vægt på at identificere og målrette indsatsen mod højrisikoprofiler begyndende med storrygere og tidligere rygere, der plejede at ryge meget, og medlemsstaterne bør yderligere undersøge, hvordan de kan nå ud til og invitere målgruppen, da der ikke foreligger nogen systematiske data (dokumentation) om rygeadfærd. Desuden bør der lægges vægt på at identificere og målrette indsatsen mod andre højrisikoprofiler.

Prostatakræft:

Under hensyntagen til den foreløbige dokumentation og den betydelige mængde igangværende opportunistisk screening bør landene overveje en trinvis tilgang med bl.a. pilotprojekter og yderligere forskning for at evaluere gennemførligheden og effektiviteten af de organiserede programmer (3) med henblik på at sikre en passende forvaltning og kvalitet på grundlag af prostataspecifikke antigentest (PSA) for mænd og i kombination med yderligere magnetisk resonansbilleddannelse (MR-scanning) som opfølgende test.

Mavekræft:

Screenings- og behandlingsstrategier for Helicobacter pylori, herunder gennemførelsesundersøgelser, bør overvejes i lande eller regioner med høj forekomst af og dødelighed ved mavekræft. Screeningen bør også omfatte strategier for identifikation og overvågning af patienter med mavelæsioner, som er forstadier til kræft, og som ikke er forårsaget af Helicobacter pylori-infektion.

---

(1)  Den videnskabelig udtalelse fra gruppen af ledende videnskabelige rådgivere om forbedring af kræftscreening i hele EU: https://op.europa.eu/da/publication-detail/-/publication/519a9bf4-9f5b-11ec-83e1-01aa75ed71a1

(2)  European guidelines on breast cancer screening and diagnosis | ECIBC (europa.eu).

(3)  cancer-screening-workshop-report-01.pdf (sapea.info).

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 13.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 473/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 473/11

---

Bekendtgørelse til de personer og den enhed, som er omfattet af foranstaltningerne i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP som gennemført ved gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2022/2433 og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2428 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

(2022/C 473/02)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer og den enhed, der er opført i bilaget til Rådets afgørelse 2011/235/FUSP (1) som gennemført ved gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2022/2433 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 (3) som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2428 (4) om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran.

Rådet for Den Europæiske Union har besluttet, at disse personer og denne enhed skal opføres på listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger som fastsat i afgørelse 2011/235/FUSP og i forordning (EU) nr. 359/2011.

De pågældende personer og den pågældende enhed gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er nævnt i bilag II til forordning (EU) nr. 359/2011, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler til dækning af basale behov eller til specifikke betalinger (jf. forordningens artikel 4).

De berørte personer og den berørte enhed kan inden den 15. januar 2023 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til Rådet på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mailadresse: sanctions@consilium.europa.eu

Der gøres ligeledes opmærksom på, at de berørte personer og den berørte enhed har mulighed for at indbringe Rådets afgørelse for Den Europæiske Unions Ret på de betingelser, der er fastsat i artikel 275, stk. 2, og artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

(1)  OJ L 100, 14.4.2011, p. 51.

(2)  OJ L 318 I, 12.12.2022, p. 35.

(3)  OJ L 100, 14.4.2011, p. 1.

(4)  OJ L 318 I, 12.12.2022, p. 1.

---

| 13.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 473/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 473/13

---

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

(2022/C 473/03)

De registreredes opmærksomhed henledes på følgende oplysninger i henhold til artikel 16 i uropa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (1).

Retsgrundlaget for denne behandling er Rådets afgørelse 2011/235/FUSP (2) som gennemført ved Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2022/2433 (3) og Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 (4) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/2428 (5).

Den dataansvarlige for denne behandling er RELEX.1 i Generaldirektoratet for Udenrigsanliggender, Udvidelse og Civilbeskyttelse – RELEX i Generalsekretariatet for Rådet (GSR), som kan kontaktes på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mailadresse: sanctions@consilium.europa.eu |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mailadresse: sanctions@consilium.europa.eu

GSR's databeskyttelsesrådgiver kan kontaktes på følgende e-mailadresse:

Databeskyttelsesrådgiver

data.protection@consilium.europa.eu

Formålet med behandlingen er at opstille og ajourføre listen over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i henhold til afgørelse 2011/235/FUSP som gennemført ved gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2022/2433 og forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2428.

De registrerede er de fysiske personer, der opfylder kriterierne for opførelse på listen som fastsat i afgørelse 2011/235/FUSP og forordning (EU) nr. 359/2011.

De indsamlede personoplysninger er oplysninger, der er nødvendige for en korrekt identificering af den pågældende person, begrundelserne og alle andre oplysninger i tilknytning hertil.

De indsamlede personoplysninger kan om nødvendigt deles med EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen.

Med forbehold af begrænsningerne i henhold til artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725 vil udøvelsen af de registreredes rettigheder såsom retten til indsigt samt retten til berigtigelse eller indsigelse blive besvaret i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725.

Personoplysninger opbevares i fem år fra det tidspunkt, hvor den registrerede er fjernet fra listen over personer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger, eller gyldigheden af foranstaltningen er udløbet, eller hvis retssagen er indledt, så længe den varer.

Uden at det berører et eventuelt retsmiddel eller en eventuel administrativ eller udenretslig klageadgang, kan registrerede indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 51.

(3)  EUT L 318 I af 12.12.2022, s. 35.

(4)  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 1.

(5)  EUT L 318 I af 12.12.2022, s. 1.

---

| 13.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 473/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 473/14

---

Bekendtgørelse til de personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/2432 og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2430 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

(2022/C 473/04)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer, enheder og organer, der er anført i bilaget til Rådets afgørelse 2014/145/FUSP (1) som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/2432 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 (3) som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2430 (4) om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed.

Rådet for Den Europæiske Union har besluttet, at disse personer, enheder og organer skal opføres på listen over personer, enheder og organer, som er omfattet af de restriktive foranstaltninger i afgørelse 2014/145/FUSP og forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed. I de relevante afsnit i disse bilag gives en begrundelse for opførelse af disse personer, enheder og organer på listen.

De pågældende personer, enheder og organer gøres opmærksom på, at det er muligt at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er nævnt i bilag II til forordning (EU) nr. 269/2014, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler til dækning af basale behov eller til specifikke betalinger (jf. artikel 4 i forordningen).

De berørte personer, enheder og organer kan inden den 6. januar 2023 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation til Rådet om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

De berørte personer, enheder og organer gøres ligeledes opmærksom på muligheden for at indbringe Rådets afgørelse for Den Europæiske Unions Ret på de betingelser, der er fastsat i artikel 275, stk. 2, og artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

(1)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUT L 318 I af 12.12.2022, s. 31.

(3)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 6.

(4)  EUT L 318 I af 12.12.2022, s. 20.

---

| 13.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 473/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 473/15

---

Bekendtgørelse til de fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/2432 og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2430 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

(2022/C 473/05)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer, der er anført i bilaget til Rådets afgørelse 2014/145/FUSP (1) som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2022/2432 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 (3) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/2430 (4) om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed.

Artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) nr. 269/2014 foreskriver, at disse fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer inden den 1. september 2022 eller senest 6 uger fra datoen for opførelsen på listen i bilag I, alt efter hvad der er senest, skal indberette pengemidler eller økonomiske ressourcer under en medlemsstats jurisdiktion, som tilhører, ejes, besiddes eller kontrolleres af dem, til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor disse pengemidler eller økonomiske ressourcer befinder sig. De skal samarbejde med den nationale kompetente myndighed om efterprøvning af sådanne oplysninger. Manglende opfyldelse af disse forpligtelser vil blive betragtet som omgåelse af foranstaltningerne vedrørende indefrysning af pengemidler og økonomiske ressourcer.

De oplysninger, der skal indberettes, skal sendes til den kompetente myndighed i den relevante medlemsstat via medlemsstatens websted som angivet i bilag II til forordning (EU) nr. 269/2014 (5).

Forpligtelsen til at indberette i henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) nr. 269/2014 finder først anvendelse fra den 1. januar 2023 for så vidt angår pengemidler eller økonomiske ressourcer, der befinder sig i en medlemsstat, der har fastsat en lignende indberetningspligt i henhold til national ret inden den 21. juli 2022.

---

(1)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUT L 318 I af 12.12.2022, s. 31.

(3)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 6.

(4)  EUT L 318 I af 12.12.2022, s. 20.

(5)  Seneste konsoliderede udgave findes på https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0269-20220916&qid=1666170179071

---

| 13.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 473/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 473/16

---

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

(2022/C 473/06)

De registreredes opmærksomhed henledes på følgende oplysninger i henhold til artikel 16 i forordning (EU) 2018/1725 Europa-Parlamentets og Rådets (1):

Retsgrundlaget for behandlingen er Rådets afgørelse 2014/145/FUSP (2) som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/2432 (3) og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 (4) som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2430 (5).

Den dataansvarlige for denne behandling er afdeling RELEX.1 i Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (RELEX) i Generalsekretariatet for Rådet (GSR), som kan kontaktes på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

GSR's databeskyttelsesrådgiver kan kontaktes på følgende e-mailadresse:

Databeskyttelsesrådgiver

data.protection@consilium.europa.eu

Formålet med behandlingen er at opstille og ajourføre listen over de personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i henhold til afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/2432 og forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2430.

De registrerede er de fysiske personer, der opfylder kriterierne for opførelse på listen som fastsat i afgørelse 2014/145/FUSP og forordning (EU) nr. 269/2014.

De indsamlede personoplysninger omfatter oplysninger, der er nødvendige for korrekt identifikation af den pågældende person, en begrundelse og alle andre oplysninger i tilknytning hertil.

De indsamlede personoplysninger kan om nødvendigt deles med EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen.

Med forbehold af begrænsningerne i henhold til artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725 vil udøvelsen af de registreredes rettigheder såsom retten til indsigt samt retten til berigtigelse eller indsigelse blive besvaret i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725.

Personoplysninger opbevares i fem år fra det tidspunkt, hvor en registreret er udgået af listen over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, eller foranstaltningens gyldighed er udløbet, eller hvis en retssag er indledt, så længe den varer.

Uden at det berører et eventuelt retsmiddel eller en eventuel administrativ eller udenretslig klageadgang, kan registrerede indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 16.

(3)  EUT L 318 I af 12.12.2022, s. 31.

(4)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 6.

(5)  EUT L 318 I af 12.12.2022, s. 20.

---

Europa-Kommissionen

| 13.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 473/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 473/18

---

Euroens vekselkurs (1)

12. december 2022

(2022/C 473/07)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0562 |
| JPY | japanske yen | 144,86 |
| DKK | danske kroner | 7,4379 |
| GBP | pund sterling | 0,86006 |
| SEK | svenske kroner | 10,9075 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9855 |
| ISK | islandske kroner | 150,70 |
| NOK | norske kroner | 10,5548 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,307 |
| HUF | ungarske forint | 416,78 |
| PLN | polske zloty | 4,6923 |
| RON | rumænske leu | 4,9318 |
| TRY | tyrkiske lira | 19,6913 |
| AUD | australske dollar | 1,5625 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4428 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,2103 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6523 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4284 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 377,93 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 18,4697 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,3670 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5540 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 524,63 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6652 |
| PHP | filippinske pesos | 58,788 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 36,708 |
| BRL | brasilianske real | 5,5560 |
| MXN | mexicanske pesos | 20,9047 |
| INR | indiske rupee | 87,2530 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0562

JPY

japanske yen

144,86

DKK

danske kroner

7,4379

GBP

pund sterling

0,86006

SEK

svenske kroner

10,9075

CHF

schweiziske franc

0,9855

ISK

islandske kroner

150,70

NOK

norske kroner

10,5548

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,307

HUF

ungarske forint

416,78

PLN

polske zloty

4,6923

RON

rumænske leu

4,9318

TRY

tyrkiske lira

19,6913

AUD

australske dollar

1,5625

CAD

canadiske dollar

1,4428

HKD

hongkongske dollar

8,2103

NZD

newzealandske dollar

1,6523

SGD

singaporeanske dollar

1,4284

KRW

sydkoreanske won

1 377,93

ZAR

sydafrikanske rand

18,4697

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,3670

HRK

kroatiske kuna

7,5540

IDR

indonesiske rupiah

16 524,63

MYR

malaysiske ringgit

4,6652

PHP

filippinske pesos

58,788

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

36,708

BRL

brasilianske real

5,5560

MXN

mexicanske pesos

20,9047

INR

indiske rupee

87,2530

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 13.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 473/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 473/19

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 473/08)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Beaujolais«

PDO-FR-A0934-AM02

Meddelelsesdato: 28.9.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Supplerende geografiske betegnelser og benævnelser

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit II, punkt 4, udgår ordene »eller navnet på den kommune, hvorfra druerne kommer«. Denne ændring, der består i at fjerne muligheden for at producere vin med både benævnelsen »primeur« eller »nouveau« og navnet på den kommune, hvorfra druerne kommer, sker for at etablere identiteten for »Beaujolais«-vine, der følges af navnet på den kommune, hvorfra druerne kommer, som »gemmevine«.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

2.   Geografisk område

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit IV, punkt 1, litra a), b) og c), erstattes ordet »sker« med ordene »finder sted«, og ordene »i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021« tilføjes efter »kommuner«.

Denne redaktionelle ændring gør det muligt at fastlægge det geografiske område med henvisning til 2021-udgaven af INSEE's officielle geografiske kode og således at skabe retssikkerhed for afgrænsningen af det geografiske område.

Listen over de kommuner, der udgør det geografiske område, og deres navne er blevet ajourført uden ændringer af det geografiske områdes perimeter for at tage hensyn til de administrative ændringer, der er foretaget i den officielle geografiske kode.

Denne ændring berører punkt 6 i enhedsdokumentet.

Der tilføjes ligeledes en sætning i afsnit IV, punkt 1, for at informere om, at kortmateriale for det geografiske område er tilgængeligt på INAO's websted.

3.   Område i umiddelbar nærhed

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit IV, punkt 3, litra a), tilføjes ordene »i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021« efter »kommuner«.

Denne redaktionelle ændring gør det muligt at fastlægge området i umiddelbar nærhed med henvisning til 2021-udgaven af INSEE's officielle geografiske kode.

Med tilføjelsen af denne henvisning skabes der retssikkerhed for afgrænsningen af området i umiddelbar nærhed.

Listen over de kommuner, der udgør området i umiddelbar nærhed, og deres navne er blevet ajourført uden ændringer af perimeteren for at tage hensyn til foretagne administrative ændringer.

Denne ændring berører punktet »Andre vigtige betingelser« i enhedsdokumentet.

4.   Regler for opbinding og løvværkets højde

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit VI, punkt 1, litra c), udgår ordene »au minimum est également« fra bestemmelsen om løvværkets højde for vinstokke uden espalier vedrørende produktionen af rødvine og rosévine. Der er tale om en rettelse af en redaktionel fejl i den gældende produktspecifikation.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

5.   Særlige bestemmelser om transport af høsten

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit VII, punkt 1, litra b), udgår bestemmelsen om, hvor højt de høstede druer må stå i de beholdere, der anvendes til transport fra parcellen til vinfremstillingsanlægget i forbindelse med mekanisk høst af druer til rødvine og rosévine.

Denne metode er nu indført af alle producenter og behøver ikke længere anses for at være en produktionsbestemmelse.

Denne ændring berører punktet »Særlige ønologiske fremgangsmåder« i enhedsdokumentet.

6.   Vine, der kan få benævnelsen »primeur« eller »nouveau«

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit VIII, punkt 1, tilføjes bestemmelsen om den mængde vin, der kan få benævnelsen »primeur« eller »nouveau«, som før var angivet i kapitel I, afsnit IX, punkt 2, litra a). Da denne bestemmelse angår en produktionsmængde, skal den nemlig fremgå af punktet om udbytte.

Af hensyn til identiteten som »gemmevine« tilføjes en specifik koefficient for vine med betegnelsen »Beaujolais« med benævnelsen »Villages« vedrørende beregningen af den nævnte produktionsmængde, som er mindre end for vine uden benævnelse.

Det præciseres ligeledes, på hvilket areal af bedriften disse koefficienter kan finde anvendelse.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

7.   Temperaturstyring

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit IX, punkt 1, litra f), udgår den specifikke bestemmelse om vinfremstillingsanlæggets kapacitet til druer, der er høstet mekanisk. I dag er vinkældrene nemlig korrekt udstyret, og producenterne af betegnelsen anser den generelle bestemmelse for tilstrækkelig.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

8.   Bestemmelser pr. type produkt

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit IX, punkt 2, litra a), udgår bestemmelsen om den mængde vin, der kan få benævnelsen »primeur« eller »nouveau«.

Der tilføjes også et litra c) om startdatoen for cirkulation mellem godkendte oplagshavere af vine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau«. Opretholdelsen af denne dato (38. dag før den 3. torsdag i november i høståret) er nemlig nødvendig for at bevare vinenes kvalitet, idet der i forbindelse med for tidlig transport er risiko for, at vine, der ikke er færdige, ændrer sig undervejs.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

9.   Bestemmelser om emballagen

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit IX, punkt 3, litra a), rettes fristen for opbevaring af rapporter over analyser foretaget før emballeringen af vinene fra 6 måneder til 1 år for bl.a. at lette kontrollen hos de erhvervsdrivende.

I punkt 3, litra b), forlænges fristen for emballering af vine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« fra den 1. til den 31. december i høståret for at begrænse det antal producenter, der eventuelt giver afkald på benævnelsen »primeur« eller »nouveau«. Et sådant afkald medfører, at vine, der er fremstillet med primeur-vines egenskaber, markedsføres uden denne benævnelse på etiketten.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

10.   Cirkulation mellem godkendte oplagshavere

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit IX, punkt 5, udgår litra b) om datoen for cirkulation af vinene mellem godkendte oplagshavere.

Denne ændring sker samtidig med tilføjelsen af litra c) i punktet »Bestemmelser pr. type produkt« for vine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau«.

Overskriften i afsnit IX, punkt 5, ændres, idet ordene »cirkulation af produkterne og« udgår.

Overskriften i afsnit IX, punkt 5, litra a), udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer i produktspecifikationen.

11.   Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit X, punkt 1, litra a), ændres antal kommuner i det geografiske område for at tage hensyn til de administrative ændringer.

Denne ændring berører punktet »Tilknytning til det geografiske område« i enhedsdokumentet.

12.   Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit X, punkt 1, litra b), slettes 2008-data for sektoren og erstattes med 2018-data.

Denne ændring berører punktet »Tilknytning til det geografiske område« i enhedsdokumentet.

13.   Oplysninger om produkternes kvalitet og egenskaber

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit X, punkt 2, ændres den organoleptiske beskrivelse af produkterne for bl.a. at tage hensyn til bestemmelserne i EU-forordning 1308/2013.

Denne ændring berører punktet »Beskrivelse af vinen/vinene« i enhedsdokumentet.

14.   Overgangsforanstaltninger

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit XI, udgår punkt 1 og litra b) i punkt 2. Overgangsforanstaltningerne er nu bortfaldet. Nummereringen af punkterne i afsnit XI ændres som følge af disse ændringer.

Punkt 2 (tidligere punkt 3) om overgangsforanstaltningerne for minimumsbeplantningstæthed ændres. Tilladelsen til delvis rydning af vinstokke, det var plantet pr. 28. november 2004, forlænges nemlig fra 2015 til 2031. Denne afvigelse vedrører fremover alle rødvine og rosévine og ikke kun dem, der har betegnelsen BOB »Beaujolais« uden benævnelse. En specifik erstatningskoefficient gælder for nyryddede vinstokke. Formålet er at fremskynde omstruktureringen af vinmarken i en vanskelig økonomisk sammenhæng, der ikke tillader nyplantning i stor skala, og lette mekaniseringen af vinmarken og således mindske anvendelsen af glyphosat.

Der tilføjes også en ny overgangsforanstaltning vedrørende vine med betegnelsen »Beaujolais« fulgt af navnet på den kommune, hvorfra druerne kommer, suppleret med benævnelsen »primeur« eller »nouveau«. Produktspecifikationen tillader ikke længere sidstnævnte benævnelse, hvorfor der indføres en overgangsperiode for markedsføringen af disse vine til og med høsten i 2025 for at gøre det muligt for de erhvervsdrivende, der mindst siden høsten i 2018 har påberåbt sig denne benævnelse, at tilpasse deres udbud.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

15.   Erklæringsforpligtelser

I produktspecifikationens kapitel II, afsnit I, erstattes ordet »inspektion« med ordet »kontrol«, idet det faglige organ og forvaltningsorganet har besluttet at ændre kontrolmetoden.

I produktspecifikationens kapitel II, afsnit I, tilføjes en erklæring om produktion. Denne erklæring finder udelukkende anvendelse på vine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« og vedrører arealer, produkttype (farver osv.) og mængder for disse vine. Formålet er inden høsten at kende de mængder vin, der vil kunne få benævnelsen primeur, for at finjustere beregningen af den koefficient, der gør det muligt at fastsætte de mængder vin, som kan fremstilles som »vin primeur«, og dermed begrænse de mængder af disse vine, som ikke kan markedsføres med denne benævnelse i mangel af efterspørgsel.

Denne erklæring kan ændres indtil den 15. august forud for høsten.

Nummereringen af punkterne i afsnit XI ændres som følge af denne tilføjelse.

Litra a) i punkt 2 (tidligere punkt 1) ændres for at præcisere de oplysninger, der kræves i påberåbelseserklæringen.

I punkt 3, 4, 6, 7 og 8 ændres bestemmelserne om fristerne for erklæringsforpligtelserne for at befordre kontrollen.

I punkt 3 præciseres det, at afhentning af produkterne først må finde sted, når resultatet af behandlingen af denne erklæring hos den godkendte kontrolinstans foreligger.

I punkt 4 tilføjes det, at den erhvervsdrivendes tilrådighedsstillelse af det register, der er omfattet af artikel D.645-18-II i den franske lov om landbrug og fiskeri (code rural et de la pêche maritime), svarer til at indgive erklæring om, at produktet er bragt i omsætning.

I punkt 5 er systemet for sammenfattende kvartalserklæringer, jf. punkt 4 og 7, fremover til rådighed uanset mængderne og det antal etaper, som de erhvervsdrivende udfører. Der tilføjes ligeledes en henvisning til erklæringen om tilbagetagelse (punkt 8). Det præciseres, at disse sammenfattende erklæringer skal sendes til kontrolinstansen senest 10 dage før udgangen af kvartalet.

I punkt 6 præciseres det, at afhentning af partier af uemballerede produkter beregnet til eksport først må finde sted, når resultatet af behandlingen af eksporterklæringen hos den godkendte kontrolinstans foreligger.

I punkt 8 præciseres de nærmere bestemmelser om erklæringen om tilbagetagelse.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

16.   Henvisninger til kontrolinstansen

I produktspecifikationens kapitel III, afsnit II, er kontrolinstansens adresse ajourført.

Det første afsnit ændres, og det andet udgår for at opfylde de nye redaktionelle regler.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

17.   Druesorter til vinfremstilling

De druesorter, der er angivet i produktspecifikationen, er blevet klassificeret i det oprindelige enhedsdokument (2011) i kategorien: druesorter til vinfremstilling, som fremgår af den liste, som OIV (den internationale vinorganisation) har opstillet.

I produktspecifikationen har der siden den første version været angivet primære sorter og sekundære sorter.

De er klassificeret som henholdsvis »Sorter« i dette enhedsdokument og »Sekundære sorter« i afsnittet »Supplerende betingelser«.

Denne ændring berører punkt 7 i enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Beaujolais

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   Hvidvine med benævnelsen »Villages« eller navnet på den kommune, hvorfra druerne kommer

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Hvidvinene har en smuk glansfuld farve, en fyldig bouquet med aromaer af frugter med hvidt kød og citrusfrugter og en behagelig, velafbalanceret smag. Ligesom de hvide Villages-vine har de til tider et strejf af vanilje, hvis de har været på fad. De hvide Villages-vine har en gylden farve med en bred vifte af nuancer, en bouquet med noter af blomster og mineraler og en fyldig, velafbalanceret smag. Hvidvinene har et naturligt alkoholindhold på mindst 10,5 % vol. og har efter berigelsen et totalt alkoholindhold på højst 13 % vol. Hvidvine med benævnelsen »Villages« eller navnet på den kommune, hvorfra druerne kommer, har et naturligt alkoholindhold på mindst 11 % vol. og har efter berigelsen et totalt alkoholindhold på højst 13,5 % vol.

Indholdet af gæringsdygtigt sukker (i færdige vine klar til afsætning) er højst 3 g/l eller højst 4 g/l, hvis det totale syreindhold (H2SO4) er mindst 2,7 g/l.

Indholdet af flygtige syrer er højst 14,17 meq/l (i færdige vine klar til afsætning).

De øvrige analytiske egenskaber svarer til det, der er fastsat i EU-reglerne.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2.   Rødvine eller rosévine

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Rødvinene har en lys farve og er kendt for deres frugtagtige bouquet og for at være behagelige, frugtagtige og blomsteragtige vine, der kan drikkes, fra de er helt unge. Rosévinene har generelt en strålende farve, en frisk bouquet, aromaer af røde frugter, en fin, blød og læskende smag og drikkes unge. Vine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau«, der er forbeholdt rødvine og rosévine, har en glansfuld farve, der er mindre kraftig end en gemmevin, og de er friske og lækre med en aromatisk, frugtagtig og syrlig smag. De egner sig til at blive drukket hurtigt, dvs. 6-12 måneder efter fremstillingen. Rødvinene og rosévinene har et naturligt alkoholindhold på mindst 10 % vol. og har efter berigelsen et totalt alkoholindhold på højst 12,5 % vol.Indholdet af gæringsdygtigt sukker (i færdige vine klar til afsætning) er højst 3 g/l. Indholdet af flygtige syrer er højst 14,17 meq/l (i færdige vine klar til afsætning) eller højst 10,2 meq/l (i et uemballeret parti) for vine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau«. For vine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« er det totale svovldioxidindhold højst 100 mg/l for rødvine og højst 150 mg/l for rosévine (i færdige vine klar til afsætning som omhandlet i artikel D. 645-18-I i den franske lov om landbrug og havfiskeri (code rural et de la pêche maritime)).

De øvrige analytiske egenskaber svarer til det, der er fastsat i EU-reglerne.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

3.   Rødvine eller rosévine med benævnelsen »Villages« eller »Supérieur« eller navnet på den kommune, hvorfra druerne kommer

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Rødvine med benævnelsen »Villages« har en kraftigere farve, en frisk bouquet og en kraftig, struktureret og harmonisk smag. De kan gemmes i flere år. Rosévine med benævnelsen »Villages«, der er sjældnere og mere udsøgte, har en farve, der ligger mellem pomelo og fersken, aromaer af syrlige røde frugter og en fyldig, sprød og forfriskende smag.

Rødvine og rosévine med benævnelsen »Villages«, »superier« eller navnet på den kommune, hvorfra druerne kommer, har et naturligt alkoholindhold på mindst 10,5 % vol. og har efter berigelsen et totalt alkoholindhold på højst 13 % vol.

Indholdet af gæringsdygtigt sukker (i færdige vine klar til afsætning) er højst 3 g/l.

Indholdet af flygtige syrer er højst 14,17 meq/l (i færdige vine klar til afsætning).

De øvrige analytiske egenskaber svarer til det, der er fastsat i EU-reglerne.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   
  Særlige ønologiske fremgangsmåder

Særlig ønologisk fremgangsmåde

| — | Anvendelse af subtraktive berigelsesteknikker er tilladt for rødvine indtil en koncentrationsgrad på 10 %. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af subtraktive berigelsesteknikker er tilladt for rødvine indtil en koncentrationsgrad på 10 %.

| — | Til fremstilling af rosévine er anvendelsen af kul til ønologisk brug, alene eller i blandinger, forbudt. |
| --- | --- |

—

Til fremstilling af rosévine er anvendelsen af kul til ønologisk brug, alene eller i blandinger, forbudt.

| — | For at bevare primeur-karakteren, som er egenarten i rødvine og rosévine, der kan få benævnelsen »primeur« eller »nouveau«, skal følgende overholdes: |
| --- | --- |

—

For at bevare primeur-karakteren, som er egenarten i rødvine og rosévine, der kan få benævnelsen »primeur« eller »nouveau«, skal følgende overholdes:

| — | Vinene fremstilles udelukkende af druer, der høstes samme år. |
| --- | --- |

—

Vinene fremstilles udelukkende af druer, der høstes samme år.

| — | Gæringen varer højst 10 dage. |
| --- | --- |

—

Gæringen varer højst 10 dage.

| — | Efter berigelse er rødvinenes og rosévinenes totale alkoholindhold højst 12,50 % vol. |
| --- | --- |

—

Efter berigelse er rødvinenes og rosévinenes totale alkoholindhold højst 12,50 % vol.

| — | Efter berigelse er hvidvinenes totale alkoholindhold højst 13 % vol. |
| --- | --- |

—

Efter berigelse er hvidvinenes totale alkoholindhold højst 13 % vol.

| — | Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (code rural et de la pêche maritime). |
| --- | --- |

—

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (code rural et de la pêche maritime).

Dyrkningspraksis

| — | Beplantningstæthed |
| --- | --- |

—

Beplantningstæthed

Beplantningstætheden er mindst 5 000 vinstokke pr. hektar.

På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,50 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 0,80 meter.

Såfremt beplantningstætheden på mindst 5 000 vinstokke pr. ha er overholdt, kan vinstokkene have en afstand mellem rækkerne på højst 3 meter til mekaniseringsformål.

Dyrkningspraksis

| — | Regler for beskæring |
| --- | --- |

—

Regler for beskæring

Beskæringen skal være afsluttet den 15. maj

Vinstokkene beskæres i henhold til følgende bestemmelser:

Hvidvine

| — | enten ved enkelt Guyotbeskæring med højst 8 skud på den lange stok og en gren med højst 2 skud |
| --- | --- |

—

enten ved enkelt Guyotbeskæring med højst 8 skud på den lange stok og en gren med højst 2 skud

| — | eller efter metoden »taille à queue du Mâconnais«, hvor hver vinstok har en lang stok med højst 12 skud og en gren med højst 2 skud. |
| --- | --- |

—

eller efter metoden »taille à queue du Mâconnais«, hvor hver vinstok har en lang stok med højst 12 skud og en gren med højst 2 skud.

Rødvine og rosévine

Med højst 10 skud pr. vinstok:

| — | enten ved kort beskæring (gobelet-beskæring, beskæring i vifteform, enkelt eller dobbelt Royat-beskæring eller »charmet«-beskæring) med 3-5 grene, der hver har højst 2 skud. Med henblik på foryngelse kan hver vinstok også have en gren med højst 2 skud, som er beskåret på et sideskud af gammelt træ |
| --- | --- |

—

enten ved kort beskæring (gobelet-beskæring, beskæring i vifteform, enkelt eller dobbelt Royat-beskæring eller »charmet«-beskæring) med 3-5 grene, der hver har højst 2 skud. Med henblik på foryngelse kan hver vinstok også have en gren med højst 2 skud, som er beskåret på et sideskud af gammelt træ

| — | eller ved enkelt Guyotbeskæring med højst 6 skud på den lange stok og en gren med højst 2 skud |
| --- | --- |

—

eller ved enkelt Guyotbeskæring med højst 6 skud på den lange stok og en gren med højst 2 skud

| — | eller med 2 grene, der hver har højst 3 skud. |
| --- | --- |

—

eller med 2 grene, der hver har højst 3 skud.

Ved formbeskæringen eller i forbindelse med en ændring af beskæringsmetoden beskæres vinstokkene med højst 12 skud pr. vinstok.

| — | Bestemmelser om mekanisk høst af parceller med druer til fremstilling af rødvine eller rosévine: |
| --- | --- |

—

Bestemmelser om mekanisk høst af parceller med druer til fremstilling af rødvine eller rosévine:

| — | Beholderne skal være fremstillet af inaktivt materiale beregnet til fødevarer |
| --- | --- |

—

Beholderne skal være fremstillet af inaktivt materiale beregnet til fødevarer

| — | Høst- og transportudstyret skal have et passende vandudløbs- eller beskyttelsessystem. |
| --- | --- |

—

Høst- og transportudstyret skal have et passende vandudløbs- eller beskyttelsessystem.

5.2.   
  Maksimale udbytter

| 1. | Hvidvine

  75 hektoliter pr. hektar. |
| --- | --- |

1.

Hvidvine

75 hektoliter pr. hektar.

| 2. | Rødvine og rosévine

  65 hektoliter pr. hektar. |
| --- | --- |

2.

Rødvine og rosévine

65 hektoliter pr. hektar.

| 3. | Rødvine med benævnelsen »supérieur«

  63 hektoliter pr. hektar. |
| --- | --- |

3.

Rødvine med benævnelsen »supérieur«

63 hektoliter pr. hektar.

| 4. | Rødvine eller rosévine med benævnelsen »villages« eller navnet på den kommune, hvorfra druerne kommer

  63 hektoliter pr. hektar. |
| --- | --- |

4.

Rødvine eller rosévine med benævnelsen »villages« eller navnet på den kommune, hvorfra druerne kommer

63 hektoliter pr. hektar.

| 5. | Hvidvine med benævnelsen »villages« eller navnet på den kommune, hvorfra druerne kommer

  73 hektoliter pr. hektar. |
| --- | --- |

5.

Hvidvine med benævnelsen »villages« eller navnet på den kommune, hvorfra druerne kommer

73 hektoliter pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

| a) | Druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene finder sted i følgende kommuner i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021:






  — | Departementet Rhône: Alix, Anse, L'Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon og Vindry-sur-Turdine (kun den del, der svarer til området i de gamle kommuner Dareizé, Les Olmes og Saint-Loup) |
| --- | --- | --- |

a)

Druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene finder sted i følgende kommuner i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021:

—

Departementet Rhône: Alix, Anse, L'Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon og Vindry-sur-Turdine (kun den del, der svarer til området i de gamle kommuner Dareizé, Les Olmes og Saint-Loup)

| — | Departementet Saône-et-Loire: Chaintré, Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Chasselas, Crêches-sur-Saône, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles og Saint-Vérand. |
| --- | --- |

—

Departementet Saône-et-Loire: Chaintré, Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Chasselas, Crêches-sur-Saône, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles og Saint-Vérand.

| b) | For vine med benævnelsen »Villages« finder druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene sted i følgende kommuner i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021:






  — | I departementet Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Chénas, Chiroubles, Denicé, Emeringes, Fleurie, Juliénas, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard og Villié-Morgon |
| --- | --- | --- |

b)

For vine med benævnelsen »Villages« finder druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene sted i følgende kommuner i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021:

—

I departementet Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Chénas, Chiroubles, Denicé, Emeringes, Fleurie, Juliénas, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard og Villié-Morgon

| — | I departementet Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles og Saint-Vérand. |
| --- | --- |

—

I departementet Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles og Saint-Vérand.

| c) | Druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vine, der kan opnå den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Beaujolais« fulgt af navnet på den kommune, hvorfra druerne kommer, finder sted i følgende kommuner i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021:






  — | I departementet Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Denicé, Emeringes, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais og Vauxrenard |
| --- | --- | --- |

c)

Druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vine, der kan opnå den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Beaujolais« fulgt af navnet på den kommune, hvorfra druerne kommer, finder sted i følgende kommuner i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021:

—

I departementet Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Denicé, Emeringes, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais og Vauxrenard

| — | I departementet Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins og Saint-Symphorien-d’Ancelles. |
| --- | --- |

—

I departementet Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins og Saint-Symphorien-d’Ancelles.

Kortmateriale, der gengiver det geografiske område, kan findes på hjemmesiden for Institut national de l'origine et de la qualité (INAO).

7.   Druesorter til vinfremstilling

Chardonnay B

Gamay N

8.   Tilknytning til det geografiske område

8.1.   
  Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område strækker sig langs den østlige grænse af Massif Central oven over Saônedalen midt i den region, der har lagt navn til vinen. Vindistriktet strækker sig over 55 km fra nord til syd mellem byerne Mâcon og Lyon og 15-20 km fra øst til vest mellem Saônesletten nord for tilløbet til Rhône og »Monts du Beaujolais« i en højde af 180-550 meter over havet.

Det geografiske område dækker således 77 kommuner i departementet Rhône og 11 kommuner i departementet Saône-et-Loire.

Det produktionsområde, der er defineret for benævnelsen »Villages«, er beliggende i den nordlige halvdel af det geografiske område i 30 kommuner i departementet Rhône og 8 kommuner i departementet Saône-et-Loire.

I vindyrkningsområdet Beaujolais sondres der mellem to brede typer af geologiske formationer.

I nord ligger de gamle formationer fra Palæozoikum og danner afrundede højderygge. Det er klipper, der stammer fra dannelsen af den hercyniske sokkel og består af granit, porfyr, skifer og vulkanske, ofte metamorfe bjergsedimenter. Når de forvitrer, bliver de til sandjorde eller lerholdige jorde, der reagerer surt.

I syd træder de nyere sedimentære formationer frem (Trias og Jura fra Mesozoikum). Her er der primært tale om kalkstensbjerge i form af aflange bjergkamme, der danner et mere varieret terræn end i nord. Jordbunden er generelt mere lerholdig og dybere.

Ved foden af skråningerne skjuler formationer fra kvartærtiden i form af gamle flodterrasser, kolluvier og alluvialkegler det gamle underlag.

Uanset formationerne i undergrunden vender skråningerne hovedsagelig mod øst og syd.

Regionen har et moderat kystklima med kontinentale påvirkninger (torden om sommeren og rimtåge om vinteren) og sydlige påvirkninger (varme somre og de største nedbørsmængder om efteråret og foråret).

Bjergene »Monts du Beaujolais« spiller en vigtig rolle, da de beskytter mod vestenvinden og dermed mindsker påvirkningen fra havet. Den føneffekt, som de skaber, tørrer havluften og mindsker skydannelsen og nedbørsmængden.

Den brede Saônedal spiller også en fremherskende rolle for det lokale klima, idet den kanaliserer luftmasserne sydfra, øger lysintensiteten og afbøder temperaturudsving.

8.2.   
  Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

»Vi skal tilbage til det 3. århundrede i vor tidsregning for at finde de første beviser for vindyrkning i Lyonregionen.« (P. Viala og V. Vermorel, 1902). Kejser Probus gav i 280 efter Kristi fødsel gallerne lov til at dyrke vin, især i Monts d'Or-bjergene nær Lyon.

I løbet af det 18. århundrede voksede handelen med vine fra Beaujolais i omfang og førte store forandringer med sig for vindistriktet. På den tid dannedes det landskab, som vi kender i dag (2009). Med byernes vækst, industrialiseringen og udviklingen i transportinfrastrukturen blev det 19. århundrede en overgangsperiode for vindyrkningen. I syd orienterede man produktionen mod lette og frugtagtige, læskende vine med henblik på at forsyne det nærliggende marked i Lyon. I nord orienterede man sig mod markederne i Mâcon og det nordlige Frankrig og satsede på mere koncentrerede vine, der kunne gemmes og transporteres.

I slutningen af 1920'erne så de første kooperativer dagens lys fulgt i 1950'erne af næste generation af vinproducenter, der bidrog til den generelle forbedring af vinenes kvalitet og udviklingen og rationaliseringen af vinfremstillingen i Beaujolais.

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Beaujolais« blev anerkendt ved dekret af 12. september 1937. Producenterne i de nordlige kommuner, hvis kraftige gemmevine adskilte sig fra de lettere, frugtagtige vine fra syd, ønskede at skille sig ud og ansøgte om anerkendelse af en særlige kontrolleret oprindelsesbetegnelse. I 1943 bar deres henvendelser frugt i form af offentliggørelsen af en liste over 31 kommuner, der fik tilladelse til at knytte deres navn til navnet »Beaujolais«. Den 21. april 1950 blev de 31 kommuner samlet i en enhed konkretiseret ved tilføjelsen af benævnelsen »Villages«.

Beaujolais er den eneste vindyrkningsregion, hvor andelen af ny vin er så stor, især fordi druesorten Gamay N egner sig til fremstilling af primeur-vin. Allerede i det 19. århundrede købte nogle driftige småhandlende vin »direkte fra pressen«, tog den med sig med det samme og præsenterede allerede i de følgende uger »Beaujolais nouveau« for distributører, restauratører og caféejere i Paris og Lyon, Vinene gærede færdig undervejs, hvilket beskyttede dem mod enhver ændring.

Historien om »Beaujolais nouveau« er kendetegnet ved udviklingen i lovgivningen. Således ansøgte sammenslutningen Union Viticole du Beaujolais i 1951 om muligheden for at sælge vine »en primeur« før den 15. december, hvilket førte til, at der den 13. november 1951 blev trykt en administrativ notits om punktafgifter med angivelse af de betingelser, »hvorunder visse vine med en kontrolleret oprindelsesbetegnelse må afsættes allerede nu uden at afvente den generelle udlagring den 15. december i år«. Sådan kom fænomenet »Beaujolais nouveau« officielt til verden. Men først i 1985 blev det fastsat, at »Beaujolais nouveau« blev frigivet til forbrugermarkedet den tredje torsdag i november.

De markedsførte mængder voksede med lynets hast fra 1960'erne og nåede ca. 500 000 hektoliter midt i 1980'erne, dog uden nogensinde at overstige halvdelen af den samlede produktion i Beaujolais. For at gøre »primeur«-vinene klar hurtigt efter æble-mælkesyre-gæringen og give dem en frisk og behagelig, aromatisk og frugtagtig karakter prioriterer producenterne alt efter årgangen deres tidligste parceller, forkorter udblødningsperioden og udvælger de cuvéer, der bringer den sprøde karakter af druen og de særlige aromaer fra gæringen frem. Disse tekniske krav indebærer, at den enkelte bedrift kun afsætter en del af høsten til produktionen af »primeur«.

Vindistriktet producerer kun rødvine, rosévine og hvidvine. Rødvine og rosévine fremstilles primært af druesorten Gamay N. For at styre denne druesorts vækst beskæres vinstokkene kort og primært ved skudbeskæring efter »gobelet-metoden«.

Hvidvinene fremstilles alene af druesorten Chardonnay B.

For at bevare den frugtagtige karakter bedst muligt anvender producenterne som regel en vinfremstillingsmetode, som er typisk for Beaujolais, og som er inspireret af delvis kulstofudblødning.

Vindistriktet »Beaujolais« er kendetegnet ved parcellernes beskedne størrelse (0,3 hektar i gennemsnit), hvilket gør området til et mosaiklandskab af vinmarker. I 2018 omfattede den kontrollerede oprindelsesbetegnelse Beaujolais ca. 4 500 hektar med en produktion på 240 000 hektoliter, og vine med benævnelsen »Villages« eller navnet på den kommune, hvorfra druerne kommer, dækkede ca. 3 700 hektar med en årlig produktion på næsten 200 000 hektoliter fordelt på 1 900 producenter, 9 kooperativer og nogle få »vendangeoirs« (producentforhandlere).

8.3.   
  Årsagssammenhæng

»Beaujolais«, der strækker sig over ca. 50 km fra det sydlige Mâcon til Lyon by, er et originalt vindistrikt. I baglandet når terrænet op i 1 000 meters højde, mens vinmarkerne højst ligger 550 meter over havet. De optager i vidt omfang de østvendte skråninger, som har et tempereret klima med regelmæssig nedbør og masser af lys ligesom længere sydpå og i Rhônedalen. Den afskærmning, som »Monts du Beaujolais« danner mod vest, sikrer det geografiske område den mængde lys og nedbør, der særligt fremmer druernes modning, koncentration og sundhed.

Selv om det geografiske område virker ensartet, rummer det imidlertid en stor både geologisk og landskabsmæssig mangfoldighed. Denne mangfoldighed kommer til udtryk i paletten af vine. I nord på de sure jorde er de kraftige og mørke, mens de generelt er mere frugtagtige og lette i syd, hvor jorden primært er kalkholdig.

De afgrænsede parceller, hvor druerne høstes, ligger på mager og veldrænet jordbund på ler- og kalkholdige skråninger og granitskråninger. Terrænet og den brede åbning mod øst beskytter druerne mod morgenduggen, mens skråningernes højde beskytter vinmarkerne mod vinterens tåge, der hyppigt lægger sig tæt nede i Saônedalen.

De vinstokke, der er beregnet til produktion af vine med benævnelsen »Villages«, plantes kun på parceller med sur jord i den nordlige del af det geografiske område på underlag fra Palæozoikum eller de overgydninger fra kvartærtiden, som er opstået deraf.

Gennem generationer har mennesket lært at udnytte deres områdes særlige egenskaber og justeret deres metoder til fremstilling af vin på druesorten Gamay N. Takket være denne sorts særlige udtryk har vindistriktet »Beaujolais« skilt sig ud med en stærk orientering mod produktionen af vine, der skal drikkes unge. Disse nye vine er i sagens natur ungdommelige vine, der er rige på årets aromaer og lader ane, at de bliver kraftige og velafbalancerede ved hjælp af en måske lidt længere udblødning, men især en længere lagring. Vinfremstillingen af vine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« er således rettet mod at fremme frugt, blødhed og friskhed. Gæringen af vine, der skal lagres, varer generelt længere for at udvikle aromatisk kompleksitet og tanninstruktur med henblik på en god ældningsevne.

De lerede jorde i det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Beaujolais« gør det muligt at fremstille farvestærke og bløde cuvéer. De parceller, der er beregnet til produktion af vine med benævnelsen »Villages«, som er tilplantet på sandede jorde dannet af krystallinsk klippe giver muligheden for at fremstille velafbalancerede, harmoniske vine med vedholdende aromaer.

Dette vindistrikt kunne længe før jernbanens tid sende en væsentlig del af sin produktion til Paris, selv om det ville have været let at afsætte den i Lyonområdet. Fra det 19. til det 20. århundrede nød »Beaujolais«-vinene godt af det afsæt, som deres positionering i Paris og Lyon gav dem, til at sikre sig udbredelse både i Frankrig og i resten af verden. »Beaujolais« præsenteres til tider som »Lyons tredje flod« efter Saône og Rhône som udtryk for sin popularitet. Allerede i det 19. århundrede fik producenter og forhandlere for vane at afsætte deres høst meget tidligt. I 1950'erne organiserede og fremmede de lokale handlende afsætningen af primeur-vine.

De mange vinudsalg og den helt nye vinrute gjorde det muligt at tiltrække forbrugerne og gøre dem opmærksomme på »Beaujolais« og områdets rigdomme.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, supplerende krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene, omfatter følgende kommuners område i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021:

| — | Departementet Côte-d'Or: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L'Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Valforêt (kun den del, der svarer til området i den gamle kommune Clémencey), Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée og Vougeot |
| --- | --- |

—

Departementet Côte-d'Or: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L'Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Valforêt (kun den del, der svarer til området i den gamle kommune Clémencey), Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée og Vougeot

Område i umiddelbar nærhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene, omfatter følgende kommuners område i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021:

| — | Departementet Rhône: Chasselay, Dardilly, Deux-Grosnes (kun den del, der svarer til området i den gamle kommune Avenas), Dracé, Fleurieux-sur-l'Arbresle, Sain-Bel, Taponas og Villefranche-sur-Saône |
| --- | --- |

—

Departementet Rhône: Chasselay, Dardilly, Deux-Grosnes (kun den del, der svarer til området i den gamle kommune Avenas), Dracé, Fleurieux-sur-l'Arbresle, Sain-Bel, Taponas og Villefranche-sur-Saône

| — | Departementet Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère (uniquement pour la partie correspondante au territoire de l’ancienne commune de La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l'Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Vallerin, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (kun den del, der svarer til området i de gamle kommuner Donzy-le-National, Massy et La Vineuse), Vinzelles og Viré. |
| --- | --- |

—

Departementet Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère (uniquement pour la partie correspondante au territoire de l’ancienne commune de La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l'Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Vallerin, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (kun den del, der svarer til området i de gamle kommuner Donzy-le-National, Massy et La Vineuse), Vinzelles og Viré.

Område i umiddelbar nærhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene, omfatter følgende kommuners område i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021:

| — | Departementet Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux-Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montholon (kun den del, der svarer til området i de gamle kommuner Champvallon, Villiers-sur-Tholon og Volgré), Montigny-la-Resle, Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers og Yrouerre. |
| --- | --- |

—

Departementet Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux-Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montholon (kun den del, der svarer til området i de gamle kommuner Champvallon, Villiers-sur-Tholon og Volgré), Montigny-la-Resle, Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers og Yrouerre.

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

| — | Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan ledsages af benævnelsen »superieur«. |
| --- | --- |

—

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan ledsages af benævnelsen »superieur«.

| — | Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan ledsages af benævnelsen »Villages«. |
| --- | --- |

—

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan ledsages af benævnelsen »Villages«.

| — | Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan ledsages af navnet på den kommune, hvorfra druerne kommer. |
| --- | --- |

—

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan ledsages af navnet på den kommune, hvorfra druerne kommer.

| — | Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse ledsaget af benævnelsen »Villages« kan suppleres med benævnelsen »primeur« eller »nouveau«. |
| --- | --- |

—

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse ledsaget af benævnelsen »Villages« kan suppleres med benævnelsen »primeur« eller »nouveau«.

| — | Vine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« skal være påtrykt årgang. |
| --- | --- |

—

Vine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« skal være påtrykt årgang.

| — | Navnet på den kommune, hvorfra druerne kommer, skal være angivet efter navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse og skal være trykt med skrifttegn, der både i højden og bredden svarer til de skrifttegn, som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse angives med. |
| --- | --- |

—

Navnet på den kommune, hvorfra druerne kommer, skal være angivet efter navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse og skal være trykt med skrifttegn, der både i højden og bredden svarer til de skrifttegn, som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse angives med.

| — | På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at: |
| --- | --- |

—

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at:

| — | det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet |
| --- | --- |

—

det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet

| — | navnet fremgår af høstanmeldelsen.
  Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være angivet umiddelbart efter navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse og skal være trykt med skrifttegn, der hverken i højden eller bredden er større end halvdelen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. |
| --- | --- |

—

navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være angivet umiddelbart efter navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse og skal være trykt med skrifttegn, der hverken i højden eller bredden er større end halvdelen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

| — | På etiketten på vine, der er omfattet af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, kan den større geografiske enhed »Vin de Beaujolais« præciseres. |
| --- | --- |

—

På etiketten på vine, der er omfattet af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, kan den større geografiske enhed »Vin de Beaujolais« præciseres.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc518a15-dce5-4d62-b5f6-18cdbc38c8f2

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---