# Euroopa Liidu C 486/21.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 486 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik21. detsember 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 486

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik21. detsember 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 572. istungjärk, 21.9.2022–22.9.2022 |
| 2022/C 486/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal VKEd, sotsiaalsed ettevõtted, käsitööndus ja vabad elukutsed – Eesmärk 55 (omaalgatuslik arvamus) | 1 |
| 2022/C 486/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettevõtete üleminek kui kestliku taastumise edendaja VKEde sektoris (omaalgatuslik arvamus) | 9 |
| 2022/C 486/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Sotsiaalne taksonoomia – probleemid ja võimalused (omaalgatuslik arvamus) | 15 |
| 2022/C 486/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühtekuuluvusfondist ja taasterahastust NextGenerationEU rahastatav kliimamuutustega kohanemise fond (omaalgatuslik arvamus) | 23 |
| 2022/C 486/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Krüptovarad – probleemid ja võimalused (omaalgatuslik arvamus) | 30 |
| 2022/C 486/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tervishoiutöötajate ja hoolduse strateegia Euroopa tuleviku jaoks (omaalgatuslik arvamus) | 37 |
| 2022/C 486/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi noortetest (omaalgatuslik arvamus) | 46 |
| 2022/C 486/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Süsinikdioksiidi eemaldamise tehnoloogia tööstuse CO2 heite vähendamisel (omaalgatuslik arvamus) | 53 |
| 2022/C 486/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Energiasüsteemi ümberkujundamine ja digipööre maapiirkondades (omaalgatuslik arvamus) | 59 |
| 2022/C 486/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Avaliku sektori investeeringud energiataristusse kliimaprobleemide lahendamise osana (omaalgatuslik arvamus) | 67 |
| 2022/C 486/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Üldhuviteenuste koosloomine kui panus osalusdemokraatia tugevdamisse ELis (omaalgatuslik arvamus) | 76 |
| 2022/C 486/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Temaatilised partnerlused Ljubljana lepingu raames (ettevalmistav arvamus) | 83 |
| 2022/C 486/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Võitlus energiaostuvõimetuse vastu ja ELi vastupanuvõime: majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Tšehhi Vabariigi taotlusel) | 88 |
| 2022/C 486/14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Sotsiaaldialoog rohepöörde raames (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Tšehhi Vabariigi taotlusel) | 95 |
| 2022/C 486/15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tuumaenergia roll ELi energiahindade stabiilsuse tagamisel (Ettevalmistav arvamus ELi nõukogu eesistujariigi Tšehhi taotlusel) | 102 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 572. istungjärk, 21.9.2022–22.9.2022

2022/C 486/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal VKEd, sotsiaalsed ettevõtted, käsitööndus ja vabad elukutsed – Eesmärk 55 (omaalgatuslik arvamus)

1

2022/C 486/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettevõtete üleminek kui kestliku taastumise edendaja VKEde sektoris (omaalgatuslik arvamus)

9

2022/C 486/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Sotsiaalne taksonoomia – probleemid ja võimalused (omaalgatuslik arvamus)

15

2022/C 486/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühtekuuluvusfondist ja taasterahastust NextGenerationEU rahastatav kliimamuutustega kohanemise fond (omaalgatuslik arvamus)

23

2022/C 486/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Krüptovarad – probleemid ja võimalused (omaalgatuslik arvamus)

30

2022/C 486/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tervishoiutöötajate ja hoolduse strateegia Euroopa tuleviku jaoks (omaalgatuslik arvamus)

37

2022/C 486/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi noortetest (omaalgatuslik arvamus)

46

2022/C 486/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Süsinikdioksiidi eemaldamise tehnoloogia tööstuse CO2 heite vähendamisel (omaalgatuslik arvamus)

53

2022/C 486/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Energiasüsteemi ümberkujundamine ja digipööre maapiirkondades (omaalgatuslik arvamus)

59

2022/C 486/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Avaliku sektori investeeringud energiataristusse kliimaprobleemide lahendamise osana (omaalgatuslik arvamus)

67

2022/C 486/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Üldhuviteenuste koosloomine kui panus osalusdemokraatia tugevdamisse ELis (omaalgatuslik arvamus)

76

2022/C 486/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Temaatilised partnerlused Ljubljana lepingu raames (ettevalmistav arvamus)

83

2022/C 486/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Võitlus energiaostuvõimetuse vastu ja ELi vastupanuvõime: majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Tšehhi Vabariigi taotlusel)

88

2022/C 486/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Sotsiaaldialoog rohepöörde raames (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Tšehhi Vabariigi taotlusel)

95

2022/C 486/15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tuumaenergia roll ELi energiahindade stabiilsuse tagamisel (Ettevalmistav arvamus ELi nõukogu eesistujariigi Tšehhi taotlusel)

102

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 572. istungjärk, 21.9.2022–22.9.2022 |
| 2022/C 486/16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule Ühtne Euroopa terviseandmeruum: terviseandmete võimaluste kasutamine inimeste, patsientide ja innovatsiooni heaks(COM(2022) 196 final) ja Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühtse Euroopa terviseandmeruumi kohta(COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD)) | 123 |
| 2022/C 486/17 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse käsitöönduslike ja tööstustoodete geograafiliste tähiste kaitset ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) 2017/1001 ja (EL) 2019/1753 ning nõukogu otsust (EL) 2019/1754(COM(2022)174 – 2022/0115 (COD)) | 129 |
| 2022/C 486/18 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad laste seksuaalse väärkohtlemise ennetamiseks ja tõkestamiseks(COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD)) ja Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Laste ja noorte digikümnend: uus lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia(COM(2022) 212 final) | 133 |
| 2022/C 486/19 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/83/EL seoses finantsteenuste kauglepingutega ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/65/EÜ(COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD)) | 139 |
| 2022/C 486/20 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 ja määrust (EL) 2021/1060 seoses täiendava paindlikkusega Venemaa Föderatsiooni sõjalise agressiooni tagajärgedega tegelemiseks — FAST (paindlik abi territooriumidele) – CARE(COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD)) | 144 |
| 2022/C 486/21 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Inimväärne töö kogu maailmas(COM(2022) 66 final) | 149 |
| 2022/C 486/22 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta(COM(2022) 241 final) | 161 |
| 2022/C 486/23 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühishangete õigusakti abil Euroopa kaitsetööstust tugevdava vahendi loomise kohta(COM(2022) 349 final) | 168 |
| 2022/C 486/24 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu turvalise ühenduvuse programm aastateks 2023–2027(COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)) ja teemal Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: ELi lähenemisviis kosmoseliikluse korraldamisele – ELi panus ülemaailmse probleemi lahendamiseks (JOIN(2022) 4 final) | 172 |
| 2022/C 486/25 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kava REPowerEU(COM(2022) 230 final) ja Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrust (EL) 2021/1060, määrust (EL) 2021/2115, direktiivi 2003/87/EÜ ja otsust (EL) 2015/1814](COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD)) | 185 |
| 2022/C 486/26 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal COVID-19 tingitud ajutine vabastus teenindusaegade kasutamisel lennujaamades(COM(2022) 334 final) | 194 |
| 2022/C 486/27 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Energiasüsteemi ümberkujundamise geopoliitiline mõju(JOIN(2022) 23 final) | 198 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 572. istungjärk, 21.9.2022–22.9.2022

2022/C 486/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule Ühtne Euroopa terviseandmeruum: terviseandmete võimaluste kasutamine inimeste, patsientide ja innovatsiooni heaks(COM(2022) 196 final) ja Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühtse Euroopa terviseandmeruumi kohta(COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD))

(COM(2022) 196 final)

(COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD))

123

2022/C 486/17

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse käsitöönduslike ja tööstustoodete geograafiliste tähiste kaitset ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) 2017/1001 ja (EL) 2019/1753 ning nõukogu otsust (EL) 2019/1754(COM(2022)174 – 2022/0115 (COD))

(COM(2022)174 – 2022/0115 (COD))

129

2022/C 486/18

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad laste seksuaalse väärkohtlemise ennetamiseks ja tõkestamiseks(COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD)) ja Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Laste ja noorte digikümnend: uus lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia(COM(2022) 212 final)

(COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD))

(COM(2022) 212 final)

133

2022/C 486/19

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/83/EL seoses finantsteenuste kauglepingutega ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/65/EÜ(COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD))

(COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD))

139

2022/C 486/20

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 ja määrust (EL) 2021/1060 seoses täiendava paindlikkusega Venemaa Föderatsiooni sõjalise agressiooni tagajärgedega tegelemiseks — FAST (paindlik abi territooriumidele) – CARE(COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD))

(COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD))

144

2022/C 486/21

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Inimväärne töö kogu maailmas(COM(2022) 66 final)

(COM(2022) 66 final)

149

2022/C 486/22

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta(COM(2022) 241 final)

(COM(2022) 241 final)

161

2022/C 486/23

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühishangete õigusakti abil Euroopa kaitsetööstust tugevdava vahendi loomise kohta(COM(2022) 349 final)

(COM(2022) 349 final)

168

2022/C 486/24

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu turvalise ühenduvuse programm aastateks 2023–2027(COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)) ja teemal Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: ELi lähenemisviis kosmoseliikluse korraldamisele – ELi panus ülemaailmse probleemi lahendamiseks (JOIN(2022) 4 final)

(COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD))

172

2022/C 486/25

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kava REPowerEU(COM(2022) 230 final) ja Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrust (EL) 2021/1060, määrust (EL) 2021/2115, direktiivi 2003/87/EÜ ja otsust (EL) 2015/1814](COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD))

(COM(2022) 230 final)

(COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD))

185

2022/C 486/26

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal COVID-19 tingitud ajutine vabastus teenindusaegade kasutamisel lennujaamades(COM(2022) 334 final)

(COM(2022) 334 final)

194

2022/C 486/27

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Energiasüsteemi ümberkujundamise geopoliitiline mõju(JOIN(2022) 23 final)

(JOIN(2022) 23 final)

198

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 572. istungjärk, 21.9.2022–22.9.2022

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „VKEd, sotsiaalsed ettevõtted, käsitööndus ja vabad elukutsed – „Eesmärk 55““

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 486/01)

| Raportöör: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Rudolf KOLBE |

Raportöör:

Milena ANGELOVA

Kaasraportöör:

Rudolf KOLBE

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Kodukorra artikli 52 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 27.6.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 143/1/0 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

Kodukorra artikli 52 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

27.6.2022

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

143/1/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, olgu need siis traditsioonilised ettevõtted, pereettevõtted, kauplejad, sotsiaalsed ettevõtted, käsitöölised või vabakutselised (edaspidi „VKEd“), on oluline osa konkurentsivõimelise, kliimaneutraalse, ringluspõhise ja kaasava ELi majanduse loomise lahendustest, eeldusel et tagatakse ja valitsevad õiged tingimused. VKEd avaldavad head mõju, parandades oma enda keskkonnatoimet ning pakkudes oskusteavet ja lahendusi teistele ettevõtjatele, kodanikele ja avalikule sektorile. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuab VKEde mitmekesisust ja erinevaid vajadusi tunnistades ja esile tuues, et pöörataks erilist tähelepanu kõige väiksematele ja vähimkaitstud ettevõtjatele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Paljudel VKEdel puuduvad teadmised pidevalt muutuvate õiguslike nõuete kohta, mis kehtestatakse kliimaneutraalsuse eesmärkide saavutamiseks, ning nende täitmise kohta. Lisaks on neil raskusi rohepöördest tuleneva võimaliku ärilise kasu ja võimaluste väljaselgitamisel. Komitee rõhutab seega tungivat vajadust toetada VKEsid rohepöörde mõistmisel ja juhtimisel parimal võimalikul viisil. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee nõuab Euroopa Komisjonilt ja liikmesriikidelt laiaulatuslike ja suunatud teavitamise ja teadlikkuse suurendamise meetmete võtmist koordineeritud ja vastastikku täiendaval viisil koos ettevõtjate organisatsioonide, kaubanduskodade, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmadega. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee nõuab ka laiaulatusliku programmi loomist, mille eesmärk on toetada VKEsid kõigis küsimustes, millega nad seisavad silmitsi oma äritegevuses ja muus tegevuses nende keskkonnahoidlikumaks muutumisel ning õigusnormide järgimisel. Kuna VKEde vahel on märkimisväärseid erinevusi, on vaja tugevalt kohandatud lahendusi ning hästi suunatud poliitikat ja meetmeid. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Viivitamatu ja suunatud lühiajaline toetus VKEdele on määrav nende pandeemiast majanduslikult taastumise kiirendamisel ning aitab neil toime tulla Venemaa sissetungi tagajärgedega Ukrainasse, nagu kõrged energiahinnad ning materjalide ja toodete pakkumise puudumine. Erakorralisi asjaolusid arvestades on komitee seisukohal, et Euroopa rohelise kokkuleppe ajakavades tuleks aegamööda tagada piisavat paindlikkust kuni kriisi lõpuni, tagades ühtlasi, et eesmärke mingil põhjusel unarusse ei jäetaks. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | VKEde ressursitõhususe parandamiseks teeb komitee ettepaneku luua mitmes piirkonnas ringmajanduskeskused. See peaks suurendama sektoriülest koostööd ettevõtjate vahel ja hõlbustama uute tavade ja protsesside väljatöötamist, sealhulgas uute tehnoloogiate tutvustamist. Selle protsessi lahutamatu osa peaksid olema VKEde organisatsioonid, kaubanduskojad, akadeemiline ringkond, sotsiaalpartnerid ja muud asjaomased sidusrühmad. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee usub, et on oluline kaasata VKEde esindajaid sektori kliimameetmete tegevuskavade koostamisse riigi tasandil, samuti ELi tasandi üleminekuteede kujundamisse eri ettevõtluse ökosüsteemide jaoks, suurendades seeläbi ka teadmisi parimate tavade jagamise, nõuetekohase ressursside jaotamise ja tõhusa rakendamise kohta. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee kutsub ELi ja liikmesriike üles kiirendama roheliste investeeringute tegemist VKEdesse, tagades soodsa, ennustatava ja julgustava regulatiivse keskkonna, sealhulgas sujuvad loamenetlused ja vältides koormavaid halduskohustusi, pakkudes ühtlasi kiiret, lihtsat, mugavat ja jälgitavat juurdepääsu rahastamisele, mis on kohandatud kõigi mitmekesiste VKEde rühmade erinevatele vajadustele. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee nõuab tihedama koostöö tegemist haridusasutuste ja VKEde vahel, kujundades koolitusi rohepöördes vajaliku pädevuse ja vajalike oskuste omandamiseks, sealhulgas nii töötajate kui ka ettevõtjate oskuste täiendamise ja nende ümberõppe kaudu. Lisaks nõuab komitee VKEde innovatsioonitegevuse toetamist, stimuleerides ja hõlbustades koostööd teiste ettevõtjate, nende organisatsioonide, kaubanduskodade, ülikoolide ja teadusasutustega. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee julgustab VKEde pakutavate roheliste lahendustega kauplemise edendamist, sealhulgas riigihanke kontekstis, tagades VKEdele ühtsel turul võrdsed tingimused ning hõlbustades nende juurdepääsu keskkonnasäästlike toodete, tehnoloogiate ja teenuste välisturgudele. ELi ettevõtjatele tuleb seoses kolmandate riikidega tagada konkurentsivõimeline ärikeskkond, rakendades kõikvõimalikke diplomaatilisi vahendeid, sealhulgas kliima-, ressursi- ja kaubanduspoliitika valdkondades ning pöörates eriti suurt tähelepanu Hiina ja teiste tärkavate turgude tehtavatele sammudele. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Rohepööre ja VKEd

| 2.1. | VKEd panustavad töövõimalusterohkesse ja kestlikku majandusse. Nad hoiavad ühiskondi koos tugevamana, ühendades sageli majanduslikke ja sotsiaalseid funktsioone ning tugevdades sel viisil demokraatia, ühtsuse ja kaasatuse alust. Neil on oluline roll majanduslikus ja sotsiaalses taastumises ja õitsengus, tegutsedes rohujuuretasandil kõikjal ELis ning eriti äärealadel ja maapiirkondades, kus nad on sageli ainus majandustegevust loov tegur. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kliimamuutused annavad hoogu säästvale energiale üleminekule, kuid eelkõige juhivad nad kogu majandust ja ühiskonda kliimaneutraalsuse, ringmajanduse ja üldise kestlikkuse poole. Kliimamuutused põhjustavad äärmuslikke ilmastikunähtusi ja looduskatastroofe ning nad on seotud muude suurte keskkonnaalaste probleemidega, näiteks elurikkuse kadumine, keskkonnasaaste ning loodusvarade seisundi halvenemine. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Paketis „Eesmärk 55“ keskendutakse spetsiaalselt kliimamuutuste leevendamisele ja see hõlmab mitmeid õigusakte, mis mõjutavad VKEsid erinevatel viisidel. See on osa ELi juhtalgatuse ehk Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamisest, milles käsitletakse tööstuse, kaubanduse, teenuste ja energeetika, transpordi, ehitiste ning toidusüsteemidega seotud kestlikku majanduskasvu. VKEdel on tähtis roll kõigis nendes sektorites. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | VKEd moodustavad olulise osa Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamise lahendusest, eeldusel et luuakse ja valitsevad sobivad tingimused. Seda head mõju luuakse ühest küljest paljude erinevate VKEde tulemuslikkuse parandamise kaudu ning teisest küljest nende VKEde tegevuse kaudu, kes pakuvad oskusteavet ja lahendusi teistele ettevõtjatele, kodanikele ja avalikule sektorile. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Rohepööre on tihedalt seotud digipöördega ning VKEd peavad tulema toime mõlema poolega sellest kaksiküleminekust, mis on märkimisväärse vajaduse tõttu ressursside järele keerukas topeltkatsumus. Digipööre on äritegevuse tõhustamise vahend, mis aitab kaasa uue turu laienemisele ja rahvusvahelistumisele, ning sellel on märkimisväärne potentsiaal heitkoguste, jäätmete ja loodusvarade kasutuse vähendamisel. Digiteenused ja -seadmed põhjustavad aga ka keskkonnamõju, mida tuleb samaaegselt hallata. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Lisaks rohe- ja digipöörde poole püüdlemisele on VKEdel raskusi pandeemiast majanduslikult taastumisega ning Venemaa Ukrainasse sissetungi tagajärgedega toime tulemisel. Kõrged energiahinnad ning materjalide ja toodete pakkumise puudumine on mõned viimastest probleemidest, millel on olnud märkimisväärne mõju VKEdele ja nende äritegevusele. Nende konkurentsivõimet ning samuti ELi majanduse üldist konkurentsivõimet kahjustavad lisaks Hiina ja teiste tärkavate turgude ootamatud sammud. Need turud saavad ühtlasi kasu Venemaa sanktsioonide vältimisest ning leebemate kliima- ja keskkonnanõuete järgimisest. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kliima- ja keskkonnaalased probleemid ei ole ainult keskkonnakestlikkuse küsimused, vaid neil on ka oluline roll ettevõtjate konkurentsivõime, kasumlikkuse ja üldise majandusliku suutlikkuse tagamisel. Lisaks oma enda väärtustele ja üldisele südametunnistusele toetumisele täidavad VKEd kliima- ja keskkonnaalaseid nõudeid ja ootusi erinevate mehhanismide kaudu.






  — | Otsesed õigusraamistikust tulenevad nõuded VKEdele, nt heitkoguste, energia, materjalide ja toodete või administratiivkohustuste kohta. |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

Otsesed õigusraamistikust tulenevad nõuded VKEdele, nt heitkoguste, energia, materjalide ja toodete või administratiivkohustuste kohta.

| — | Teatavate nõuete kaudne mõju tootmistegurite (nt energia ja materjalide) kättesaadavusele ja hindadele või muudele ettevõtte juhtimisega seotud kuludele, sealhulgas maksustamisele. |
| --- | --- |

—

Teatavate nõuete kaudne mõju tootmistegurite (nt energia ja materjalide) kättesaadavusele ja hindadele või muudele ettevõtte juhtimisega seotud kuludele, sealhulgas maksustamisele.

| — | Nõuded väärtusahelate kaudu kliendi, investori ja rahastaja ootuste kujul, näiteks seoses kestliku rahastamise ja aruandlusega või teiste sidusrühmade ootuste kaudu. |
| --- | --- |

—

Nõuded väärtusahelate kaudu kliendi, investori ja rahastaja ootuste kujul, näiteks seoses kestliku rahastamise ja aruandlusega või teiste sidusrühmade ootuste kaudu.

| 2.8. | Paljud VKEd ei ole täielikult teadlikud konkreetse kliima- ja keskkonnaalase poliitika ja nõuete mõjust oma ettevõtetele ning tarne- ja väärtusahelatele ega sellest, kuidas tooteid ja teenuseid varases etapis kohandada või muuta, et ennetada hilisemaid kaotusi või isegi turult väljatõrjumist. Lisaks seisavad nad silmitsi piiratud inimressursside ja rahaliste vahenditega igapäevaseks tegevuseks ja oma ettevõtte edendamiseks ning on oht, et nende piiratud suurus eeldab või nõuab liiga palju mitmekülgset oskusteavet. Märkimisväärne hulk ettevõtjaid seisab silmitsi raskustega pidevalt muutuvate õigusnormide keerukuse, halduskoormuse, finantseeskirjade ja kõrgete kulude, konkreetse keskkonnaalase ekspertiisi ja teadmiste puudumise tõttu õigete meetmete (1) valimisel, mis raskendab juurdepääsu muu hulgas uutele väärtusahelatele, rahastusele, personalile ja uutele ärimudelitele. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kuigi vähene teadlikkus nõuetest ja nende täitmise viisidest on suur proovikivi, on seda ka võimaliku ärilise kasu ja äriliste võimaluste kindlakstegemine, nagu väiksem energia- ja materjalikulu, parem ligipääs rahastusele, suurem nõudlus ja uued turud ning parem kuvand sidusrühmade seas. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | VKEdel, mille ettevõtte väärtuspakkumine on seotud ringmajanduse, kliima, elurikkuse, taastuvenergia ja muude Euroopa rohelise kokkuleppe valdkondadega, on stiimul nendes valdkondades uusi ärivõimalusi avastada, neisse investeerida ja neid rakendada. Saadaval on mitmeid võimalusi, nt hoonete renoveerimisel, taristu projekteerimisel ja ehitamisel, seadmete tööstuslikul tootmisel ja hooldamisel, juriidiliste ja raamatupidamisteenuste pakkumisel ning digilahenduste väljatöötamisel. Üleminekuprotsess sõltub suuresti VKEde arukatest lahendustest, mille on loonud nende palgal olevad asjatundjad, mis rõhutab kvaliteetse ja asjaomase hariduse, kutsehariduse ja -koolituse ning pideva oskuste täiendamise olulisust. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Kõige haavatavama VKEde rühma, kellel on ühtlasi kõige suurem vajadus teabe järele, moodustavad need, kes usuvad, et Euroopa roheline kokkulepe on järjekordne õigusakt, mis suurendab halduskoormust, survestades nende olemasolevaid ärimudeleid ja piirates tavapärase äritegevusega jätkamise kasumlikkust. See rõhutab asjaolu, et kõik VKEde kategooriad – nii vähekaitstud mahajääjad, järgijad kui ka liidrid – vajavad erinevat ja spetsiaalselt neile suunatud toetust (2). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Lisaks on VKEde vahel suutlikkuse ja valmisoleku mõttes mitmeid erinevusi, mis puudutavad kliima- ja keskkonnaalaste küsimuste laadi ja ulatust, neile suunatud nõudeid ja ootusi ning neile avanevaid võimalusi. Erinevused tulenevad mitmest tegurist: ettevõtte loodusvarade kasutamise intensiivsus, ettevõtte suurus, ettevõtte positsioon tarneahelates ja majanduslikes ökosüsteemides, ettevõtte asukoht, klientide tüübid, tootmistegurite allikad ja ettevõtte geograafilised turud. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | See nõuab tugevalt kohandatud lahendusi ja hästi suunatud poliitikat ja meetmeid, milles võetakse arvesse erinevusi näiteks töötleva tööstuse keskmise suurusega ettevõtete, majutus- ja jaemüügisektorites tegutsevate ettevõtete, pere- ja traditsiooniliste ettevõtete, uuenduslike idufirmade, sotsiaalsete ettevõtete ning käsitöönduse ja vabade elukutsete vahel. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Hoolimata mitmesugustest VKEde vahelistest erinevustest saab rohepöörde edukas juhtimine igas ettevõttes alguse piisavast teadlikkusest ja teadmistest aktuaalsete probleemide ja suundumuste kohta, mis võimaldab märgata ettevõtte tugevusi, nõrkusi, võimalusi ja riske ning määrata kindlaks, kuidas ennast rohepöördes positsioneerida. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Kõige konkreetsemad jõupingutused ettevõtte tasandil on seotud kogu äritegevuse planeerimise, korraldamise ja jälgimisega, sealhulgas kaupade ja teenuste tootmise ja nendega kauplemise, transpordi ja logistika ning energia, toorme ja muude tootmistegurite tarnega. Kliima- ja keskkonnaalased aspektid on ühtlasi lahutamatu osa innovatsioonitegevustest, oskuste arendamisest ja kogu personali kaasamisest ning suhtlusest ja koostööst sidusrühmadega. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Poliitikasuunad ja meetmed VKEde toetamiseks paketi „Eesmärk 55“ elluviimisel

| 3.1. | Selleks, et viia ellu pakett „Eesmärk 55“ ja viia edukalt lõpule rohepööre, tuleb VKEsid põhjalikult teavitada ning aidata neil paremini mõista uute ja keerukate seadusandlike ettepanekute mõju (3). Selleks on vaja, et komisjon ja liikmesriigid viiksid koordineeritult ja vastastikku täiendaval viisil ellu laiaulatuslikke ja suunatud teavitamise ja teadlikkuse suurendamise meetmeid, , arvestades et neil on siinkohal suur vastutus. Ettevõtjate organisatsioonidel ja kaubanduskodadel on ühtlasi keskne roll oma liikmete teavitamisel ja toetamisel, mida täiendavad hariduse ja koolituse pakkujad, piirkondliku arengu keskused, klasterorganisatsioonid, sotsiaalpartnerid ja asjaomased kodanikuühiskonna organisatsioonid. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse toimub Euroopa rohelise kokkuleppe poliitikameetmete ajakava üle avatud arutelu, mis on tingitud uutest erakorralistest asjaoludest ning ELi sõltuvusest Venemaalt ja Ukrainast pärit energiast ja toidust. Komitee tunnistab erakorralist olukorda ja sõltumist ning on seisukohal, et rohelisi eesmärke ei tohiks mingil põhjusel unarusse jätta, kuid loogilist paindlikkust tuleks aegamööda tagada kuni kriisi lõpuni. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Lisaks kõigi seadusandlike algatuste asjakohasele mõjuhinnangule kutsub komitee komisjoni üles esitama laiaulatuslikud, selged ja üheselt mõistetavad suunised kõigi olemasolevate ja tulevaste kliimaalaste nõuete ja nende mõju kohta VKEdele. Suunised peaks hõlmama järgmist:






  — | erinevates õigusaktides sätestatud otsesed nõuded või piirangud VKEdele, mis on jaotatud erinevate ettevõtjate tüüpide ja kategooriate (sektor, suurus jne) järgi; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

—

erinevates õigusaktides sätestatud otsesed nõuded või piirangud VKEdele, mis on jaotatud erinevate ettevõtjate tüüpide ja kategooriate (sektor, suurus jne) järgi;

| — | turumehhanismidest tingitud eeldatavad kaudsed mõjud VKEdele, sest nõuded on suunatud suurtele ettevõtetele. |
| --- | --- |

—

turumehhanismidest tingitud eeldatavad kaudsed mõjud VKEdele, sest nõuded on suunatud suurtele ettevõtetele.

| 3.1.3. | Komitee nõuab ühtlasi sarnaste suuniste koostamist teiste suuri keskkonnaalaseid küsimusi käsitlevate õigusaktide kohta. Taolisest suuniste koostamisest peaks saama üldine väljakujunenud tava ning see peaks käima kaasas Euroopa rohelise kokkuleppe valdkonnas elluviidavate tulevaste algatustega. VKEd vajavad stabiilset õigusraamistikku, mis pakub nende investeeringutele selgeid väljavaateid ja kavandamist. Seetõttu tuleb vältida äkilisi muutusi, nagu taastuvenergia ja energiatõhususe eesmärkide hiljutine muutmine, mis esitati kavas „REPowerEU“, kuna sellised muutused süvendavad niigi väga keerukat ja ebakindlat keskkonda. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | Pidades silmas Euroopa rohelise kokkuleppe laia kohaldamisala ja põhjalikkust, nähakse ette täielik tööstuse ümberkujundamine. Põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele“ kohaselt ning selleks, et vältida VKEde pankrotistumist, on vaja terviklikku ja laiaulatuslikku toetuse ja võimearenduse programmi. Eesmärk oleks toetada VKEsid kõigis küsimustes, millega nad seisavad silmitsi oma äritegevuses ja muus tegevuses, mis on seotud rohepöörde ja (asjaomaste) õigusaktide täitmisega. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Komitee täheldab, et komisjonil ja Euroopa Parlamendil on suur huvi juba olemasolevaid algatusi edasi arendada, et edendada VKEde strateegiat ja avastada lisavõimalusi strateegia edukaks elluviimiseks. Komitee nõuab, et see huvi viiks tõhusalt poliitikameetmeni kõigis võimalikes valdkondades, ning rõhutab liikmesriikide asendamatut rolli, kes tegutsevad koostöös VKEde organisatsioonide, kaubanduskodade, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmadega. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Noored ettevõtjad on VKEde ja töökohtade edasise kasvu tulevik. Nende tähelepanu tarbijatele ja atraktiivsust noorte töötajate seas koos kasvava huviga rohepööre vastu tuleb seega täpsemalt määratleda ja käsitleda, näiteks taastekavades. Lisaks sellele tuleb kogu ühiskonna täieliku potentsiaali rakendamiseks ja ettevõtjate seas mitmekesisuse suurendamiseks kõrvaldada kõik takistused naiste ettevõtluse teelt. Samuti tuleb ergutada ja edendada vähimkaitstud rühmade, nagu puuetega inimeste, rändajate ja vähemuskogukondade ettevõtlikkust. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Selleks, et suurendada VKEde digiülemineku ja keskkonnasäästlikumaks muutmise koostoimet, tuleb poliitika ja meetmete kujundamisel võtta korraga arvesse mõlemat suundumust. Kuna rohe- ega digipööre pole kumbki pelgalt tehnilised või finantsküsimused, tuleb selleks, et enamik VKEsid viiks elu pikaajalise ja tulevikukindla kaksikülemineku, tegeleda suurte isiklike ja äriküsimustega (4). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Komitee kutsub ühtlasi komisjoni ja liikmesriike üles jälgima rohe- ja digipöörde rakendamise mõju tarne- ja väärtusahelatele ning vastavale piirkondlikule majanduslikule ja ühiskondlikule arengule, et oleks võimalik varases etapis võimalikku ebasoodsat mõju leevendada. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Selleks, et toetada VKEde igapäevase äritegevuse arengut, nagu kaupade ja teenuste tootmine, energia tootmine ja kasutamine ning logistika korraldamine, peavad olema kättesaadavad praktilised nõustamisteenused ja koostööplatvormid. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Komitee kutsub ELi ja liikmesriike üles tõhustama ja julgustama VKEdele kättesaadavate tehnoloogiliste ja juhtimisalaste tugiteenuste loomist, kasutades ära eri vahendite kogu potentsiaali, eelkõige riiklike taaste- ja vastupidavuskavade ning partnerluslepingute rakendamisel, eesmärgiga abistada ettevõtjaid energia- ja materjalitõhususe parandamisel ning vähendada heitkoguste ja jäätmete teket, et minimeerida nii kulusid kui ka keskkonnamõju. Samuti nõuab komitee keskkonnaalaste aspektide integreerimist digitaalvaldkonna nõustamisteenustesse. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | VKEde ressursitõhususe parandamiseks teeb komitee ettepaneku luua mitmes piirkonnas ringmajanduskeskused. See peaks tõhustama sektoriülest koostööd ettevõtjate vahel ja hõlbustama uute protsesside väljatöötamist jäätmete ja kõrvalsaaduste ringlussevõtuks ja korduskasutamiseks, sealhulgas uute tehnoloogiate tutvustamist. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Komitee nõuab VKEde ja nende esindajate kaasamist sektori kliimameetmete tegevuskavade koostamisse riigi tasandil, samuti ELi tasandi üleminekuteede kujundamisse eri ettevõtluse ökosüsteemide jaoks, suurendades seeläbi ka teadmisi parimate tavade jagamise, ressursside nõuetekohase jaotamise ja tõhusa rakendamise kohta. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.4. | Selleks et suurendada ja toetada investeeringuid VKEde, majanduse ja ühiskonna rohestamisse tervikuna, tuleb tagada soodne investeerimiskeskkond ja eeltingimused VKEde nõuetekohaseks juurdepääsuks rahastamisele. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Komitee kutsub ELi ja liikmesriike üles kiirendama VKEde investeeringuid, tehes järgmist:






  — | tagades soodustava ja julgustava õiguskeskkonna, sealhulgas lühikesed ja lihtsustatud loamenetlused ning vältides koormavaid halduskohustusi; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

—

tagades soodustava ja julgustava õiguskeskkonna, sealhulgas lühikesed ja lihtsustatud loamenetlused ning vältides koormavaid halduskohustusi;

| — | pakkudes kiiret, lihtsat, mugavat ja jälgitavat juurdepääsu rahastamisele, mis on kohandatud VKEde eri vajadustele, mis tulenevad nende tüübist, tegevusest, asukohast, sektorist jne, sealhulgas sihtotstarbeliste toetusvahendite kaudu. |
| --- | --- |

—

pakkudes kiiret, lihtsat, mugavat ja jälgitavat juurdepääsu rahastamisele, mis on kohandatud VKEde eri vajadustele, mis tulenevad nende tüübist, tegevusest, asukohast, sektorist jne, sealhulgas sihtotstarbeliste toetusvahendite kaudu.

| 3.4.2. | Komitee kutsub komisjoni üles võtma nõuetekohaselt arvesse kestliku rahastamise kriteeriumide kaudset mõju VKEdele. Sama kehtib pankade maksevõimenõuete ning muude majandus- ja eelarvepoliitika valdkonna poliitikameetmete kohta, millel on kaudne mõju VKEde investeerimis- ja tegutsemisvõimele, mille tulemusel luuakse ja säilitatakse töökohti. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Komitee nõuab keskkonnahoidlikele investeeringutele avaliku sektori rahastuse eraldamisel ausa konkurentsi eeskirjade järgimist. Komitee rõhutab ka vajadust jälgida finantsvooge asjakohaste näitajate abil. On oluline tagada VKEdele võrdne juurdepääs riigihankele ja investeeringutele, nt üldise taristu vallas, samuti julgustada investeeringuid VKEde endi rohestamisse, nt kasutades avaliku sektori vahendeid erainvesteeringute võimendamiseks. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Pärast hiljutist arengut energiaturgudel on komisjon tunnistanud VKEde haavatavust, mida põhjustab kasvav kütteostuvõimetuse oht (5). Komitee väljendab heameelt „vähekaitstud mikroettevõtjate“ määratluse üle ja nõuab edasisi jõupingutusi, et pakkuda neile asjakohast toetust selle koormusega toimetulekuks. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.5. | Komitee kutsub ELi ja liikmesriike üles edendama kauplemist VKEde väljatöötatud keskkonnahoidlike lahendustega, arendades välja ja tagades nõuetekohased turutingimused, mis võimaldavad järgmist:






  — | pakuvad VKEdele võrdsed võimalused ühtsel turul seoses rohepöördele kaasa aitavate toodete, tehnoloogiate ja teenustega kauplemisega; |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

pakuvad VKEdele võrdsed võimalused ühtsel turul seoses rohepöördele kaasa aitavate toodete, tehnoloogiate ja teenustega kauplemisega;

| — | tagavad, et VKEdele antakse nõuetekohane juurdepääs keskkonnahoidlike lahenduste avalikule sektorile pakkumiseks seoses näiteks ehitust, tehnoloogiat ja teenuseid käsitlevate hangete raames. Selliste teenuste puhul on oluline muuta kvaliteedimenetlused kohustuslikuks ning vähendada suutlikkusnõudeid, mis takistavad VKEdel riigihangetes osalemast; |
| --- | --- |

—

tagavad, et VKEdele antakse nõuetekohane juurdepääs keskkonnahoidlike lahenduste avalikule sektorile pakkumiseks seoses näiteks ehitust, tehnoloogiat ja teenuseid käsitlevate hangete raames. Selliste teenuste puhul on oluline muuta kvaliteedimenetlused kohustuslikuks ning vähendada suutlikkusnõudeid, mis takistavad VKEdel riigihangetes osalemast;

| — | hõlbustavad mitmepoolsete ja kahepoolsete kaubanduslepingute abil VKEde võrdset juurdepääsu keskkonnasäästlike toodete, tehnoloogiate ja teenuste välisturgudele. Samuti julgustab komitee liikmesriike võtma oma ekspordi edendamise meetmetes nõuetekohaselt arvesse VKEde vajadusi; |
| --- | --- |

—

hõlbustavad mitmepoolsete ja kahepoolsete kaubanduslepingute abil VKEde võrdset juurdepääsu keskkonnasäästlike toodete, tehnoloogiate ja teenuste välisturgudele. Samuti julgustab komitee liikmesriike võtma oma ekspordi edendamise meetmetes nõuetekohaselt arvesse VKEde vajadusi;

| — | tagavad ELi ettevõtjatele kolmandate riikide suhtes konkurentsivõimelise ettevõtluskeskkonna, rakendades kõikvõimalikke diplomaatilisi vahendeid, sealhulgas kliima-, ressursi- ja kaubanduspoliitika valdkondades. Erilist tähelepanu tuleks pöörata Hiinale ja teistele tärkavatele turgudele, reageerides nende äkilistele sammudele kiiresti ja koordineeritult; |
| --- | --- |

—

tagavad ELi ettevõtjatele kolmandate riikide suhtes konkurentsivõimelise ettevõtluskeskkonna, rakendades kõikvõimalikke diplomaatilisi vahendeid, sealhulgas kliima-, ressursi- ja kaubanduspoliitika valdkondades. Erilist tähelepanu tuleks pöörata Hiinale ja teistele tärkavatele turgudele, reageerides nende äkilistele sammudele kiiresti ja koordineeritult;

| — | tagavad, et rohepööret edendavad standardid koostatakse VKEde jaoks soodsal viisil, ning võimaldavad innovatsiooni, rakendades samaväärseid alternatiivseid lahendusi. |
| --- | --- |

—

tagavad, et rohepööret edendavad standardid koostatakse VKEde jaoks soodsal viisil, ning võimaldavad innovatsiooni, rakendades samaväärseid alternatiivseid lahendusi.

| 3.6. | Selleks et tugevdada VKEde rolli uute keskkonnahoidlike lahenduste väljatöötamisel ettevõtjatele, tarbijatele ja ühiskonnale laiemalt, nõuab komitee järgmiste meetmete võtmist.






  — | Erinevad innovatsiooniprogrammid ja -algatused peavad olema VKEde jaoks kergemini mõistetavad ja juurdepääsetavad ning tuleks anda suuniseid keskkonnahoidliku innovatsiooni valdkonnas kättesaadavate erinevate rahastamisvahendite, sealhulgas Euroopa Investeerimisfondi vahendite kohta. |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

Erinevad innovatsiooniprogrammid ja -algatused peavad olema VKEde jaoks kergemini mõistetavad ja juurdepääsetavad ning tuleks anda suuniseid keskkonnahoidliku innovatsiooni valdkonnas kättesaadavate erinevate rahastamisvahendite, sealhulgas Euroopa Investeerimisfondi vahendite kohta.

| — | Rahastamine peaks edendama VKEde juurdepääsu innovatsiooni ökosüsteemidele ja partnerlustele juhtivate suurettevõtjatega. Lisaks peaksid liikmesriigid hõlbustama koostööd VKEde ning ülikoolide ja teadusasutuste vahel uute toodete, tehnoloogiate ja lahenduste väljatöötamisel. |
| --- | --- |

—

Rahastamine peaks edendama VKEde juurdepääsu innovatsiooni ökosüsteemidele ja partnerlustele juhtivate suurettevõtjatega. Lisaks peaksid liikmesriigid hõlbustama koostööd VKEde ning ülikoolide ja teadusasutuste vahel uute toodete, tehnoloogiate ja lahenduste väljatöötamisel.

| — | VKEde jaoks tuleks kiirendada ühiste andmeruumide väljatöötamist ja neile lihtsat juurdepääsu, eesmärgiga panustada uute roheliste ja digitaalsete lahenduste, sealhulgas tehisintellektil põhinevate lahenduste väljatöötamisse. |
| --- | --- |

—

VKEde jaoks tuleks kiirendada ühiste andmeruumide väljatöötamist ja neile lihtsat juurdepääsu, eesmärgiga panustada uute roheliste ja digitaalsete lahenduste, sealhulgas tehisintellektil põhinevate lahenduste väljatöötamisse.

| 3.7. | Selleks, et tagada vajalike oskuste olemasolu ettevõttete arendamiseks ja juhtimiseks kooskõlas rohepöördega, (6) tuleb komitee arvates






  — | tagada, et kutse- ja ülikooliõppe õppekavades ning pideva kutsealase arengu lähenemisviisides võetakse täiel määral arvesse rohepöördeks vajalikku pädevust ja vajalikke oskusi, keskendudes laiemale töökohtade keskkonnasäästlikumaks muutmise(le) (protsessile) ja sektorite omavahelisele seotusele; |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

tagada, et kutse- ja ülikooliõppe õppekavades ning pideva kutsealase arengu lähenemisviisides võetakse täiel määral arvesse rohepöördeks vajalikku pädevust ja vajalikke oskusi, keskendudes laiemale töökohtade keskkonnasäästlikumaks muutmise(le) (protsessile) ja sektorite omavahelisele seotusele;

| — | soodustada tihedat koostööd hariduse pakkujate ja VKEde vahel pakutavate koolituste, sealhulgas täiendusõppe moodulite ja mikrokursuste pakkumise kujundamisel. et vastata ettevõtjate vajadustele; |
| --- | --- |

—

soodustada tihedat koostööd hariduse pakkujate ja VKEde vahel pakutavate koolituste, sealhulgas täiendusõppe moodulite ja mikrokursuste pakkumise kujundamisel. et vastata ettevõtjate vajadustele;

| — | kasutada sotsiaaldialoogi vajaduste kindlakstegemiseks ja oskuste arendamiseks töökohtadel. Võttes arvesse VKEde suurust ja mitmekesisust ning erinevate riiklike süsteemide iseärasusi, esineb VKEde tööandjate ja töötajate vahel erinevat tüüpi sotsiaaldialooge ja koostööd. |
| --- | --- |

—

kasutada sotsiaaldialoogi vajaduste kindlakstegemiseks ja oskuste arendamiseks töökohtadel. Võttes arvesse VKEde suurust ja mitmekesisust ning erinevate riiklike süsteemide iseärasusi, esineb VKEde tööandjate ja töötajate vahel erinevat tüüpi sotsiaaldialooge ja koostööd.

| 3.8. | Komitee nõuab nõuetekohaste näitajate ja praktiliste vahendite loomist, mis toetavad ettevõtjate tegevuse ja mõju süsteemset seiret seoses rohepöördega. See peaks aitama suhelda ka paljude sidusrühmadega. Samal ajal kutsub komitee ELi poliitikakujundajaid üles hoiduma VKEde jaoks koormavate aruandluskohustuste kehtestamisest ning hindama ka suurtele ettevõtetele suunatud aruandlusnõuete kaudset mõju VKEdele. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkreetsed märkused vabade elukutsete, käsitöönduse ja sotsiaalsete ettevõtete kohta

| 4.1. | Et tagada õiglane ökoloogiline üleminek, kus kedagi ei jäeta kõrvale, on väga oluline, et ELi poliitika kujundamisel võetakse arvesse selle võimalikku mõju kaubandusele ja käsitööndusele. Need majandustegevuses osalejad on kohaliku majanduse jaoks tõepoolest olulised, pakkudes hädavajalikke kaupu ja teenuseid, mis on kohandatud tarbijate vajadustele, isegi geograafilistes piirkondades, mis on linnakeskustega vähem ühendatud. Dialoog nende esindajatega, näiteks ettevõtjate organisatsioonide ja kaubanduskodadega, võimaldab teha mõistlikke poliitilisi otsuseid, milles võetakse arvesse võimalikku mõju kohapeal. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kliimamuutustele ja muudele keskkonnaprobleemidele optimeeritud uuenduslike lahenduste leidmiseks on vaja sõltumatut kutsealast ekspertiisi. Vabad elukutsed vastavad sellele vajadusele mitmes majanduse ja ühiskonna valdkonnas, pakkudes tehnilist, õiguslikku, finantsilist ja mittefinantsilist oskusteavet ja nõu. Komitee kutsub üles võtma kogu ELi hõlmavaid meetmeid, et motiveerida liikmesriike edendama kutsealaseid eeskirju, et tagada rohe- ja digipöörde nõuetekohane rakendamine, nt kasutades keerukaid tehnilisi lähenemisviise, et edendada kõige turupõhisemaid ja uuenduslikumaid lahendusi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kohalikes ja piirkondlikes ruumilise planeerimise kavades saab kestlikkust suurendada, tõhustades omavalitsuste konsultatsiooniteenuseid. Samuti on oluline arendada veelgi keskkonnamõju strateegilise hindamise kontseptsiooni kestlikkuse hindamise suunas (ökoloogiline, majanduslik ja sotsiaalne). Riigihankemenetlustes kogu ELis tuleks kohaldada kliima- ja muid kvaliteedikriteeriume ning edendada seeläbi VKEde innovatsiooni ja hõlbustada nende juurdepääsu projektidele, eelkõige projekteerimisteenuste valdkonnas. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ringmajandusele üleminekuks on vaja uusi meetodeid, tooteid ja protsesse. Näiteks ehitussektoris nõuab see renoveerimis- ja ehitusjäätmete ringlussevõttu, elementide korduskasutamist ja uute ehitusmaterjalide kasutuselevõttu, sealhulgas kinnitatud kvaliteediga teiseste ehitusmaterjalide tunnistamist, ning tihedat koostööd tootjate, käsitööliste, spetsialistide ja ringlussevõtutööstuse vahel. Samuti tuleb tugevdada piirkondlikke väärtusahelaid ja ehitusklastreid käsitöönduse kaasamise kaudu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Sotsiaalsete ettevõtetega seotud keskkonnaprobleemid on kõnealustes küsimustes sisuliselt samad kui teistes ettevõtetes. Nende ettevõtete eritingimusi tuleb siiski kooskõlas komitee arvukate arvamustega nõuetekohaselt arvesse võtta, kasutades selleks hiljutisest ELi sotsiaalmajanduse tegevuskavast tulenevaid sihipäraseid meetmeid. |
| --- | --- |

4.5.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Andmed Eurobaromeetri kiiruuringust nr 498. VKEde, roheliste turgude ja ressursitõhususe aruanne, lk 46, märts 2022.

1

(2)  Smit, S. J., „SME focus – Long-term strategy for the European industrial future“ (Keskendumine VKEdele – Euroopa tööstuse tuleviku pikaajaline strateegia), Euroopa Parlamendi majandus-, teadus- ja elukvaliteedi poliitika osakond, PE 648.776 – aprill 2020.

2

(3)  Pakett „Eesmärk 55“ koosneb arvukatest seadusandlikest algatustest, mille puhul lõplik otsus sõltub institutsioonidevahelistest läbirääkimistest. Kuni selle protsessi lõppemiseni saavad VKEd lähtuda ainult osalisest teabest ning seisavad silmitsi ebakindlusega tuleviku suhtes.

3

(4)  Keskendumine VKEdele, Euroopa Parlamendi poliitikaosakond, aprill 2020.

4

(5)  COM(2021) 568 final, 14.7.2021. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?qid=1395674057421&uri=CELEX:52021PC0568.

5

(6)  Samuti kooskõlas dokumendiga ELT C 56, 16.2.2021, lk 1.

6

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/9

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettevõtete üleminek kui kestliku taastumise edendaja VKEde sektoris“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 486/02)

| Raportöör: | Mira-Maria KONTKANEN |
| --- | --- |

Raportöör:

Mira-Maria KONTKANEN

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 – |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 8.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 143/0/0 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2 –

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

8.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

143/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Ettevõtete üleminek on oluline strateegiline protsess, mis tagab ettevõtete järjepidevuse ja tööhõive. Seepärast teeb Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (edaspidi „komitee“) ettepaneku, et Euroopa Liidu (EL) ning liikmesriikide majanduse taastamise ja majanduskasvu poliitikas tuleks omistada ettevõtete ülemineku edendamisele tugev roll. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ettevõtete üleminek kaitseb sotsiaalset struktuuri maapiirkondades, kus mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad on tugevalt esindatud. Ettevõtete ülemineku hästitoimivate ökosüsteemide ja tugiteenuste väljaarendamine on oluline maapiirkondade ja ühest tööstusharust sõltuvate piirkondade elatusvahendite ja majanduse säilitamiseks. Komitee leiab, et seda tuleks arvesse võtta ELi maapiirkondade pikaajalise visiooni elluviimisel ja ELi maaelu arengu tegevuskavas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ettevõtete edukas üleminek kaitseb olemasolevaid töökohti ning loob töötajate jaoks uusi tööalaseid võimalusi ja tulevikuväljavaateid töö järjepidevuse ja kutsealase arengu osas. Komitee julgustab liikmesriike jagama parimaid tavasid selle kohta, kuidas edendada ettevõtete üleminekut töötajatele, näiteks ühistu vormis (1) või muus töötajate omanduses oleva sotsiaalse ettevõtte vormis. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Mida varem ettevõtjad üleminekuks valmistuvad, seda edukamad üleminekud üldiselt on. Liikmesriigid peavad tõhustama oma teadlikkuse suurendamise meetmeid ettevõtete ülemineku vallas ning valmistama ettevõtteid ja muid tugiorganisatsioone ette edendama ja toetama mikroettevõtjate ja VKEde üleminekut. Samuti kutsub komitee liikmesriike üles võtma kasutusele mikroettevõtjate ja VKEde varajase hoiatamise mehhanismid (2) ja neid edasi arendama, et toetada ettevõtete vastupanuvõimet, elujõulisust ja lõppkokkuvõttes üleminekusuutlikkust. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Olemasoleva ettevõtte omandamist tuleks alustavatele ettevõtjatele aktiivselt propageerida sama atraktiivse võimalusena nagu iduettevõtjaks olemist. Ettevõtte ostmist ja õigusjärglust käsitlev oskusteave peaks kesk- ja kõrghariduses olema ettevõtlusõppe osa. Seepärast kutsub komitee üles töötama välja stiimuleid väikeettevõtete ülemineku jaoks noortele ettevõtjatele. Sellised stiimulid võiksid hõlmata teadlikkuse suurendamist, nõustamisteenuseid, juhendamist ja juurdepääsu rahastamisele. Samuti võiks veelgi tugevdada noorte ettevõtjate arusaamist sotsiaaldialoogist, tagamaks et ettevõtete üleminek on edukas kõigi sidusrühmade jaoks. Peale selle tuleks praegu liiga väheste naisettevõtjate hulga suurendamiseks välja töötada täiendavad ettevõtete ülemineku stiimulid naisettevõtjatele. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Rahastamine takistab jätkuvalt ettevõtete edukat üleminekut ja enamike üleminekute jaoks on vajalik väline rahastamine. Komitee soovitab tungivalt igal liikmesriigil tagada selliste finantsasutuste olemasolu, kes toetavad mikroettevõtjate ja VKEde üleminekut, näiteks abistades pangalaenu tagatisega. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee soovitab liikmesriikidel luua riiklikud ettevõtete üleminekule pühendunud sidusrühmade foorumid, milles on esindatud nii avaliku kui ka erasektori sidusrühmad. Ettevõtete ülemineku foorumid pakuvad süstemaatilist ja pikaajalist lähenemisviisi ettevõtete ülemineku edendamiseks. Samuti loovad need keskkonna riiklike ekspertide pidevaks dialoogiks ja tagavad vahendite tõhusama kasutamise. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee arvates tuleks kõikides ELi liikmesriikides välja töötada ettevõtete ülemineku veebiplatvormid ja need peaksid olema kättesaadavad ka mikro- ja väikeettevõtetele. Tuleks edendada liikmesriikide eri veebiplatvormide omavahelisi seoseid ja koostoimet ning Euroopa Komisjon võiks hõlbustada ELi erinevate internetipõhiste kauplemiskohtade omavahel sidumist. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Andmed ettevõtete ülemineku kohta on sageli killustunud, ebapiisavad ja aegunud ega ole ELi liikmesriikide vahel võrreldavad. Seepärast soovitab komitee komisjonil ja liikmesriikidel jätkata ettevõtete ülemineku andmebaasi täiustamist. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Välja tuleks töötada ettevõtete ülemineku olukorra regulaarse läbivaatamise süsteem Euroopas, näiteks kogu ELi hõlmava ettevõtete ülemineku baromeetri vormis, mis annaks oma panuse ka tõenduspõhisesse poliitikakujundamisse. Iga-aastast ELi VKEde assambleed tuleks kasutada regulaarse arutelude ja kogemuste jagamise foorumina mikroettevõtjate ja VKEde ülemineku küsimustes. Ühtlasi tuleks kaaluda erinevaid teadlikkuse suurendamise algatusi, näiteks riikliku ja/või Euroopa ettevõtete ülemineku nädala sisseseadmine. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Edukate üleminekute arvu suurenemine tooks otsest kasu tööhõivele, talitluspidevusele ja Euroopa majandusele tervikuna. Euroopa tuleviku konverentsi ettepanekute (3) kohaselt aitab ettevõtete üleminek luua vastupanuvõimelisemat ja sidusamat ühiskonda. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ettevõtete üleminek moodustab üha olulisema ja loomulikuma osa mikroettevõtjate ja VKEde strateegilisest arengust, uuenemisest ja kasvust. Kuna Euroopa elanikkond vananeb ja ettevõtlusest loobuda kavatsevate ettevõtjate arv suureneb, muutub ettevõtete edukas üleminek Euroopa mikroettevõtjate ja VKEde majandussektori jaoks üha olulisemaks. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Igal aastal antakse kogu Euroopas üle ligikaudu 450 000 ettevõtet, kus töötab kokku 2 miljonit töötajat. Hinnanguliselt on igal aastal ligikaudu 150 000 ettevõtte puhul oht, et üleminek ei ole edukas, mis seab ohtu ca 600 000 töökohta. Kõige väiksemad ettevõtted on ebaõnnestunud üleminekute suhtes kõige haavatavamad (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ettevõtete üleminek võib olla keerukas protsess tulenevalt finants-, juhtimis-, regulatiiv-, haldus- ja turuprobleemidest, näiteks ostjate ja müüjate kokkuviimine. Samal ajal toimub enamus kõigist ettevõtete üleminekutest piiratud vahenditega mikroettevõtetes. Üleminek on sageli keerulisem väikeste ettevõtete puhul, kus ametisoleval omanikul on domineeriv roll (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ettevõtete ülemineku hästitoimiv ökosüsteem on eduka ülemineku jaoks hädavajalik ja aitab luua dünaamilise ettevõtete ülemineku turu. Ettevõtete ülemineku ökosüsteemid hõlmavad mitmesuguseid avaliku ja erasektori sidusrühmi: ostjad, müüjad, õiguseellased, õigusjärglased, ärinõustajad, näiteks ärimaaklerid, raamatupidajad, juristid ja konsultandid, vahendajad, finantsasutused, ettevõtluse tugiorganisatsioonid, poliitikakujundajad ja teadusringkonnad. Teadlikkuse suurendamise meetmed, mille eesmärk on suurendada valmisolekut ettevõtete üleminekuks, on ökosüsteemi oluline osa. Ka praegu on ettevõtete ülemineku maastik liikmesriikide ja ühe liikmesriigi piirkondade lõikes väga erinev, mis jätab ruumi vastastikuseks õppimiseks ja ettevõtete ülemineku ökosüsteemide täiustamiseks kogu Euroopas. Kuid lõplik vastutus ülemineku eest lasub alati ettevõtjal. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Eduka omanikuvahetuse tulemuseks võib olla vastupidavam, innovaatilisem ja konkurentsivõimelisem ettevõte. Kui uute omanikega ettevõtted võtavad rohkem kasutusele rohelisi ja digitaalseid ärimudeleid, aitab ettevõtete üleminek kaasa ka mikroettevõtjate ja VKEde sektori rohe- ja digipöördele. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | COVID-19 pandeemia on samuti toonud esile vajaduse tugevdada Euroopa ettevõtete vastupanuvõimet ja tagada valmisoleku parem kavandamine. Edukaks üleminekuks peaksid ettevõte ja selle ärimudel olema elujõulised ja vastupanuvõimelised välistele šokkidele. Eduka ülemineku võimalusi suurendavad rahaline usaldusväärsus ja vastupanuvõime. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Taust

| 3.1. | Ettevõtete üleminek on olnud osa ELi ettevõtluspoliitikast alates 1990. aastate algusest. 1994. aastal koostas Euroopa Komisjon soovituse, (6) et parandada liikmesriikides ettevõtete ülemineku raamtingimusi. Soovituses pakuti liikmesriikidele välja mitmeid meetmeid üleminekuks valmistuvate ettevõtete olukorra parandamiseks. Need meetmed hõlmavad teadlikkust ja valmisolekut suurendavaid meetmeid, ettevõtete ülemineku finantskeskkonna parandamist, õiguslike võimaluste avamist restruktureerimiseks, õiguslike vahendite pakkumist partnerluse järjepidevuse tagamiseks partneri või omaniku surma korral, selle tagamist, et pärandi- ja kinkemaksud ei takistaks üleminekut, ning ettevõtete kolmandatele isikutele ülemineku hõlbustamist asjakohaste maksueeskirjade kaudu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Seejärel vaatas komisjon soovituse 2006. aastal läbi ja avaldas teatise (7)„Ühenduse Lissaboni majanduskasvu ja töökohtade kava rakendamine. Ettevõtete üleminek – järjepidevus läbi uue alguse“. Läbivaatamise käigus rõhutati, et 1994. aasta soovituse rakendamine nõuab veel lisajõupingutusi. Lisaks üleskutsele rakendada 1994. aasta soovitust esitati 2006. aasta teatises lisasoovitused ettevõtete ülemineku edendamiseks, näiteks ettevõtete üleminekule suurema poliitilise tähelepanu pööramine, spetsiaalse toe ja juhendamise pakkumine, läbipaistvate ülemineku turgude korraldamine ning riikliku, piirkondliku ja kohaliku tugitaristu rakendamine ülemineku soodustamiseks. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | 2013. aastal hindas komisjon 2006. aasta soovituste edenemist. Üldine järeldus oli see, et alates 2006. aasta teatisest ei ole ettevõtete ülemineku raamistiku parandamiseks kavandatud meetmete elluviimisel tehtud piisavaid edusamme. Hindamisel tuvastati puudused muu hulgas sellistes valdkondades nagu kolmandate isikute ja töötajate maksustamissüsteem ning sihtotstarbeliste toetus- ja rahastamisalgatuste pakkumine. Hindamisel juhiti tähelepanu ka sellele, et erinevalt idufirmade poliitikast ei ole ettevõtete üleminekule ELi ja liikmesriikide tasandil pööratud piisaval määral poliitilist tähelepanu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | 2020. aastal avaldas komisjon ELi VKEde strateegia, (8) kinnitades veel kord oma kohustust jätkata tööd ettevõtete ülemineku hõlbustamiseks ja toetada liikmesriike nende püüdlustes luua üleminekusõbralik ettevõtluskeskkond. Viimasel ajal on komisjon keskendunud ettevõtete ülemineku tõendusbaasi parandamisele, avaldades 2021. aastal sellekohase aruande (9). Komisjoni meetmeid ja ELi rahastatavaid häid tavasid saab jälgida komisjoni veebisaidil (10). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee on tunnistanud ka mikroettevõtjate ja VKEde ülemineku tähtsust ning kutsub üles rakendama kiireid meetmeid, et lihtsustada ja soodustada seda mõistlike kuludega (11). Arvamuses ELi VKEde strateegia kohta kutsub komitee üles pöörama eritähelepanu ka mikroettevõtjate ja VKEde piiriülesele üleminekule, et käsitleda sellise üleminekuga seotud suuri kulusid ja riiklike eeskirjade märkimisväärset erinevust (12). Komitee järelarvamuses ELi VKEde strateegia kohta (13) kirjeldatakse ettevõtete eduka ülemineku potentsiaali muuta äritegevus digitaalsemaks ja kestlikumaks kooskõlas ELi rohe- ja digipöörde eesmärkidega. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Üldised märkused

| 4.1. | Euroopa demograafiliste suundumuste ja vananevate ettevõtjate tõttu on ettevõtete üleminek mikroettevõtjate ja VKEde jaoks üha olulisem teema. Ligikaudu 90 % ettevõtete üleminekust toimub mikroettevõtetes (14). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Edukate üleminekute arvu suurenemine tooks otsest kasu Euroopa majandusele. Võrreldes idufirmadega läheb edukalt üleantud ettevõtetel paremini püsimajäämise, käibe, kasumi, innovaatilisuse ja tööhõive vallas (15). Euroopa Komisjoni andmetel säilib olemasolevates ettevõtetes keskmiselt viis töökohta, samal ajal kui idufirmades luuakse keskmiselt ainult kaks töökohta (16). Seega on ettevõtete ülemineku edendamine parim võimalus soodustada ettevõtluse kasvu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ettevõtete üleminek kaitseb sotsiaalset struktuuri maapiirkondades, kus mikroettevõtjad ja VKEd on tugevalt esindatud. Hinnanguliselt asub vähemalt üks kolmandik Euroopa mikroettevõtjatest ja VKEdest maapiirkondades. Nad tagavad nende piirkondade majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse oma teenuste kaudu kodanikele, tarbijatele ja kohalikule majandustegevusele ning nende pakutava tööhõive kaudu (17). Ettevõtete üleminek aitab vältida kohalike käsitöönduslike teadmiste kadumist. Sageli annab kohalik käsitöö- ja jaekaubandussektor positiivse panuse tarbijavaliku mitmekesistamisse turul, pakkudes alternatiivi ühetaolistele jaekaubanduskettidele. Tarbijate jaoks tähendab edukas üleminek, et jätkub – sageli täiustatud – teenuste ja toodete pakkumine. Oluline on arendada välja ettevõtete ülemineku hästitoimivad ökosüsteemid ja tugiteenused, et säilitada ühest tööstusharust sõltuvate piirkondade ja maapiirkondade elatusvahendid ja majandus. See on eriti tähtis eelkõige põllumajandus- ja toiduainete töötlemise sektoris. Edukas üleminek pakub ka võimalust rohe- ja digipöörde kiirendamiseks maapiirkondades omandiõiguse ülemineku teel toimuva ümberkujundamise kaudu. Komitee leiab, et ettevõtete ülemineku ökosüsteemide ja tugiteenuste väljaarendamine peaks olema osa ELi maapiirkondade pikaajalise visiooni ja ELi maaelu arengu tegevuskava elluviimisest. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ettevõtete ülemineku edendamine on kasulik ka töötajate jaoks, sest see säilitab töökohti ja talitluspidevust. Eelkõige mikroettevõtjate ja VKEde puhul on töötajad kõige väärtuslikum vara, mis läheb üle uuele omanikule. Seepärast on ettevõtete ülemineku korral oluline kindlustada töötajate heaolu. Sageli lähenevad uued omanikud üleminekule entusiasmiga, et äritegevust edendada ja kasvatada. See tähendab ka töötajatele paremaid tulevikuväljavaateid töö järjepidevuse ja kutsealase arengu seisukohast. Komitee julgustab liikmesriike jagama parimaid tavasid seoses üleminekuga, mille puhul töötajad saavad jätkata töötamist ja ettevõtte tegevust arendada, võttes oma ettevõtte üle näiteks ühistu vormis või muus töötajate omanduses oleva sotsiaalse ettevõtte vormis, (18) mis on tõestanud oma vastupanuvõimet kriisiolukordades. Sotsiaaldialoogi ja eelneva teavitamise edendamine hõlbustab ka töötajatepoolset väljaostu. See on kooskõlas komitee arvamusega INT/925, (19) milles rõhutatakse, et töötajatepoolne väljaost on hea tava ettevõtete taaselustamiseks kriisiolukorras ja ka selliste VKEde edasiandmiseks, mille omanikel ei ole töö jätkajat. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ettevõtete ülemineku edendamisele tuleb ELi ja liikmesriikide majanduse taaste- ja majanduskasvu poliitikas omistada tugev roll. Komitee kiidab heaks komisjoni ja ettevõtete ülemineku edendamise organisatsioonide, näiteks Transeo (20) pikaajalised ja strateegilised jõupingutused luua Euroopas üleminekusõbralikum keskkond. Siiski on siin veel arenguruumi. Tähelepanumäär, ettevõtete ülemineku ökosüsteemi praegune üldine toimivus ja ettevõtete ülemineku edendamise meetmete ulatus varieerub liikmesriikide lõikes märkimisväärselt. Kiiresti arenevas ärikeskkonnas peavad ettevõtjad kasutama ära kasvuvõimalusi nii ettevõttesiseselt kui ka ettevõtete omandamise kaudu. Kaaluda tuleks erinevaid omandiõiguse ülemineku võimalusi, sealhulgas põlvkonnavahetus, juhtkonnapoolne sisse- ja väljaost, strateegiline omandamine ja töötajatepoolne väljaost. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Selleks et Euroopa üleminek digi- ja rohemajandusele oleks edukas, tuleb sellesse kaasata ka mikroettevõtjaid ja VKEsid. Ettevõtete üleminek on loomulik viis muuta mikroettevõtjate ja VKEde ärimudel keskkonnahoidlikumaks ja digitaalsemaks, toetades nende digi- ja rohepööret. Eduka omanikuvahetuse tulemuseks võib olla vastupidavam, innovaatilisem ja konkurentsivõimelisem ettevõte. Samuti on ressursitõhususe seisukohast sageli keskkonnasõbralikum omandada olemasolev ettevõte koos selle tootmisvahenditega kui osta uued tootmisvahendid. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Eriti kui ettevõte antakse üle vananevalt ettevõtjalt nooremale, on tõenäoline, et noorel ettevõtjal on paremad võimalused uute tehnoloogiate, tootmismeetodite ja kestlike ärimudelite integreerimiseks omandatud ettevõttesse. Seepärast kutsub komitee üles töötama mikroettevõtjate ja VKEde noortele ettevõtjatele üleminekuks välja lisastiimuleid, näiteks teadlikkuse suurendamine, nõustamisteenused, juhendamine ja juurdepääs rahastamisele. Samuti võiks nt sotsiaaldialoogi moodulite kaudu ettevõtluskoolituse raames veelgi parandada noorte ettevõtjate arusaamist sotsiaaldialoogist. Ettevõtjana tegutsemise alustamist olemasoleva ettevõtte omandamise kaudu tuleks aktiivselt propageerida sama atraktiivse võimalusena nagu iduettevõtjana alustamist. Peale selle tuleks praegu liiga väheste naisettevõtjate hulga suurendamiseks välja töötada täiendavad ettevõtete ülemineku stiimulid naisettevõtjatele. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Valdav enamus ettevõtete üleminekutest vajab välist rahastamist. Finantssektori suurenevate regulatiivsete nõuete tõttu tuleb esile tõsta kaht peamist rahastamisvahendit, mille abil edendada ettevõtete üleminekut. Esiteks valitseb selge vajadus tagatiste järele ettevõtete ülemineku pakettide rahastamiseks. Üha suurem osa ettevõtte varadest on aga immateriaalse väärtusega ja pangandussektor peab järgima üha rangemaid reegleid. Igal liikmesriigil on vaja ettevõtjat või organisatsiooni, kes annab pangalaenudele tagatise. Teiseks suurendab ELi õigusraamistiku väljatöötamine nõudlust omakapitali kaudu rahastamise järele. On mitmeid ostjaid, kes oleksid pädevad juhtima sihtettevõtet, kuid kellel puudub rahastamiseks piisav omakapital. Komitee kutsub komisjoni tungivalt üles võtma proaktiivse rolli, et edendada mõlema nimetatud rahastamisvahendi arendamist liikmesriikides. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Tulevikus antakse üha rohkem pereomandis olevaid mikroettevõtjaid ja VKEsid üle kolmandatele isikutele. Kolmandatest isikutest ostjate ligimeelitamiseks peab ettevõte olema elujõuline, kulutõhus ja atraktiivne. Mida varem ettevõtjad üleminekuks valmistuvad, seda edukam üleminek üldiselt on. Liikmesriigid peavad tõhustama oma teadlikkuse suurendamise meetmeid ettevõtete ülemineku vallas ning valmistama ettevõtteid ja muid tugiorganisatsioone ette edendama ja toetama mikroettevõtjate ja VKEde üleminekut. Varajase hoiatamise toetus, mida pakutakse finantsraskustes olevatele ettevõtetele, võib olla oluline ka selleks, et aidata ettevõtjatel taastada ettevõtte rahaline elujõulisus ja valmistada seda ette üleminekuks. Seepärast kutsub komitee liikmesriike üles võtma kasutusele mikroettevõtjate ja VKEde varajase hoiatamise toetusmehhanisme ja neid edasi arendama. |
| --- | --- |

4.9.

Hiljutises uuringus ettevõtete ülemineku edendamise kohta Euroopa riikides (21) tutvustatakse liikmesriikides kasutatavaid ettevõtete ülemineku edendamise tavasid, mida võiks samal viisil rakendada ka teistes riikides. Komitee toetab uuringus liikmesriikidele antud soovitust luua riiklikud ettevõtete üleminekule pühendunud sidusrühmade foorumid, kus on esindatud nii avaliku kui ka erasektori sidusrühmad. Sidusrühmade koostöö on vajalik kõikidel tasanditel – piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil. Ettevõtete ülemineku foorumid pakuvad riiklike ekspertide pideva dialoogi kaudu süstemaatilist ja pikaajalist lähenemisviisi ettevõtete ülemineku edendamiseks ning tagavad vahendite tõhusama kasutamise. Lõppkokkuvõttes võiks erinevate riiklike foorumite vahel luua piiriülese dialoogi, mida edendaks Euroopa Komisjon ja mille eesmärk oleks jagada parimaid tavasid ettevõtete ülemineku edendamise valdkonnas ELi liikmesriikides.

| 4.10. | Komitee soovitab liikmesriikidel ettevõtete ülemineku edendamiseks täiel määral ära kasutada digitehnoloogiat. Ettevõtete ülemineku veebiplatvormid, mida valdavad ja haldavad enamasti erasektori sidusrühmad, tuleks välja töötada kõikides liikmesriikides ning need peaksid olema kättesaadavad ka mikro- ja väikeettevõtetele. Tuleks edendada liikmesriikide eri veebiplatvormide omavahelisi seoseid ja koostoimet ning Euroopa Komisjon võiks hõlbustada juurdepääsu erinevatele internetipõhistele kauplemiskohtadele liikmesriikides. Lisaks on kasvamas ettevõtete piiriüleste üleminekute arv väikeettevõtete seas. Riiklike veebiplatvormide parem koostöö oleks kulutõhus viis, kuidas väikeettevõtted saaksid uurida võimalikke sihtomanikke teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Ettevõtete üleminekut käsitleva eduka Euroopa poliitikakujundamise jaoks on vaja paremat andmekogumist. Siiani on ettevõtete üleminekut käsitlevad andmed killustunud ega ole võrreldavad. Komitee soovitab komisjonil ja liikmesriikidel astuda soovitatud samme, et täiustada ettevõtete ülemineku andmebaasi. Neid meetmeid kirjeldati hiljutises aruandes „Improving the evidence base on transfer of business in Europe“ (22). Samuti soovitab komitee välja töötada kogu ELi hõlmava ettevõtete ülemineku baromeetri, mille põhjal koostataks iga nelja aasta järel aruanne, et anda panus tõenduspõhisesse poliitikakujundamisse, mille aluseks on täiustatud andmed. Kaaluda tuleks ka erinevaid teadlikkuse suurendamise algatusi, näiteks riikliku ja/või Euroopa ettevõtete ülemineku nädala sisseseadmine. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Komitee teeb ettepaneku, et lisaks andmekogumise parandamisele peaks komisjon korrapäraselt läbi vaatama ettevõtete ülemineku olukorra Euroopas. Iga-aastast ELi VKEde assambleed tuleks kasutada regulaarse arutelude ja kogemuste jagamise foorumina mikroettevõtjate ja VKEde ülemineku küsimustes. |
| --- | --- |

4.12.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Näiteks Prantsusmaal on olemas raamistik, et korraldada ja hõlbustada ettevõtete üleminekut töötajatele ning tugevdada piirkondade majandustegevust, hõlbustades mikroettevõtjate ja VKEde üleminekut.

1

(2)  Varajase hoiatamise mehhanism on finantsraskustes ettevõtete nõustamis- ja tugiteenus, mille eesmärk on varajane sekkumine, et hoida ära elujõuliste ettevõtete pankrot.

2

(3)  Euroopa tuleviku konverents, aruanne lõpptulemuse kohta, mai 2022.

3

(4)  Euroopa Komisjon, „Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankruptcy“, 2011.

4

(5)  Euroopa Komisjoni teatis „Ühenduse Lissaboni majanduskasvu ja töökohtade kava rakendamine. Ettevõtete üleminek – järjepidevus läbi uue alguse“, 2006, COM(2006) 117 final, lk 4.

5

(6)  Komisjoni 7. detsembri 1994. aasta soovitus väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ülemineku kohta (94/1069/EÜ).

6

(7)  Euroopa Komisjoni teatis „Ühenduse Lissaboni majanduskasvu ja töökohtade kava rakendamine. Ettevõtete üleminek – järjepidevus läbi uue alguse“, 2006, COM(2006) 117 final.

7

(8)  Euroopa Komisjoni teatis „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“, 2020, COM(2020) 103 final.

8

(9)  Euroopa Komisjon, Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet, „Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2021.

9

(10)  ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/transfer-businesses_en.

10

(11)  ELT C 197, 8.6.2018, lk 1.

11

(12)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 210.

12

(13)  ELT C 194, 12.5.2022, lk 7.

13

(14)  Euroopa Komisjon, EASME, „Improving the evidence base on transfer of business in Europe: executive summary“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2021.

14

(15)  Tall, Varamäki & Viljamaa „Business Transfer Promotion in European Countries“, Seinäjoki 2021, lk 8.

15

(16)  Euroopa Ühenduste Komisjon (2006), „Ettevõtete üleminek – järjepidevus läbi uue alguse“, Brüssel, lk 3.

16

(17)  Euroopa Käsitööettevõtjate ning Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Keskliit, seisukoht ELi maapiirkondade pikaajalise visiooni kohta, aprill 2022.

17

(18)  Näiteks töötajate ühingud (sociedades laborales) Hispaanias.

18

sociedades laborales

(19)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 13.

19

(20)  Transeo on rahvusvaheline mittetulundusühing, mis ühendab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ülemineku ja omandamise valdkonna eksperte Euroopast ja mujalt.

20

(21)  Tall, Varamäki & Viljamaa „Business Transfer Promotion in European Countries“, Seinäjoki 2021, lk 8.

21

(22)  Euroopa Komisjon, Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet, „Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2021.

22

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/15

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Sotsiaalne taksonoomia – probleemid ja võimalused“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 486/03)

| Raportöör: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Raportöör:

Judith VORBACH

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 123/26/12 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

123/26/12

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Käesolevas arvamuses tutvustab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee sotsiaalse taksonoomia ideed, et elavdada selleteemalist arutelu. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles avaldama juba hiljaks jäänud aruande, milles kirjeldataks taksonoomia kohaldamisala laiendamiseks vajalikke sätteid, et hõlmata muid kestlikkuse eesmärke, nagu sotsiaalsed eesmärgid, nagu on nõutud taksonoomiamääruses (1). Komitee pooldab hästi toimivat ja kontseptuaalselt usaldusväärset sotsiaalset taksonoomiat, et kasutada ära võimalused ja lahendada samal ajal ka probleeme. Euroopa Liidu taksonoomia peaks olema kooskõlas tervikliku lähenemisviisiga, mis hõlmab nii keskkonnaalast kui ka sotsiaalset kestlikkust. Võttes arvesse rohepöördega kaasnevaid väljakutseid, pandeemia majanduslikku ja sotsiaalset mõju, Venemaa agressioonist põhjustatud sõda Ukrainas ja sellest tulenevaid geopoliitilist pinget, kordab komitee vajadust tagada tasakaalustatud majanduspoliitika ja pöörata suuremat tähelepanu sotsiaalsetele eesmärkidele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Määrusega ettenähtud minimaalsed kaitsemeetmed on tervitatavad ja neid tuleks hoolikalt rakendada. Siiski ei ole need piisavad, et tagada sotsiaalne kestlikkus töötajate, tarbijate ja kogukondade jaoks. ELi taksonoomia aitaks rahuldada kiireloomulisi investeerimisvajadusi sotsiaalvaldkonnas, koondades investeeringuid sellesse valdkonda. Taksonoomia tähtsus kasvab veelgi, kui sellest saab osa üldisest sotsiaalsele õiglusele ja kaasatusele suunatud poliitikast. Õiglane üleminek nõuab kestlikke sotsiaalseid tingimusi ja sotsiaalne taksonoomia võib pakkuda selleks kauaoodatud suuniseid. Komitee kutsub komisjoni üles esitama hinnangu vahendite kohta, mida on vaja Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamiseks. Lõppkokkuvõttes säilitavad avaliku sektori investeeringud avalike teenuste valdkonnas olulise rolli. Sotsiaalhoolekande rahastamine valitsuse vahenditest ja stabiilsetest sotsiaalkindlustussüsteemidest on endiselt ülimalt oluline. Siiski võiks ühiselt kokku lepitud sotsiaalne taksonoomia anda suuniseid positiivse sotsiaalse mõjuga investeeringuteks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee soovitab komisjoni aruandes järgida kestliku rahanduse platvormi (2) pakutud mitmetasandilist ja mitmekülgset lähenemisviisi. Kasulik oleks integreerida sotsiaalne taksonoomia ELi õiguskeskkonda kestliku rahanduse ja juhtimise valdkonnas, pidades seejuures silmas, et teha tuleb palju tööd. Eelkõige pakuks sotsiaalsele taksonoomiale olulist täiendust kavandatav äriühingute kestlikkusaruandluse direktiiv, mille alusel saaks meetmeid analüüsida ja hinnata. Hästi kavandatud sotsiaalne taksonoomia aitaks kaasa ka võimaliku rohepesu probleemi lahendamisele. Komitee soovitab alustada lihtsate ja selgete juhistega, näha ette lihtsad ja läbipaistvad menetlused ning täiendada neid järk-järgult hiljem. Lõppeesmärk peaks olema sotsiaalse ja keskkonnaalase taksonoomia tihe lõimimine, kuid praktilise esimese sammuna võiks tagada vastastikused minimaalsed kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ELi taksonoomias tuleks välja tuua, millised tegevused ja osalejad aitavad oluliselt kaasa sotsiaalsele kestlikkusele ja on verstapostiks teistele, täites õigusaktides sätestatutest kõrgemaid eesmärke. Komitee kiidab heaks platvormi soovitatud eesmärgid, milleks on inimväärne töö, piisav elatustase ning kaasavad ja kestlikud kogukonnad. Kuigi aluseks peaksid olema mitmesugused rahvusvahelised ja ELi põhimõtted, soovitab komitee viidata eelkõige Euroopa sotsiaalõiguste sambale ja asjakohastele kestliku arengu eesmärkidele, näiteks inimväärset tööd käsitlevale 8. eesmärgile. Igal juhul peab inim- ja töötajate õiguste järgimine olema taksonoomia nõuetele vastavuse eeltingimus. Kollektiivlepingutest ja ühise otsustamise mehhanismidest kinnipidamine kooskõlas vastavate riiklike ja Euroopa õigusaktidega on otsustava tähtsusega ning peaks moodustama olulise kahju ärahoidmise põhimõtte (3). Sotsiaalpartnerite kokkuleppel põhinevaid suuniseid, millel on positiivne sotsiaalne mõju, tuleks pidada taksonoomiaga kooskõlas olevaks. Tuleb meeles pidada, et kollektiivläbirääkimiste katvuse tase on liikmesriigiti väga erinev ja on 22 liikmesriigis alanenud, mistõttu on seda käsitletud miinimumpalga direktiivis. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee kutsub seadusandjaid üles kaasama sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid täiel määral sotsiaalse taksonoomia kujundamisse nii seetõttu, et see neid mõjutab ja nad peavad täitma aruandekohustusi, kui ka selleks, et nad tunneksid end protsessis vastutajatena. Komitee seab kahtluse alla delegeeritud õigusaktide ülemäärase kasutamise taksonoomia valdkonnas, sest see puudutab väga erinevaid poliitilisi küsimusi. Taksonoomia eesmärk on pakkuda läbipaistvust investoritele, ettevõtjatele ja tarbijatele. Tulevikus tuleks asjakohaselt hinnata ja arutada, kuidas võiksid valitsusasutused taksonoomiat kasutada abi- ja rahastamisprogrammide võrdlusalusena. Taksonoomia igasugune laiem kasutamine peab toimuma asjakohase otsustusprotsessi alusel. Vältida tuleb tarbetut sekkumist liikmesriikide õigusaktidesse ja sotsiaalpartnerite autonoomiasse. Samuti tuleb välistada sotsiaalse rohepesu oht. Ametiühingutele, töönõukogudele, tarbijaorganisatsioonidele ja teistele organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatele tuleb luua kaebuste esitamise mehhanismid ning pädevatele riiklikele asutustele tuleb anda suurem vastutus oma kontrolliülesannete täitmise eest. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee soovib rõhutada ka teisi sotsiaalse taksonoomiaga seotud eeliseid. Esiteks, kasvavat nõudlust sotsiaalselt orienteeritud investeeringute järele tuleks toetada usaldusväärse taksonoomiaga, mis pakub sidusa kontseptsiooni sotsiaalse kestlikkuse mõõtmiseks. Teiseks, sotsiaalselt kahjulikud tegevused võivad väljenduda majanduslikes riskides ja taksonoomia võib aidata neid minimeerida. Kolmandaks, läbipaistvus on otsustava tähtsusega kapitaliturgude tõhususe jaoks ning see võib aidata kaasa ka sotsiaalse siseturu loomisele, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 3. See edendaks võrdseid tingimusi, hoiaks ära ebaausat konkurentsi ja muudaks nähtavamaks ettevõtjad ja organisatsioonid, kes panustavad sotsiaalsesse kestlikkusse. Neljandaks, EL peaks tuginema oma tugevatele külgedele ning püüdma saada keskkonnaalase ja sotsiaalse kestlikkuse eeskujuks ja eestvedajaks. Taas tuleks käivitada arutelu ELi reitinguagentuuri üle. Komitee kordab samuti oma üleskutset tagada finants- ja muude andmete esitajate nõuetekohane reguleerimine ja järelevalve. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee juhib tähelepanu ka probleemidele ja nende võimalikele lahendustele. Esiteks tekivad probleemid seoses turulepääsu piiramisega. Investeeringud põhinevad siiski ka muudel kriteeriumidel, nagu oodatav tootlus, mis võib osutuda kestlikkuse eesmärkidest olulisemaks, ning on palju juhtumeid, kus investorite ja teiste sidusrühmade huvid on omavahel seotud. Igal juhul ei tohi taksonoomiale mittevastavust pidada kahjulikuks ning komisjon peaks seda selgelt välja ütlema. Rohkem tuleks keskenduda kestlike investeeringute mõjule reaalmajanduse tegevuses. Teiseks on vastuoluline see, mida taksonoomia peaks sisaldama. Just seepärast peaks selle määratlemine toimuma demokraatliku arutelu ja otsustamise käigus. Nii saaks välja töötada ühise ja usaldusväärse kestlikkuse mõiste, millest üksikud osalejad saaksid lähtuda ja peaksid lähtuma. Taksonoomia edukus on seotud selle usaldusväärsusega ning selle alla kuuluvad tegevused peavad vastama üldiselt heakskiidetud kestlikkuse määratlusele. Kolmandaks võib sotsiaalne taksonoomia kaasa tuua täiendavat aruandluskohustust. Komitee kutsub komisjoni üles seda minimeerima, vältides samas kattuvusi. Nõustamine ja taksonoomiaga seotud teenuste osutamine seaduslikult volitatud asutuse poolt võib olla kasulik eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, ühistute ja mittetulunduslike ärimudelite puhul. Lisaks tuleks finantsasutusi julgustada andma hinnanguid investeeringute sotsiaalse mõju kohta, nagu praegu teevad väärtuspõhised pangad kogu maailmas. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | ELi kestliku rahastamise raamistik peaks aitama suunata erasektori rahavooge kestlikku majandustegevusse. 2018. aasta kestliku rahanduse tegevuskava koosneb taksonoomiast, ettevõtjatele mõeldud avalikustamissüsteemist ja investeerimisvahenditest, sealhulgas võrdlusalustest, standarditest ja märgistest. Samas 2021. aasta uuendatud kestliku rahanduse strateegia keskmes on reaalmajanduse kestlikkusele ülemineku rahastamine ning kaasatus, vastupanuvõime, finantssektori panus ja ülemaailmsed eesmärgid. Selles kontekstis on EL teinud tööd mitmesuguste seadusandlike algatustega, milles ELi taksonoomial on keskne roll. Komitee juhib tähelepanu oma selleteemalistele arvamustele (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ELi taksonoomia peaks pakkuma investoritele ja ettevõtjatele läbipaistvust ning toetama neid kestlike investeeringute väljaselgitamisel. See määrus kujutab endast klassifitseerimissüsteemi, mis keskendub kuuele keskkonnaalasele eesmärgile: kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine, veemajandus, elurikkus, saastuse vältimine ja ringmajandus. Keskkonnakestlikud investeeringud peavad andma olulise panuse ühe või mitme nimetatud eesmärgi saavutamisse, ei tohi ühtegi neist märkimisväärselt kahjustada (olulise kahju ärahoidmise põhimõte) ning peavad vastama tulemuslikkuse tasemetele (tehnilised sõelumiskriteeriumid). Samuti peavad need vastama sotsiaalsetele ja juhtimisalastele minimaalsetele kaitsemeetmetele (artikkel 18). Seepärast peavad ettevõtjad rakendama menetlusi, et tagada tegevuse kooskõla OECD suunistega hargmaistele ettevõtetele, ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooniga ning rahvusvahelise inimõiguste koodeksiga. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Määruse artikliga 26 kohustatakse komisjoni avaldama 2021. aasta lõpuks aruanne, milles kirjeldatakse taksonoomia kohaldamisala laiendamiseks vajalikke sätteid, et hõlmata muid kestlikkuse eesmärke, nagu sotsiaalsed eesmärgid. See näitab kavatsust laiendada selle kohaldamisala, kuid ei kohusta siiski rakendama sotsiaalset taksonoomiat. Kooskõlas määrusega tehti platvormi sotsiaalse taksonoomia alarühmale ülesandeks uurida taksonoomia laiendamist sotsiaalsetele eesmärkidele. Alarühma lõpparuanne sotsiaalse taksonoomia kohta avaldati 2022. aasta veebruaris, (5) hiljem kui teatavaks tehtud, ning komisjon peaks selle põhjal koostama oma aruande. Lisaks palutakse platvormil anda komisjonile nõu artikli 18 kohaldamise osas, st anda juhiseid, kuidas ettevõtjad saaksid järgida minimaalseid kaitsemeetmeid, ning artikli nõuete võimaliku täiendamise vajaduse osas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Platvorm teeb ettepaneku sotsiaalse taksonoomia struktuuri loomiseks ELi praeguse kestliku rahanduse ja juhtimise õiguskeskkonna raames. Sotsiaalse taksonoomia kasutuselevõtu korral kuuluksid regulatiivsesse raamistikku ka muud sätted. Nende hulgas on kavandatav äriühingute kestlikkusaruandluse direktiiv, millega asendatakse muud kui finantsaruandlust käsitleva direktiiv ja kehtestatakse kohustuslikud ELi kestlikkusaruandluse standardid, jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määrus ning äriühingute kestlikkuse hoolsuskohustuse direktiiv. Eelkõige nõutakse kavandatavas äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivis, et äriühingud annaksid aru ka sotsiaalsetest teemadest ja esitaksid juhtimisega seotud aruandluse. Eeldatakse, et see direktiiv parandab sotsiaalsete küsimuste avalikustamist. Seetõttu oleks see oluline täiendus sotsiaalsele taksonoomiale, millest lähtuvalt saaks neid küsimusi mõõta ja hinnata. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vaatamata mõningatele erinevustele soovitab platvorm järgida keskkonnataksonoomia struktuurilisi aspekte. Platvorm pakub välja kolm peamist eesmärki, millele on lisatud alleesmärgid. Inimväärse töö eesmärk sisaldab selliseid alleesmärke nagu sotsiaaldialoogi tugevdamine, kollektiivläbirääkimiste edendamine ja äraelamist võimaldav töötasu, mis tagab inimväärse elu. Piisava elatustaseme eesmärk sisaldab tervislikke ja ohutuid tooteid, kvaliteetset tervishoidu ja kvaliteetset eluaset. Kaasavate ja kestlike kogukondade eesmärk peaks edendama ka võrdõiguslikkust ja kaasavat majanduskasvu ning toetama kestlikke elatusvahendeid. Väljapakutud minimaalsed kaitsemeetmed on seotud keskkonnaalaste, valitsussektori ja sotsiaalsete eesmärkidega, et vältida vastuolusid, muu hulgas seda, et kestliku tegevusega tegelev ettevõtja on seotud näiteks inimõiguste rikkumisega. Lisaks tuleks tegeleda konkreetsete sidusrühmadega, täpsemalt üksuse töötajate ja väärtusahelas osalevad töötajate, lõppkasutajate ja asjaomaste kogukondadega. Samuti soovitatakse arvestada sotsiaalvaldkonnaga seotud olulise kahju ärahoidmise põhimõtte kriteeriumite ja kahjulike tegevuste loeteluga. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee kutsub üles järgima majanduspoliitikat, mis oleks kooskõlas ELi lepingu artiklis 3 sätestatud eesmärkidega ja kestliku arengu eesmärkidega. Peamistele poliitikaeesmärkidele tuleb tasakaalustatult tähelepanu pöörata. Täpsemalt on need valdkonnad järgmised: keskkonnasäästlikkus, kestlik ja kaasav majanduskasv, täielik ja kvaliteetne tööhõive, õiglane tulude jaotus, tervis ja elukvaliteet, sooline võrdõiguslikkus, finantsstabiilsus, hindade stabiilsus, õiglasel ja konkurentsivõimelisel tööstus- ja majandusstruktuuril põhinev tasakaalustatud kaubandus ning riigi rahanduse stabiilsus. Lisaks juhib komitee tähelepanu konkurentsivõimelise kestlikkuse tegevuskavale, milles asetatakse selle neli mõõdet – keskkonnasäästlikkus, tootlikkus, õiglus ja makromajanduslik stabiilsus – võrdsetele alustele, et saavutada tugev mõju ning edukas rohe- ja digipööre (6). Pidades silmas Venemaa agressioonist põhjustatud sõda Ukrainas, rõhutab komitee oma üleskutset tagada tasakaalustatud majanduspoliitika, mis aitaks leevendada sõja majanduslikku ja sotsiaalset mõju. Komitee viitab ILO 1919. aasta põhikirjas sisalduvale tõdemusele, mille kohaselt saab üldise ja kestva rahu tagada üksnes siis, kui see põhineb sotsiaalsel õiglusel. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee tutvustab sotsiaalse taksonoomia kontseptsiooni, et elavdada selleteemalist arutelu ja suurendada teadlikkust. Komitee pooldab hästi kavandatud, hästi toimivat ja kontseptuaalselt usaldusväärset sotsiaalset taksonoomiat, et kasutada ära märkimisväärsed võimalused ja lahendada samal ajal ka eri probleeme (vt allpool). Nii nagu majanduspoliitika tervikuna, tuleks rahastamisega seotud kestlikkuse kontseptsioon ja eelkõige ELi taksonoomia viia kooskõlla tervikliku ja mitmemõõtmelise lähenemisviisiga, mille puhul peaksime püüdma seada keskkonnaalase ja sotsiaalse kestlikkuse võrdsele alusele. Lisaks võib rohepööre mõjuda sotsiaalses mõttes kahjulikult. Seetõttu on vaja sotsiaalvaldkonna standardeid kaitsta ja parandada, keskendudes sellele, et kedagi ei jäeta kõrvale. Õiglane üleminek nõuab kestlikke sotsiaalseid tingimusi ja sotsiaalne taksonoomia võib pakkuda selleks suuniseid. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee peab sotsiaalset taksonoomiat oluliseks ja vajalikuks täienduseks ELi sotsiaalsele mõõtmele ning kutsub komisjoni üles avaldama õigeaegselt artiklis 26 nõutud aruande. Järgida tuleks platvormi aruande mitmetasandilist ja mitmekülgset lähenemisviisi. Täiuslikkuse poole püüdlemine ja kõigi sotsiaalse kestlikkuse aspektide üheaaegne kaasamine võib aga põhjustada suuri viivitusi sotsiaalse taksonoomia rakendamisel ja kätkeb endas isegi ohtu, et kogu projektist loobutakse. Seepärast soovitab komitee alustada protsessi õigeaegselt, lihtsate ja selgete juhiste ning lihtsate läbipaistvusmenetlustega ja seejärel seda järk-järgult pidevalt täiendada. Mis puudutab keskkonnaalase taksonoomia ja sotsiaalse taksonoomia seoseid, tuleks püüelda nende kahe lähenemisviisi sidususe ja tiheda lõimimise poole. Praktilise esimese sammuna võiks kehtestada vastastikused minimaalsed kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komiteel on hea meel, et platvorm on avaldanud oma aruande kavandi määruse artikli 18 kohta, et anda ettevõtjatele nõu, kuidas artikli nõudeid rakendada ja lubada seda vajaduse korral muuta. Sotsiaalse kestlikkuse kontekstis on eriti oluline hinnata ettevõtja tegelikke tulemusi inimõiguste, töösuhete ja inimväärse töö valdkonnas. Kuigi keskkonnataksonoomia minimaalsed kaitsemeetmed on väga tervitatavad ja neid tuleks hoolikalt rakendada, ei asenda need kunagi sotsiaalset taksonoomiat. Need ei ole sugugi piisavad, et tagada sotsiaalne kestlikkus töötajate, tarbijate ja kogukondade jaoks (7). Lisaks soovitab komitee teha koostööd kohalike sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalsete ettevõtetega, et jälgida ja edendada majandustegevuse positiivset mõju sidusrühmadele. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Sotsiaalne taksonoomia muutub üha olulisemaks, kui see on osa üldisest sotsiaalsele kestlikkusele suunatud poliitikast, millega kaasnevad asjakohased eeskirjad, näiteks inimõigustega seotud hoolsuskohustuse kohta. Siiski ei asenda see kunagi usaldusväärset valitsuse reguleerimist ja sotsiaalpoliitikat. Sotsiaalhoolekande rahastamine valitsuse vahenditest ja stabiilsetest sotsiaalkindlustussüsteemidest on endiselt ülimalt oluline. Taksonoomiat ei tohiks kasutada väljatõrjumise või erastamise vahendina. Avaliku sektori investeeringutel on avalike teenuste valdkonnas jätkuvalt oluline roll ning need toovad sageli kaasa ka täiendavaid erainvesteeringuid. Ent sotsiaalne taksonoomia võiks pakkuda kõigile investoritele kestlikkuse kriteeriume taristu, tervishoiu, hariduse ja koolituse ning sotsiaaleluruumide valdkonnas, et võimaldada sotsiaalselt kestlikke investeeringuid reaalmajandusse ja vältida sotsiaalse rohepesu ohtu. Tulevikus võiksid taksonoomiat kasutada ka valitsusasutused abi- ja rahastamisprogrammide võrdlusalusena. Seda tuleb nõuetekohaselt hinnata ja arutada. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Sotsiaalne taksonoomia annaks võimaluse uurida üksikasjalikult majandustegevuse positiivset ja negatiivset sotsiaalset mõju. Paljud kaalumisel olevad punktid on tihedalt seotud küsimustega, mis on traditsiooniliselt sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide käsitletavate teemade hulgas. Komitee kutsub üles kaasama organiseeritud kodanikuühiskonda täiel määral sotsiaalse taksonoomia, eelkõige selle (all)eesmärkide, olulise kahju ärahoidmise põhimõtte kriteeriumide ja kaitsepõhimõtete väljatöötamisse. Nende eesmärkide kujundamine mõjutab tööandjaid, töötajaid, tarbijaid, teisi sidusrühmi ja kogukondi ja/või nad peavad täitma aruandluskohustusi. Komitee juhib tähelepanu ka pensionifondidele kui näitele, kus töötajad on investeeringutest kasusaajad. Sidusrühmade kaasamine on oluline ka selleks, et nad tunneksid end protsessis vastutajatena. Komitee eeldab, et sotsiaalse taksonoomia saaks võtta kasutusele määruse läbivaatamise, seega seadusandliku tavamenetluse teel. Delegeeritud õigusaktide ülemäärane kasutamine kestliku rahanduse kontekstis ja eelkõige taksonoomia rakendamisel on küsitav, sest see puudutab väga erinevaid poliitilisi küsimusi, mis lähevad palju kaugemale tehnilistest spetsifikatsioonidest. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee rõhutab, kui oluline on parandada teabe kvaliteeti sotsiaalselt kestlike investeeringute valdkonnas ja ennetada sotsiaalset olukorda puudutavat desinformatsiooni, et ära hoida negatiivset mõju kõigile sidusrühmadele. Hästi kavandatud sotsiaalne taksonoomia aitaks paljuski neid probleeme lahendada, tuues selgelt välja tegevused ja üksused, kes aitavad oluliselt kaasa sotsiaalsele kestlikkusele. See taksonoomia peaks olema eeskujuks ja peegeldama õigusaktides juba sätestatud eesmärkidest kõrgemaid eesmärke ning leidma samas õige tasakaalu liiga globaalse ja liiga kitsa käsitluse vahel. Kui keskkonnakriteeriumid põhinevad pigem teaduslikel andmetel, siis platvormi pakutud sotsiaalne taksonoomia tugineks rohkem standarditele ja ülemaailmselt kokkulepitud raamistikele, mis ei pruugi olla normatiivsed, vaid toimivad suunistena, et edendada sotsiaalselt kestlikke tegevusi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Inim- ja töötajate õiguste järgimine peab olema taksonoomia nõuetele vastavuse eeltingimus. Ka kollektiivlepingutest ja ühise otsustamise mehhanismidest kinnipidamine kooskõlas vastavate riiklike ja Euroopa õigusaktidega on otsustava tähtsusega ning peaks moodustama olulise kahju ärahoidmise põhimõtte. Lisaks peaks suunistega, millega nähakse ette lihtsad ja läbipaistvad menetlused, millel on positiivne sotsiaalne mõju ja mis põhinevad sotsiaalpartnerite kokkuleppel, määratama taksonoomiale vastav majandustegevus. Seejuures on oluline meeles pidada, et kollektiivläbirääkimiste katvuse tase on liikmesriigiti väga erinev, moodustades Leedus vaid 7 % ja ulatudes 98 %-ni Austrias. Alates 2000. aastast on kollektiivläbirääkimiste katvus vähenenud 22 liikmesriigis ja hinnanguliselt hõlmavad kollektiivlepingud nüüd vähemalt 3,3 miljonit töötajat vähem. Sotsiaalse taksonoomia rakendamisel on oluline roll uuel miinimumpalga direktiivil ja kollektiivlepingute kohaldamise laiendamisel (8). Lisaks soovitab komitee anda kavandatavas õigusaktis selget nõu minimaalsete kaitsemeetmete rakendamise kohta, tuginedes võimaluse korral platvormi aruandele määruse artikli 18 kohta. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Sotsiaalse taksonoomia aluseks võivad olla mitmesugused rahvusvahelised ja ELi normid ja põhimõtted. Seoses (all)eesmärkidega soovitab komitee viidata Euroopa sotsiaalõiguste sambale ja sellega seotud tegevuskavale ning asjakohastele kestliku arengu eesmärkidele. Viimastest toob komitee eelkõige välja järgmised: kestliku arengu eesmärk nr 8 (inimväärne töö ja majanduskasv), eesmärk nr 1 (vaesuse kaotamine), eesmärk nr 2 (nälja kaotamine), eesmärk nr 3 (tervis ja heaolu), eesmärk nr 4 (haridus ja koolitus), eesmärk nr 5 (sooline võrdõiguslikkus), eesmärk nr 10 (ebavõrdsuse vähendamine) ja eesmärk nr 11 (kestlikud linnad ja kogukonnad). Olulised allikad võiksid olla ka sotsiaalpartnerite vahel kokku lepitud raamistikud. Komitee arvates on platvormi idee rakendada ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetel ja OECD suunistel põhinevaid minimaalseid kaitsemeetmeid hädavajalik. Lisaks oleksid sotsiaalse taksonoomia jaoks väärtuslikud võrdluspunktid ka Euroopa sotsiaalharta, ELi põhiõiguste harta, Euroopa inimõiguste konventsioon ja kavandatav äriühingute kestlikkuse hoolsuskohustuse direktiiv. Välja tuleks jätta tegevused, mida peetakse märkimisväärselt kahjulikuks, st tegevused, mis on põhimõtteliselt ja igal juhul vastuolus mis tahes kestlikkuse eesmärkidega ning mida ei ole võimalik muuta vähem kahjulikuks. Siia tuleks lisada rahvusvaheliste kokkulepetega hukka mõistetud relvad, nagu kobarpommid või jalaväevastased miinid. Komitee soovitab välja töötada ka kontseptsiooni selle kohta, kuidas tulla toime agressiivsete ja vaenulike režiimidega. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Sotsiaalse taksonoomia võimalused

| 4.1. | Komitee soovitab tungivalt kasutada taksonoomia potentsiaali, et suunata investeeringud sotsiaalselt kestlikesse tegevustesse ja üksustesse ning luua inimväärseid töökohti. Üle 20 % ELi kodanikest elab vaesuse ohus. Pandeemia on ebavõrdsust süvendanud ning sõda Ukrainas suurendab majanduslikke ja sotsiaalseid pingeid veelgi. Maailmas on hinnanguliselt kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks vaja umbes 3,3–4,5 triljonit USA dollarit aastas. Kaubad, mille tootmisel on rikutud tööga seotud inimõigusi, on seotud ELi turuga, kuhu neid imporditakse. ELis on tungiv vajadus ka sotsiaalsete investeeringute järele, näiteks vaesuse vähendamisse, elukestvasse õppesse ja tervishoidu (9). Minimaalne rahastamise puudujääk sotsiaalsetes infrastruktuuriinvesteeringutes oli ELis 2018.–2030. aastal hinnanguliselt ligikaudu 1,5 triljonit eurot (10). Komitee kutsub komisjoni üles esitama ajakohastatud hinnangu investeerimisvajaduste kohta, et olla kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste sambaga ja saavutada ELi 2030. aasta peamised eesmärgid. Sotsiaalse kestlikkuse tagamiseks on vaja suuri avaliku ja erasektori vahendeid. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Sotsiaalse taksonoomia abil võiksid investorid ja ettevõtjad hinnata oma investeeringu või tegevuse sotsiaalset mõju ning võtta selle vabatahtlikult keskseks eesmärgiks. Komitee juhib tähelepanu kasvavale nõudlusele sotsiaalselt orienteeritud investeeringute järele ja väljendab heameelt, et investorid on avatud sotsiaalselt kestlikule rahastamisele. Seevastu esineb vajakajäämisi määratluse ja standardimise osas ning ka keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalaste reitingute ja nendega seotud väljundite analüüs näitab olulisi erinevusi sõltuvalt reitingu andjast, mis muudab sotsiaalselt kestliku investeerimise keeruliseks. Sotsiaalne taksonoomia kujutaks endast sidusat kontseptsiooni sotsiaalse kestlikkuse määratlemiseks ja edendamiseks ning edusammude mõõtmiseks. See võib suurendada vastutust ja anda selgeid suuniseid. Seega toetaks see suurel määral investorite püüdlusi ja võiks motiveerida uusi turuosalisi sellesse valdkonda investeerima, aidates samal ajal ära hoida sotsiaalset rohepesu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Sotsiaalselt kahjulik tegevus võib endaga kaasa tuua ka majanduslikke riske. Ettevõtet, mida seostatakse inimõiguste rikkumisega, võidakse boikoteerida, ja inimõigustega seotud hoolsuskohustuse eiramise korral on võimalik, et ettevõtja ei saa kandideerida riigihankelepingutele. Inimõiguste rikkumise tõttu võib ettevõtja sattuda ka kulukatesse kohtuvaidlustesse või tarneahelad võivad streikide tõttu katkeda. Investeeringuid võivad mõjutada ka majanduslikud ja poliitilised riskid, mis tulenevad kasvavast lõhest rikaste ja vaeste vahel. Neid riske saaks minimeerida investeerimisotsustega, mis põhinevad muu hulgas ka sotsiaalsel taksonoomial. Komitee juhib tähelepanu ka Euroopa Keskpanga tööle, mille eesmärk on tugevdada kestlikkuse tegurite tähelepanuta jätmisest tulenevate süsteemsete riskide järelevalvet ja juhtimist. Komitee rõhutab, et keskkonnariskidega kaasnevad sageli sotsiaalsed riskid, näiteks juhul, kui inimesed kaotavad üleujutuse tõttu oma kodu. Kokkuvõttes võib öelda, et sotsiaalse kestlikkusega seotud riske tuleb käsitleda sihipäraselt ja need peaksid kuuluma Euroopa Keskpanga meetmetesse kestlikkusega seotud riskide valdkonnas. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Lisaks juhib komitee tähelepanu sellele, et läbipaistvus on turu tõhususe oluline element. See ei puuduta ainult kapitaliturge. Sotsiaalne taksonoomia võiks olla ka vahend, mille abil toetada tasakaalu majanduslike vabaduste ning sotsiaalsete ja tööalaste õiguste vahel (11). Läbipaistvuse suurendamise kaudu võib see aidata kaasa ELi toimimise lepingu artiklis 3 sätestatud sotsiaalsele siseturule ning edendada ausat konkurentsi. Lisaks soodustaks sotsiaalne taksonoomia võrdseid tingimusi ja muudaks nähtavamaks need ettevõtjad, kes austavad inim- ja töötajate õigusi ning aitavad oluliselt kaasa sotsiaalsele kestlikkusele, mis aitab neil meelitada ligi investoreid. Taksonoomia võimalikku ümberkujundavat rolli tugevdaks selle laiemalt tuntuks muutmine. Seejuures juhib komitee taas tähelepanu positiivsele rollile, mis finantsinstrumentidel võib olla sotsiaalse mõjuga ettevõtjate arengus (12). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EL on saavutanud rahvusvahelisel tasandil keskkonnakestliku rahastamise valdkonnas juhtpositsiooni ja annab ülemaailmselt oma aktiivse panuse sellesse valdkonda. Komiteel on hea meel nende jõupingutuste üle, kuid ta tuletab komisjonile meelde vajadust edendada ka sotsiaalset kestlikkust ja kestliku arengu eesmärke. Ka sotsiaalse kestlikkuse kontekstis peaks EL püüdma olla eeskujuks ja esirinnas, tõstatades selle teema rahvusvahelistel foorumitel. Eeskätt sõja ja rahvusvaheliste pingete perioodil peab rahvusvaheline kestliku rahastamise ülesehitus võtma arvesse ka sotsiaalset kestlikkust. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Raskused ja võimalikud lahendused

| 5.1. | Finantsinvestorite kavatsused teha sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt kestlikke investeeringuid on väga kiiduväärt ja väärivad toetamist. Siiski lähtuvad finantsturu osalised üldiselt oma investeerimisotsuste tegemisel tulu, riski, likviidsuse ja tähtajaga seotud ootustest. Need motiivid võivad olla vastuolus teiste sidusrühmade huvidega ning töötada vastu keskkonnaalastele või sotsiaalsetele eesmärkidele või need lausa kõrvale lükata. Komitee juhib siiski tähelepanu ka paljudele võimalikele koostoimetele investorite ja teiste sidusrühmade huvide vahel, näiteks kui töötajate osaluse parandamine suurendab ettevõtjate tootlikkust või kui majandustegevus aitab kaasa kogukondade heaolule. Igal juhul ei tohi majandustegevust või -üksusi, mis ei vasta taksonoomiale, pidada automaatselt kahjulikuks. Sellega seoses kerkib esile mure turu sulgemise pärast ning komitee palub komisjonil esitada selgitusi ning leida hästi tasakaalustatud lähenemisviis. Rohkem tuleks keskenduda kestlike investeeringute mõjule reaalmajanduse tegevuses. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Vastuolud võivad tekkida seetõttu, et sotsiaalküsimusi reguleeritakse liikmesriigi tasandil ja sotsiaalpartnerite vahel, samas kui organiseeritud kodanikuühiskond tervikuna püüab olla kaasatud sotsiaal-, keskkonna- ja muudesse poliitikaküsimustesse. Komitee väljendab siiski heameelt platvormi aruande üle seoses teiste määruste rikkumise ohtudega. Samuti eeldab komitee, et komisjoni ettepanekus välditakse vastuolulisi kattumisi ja sekkumist liikmesriikide sotsiaalsüsteemidesse, töösuhetesse ja eeskirjadesse. Lisaks tugineks sotsiaalne taksonoomia ühistele rahvusvahelistele ja Euroopa deklaratsioonidele ja põhimõtetele – nagu Euroopa sotsiaalõiguste sammas – ning oleks aluseks vabatahtlikule otsuste tegemisele, sätestamata seejuures konkreetset sotsiaalpoliitikat. Nagu eespool osutatud, peab taksonoomia mis tahes laiem kasutamine siiski toimuma asjakohase otsustusprotsessi alusel. Tuleb vältida põhjendamatut sekkumist riiklikesse õigusaktidesse ja sotsiaalpartnerite autonoomiasse ning tunnustada erinevusi riiklikes tööturumudelites ja kollektiivläbirääkimiste süsteemides. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Sotsiaalse taksonoomia väljatöötamine ning seega struktureeritud ülevaade sotsiaalselt kestlikest tegevustest ja sektoritest puudutab ka poliitilisi väärtusi. On keeruline määratleda, milline majandustegevus ja/või sektor on kooskõlas taksonoomiaga. Just see on põhjus, miks taksonoomia väljatöötamine peaks toimuma poliitilise arutelu ja demokraatliku otsustusprotsessi tulemusel (13). Ainult sellistel tingimustel saab välja töötada sotsiaalse kestlikkuse ühise idee, millele eri osalejad saaksid toetuda ja viidata ning peaksidki seda tegema. Komitee rõhutab, et ka sotsiaalvaldkonnas sõltub taksonoomia edu selle laialdasest aktsepteerimisest. Hõlmatud tegevused ja sektorid peavad vastama üldtunnustatud kestlikkuse määratlusele ning põhinema üldtunnustatud väärtustel, nagu inimväärikus, sooline võrdõiguslikkus, õiglus, kaasatus, mittediskrimineerimine, solidaarsus, taskukohasus, heaolu ja mitmekesisus. Taksonoomia usaldusväärsuse tagamine on äärmiselt oluline, et mitte ohustada projekti tervikuna. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Lisaks on murettekitav, et sotsiaalne taksonoomia võib liigselt koormata ettevõtjaid täiendavate aruandlusnõuetega ning vajadusega anda keerulist teavet koos kulukate auditimenetlustega. Komitee kutsub komisjoni üles sellist koormust minimeerima ning koostama lihtsad ja kergesti jälgitavad kriteeriumid, kasutades samas ära kattuvust teiste aruandlusnõuetega. Komitee kiidab heaks platvormi lähenemisviisi sotsiaalse taksonoomia eesmärkide struktureerimisel sarnaselt äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivi kavandatud struktuuriga. Kokkuvõttes nõuab komitee korrapärast ja järjepidevat eeskirjade kogumit ilma liigse keerukuse ja dubleerimiseta, et see toimiks praktikas, tagades samas vajaliku läbipaistvuse. Kasulikuks võiks osutuda see, kui seaduslikult volitatud, spetsialiseerunud asutused pakuvad ettevõtjatele ja teistele organisatsioonidele, kes soovivad oma tegevuse taksonoomiaga vastavusse viia, taksonoomiaga seotud nõustamist ja teenuste osutamist. See tagaks ka vähemate aruandlusressurssidega ettevõtjatele juurdepääsu taksonoomiale. Samas saavad finantsasutused ikkagi anda hinnanguid investeeringute sotsiaalse mõju kohta, nagu praegu teevad väärtuspõhised pangad kogu maailmas. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Kuigi taksonoomia eesmärk on luua usaldusväärne raamistik sotsiaalselt kestlikele investeeringutele, ei saa välistada rohe- või sotsiaalpesu ohtu. Komitee nõustub platvormi seisukohaga, et üksnes kohustuste ja meetmete kontrollimine ei taga tõhusat rakendamist ega inimõiguste kaitset ega toeta sotsiaalselt kestlike tegevuste arendamist. Väga raske on jälgida ja tagada, et ettevõte täidaks väljakuulutatud sotsiaalse kestlikkuse eesmärke, ning hinnata nende tegevust tänapäevastes sageli väga keerulistes tarneahelates. Teisest küljest osutab platvorm paljulubavale arengule kvantifitseeritavate sotsiaalandmete valdkonnas, näiteks läbivaadatud sotsiaalvaldkonna tulemustabeli ja kestliku arengu eesmärkide kontekstis. Kokkuvõttes peab sotsiaalne taksonoomia olema läbipaistev, usaldusväärne ja seda tuleb pidevalt ajakohastada. Lisaks soovitab komitee kaasata sellesse protsessi näiteks töötajate nõukogusid ja kodanikuühiskonna organisatsioone. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Komitee teeb ettepaneku taaskäivitada arutelu ELi reitinguagentuuri üle, mis võiks nüüd keskenduda kestlikkusele, ning tugevdada seeläbi ELi juhtivat rolli selles valdkonnas. Samuti kordab komitee oma üleskutset tagada finants- ja muude andmete esitajate nõuetekohane reguleerimine ja järelevalve. Ametiühingutele, töötajate nõukogudele, tarbijaorganisatsioonidele ja muudele organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatele tuleks ette näha kaebuste esitamise mehhanismid, juhuks kui taksonoomia vastavuse kohta esitatakse valeväiteid. Komitee võtab teadmiseks, et määruses jäetakse rikkumiste korral kohaldatavad meetmed ja karistused liikmesriikide otsustada. Igal juhul tuleks riigi pädevatele asutustele panna suurem vastutus kontrolliülesannete täitmise eest, (14) millele lisandub kohustus anda aru oma parlamentidele ja kodanikuühiskonnale. |
| --- | --- |

5.6.

Brüssel, 22. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT L 198, 22.6.2020, lk 13.

1

(2)  Kestliku rahanduse platvorm | Euroopa Komisjon (europa.eu).

2

(3)  Do no significant harm (DNSH).

3

(4)  ELT C 517, 22.12.2021, lk 72.

4

(5)  Sotsiaalse taksonoomia lõpparuanne (europa.eu).

5

(6)  ELT C 275, 18.7.2022, lk 50.

6

(7)  ELT C 152, 6.4.2022, lk 97.

7

(8)  Direktiiv piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus, artikli 4 lõige 2, esialgne kokkulepe. Sotsiaaltaksonoomias tuleks toetada selles kehtestatud kollektiivläbirääkimiste katvuse 80 % künnist, mis nõuab liikmesriikidelt meetmete võtmist määra suurendamiseks.

8

(9)  Sotsiaalse taksonoomia lõpparuanne (europa.eu).

9

(10)  Euroopa Komisjon, „Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe“, Discussion Paper 074, jaanuar 2018.

10

(11)  ELT C 275, 18.7.2022, lk 50.

11

(12)  ELT C 194, 12.5.2022, lk 39.

12

(13)  Vt eelpool punkt 3.

13

(14)  Vt taksonoomiamääruse artikkel 21.

14

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/23

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ühtekuuluvusfondist ja taasterahastust „NextGenerationEU“ rahastatav kliimamuutustega kohanemise fond“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 486/04)

| Raportöör: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Judith VORBACH |

Raportöör:

Ioannis VARDAKASTANIS

Kaasraportöör:

Judith VORBACH

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 139/3/3 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

139/3/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Liit astub märkimisväärseid samme kliimamuutuste vastu võitlemiseks ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks. ELi kliima-, keskkonna- ja energiapoliitikaga on loodud pikaajaline kava, kuidas aidata ära hoida maailma kliimakriisi halvimaid mõjusid. Sellest võib-olla siiski ei piisa. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kuigi ELi pühendumus on märkimisväärne, on kliimamuutuste ja ressursinappuse tagajärjed hakanud kahjuks juba ilmnema. Seetõttu oleme sunnitud kohanema oludega, mida me varem pole kogenud. Kuigi EL on õigustatult pühendunud olukorra halvenemise vältimisele, ei ole me siiski valmis ettenägematuteks kliimahädaolukordadeks, energiakriisideks ja loodusõnnetusteks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Alates 2021. aastast oleme kogenud kahte väga märkimisväärset hädaolukorda, mille lahendamisel on ELi rahastamismehhanismid osutunud ebapiisavaks. Esiteks üleujutuste ja metsatulekahjude põhjustatud häving üle Euroopa 2021. aasta suvel. Teiseks jätkuv energiakriis ja vajadus ELi energiasõltumatuse järele, ajendatuna Venemaa sissetungist Ukrainasse 2022. aastal. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ELi praegune mehhanism loodusõnnetustele reageerimiseks on Euroopa Liidu Solidaarsusfond. Fondi aastaeelarve on aga hiljutiste loodusõnnetuste tekitatud kahjude kuludega võrreldes imeväike ja seda tuleb oluliselt suurendada. ELi rahalised vahendid taastuvenergiale üleminekuks on suuremad, kuid arvesse ei ole võetud ELi praegust pakilist vajadust energiasõltumatuse järele ja väga suurt energiaostuvõimetuse ohtu, nagu märgitakse komitee koostamisel olevas arvamuses „Võitlus energiaostuvõimetuse vastu ja ELi vastupanuvõime: majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid“ (1). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee on seisukohal, et EL vajab uut rahastamismehhanismi, mis pakuks kohest ja ulatuslikku abi, et aidata liikmesriike eelnimetatud hädaolukordades. Seepärast teeb komitee ettepaneku luua uus, kliimamuutustega kohanemise fond. Need rahalised vahendid tuleks ümber suunata olemasolevatest ELi fondidest, eelkõige Ühtekuuluvusfondist ning taaste- ja vastupidavusrahastust, kuid neid tuleks sujuvalt ja sidusalt hallata uue fondi kaudu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Rahastamiskeskkonna ajakohastamine võiks hõlmata ka kohaldamisala laiendamist, olemasolevate programmide tõhustamist ning taasterahastu „NextGenerationEU“ kaalumist uue rahastamisvahendi mudelina. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Võttes arvesse märkimisväärseid investeerimisvajadusi, soovitab komitee komisjonil kaaluda kliimamuutustega kohanemise fondi tugevdamist ka erainvesteeringute ja -panuste soodustamisega. Konkreetselt loodusõnnetustega seoses peaksid komisjon ja liikmesriigid tegema jõupingutusi ka selleks, et suurendada ja hõlbustada kindlustuskatet ning kasutada kindlustussüsteemi selleks, et suunata rahalisi vahendeid kliimamuutustele vastupanu võime parandamisse, eelkõige riskipiirkondades, et vähendada sõltuvust ELi rahalisest toetusest. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kliimamuutustega kohanemise fond peab olema kohanemisvõimeline ja paindlik ning valmis reageerima järgnevatel aastatel ja aastakümnetel uutele tekkivatele kriisidele. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | On äärmiselt oluline, et pigem kiirele ja pakilisele reageerimisele keskenduva kliimamuutustega kohanemise fondi toimimine oleks kooskõlas ELi üldise kliima-, keskkonna- ja energiapoliitikaga, mis pikas perspektiivis vähendab sõltumist hädaolukordadele reageerimisest ning kaitseb nii inimkonda kui ka loodust. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komitee tunnistab, et kliimakriisiga tegelemine on kooskõlas ELi kohustustega, mis võeti Euroopa rohelise kokkuleppe raames, st kohustusega viia ellu Pariisi kokkulepe ja saavutada kestliku arengu eesmärgid. Kuigi kliimamuutuste põhjuste vähendamine peaks olema ELi kliimapoliitika põhieesmärk, rõhutab komitee, et lisaks kasvuhoonegaaside vähendamise kavadele on vaja tugevaid ja ühtlustatud rahastamismehhanisme, et lahendada kliima- ja energiaalaseid hädaolukordi, millega ELi elanikud silmitsi seisavad. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee soovitus on luua uus, kliimamuutustega kohanemise fond ning seda ettepanekut toetavad mitmed Euroopa Parlamendi liikmed (2). Seda mehhanismi tuleks rahastada Ühtekuuluvusfondi ning taaste- ja vastupidavusrahastu olemasolevatest vahenditest, mis koondatakse ühte fondi, mis parandab tõhusust ja lühendab reageerimisaega ning hõlbustab tsentraliseeritud järelevalvet selle üle, kus on rahastamist kõige rohkem vaja. See peaks parandama ELi suutlikkust toetada liikmesriike kiirel reageerimisel kliima-, keskkonna- ja energiaalastele hädaolukordadele. Praeguses olukorras aitaks see lahendada kahte kõige märkimisväärsemat hädaolukorda, mida me praegu kogeme: taastumine üha sagedasematest loodusõnnetustest ning kiireloomuline vajadus minna üle taastuvenergiale ja liikuda Euroopa energiasõltumatuse suunas, kuigi paindlikult, et tulla toime tulevikus tekkivate kriisidega. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ELi vahendeid juba suunatakse energiasüsteemi ümberkujundamisele ja suurõnnetusest taastumisele, kuid nende tõhusust takistavad mitmed probleemid. Olemasolev Euroopa Liidu Solidaarsusfond, mis loodi selleks, et aidata kogukondadel loodusõnnetustest taastuda, ei ole tänapäevaste kliimakatastroofide ulatust arvestades lihtsalt piisavalt suur. Energiasüsteemi ümberkujundamise rahastamine on küll ulatuslikum, kuid kaugeltki mitte piisav. Lisaks hallatakse seda mitme eri fondi kaudu, millega kaasneb vastuolude või kattumise oht, ning viisil, mis ühendab vahetud eesmärgid kliimamuutuste vastu võitlemise pikaajaliste eesmärkidega. Vajadus suurendada ELi energiasõltumatust seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse on näidanud, mil määral meie energiasõltuvus vaenulikest riikidest nõrgendab meie võimet reageerida otsustavalt rahvusvahelistele sündmustele. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Seepärast kutsub komitee üles looma kliimamuutustega kohanemise fondi, mille konkreetne eesmärk on reageerida vahetutele keskkonna-, kliima- ja energiaalastele hädaolukordadele ning aidata ELil kohaneda uute oludega, kus sellised kriisid muutuvad kahjuks üha levinumaks. Kliimamuutustega kohanemise fond peaks toimima rahastamisreservina, mida saaks pakiliste investeerimisvajaduste korral kohe kasutada. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Fond peab pakkuma paindlikkust ja stabiilsust, mida on vaja kiireteks ja suurteks investeeringuteks ELi esmavajaduste rahuldamisse, säilitades samal ajal kooskõla pikaajalise kliima- ja energiapoliitikaga. See peaks koondama osa Ühtekuuluvusfondi vahenditest, mis on praegu ette nähtud kliimaküsimuste jaoks, olemasoleva Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ning osa taaste- ja vastupidavusrahastu vahenditest, mis on ette nähtud keskkonnareformideks. Kui need vahendid koondatakse ühte fondi, mis selgelt keskendub kiireloomulistele meetmetele, parandab see reageerimise tõhusust ja lihtsustab kõige pakilisemate investeerimisvajaduste jälgimist. See peaks parandama võimet saata raha viivitamata sinna, kus seda vajatakse. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Rahastamiskeskkonna ajakohastamine võiks hõlmata ka kohaldamisala laiendamist ja olemasolevate programmide tõhustamist. Arvestades ühist huvi ja pakilist vajadust võidelda kliimamuutuste ja nende katastroofiliste tagajärgede vastu, rõhutab komitee ka vajadust parema rahastamismeetodi järele tulevikus. Isegi kui rakendataks keskkonnahoidlikke investeeringuid käsitlevat kuldreeglit – ja seda väga õigustatult –, ei pruugi mõned liikmesriigid siiski suuta leida vajalikke suuri investeerimissummasid, ilma et see ohustaks nende eelarve kestlikkust. Seepärast soovitab komitee kaaluda ka taasterahastut „NextGenerationEU“ kui mudelit kliimamuutustega kohanemise fondi rahastamiseks. Selle fondi toetused ja/või laenud tuleks eraldada tingimusel, et neid saav liikmesriik või piirkond investeerib kliimamuutuste või nende tagajärgede vastu võitlemisse, tehes näiteks edasisi investeeringuid taastuvenergiasse ja vähese CO2 heitega energiasse. Kõik sellised poliitikameetmed peavad olema seotud sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kohustusliku kaasamisega ning tuleb järgida ühtekuuluvuspoliitikas sätestatud partnerluspõhimõtet. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et ainuüksi kliimamuutustega kohanemise fondist ei piisa selleks, et tegeleda loodusõnnetuste tagajärgedega ning katta suurema vastupanuvõime eesmärgil kliimamuutustega kohanemiseks tehtavaid kulutusi. Sellega seoses juhib komitee tähelepanu nn kliimakaitse lõhele, st kliimaga seotud katastroofidest põhjustatud majandusliku kahju kindlustamata osale. Kindlustuskaitse loodusõnnetuste vastu on Euroopas endiselt väike – aastatel 1980–2017 oli kindlustatud ainult umbes 35 % looduskatastroofidest põhjustatud kahjust (3). Seepärast on oluline uurida ja edendada liikmesriikides katastroofikindlustust ning edendada riiklikke kindlustusskeeme, mis julgustavad kasutajaid investeerima kliimamuutustega kohanemisse, vähendades survet ELi fondidele ja soodustades ennetavaid investeeringuid. Dialoog sidusrühmade vahel ja innovatsioon kindlustustoodete valdkonnas võivad arendada uudseid riski ülekandmise lahendusi kindlustus- ja edasikindlustussüsteemis, seades samal ajal esikohale finantsturu stabiilsuse ja tarbijakaitse (4). See suurendaks kliimamuutustega kohanemise fondi suutlikkust eesseisvate ülesannetega toime tulla. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ELi fondidel on oluline roll ka stardirahana, et meelitada ligi erainvesteeringuid, sealhulgas kliimamuutustega kohanemiseks, et parandada kliimamuutustele vastupanu võimet. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Kliimamuutustega kohanemise fond kui katastroofidest taastumise ja nendeks valmisoleku vahend

| 3.1. | ELi institutsioonidevahelises uuringus kirjeldatakse selgelt kliimakatastroofiga tegelemise pakilisust: „Kasv 1,5 kraadi võrra on maksimaalne, mida meie planeet suudab taluda. Kui temperatuur peaks pärast 2030. aastat veelgi tõusma, ootavad meid veelgi suuremad põuaperioodid, üleujutused, äärmuslik kuumus ja sadade miljonite inimeste vaesus ning kõige haavatavamate elanikkonnarühmade tõenäoline hukkumine.“ (5) |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | On hakanud selguma, et me oleme kliimamuutustega kaasnevateks probleemideks väga vähe ette valmistatud. 2021. aastal toimus ELi liikmesriikides loodusõnnetuste tõttu enneolematu häving, alates inimohvreid nõudnud üleujutustest Saksamaal ja Beneluxis kuni katastroofiliste metsa- ja maastikupõlenguteni Kreekas ja Hispaanias. Kliimakriisi tingimustes ja koos muude keskkonnaseisundi halvenemise põhjustega on tõenäoline, et häving ja loodusõnnetused muutuvad pigem normiks kui erandiks. Mida rohkem tõhusaid meetmeid kliimakriisi ja keskkonnaseisundi halvenemise vastu võitlemiseks edasi lükatakse, nõrgendatakse või välditakse, seda suuremad on riskid. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | 2021. aasta suvel Lääne-Euroopat tabanud üleujutustes hukkus vähemalt 240 inimest (6) ning palju rohkem inimesi asustati ümber ja kaotas oma kodu. Kreekas registreeriti riiki tabanud kuumalaine ajal lausa 500 metsa- ja maastikupõlengut (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Lisaks sellele, et 2021. aasta keskkonnakatastroofide tõttu toimunud hävingu ja inimkaotuste ulatus oli enneolematu, oli seda ka rahaline kulu kannatanud kogukondadele. Lääne-Euroopas põhjustasid üleujutused hinnanguliselt 38 miljardit eurot kahju (8). Kreekas oli peaminister sunnitud heaks kiitma 500 miljoni euro suuruse abipaketi tulekahjudes kõige enam kannatanud Evia saarele (9). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ükski maailma osa ei ole väljaspool üha kasvavat looduskatastroofide ohtu. Samuti ei ole ükski ELi liikmesriik piisavalt hästi varustatud, et tulla toime selliste suurte probleemidega – mis puutub nii põua, metsa- ja maastikupõlengute ja üleujutustega toimetulemiseks vajalikesse ressurssidesse ja materjalidesse kui ka kahjustatud piirkondade taastumiseks vajalikesse rahalistesse vahenditesse. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kliimamuutustega kohanemise fondist loodusõnnetustele reageerimiseks tehtavad investeeringud peaksid täiendama ELi struktuuri- ja investeerimisfondide käimasolevaid kulutusi katastroofideks ettevalmistumisel ja nende ennetamisel. Vaja on tohutuid investeeringuid, et suurendada vastupanuvõimet kliimamuutuste mõju suhtes, näiteks muu hulgas investeeringuid tammide ehitamisse, üleujutustele vastupidavatesse hoonetesse, kaitsesse rannikuerosiooni eest, metsa- ja maastikupõlengute seire- ja ohjeldamisseadmetesse ning tehnoloogiasse, mis aitab säästa ja säilitada magevett põua all kannatavates piirkondades. Samal ajal kui struktuurifondid peaksid tegema eeltööd võimaliku kahju vähendamiseks, peaks kliimamuutustega kohanemise fond kiiresti reageerima juhtudel, kui selliste ennetavate meetmetega ei ole õnnestunud teatavat kahju vältida. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee rõhutab, et kliimakriisi prognoositavad tagajärjed nõuavad praegusest palju tugevamat toetusmehhanismi. Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kogueelarve piirdub 500 miljoni euroga aastas (10). Alates selle rakendamisest 2002. aastal on sellest fondist saanud toetust 28 Euroopa riiki rohkem kui 7 miljardi euro suuruses kogusummas (11). See on muljetavaldav, kuid sellest ei piisaks isegi 2021. aastal loodusõnnetustest põhjustatud kahjude kulude katmiseks. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Loodusõnnetuste korral näeme suuremat inimohvrite ohtu teatud rühmade puhul, kes ei suuda kahjustatud piirkondadest kergesti evakueeruda. See puudutab eelkõige eakaid, puuetega inimesi ja lapsi. Investeeringuid tuleb suunata tagamaks, et hädaabiteenistustel on materiaalsed vahendid ja varud täiendavate päästetöötajate näol, et aidata kõiki erilist tähelepanu vajavaid inimesi. Samuti on vähemate vahenditega inimesed vähem võimelised evakueeruma seetõttu, et alternatiivse elukoha leidmine on kulukas ja juurdepääs isiklikele liikumisvahenditele on piiratud. See peaks olema üks küsimus, mida kliimamuutustega kohanemise fondi abil lahendada. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Kliimamuutustega kohanemise fond kui tee rohepöörde suunas

| 4.1. | Komitee on seisukohal, et kliimamuutustega kohanemine tähendab ka kohanemist uute oludega, mis puudutavad säästva energia tootmist. Hiljutiste sündmuste tõttu seisab EL energiasõltumatuse osas silmitsi ulatuslike pakiliste ülesannetega, mida mitmeaastase finantsraamistiku, taasterahastu „NextGenerationEU“ ja majanduse juhtimise raamistiku koostamise ajal ette ei nähtud. Viidates komisjoni kavale „REPowerEU“ (12) ja Euroopa Ülemkogu järeldustele, nõustub komitee täielikult sellega, et pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse on energiasõltumatus, sealhulgas taastuvate energiaallikate arendamine, tähtsam kui kunagi varem. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee rõhutab vajadust keskenduda keskkonnahoidlike ja vähese CO2 heitega energiatehnoloogiate, energiatõhususe parandamise ja energianõudluse vähendamise võimalikule rollile energiavarustuse ja energia taskukohasuse suurendamisel ELis. See aitab kaitsta hinnatõusude eest, mis takistavad majanduskasvu, süvendavad ebavõrdsust, põhjustavad energiaostuvõimetust, suurendavad tootmiskulusid ja kahjustavad ELi konkurentsivõimet. Eelkõige tunneb komitee heameelt uuenduslike vesinikupõhiste lahenduste kiirema kasutuselevõtu ja kulutõhusa taastuvelektri üle tööstuses. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Vajadus investeerida kiiresti ja ulatuslikumalt üleminekusse ELis toodetud keskkonnasäästlikumatele energialiikidele on olulisem kui kunagi varem. Kuigi taastuvenergia tootmine ja energiasõltumatus peaks alati olema ELi pikaajaline eesmärk, vajab EL praeguses olukorras kiiresti taskukohaseid alternatiivseid energiaallikaid, ilma et ta seaks oma energiaeesmärke ohtu. Pakilisi investeeringuvajadusi, et pakkuda inimestele taskukohase hinnaga energiat alternatiivsetest allikatest, saaks käsitleda kliimamuutustega kohanemise fondi kaudu tõhusamalt ja tulemuslikumalt kui olemasolevate mehhanismide abil. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee märgib üha selgemalt, et energiasõltuvus on põhjuslik tegur, mis nõrgestab ELi reageerimist sellistele riikidele nagu Venemaa, nagu on selgelt näha ELi reageeringus sissetungile Ukrainasse. Praegune liigsõltuvus Venemaa gaasist kahjustab tõsiselt ELi ja selle liikmesriikide võimet võtta kiireid meetmeid, seadmata oma kodanikke kütusepuuduse ja energiaostuvõimetuse ohtu. Kahjuks ei paku USAst maagaasi hankimise plaan kestlikku ega keskkonnateadlikku lahendust (13). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kliimamuutustega kohanemise fond peaks olema vahend, millega rahastada meie pakilist vajadust ELis toodetud vähese CO2 heitega taastuvenergia järele, mis hõlmab olemasolevate tehnoloogiate ambitsioonikat hankimist ja investeeringuid uute tehnoloogiate arendamisse, et saavutada kliimaneutraalne majandus. Komitee rõhutab tungivalt, et Ukrainas toimuv sõda ei tohi viia selleni, et eiratakse ELi ülesannet saavutada keskkonnaalased ja sotsiaalsed eesmärgid, sest need on pikas perspektiivis majandusliku tugevuse loomise aluseks. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Energiatarbimise vähendamise kontekstis on edusammud liikmesriigiti väga erinevad. 2018. aastal vähendas ainult 11 liikmesriiki 27st oma sisemaist energia kogunõudlust allapoole 2020. aasta eesmärki. Kokkuvõttes on EL kaugel oma 2030. aasta eesmärkide saavutamisest, mis tähendab vajadust suuremate jõupingutuste järele. Õnneks on ELis kindlalt suurenenud taastuvate energiaallikate osakaal summaarses energia lõpptarbimises. Paketis „Eesmärk 55“ on tehtud ettepanek saavutada 2030. aastaks taastuvenergia 40 %-line osakaal energiatarbimises. Samal ajal kui taastuvate energiaallikate osakaal energiatarbimises on ELis väga erinev, on ka taastuvenergia tootmise suutlikkus eelarvepiirangute ja geograafiliste tingimuste tõttu väga erinev. Mõnes riigis on paigaldatud fotoelektriline võimsus inimese kohta üsna väike, hoolimata suurest potentsiaalist selles valdkonnas. Teised riigid saavutavad suure taastuvenergia osakaalu tänu hüdroelektrijaamade jaoks soodsatele geograafilistele võimalustele. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Jõupingutuste suurendamine üleminekuks taastuvenergiale käib käsikäes uute rahastamisvajadustega ning seda tuleb kiiresti teha, pidades silmas energiakriisi ja kasvavat vajadust ELi energiasõltumatuse järele. Paketi „Eesmärk 55“ ettepanekute hoogustamiseks, nähes taastuvenergia kasutuses ette suuremad eesmärgid ja varasemad tähtajad, näiteks päikese- ja tuuleenergia kasutuselevõtu ning energiatõhususe parandamise kaudu, on vaja jõulist rahastamist. Komisjon teatas oma kavatsusest hinnata neid rahastamisvajadusi REPowerEU ettepanekute (14) kontekstis, võttes aluseks liikmesriikide vajaduste kaardistamise ja piiriüleste investeeringute nõuded. Komitee tunneb selle üle heameelt, kuid väljendab muret selle üle, et praegused ELi ja liikmesriikide tasandi rahastamisvahendid ei ole piisavad ning et on vaja võtta meetmeid, et muuta taastuvenergia lahenduseks juba praegu. Kliimamuutustega kohanemise fondi kulutusi taastuvenergiale tuleks suurendada ka erainvesteeringute ligimeelitamise teel, kusjuures fond toimib stardiraha andjana. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Investeeringute suurendamine ELi energiasõltumatuse parandamiseks peaks toimuma kooskõlas rohepöörde ja taastuvenergiale üleminekuga. Edu saavutamiseks vajab EL lisaks kohestele investeeringutele kliimamuutustega kohanemise fondist ka märkimisväärseid pikaajalisi investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning uutesse tootmis- ja tarbimisviisidesse, et parandada meie võimet pakkuda kõigile puhast ja taskukohast energiat. ELi teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskava näitab juba praegu märkimisväärset pühendumist sellele eesmärgile, mis võib kaasa tuua märgatavaid edusamme. Teadusuuringute rõhutamisega peab aga kaasnema liikmesriikide kohustus võtta kasutusele keskkonnasäästlikumad energiatootmise vormid ja nende võime loobuda traditsioonilisematest energiatootmisviisidest, eelkõige liikmesriikides, mis sõltuvad endiselt suurel määral söest. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Kuigi komitee tunneb heameelt mitmeaastases finantsraamistikus ja taasterahastus „NextGenerationEU“ kliimapoliitikale eraldatud rahaliste vahendite üle, rõhutab ta ka seda, et kõige vahetumad keskkonnaohud ELi inimestele on pärast nende mehhanismide koostamist muutunud ning vaja on uusi lähenemisviise. Lisaks kõnealuse uue fondi loomisele palub komitee komisjonil vaadata läbi rahastamiskeskkond, et teha kindlaks rahastamislüngad ja lisarahastuse vajadused seoses kliimapoliitika eri aspektidega. |
| --- | --- |

4.9.

5.   ELi kehtiva kliima- ja energiapoliitika stabiilsuse ning kliimamuutustega kohanemise fondi täiendavuse tagamine

| 5.1. | Kliimamuutustega kohanemise fond vastaks väga konkreetsele rahuldamata vajadusele ELi rahastamises – see teeks kättesaadavaks piisavad rahalised vahendid, millega reageerida kliima-, keskkonna-, ja energiaalastele hädaolukordadele. Fond peab aga olema täielikult kooskõlas ELi üldise poliitikaga nendes valdkondades. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Kliimakriis on riigipiire ületav süsteemne probleem. See tähendab, et majanduse toimimist on vaja muuta süsteemselt, mistõttu on äärmiselt oluline, et valitsused pühenduksid süsteemsetele lahendustele, selle asemel et tegeleda vaid probleemi sümptomitega. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Väga suured erinevused selles, kuidas üksikisikuid ja inimrühmi kaasatakse ning milline on neile avalduv mõju, süvendavad kliimamuutuste probleemi. Need erinevused puudutavad CO2 jalajälge: CO2 heide inimese kohta on ELis liikmesriigiti ja piirkonniti üsna erinev. Samuti on erinevusi näha kliimamuutuste mõjus, kohanemisvõimes ja probleemide lahendamise suutlikkuses ning lõpuks kliimapoliitika meetmete mõjus ja eelseisvates olulistes struktuurimuutustes. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ELis on kliimamõju nii liikmesriikide sees kui ka nende vahel väga erinev, sõltudes riikide geograafilistest tingimustest ning majanduse olukorrast ja struktuurist. Näiteks samal ajal kui 7 % ELi elanikkonnast elab suure üleujutusohuga piirkondades, elab üle 9 % elanikkonnast piirkondades, kus 120 päeva aastas vihma ei saja. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Õiglase ülemineku poole püüdlemine vajab ka kestlikke sotsiaalseid tingimusi kooskõlas kestliku arengu eesmärkide ja Euroopa sotsiaalõiguste sambaga. Lisaks nõuab komitee terviklikku keskkonnasäästlikkuse käsitust ning viitab taksonoomiamäärusele, milles on sätestatud kuus keskkonnaeesmärki: kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine, vee- ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse, üleminek ringmajandusele, saastuse vältimine ja tõrje ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Ühtekuuluvuspoliitika, mille heakskiidetud eelarve on praegusel programmitöö perioodil üle 330 miljardi euro, on praegu Euroopa suurim ja tähtsaim ühine investeerimisvahend ning seepärast on sellel oluline roll kliimakriisi lahendamisel. Kliimamuutused ja nende tagajärjed mõjutavad väga tõenäoliselt ka erinevusi liikmesriikide sees ja vahel, millega tegelemine on ühtekuuluvuspoliitika eesmärk. Ka taaste- ja vastupidavuskavas pööratakse suurt tähelepanu kliimale. Kuigi on näha selget soovi investeeringuid teha, on vaja selget ja struktureeritud ülevaadet sellest, millised ELi vahendid on mõeldud kliimamuutustega võitlemiseks ja kuidas neid hallatakse. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Komitee rõhutab, et ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad võtma selge poliitilise kohustuse kliimaeesmärkide saavutamiseks. On vaja kiiresti tõhustada mitmetasandilist dialoogi riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vahel kliimamuutustega seotud riiklike meetmete kavandamise ja rakendamise üle kohalikul ja piirkondlikul tasandil, kohalike omavalitsuste otsese juurdepääsu üle rahastamisele ning võetud meetmete edenemise jälgimise üle. Sellesse protsessi tuleb kaasata sotsiaalpartnerid ja organiseeritud kodanikuühiskond, et tagada tasakaalustatud lähenemisviis, milles võetakse arvesse kõigi rühmade huve. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Komitee rõhutab kohalike, sotsiaal- ja piirkondlike partnerite keskset rolli kliimamuutuste tagajärgedega tegelemisel. Kahjuks ei ole toetus, mida paljud neist osalejatest saavad oma tegevuse rahastamiseks, kaugeltki veel piisav nende ees seisvate probleemide lahendamiseks. Muu hulgas tuleb suurendada õiglase ülemineku fondi, et pakkuda paremat toetust. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Komitee rõhutab, et üleminek keskkonnasäästlikkusele peab olema kaasav ning kooskõlas kestliku arengu eesmärkide ja Euroopa sotsiaalõiguste sambaga. Sellega seoses peavad põhikriteeriumid sisaldama uute kvaliteetsete keskkonnahoidlike töökohtade kaitsmist ja loomist, tagades koolituse ja kaasavad sotsiaalmeetmed, arendades seeläbi piirkonna elanikkonna jaoks alternatiivseid kliimaneutraalseid majandussektoreid. See peab kaaluma üles kliimapoliitika meetmete ja struktuurimuutuste võimaliku negatiivse mõju. Näiteks peaksid riigihanked ja ettevõtjatele mõeldud riigiabimeetmed olema seotud kvaliteetsete töökohtade loomisega ning järgima töötajate õigusi, keskkonnastandardeid ja maksukohustusi. Lisaks tuleb haavatavaid isikuid kaitsta kliimamuutuste mõju eest, vältides alati energiaostuvõimetuse tekkimist. Lõpetuseks juhib komitee tähelepanu ELi taksonoomia põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“, mille kohaselt ei tohi eri poliitikameetmete rakendamine kahjustada ühtegi keskkonnaeesmärki. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Kuna formaalne ja mitteformaalne haridus on olulised mehhanismid kliimakriisiga võitlemiseks, on väga oluline investeerida kättesaadavasse kliimamuutuste ja kodanikuaktiivsuse alasesse haridusse. Kestlikkusalane haridus on noorte jaoks võimas vahend, mis annab neile võimaluse osaleda aruteludes selle üle, milline peaks olema konkreetne kliimapoliitika. Hariduse ja koolituse tähtsust kliimamuutustega võitlemisel tunnistatakse üha enam. |
| --- | --- |

5.10.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/et/our-work/opinions-information-reports/opinions/tackling-energy-poverty-and-eus-resilience-challenges-economic-and-social-perspective (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 88).

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  „Regional development MEPs suggest to set-up a Climate Change Adaptation Fund“ | Uudised | Euroopa Parlament.

2

(3)  „Economic losses from climate-related extremes in Europe“ – Euroopa Keskkonnaamet.

3

(4)  „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“, COM(2021) 82 final, punkt 2.2.3 ning „Kestlikule majandusele ülemineku rahastamise strateegia“, COM(2021) 390 final, II ja III jagu, meede 2c, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) tulemustabel kindlustuskatte lünkade kohta ja aruteludokument.

4

(5)  Euroopa strateegia ja poliitilise analüüsi süsteemi aruanne, lk 8.

5

(6)  https://www.brusselstimes.com/belgium-all-news/199487/europes-summer-floods-amount-to-worlds-second-most-costly-natural-disaster-of-2021.

6

(7)  https://www.reuters.com/world/europe/greece-starts-count-cost-after-week-devastating-fires-2021-08-09/.

7

(8)  Europe's summer floods amount to world's second-most costly natural disaster of 2021 (brusselstimes.com).

8

(9)  https://www.reuters.com/world/europe/greece-starts-count-cost-after-week-devastating-fires-2021-08-09/.

9

(10)  Euroopa Liidu Solidaarsusfond.

10

(11)  https://ec.europa.eu/regional_policy/et/funding/solidarity-fund/.

11

(12)  Kava „REPowerEU“, COM(2022) 230 final.

12

(13)  „U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas“ | Reuters.

13

(14)  COM(2022) 230 final.

14

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/30

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Krüptovarad – probleemid ja võimalused“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 486/05)

| Raportöör: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Louise GRABO |

Raportöör:

Philip VON BROCKDORFF

Kaasraportöör:

Louise GRABO

| Täiskogu otsus | 24.3.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 148/0/3 |

Täiskogu otsus

24.3.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

148/0/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee tunnistab krüptovarade kasvavat turukapitaliseeritust ning toetab kindlalt Euroopa Komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus krüptovaraturgude kohta, mille eesmärk on reguleerida krüptovarasid ELis ja mille suhtes saavutasid kaasseadusandjad 30. juunil 2022 esialgse poliitilise kokkuleppe. (1) |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee nõuab ka tugevat õigus- ja tegevusraamistikku, et parandada tehingute finantsjärelevalvet ja krüptovarade maksukuulekust. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee soovitab asutustel tungivalt järgida põhimõtet „sama tegevus, samad riskid, samad reeglid“. Selleks on vaja tugineda olemasolevatele õigusraamistikele, kui selliste krüptovaradega kauplevate ettevõtjate puhul on vaja katta traditsiooniliste riskidega sarnased riskid. Komitee arvates on see vajalik, et vältida asümmeetriat sarnaste teenuste ja varade vahel, mis võivad tehniliste asjaolude tõttu kuuluda erinevatesse raamistikesse. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Krüptovara reguleeriv raamistik peab olema järjepidev kõigis jurisdiktsioonides, mitte ainult ELis. Tarbijate kaitsmiseks tuleks ELis ja väljaspool kehtestada võrdsetel tingimustel põhinevad standardid. Komitee toetab rahaülekannete määrust (2), kuigi mõnes aspektis läheb see kaugemale kui traditsiooniliste finantstehingute puhul. Kuid samal ajal toetab komitee innovatsiooni ELis ja on oluline, et plokiahela tehnoloogial põhinevaid tavatooteid, mis ei ole oma olemuselt finantstooted, käsitletaks samamoodi nende füüsiliste ekvivalentidega, mitte finantsinstrumentidena, järgides põhimõtet „sama tegevus, samad riskid, samad reeglid“. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee on mures krüptovarade ja nende kaevandamisega seotud keskkonnamõjude pärast, pidades silmas ELi kliimakohustusi rohelise kokkuleppe raames, ning leiab, et vaatamata esilekerkivatele hajusraamatu tehnoloogiatele, nagu plokiahel, mis näivad suutvat pakkuda kestlikku taristut vähese CO2 heitega tuleviku jaoks, puuduvad selle kohta veenvad tõendid. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee on seisukohal, et plokiahel, mis on krüptovarade peamine alustehnoloogia, võib aidata leida lahenduse praegu turul valitsevatele riskidele. Plokiahela võimalikud eelised ulatuvad reaalajas tehtavatest tehingutest, mis võimaldavad riskide vähendamist ja paremat kapitalijuhtimist, kuni regulatiivse tõhususe parandamiseni, näiteks kasutades plokiahelat oma klientide tausta uurimiseks või rahapesuvastaste kontrollide jaoks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Lisaks märgib komitee, et tehnoloogia areng võib aidata lahendada olemasolevaid maksukuulekuse piiranguid, parandades seeläbi maksuhalduritele nõuetele vastavuse tagamiseks edastatavate andmete läbipaistvust ja kvaliteeti, võimaldades maksupettuste ja ebaseaduslike tehingute avastamist. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Plokiahela tehnoloogia edasine areng võib ka pankasid motiveerida tegema plokiahela ökosüsteemis koostööd, võimaldades neil jagada teavet ja kogemusi laiema plokiahela kogukonnaga plokiahelapõhise kaubanduse rahastamisplatvormi kaudu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Lõpetuseks toetab komitee täielikult Euroopa Keskpanga (EKP) rolli nii krüptovarade arengu ning selle võimaliku mõju jälgimisel rahapoliitikale ja riskidele, kui ka võimalike ohtude jälgimisel, mida krüptovarad võivad põhjustada turutaristute ja maksete sujuvale toimimisele ning finantssüsteemi stabiilsusele. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Taust

| 2.1. | Krüptovarade turukapitalisatsioon kasvas 2021. aastal enam kui kolmekordseks, ulatudes 2,6 triljoni USA dollarini, kuid krüptovarad moodustavad endiselt väikse osa ülemaailmse finantssüsteemi üldistest varadest (3). Arvuliste näitajate poolest on krüptovarad võrreldavad mõne väljakujunenud varaklassiga, kuigi need ei ole kaugeltki sama tähtsad kui riigivõlakirjad, aktsiaturud ja tuletisinstrumendid. Krüptovarade kiire kasv on ökosüsteemi meelitanud mitmeid uusi osalejaid ja pakkumisel on üha rohkem krüptovarasid, millest mõnda nimetatakse virtuaalvääringuks, digimündiks või tokeniks. Praegu on kõige tuntumad krüptovarad bitcoin ja ether, mis koos moodustavad ligikaudu 60 % krüptovarade kogu turukapitalisatsioonist. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Viimase aasta jooksul on tohutult suurenenud stabiilse krüptovara (4) klassi kuuluva krüptovara nõudlus, millele on kaasa aidanud tehnoloogia, iseäranis plokiahela areng. Eelkõige stabiilse krüptovara kauplemismahud on ületanud peaaegu kõiki teisi krüptovarasid peamiselt seetõttu, et neid kasutatakse laialdaselt hetke- ja tuletisinstrumentide tehingute tegemiseks börsidel. Stabiilse krüptovara suhteline hinnastabiilsus aitab krüptovarade omanikke kaitsta ka mittestabiilsete krüptovaradega seotud volatiilsuse eest. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Detsentraliseeritud rahandus, (5) mis põhineb plokiaheltehnoloogial ning osutab finantsteenuseid stabiilse krüptovara ja muude krüptovarade abil, on üks krüptovarade nõudluse kasvu peamisi põhjuseid, kuna see võimaldab kasutajatel krüptovaradega kaubelda ilma vahendajateta. Samuti ei ole tehingute käigus vaja kliendi krediidiriski hindamist. Huvitaval kombel hõlmavad sellised tehingud peamiselt institutsionaalseid osalejaid arenenud majandusega riikidest, kus enamasti tehakse tehinguid stabiilse krüptovaraga (6). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Plokiahela ehk hajusraamatu tehnoloogiat võib kirjeldada kui ühte suurt avalikku faili, mida jagatakse ja salvestatakse tohutu arvutivõrgu kaudu, mis hõlmab kõiki krüptovaradega seotud tehinguid. Kuna seda jagatakse avalikult ja selle sisu on kinnitatud, ei ole tehingut võimalik tagasi pöörata ega muuta. Seega välistab hajusraamatu tehnoloogia kasutamise tulemusel koostatud avalik toimik petturlikud tehingud. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | COVID-19 kriisi haripunktis, turustressi ajal, saavutas bitcoin’i väärtus 2020. aasta veebruari keskel 10 367,53 USA dollarit, langedes sama aasta märtsi keskel 4 994,70 USA dollarini. Väärtuse järsk tõus ja langus oli aga pandeemia ja selle mõjuga aktsiaturule vähe seotud (7). Bitcoin’i väärtuse näiliselt ebastabiilne käitumine on tingitud nähtusest, mida kaevandajad ja eksperdid nimetavad poolitamiseks. Bitcoin’i poolitamine toimub iga nelja aasta tagant või iga kord, kui kaevandatakse 210 000 plokki. See toimus 2012. aastal ja siis ilmnesid sarnased prognoositavad bitcoin’i hinna kõikumised. See muster ei ole 2012. aastast saati oluliselt muutunud. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nagu finantsstabiilsuse nõukogu (FSB) oma 2018. aasta aruandes kinnitas, ei paista krüptovarad praegu finantsstabiilsusele olulist ohtu kujutavat. Sellegipoolest väljendas FSB muret riskide pärast, mida turukapitalisatsiooni suurenemine võib kaasa tuua, eelkõige investorite usaldusega seotud riskid, riskid, mis tulenevad finantsasutuste otsesest ja kaudsest kokkupuutest, ning riskid, mis tulenevad krüptovarade kasutamisest makseteks ja vahetuseks. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Sama muret on väljendanud ka Euroopa järelevalveasutused (EBA, ESMA ja EIOPA), mis on tarbijaid hoiatanud, et paljud krüptovarad on väga riskantsed ja spekulatiivsed ning et need ei sobi enamikule jaeinvestoritele ega makse- ja vahetusvahendiks. Nende seisukoht on, et kõrge riskiga krüptovarade ostmisel on tarbijatel väga suur tõenäosus kaotada kogu oma investeeritud raha. Samuti hoiatavad nad, et tarbijad peaksid teadvustama eksitava reklaami ohtu muu hulgas ühismeedias ja mõjutajate kaudu. Tarbijad peaksid olema eriti ettevaatlikud, kui lubatakse kiiret ja suurt tulu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Krüptovarade, süsteemselt oluliste finantsasutuste ja põhiliste finantsturgude vahelised otsesuhted küll üha sagenevad, kuid on praegu veel piiratud. Sellegipoolest on institutsiooniline osalemine krüptovaraturgudel nii investorite kui ka teenuseosutajatena viimase aasta jooksul suurenenud, ehkki alustati madalalt tasemelt. Kui krüptovarade kasutamine jätkuvalt suureneb ja seotus asjakohaste asutustega kasvab, võib see avaldada mõju üleilmsele finantssüsteemile. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Krüptovarade laialdasema kasutuse ja seotuse kasvu tõttu on üha vajalikum ja tähtsam, et krüptovarad läbiksid järjepideva, võrreldava ja objektiivse auditi, mille eesmärk on anda avalikkusele aru esitatava finantsteabe täpsuse ja täielikkuse kohta. Seda arvesse võttes esitas Euroopa Komisjon 2020. aasta septembris seadusandliku ettepaneku krüptovarade valdkonnas krüptovääringu alaste õigusnormide ühtlustamiseks ja seadustamiseks (8). Ettepanekuga luuakse krüptovarade väljastajate ja pakkujate ning krüptovarade teenuseosutajate reguleerimise ja järelevalve laiaulatuslik raamistik, et kaitsta tarbijaid ning finantssüsteemi terviklikkust ja stabiilsust. Kaasseadusandjad saavutasid 30. juunil 2022 esialgse poliitilise kokkuleppe. Õigusakti lõplik tekst tõenäoliselt avaldatakse ja jõustub lähikuudel. Komitee seisukoht selles küsimuses on esitatud arvamuses „Krüptovarad ja hajusraamatu tehnoloogia“ (9). |
| --- | --- |

2.9.

3.   Krüptovaradest tulenevad riskid

| 3.1. | Krüptovarade kiiret kasvu on üldiselt iseloomustanud puudulik tegevuskorraldus, küberriskide kesine juhtimine ja nõrgad juhtimisraamistikud. Kõik kolm aspekti kombineerituna suurendavad klientide riske, sest küberturvalisus on krüptovarade valdkonnas probleem. Varastatud krüptovarad jõuavad enamasti ebaseaduslikule turule ja neid kasutatakse edasise kuritegeliku tegevuse rahastamiseks. Samuti küsivad kurjategijad lunavararünnakute korral ohvritelt sageli lunaraha maksmist krüptorahas, näiteks bitcoin’ides (10). Finantssektori digitaalset tegevuskerksust käsitlevas määruses (DORA), milles kaasseadusandjad hiljuti kokku leppisid ja mida praegu avaldamiseks viimistletakse, sätestatakse ühetaolised nõuded, mis käsitlevad finantssektori ettevõtjate, sealhulgas krüptovarade teenuseosutajate, äriprotsesse toetavate võrgu- ja infosüsteemide turvalisust ja mida on vaja digitaalse tegevuskerksuse ühtlaselt kõrge taseme saavutamiseks. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Krüptovarade ökosüsteem on teataval määral avatud ka kontsentratsiooniriskile, kuna kauplemist domineerivad üsna vähesed majandusüksused (11). Ühes uuringus leiti, et vähem kui 10 000 inimesele kogu maailmas kuulub kokku 4,8 miljonit bitcoin’i (12) – peaaegu kolmandik seni kaevandatud 18,5 miljonist bitcoin’ist. Nende turuväärtus on ligi 600 miljardit USA dollarit. Olukord ei ole oluliselt muutunud. Bitcoin’i ökosüsteemis domineerivad endiselt suured ja kontsentreeritud osalejad, olgu need siis suured kaevandajad (13), bitcoin’i omanikud või vahetajad. Selline kontsentratsioon muudab bitcoin’i süsteemsele riskile vastuvõtlikuks ja viitab samuti sellele, et suurema osa edasisest kasutuselevõtust saadavast kasust saab tõenäoliselt ebaproportsionaalselt väike osalejate hulk (14). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Oma viimases aruandes (15) märgib FSB, et turusüsteemid, näiteks pangandus, on krüptovarade volatiilsuse eest suurel määral kaitstud. FSB hoiatab aga digivarade kasvava tähtsuse eest finantsasutuste toimingutes. Kui peamine stabiilne krüptovara (kasutatakse laialdaselt maksete tegemiseks) ebaõnnestuks, võib see veelgi mõjutada finantsstabiilsust ajal, mil suureneb Ukrainas toimuvast sõjast tingitud ebakindlus ja kaupade hinnad püsivad kõrged. Ebaõnnestunud stabiilne krüptovara võib kaasa tuua ka likviidsuspuudujäägi laiemas krüptovarade ökosüsteemis, piirates seeläbi kauplemismahtusid. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nagu varasemas arvamuses (16) märgitud, toetab komitee täielikult ELi jõupingutusi krüptovarade üle järelevalve suurendamiseks. Ent krüptovarade väidetava anonüümsuse tõttu võivad need siiski langeda kuritegelike kavatsuste ohvriks, kuigi nende jälgitavus on paranenud. Krüptovarasid on viimasel ajal kõige rohkem esile tõstetud kui vääringut, mida eelistavad ka küberründajad, kes kasutavad süsteemide häkkimiseks lunavara ja nõuavad seejärel bitcoin’i makseid vastutasuks selle eest, et nad ei hävita ega lekita ettevõtte väärtuslikke andmeid. Lisaks on sagenenud teated krüptovarade Ponzi skeemide kohta. Samuti väidab EKP, et krüptovääringuid kasutatakse Ukrainas toimuva sõja tõttu Venemaa oligarhidele kehtestatud sanktsioonidest kõrvalehoidmiseks (17). Krüptovarade väärkasutamise oht Venemaa-vastastest sanktsioonidest kõrvalehoidmiseks on oluline meeldetuletus, et nende turgudelt tuleb nõuda ettenähtud standardite järgimist, sealhulgas teabe esitamist investorite, rahapesuvastaste ja avalikustamise nõuete kohta. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Lisaks tekitab suurt muret eksitav teave ja läbipaistvuse puudumine. Mõnda krüptovara reklaamitakse agressiivselt avalikkusele, kasutades turundusmaterjale ja muud teavet, mis võib olla ebaselge, mittetäielik, ebatäpne või sihilikult eksitav, ülehinnates võimalikku kasu, jättes samal ajal tähelepanuta kaasnevad riskid. Turundus toimub sageli ühismeedias mõjutajate kaudu, kes ei avalda, kas neil on rahaline stiimul teatavate krüptovarade turustamiseks, eelkõige seoses hiljuti esile kerkinud mitteasendatava varaga, mis on seotud erinevate kuulsuste ja sportlastega. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ELi järelevalveasutused on veendunud, et krüptovarade äärmuslikud hinnakõikumised on investoritele suur oht, kuigi sarnased riskid võivad tekkida ka ülemaailmsete aktsiaturgude kõikumiste puhul. Tegelikult mõjutavad paljusid krüptovarasid äkilised ja äärmuslikud hinnakõikumised, mis muudavad need väga spekulatiivseks, kusjuures hinnad sõltuvad peamiselt investorite nõudlusest. Äärmuslikud hinnakõikumised põhjustavad uusi kahtlusi krüptovääringute kui varaklassi tuleviku suhtes. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Krüptovarade puhul on murettekitav, et investoritel on sageli peaaegu võimatu esitada kahjunõudeid või muid õigustatud nõudeid näiteks eksitava teabe kohta, eelkõige sellepärast, et senini ei ole need varad kuulunud kehtivatest ELi finantsteenuste eeskirjadest tuleneva kaitse alla. Investoreid ei kaitse ka pankade hoiuste tagamise skeemid, kuna need hõlmavad ainult valuutat, mitte krüptovarasid, aktsiaid ega võlakirju. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ELi seisukohast tuleks seoses krüptovaraturge käsitleva määruse jõustumisega tegeleda liikmesriikide vahel praegu valitseva ühtlustamise puudumisega. Maksustamise valdkonnas kehtivad liikmesriikides erinevad lähenemisviisid ja mitmed neist nõuavad krüptovaradest saadud kasumilt kapitalikasvu maksu 0–50 %. Kui 2020. aastal võeti finantstehnoloogia reguleerimiseks vastu digirahanduse pakett, tunnistas EL digirahanduse innovatsiooni- ja konkurentsipotentsiaali, leevendades samal ajal sellest tulenevaid riske. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee nõuab tõhusat õigus- ja tegevusraamistikku, et parandada tehingute jälgimist ja krüptovarade maksukuulekust. Komitee tunnistab probleeme, mida põhjustab krüptovarade üle tsentraliseeritud kontrolli puudumine, nende pseudoanonüümsus, hindamisraskused, hübriidne olemus ja alustehnoloogia kiire areng, kuid leiab, et maksukuulekus on saavutatav sümmeetrilise lähenemisviisi abil. Hiljutisest uuringust (18) selgus, et bitcoin’i kapitalikasumilt saadaolev potentsiaalne maksutulu ELis oli 2020. aastal 850 miljonit eurot, tuues esile märkimisväärse võimaliku maksutulu, mida sellest sektorist võib saada. Loomulikult eeldab see krüptovaradest saadava tulu maksustamist sarnaselt traditsiooniliste finantsinstrumentidega. See nõuab jällegi nõuetekohasel aruandlusel põhinevate maksukohustuste ettenähtud viisil täitmist ja juurdepääsu maksuhalduritele edastatud teabele. Täiendav kasu ettevõtete müügi paremast jälgimisest reaalajas aitaks parandada käibemaksu kogumise protsessi. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | On asjakohane märkida, et mõnda krüptovara võidakse käsitleda finantsinstrumendina teise finantsinstrumentide turgude direktiivi (MiFID II) kohaldamisalast tulenevalt või e-rahana e-raha direktiivist või fondina teisest makseteenuste direktiivist tulenevalt. Probleem seisneb selles, et mõni liikmesriik on kehtestanud krüptovarade jaoks riiklikul tasandil spetsiifilised eeskirjad, mis jäävad väljapoole kehtivaid ELi õigusnorme, tuues kaasa õigusliku killustatuse. See moonutab konkurentsi ühtsel turul, muutes krüptovarade teenuseosutajatele oma tegevuse piiriülese laiendamise keerukamaks, põhjustades õigusliku arbitraaži. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Kuigi komitee nõustub, et eelistada tuleks terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmaks nii sellised krüptovarad, mis võiksid kvalifitseeruda olemasolevateks finantsinstrumentideks, kui ka krüptovarad, mis praegu jäävad regulatiivsest kohaldamisalast välja, soovitab ta asutustel tungivalt järgida põhimõtet „sama tegevus, samad riskid, samad reeglid“. Selleks on vaja tugineda olemasolevatele õigusraamistikele, kui selliste krüptovaradega kauplevate ettevõtjate puhul on vaja katta traditsiooniliste riskidega sarnased riskid. Komitee arvates on see vajalik, et vältida asümmeetriat sarnaste teenuste ja varade vahel, mis võivad tehniliste asjaolude tõttu kuuluda erinevatesse raamistikesse. Samuti peab krüptovaradega seotud mis tahes uuendusele järgnema tõhus regulatiivne reageerimine riskide leevendamiseks. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Kokkuvõttes on krüptovarade ja nende kaevandamisega seotud keskkonnamõju äärmiselt oluline, pidades silmas ELi kliimakohustusi rohelise kokkuleppe raames. Madalmaade keskpanga hiljutise uuringu (2021) kohaselt on bitcoin’i võrgustiku CO2 jalajälg suurenemas, võrgustiku kogu elektritarbimine on võrreldav Madalmaade elektritarbimisega ja sellest tulenev keskkonnakulu on 4,2 miljardit eurot (19). Sellegipoolest võib olla asjakohane võrrelda ülemaailmse panganduse elektritarbimist. Sellega seoses märgib komitee, et väidetavalt kasutatakse esilekerkivaid hajusraamatu tehnoloogiaid (nagu plokiahel) selleks, et pakkuda kestlikku taristut vähese CO2 heitega tuleviku jaoks. Siiski puuduvad selle kohta senini konkreetsed tõendid. Hea on see, et kogu energiasektoris püüavad arendajad hajusraamatu tehnoloogia abil aidata detsentraliseerida energiajaotust, kontrollida energiavõrke arukate lepingute kaudu ning pakkuda elektritarbimise ja -varustuse prognoosimisega seotud tarbimiskaja teenuseid. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Krüptovaradest tulenevad võimalused

| 4.1. | Eespool mainitud riskide valguses jääb selgusetuks, kas krüptovääringutest saab kunagi peamine vahetusvahend. Siiski on alust eeldada, et krüptovarasid iseloomustanud puudusi, näiteks töötlemissuutlikkus ja nende kaevandamisega seotud väga suur energiatarbimine, saab tehnoloogia edasise arenguga lahendada. Sama võib väita ka kaasnevate kuritegeliku tegevuse ja rahapesu riskide kohta, kus krüptovääringus tehtavate tehingute mahu ebaseaduslik osakaal langes 0,62 %-lt 2020. aastal 0,15 %-le 2021. aastal (20) ning õiguskaitseorganid on hakanud paremini jälgima ja konfiskeerima ebaseaduslikke krüptovääringuid. Selle valguses märgib komitee, et alates komisjoni finantstehnoloogia tegevuskava avaldamisest 2018. aasta märtsis on komisjon uurinud nii krüptovaradega seotud võimalusi kui ka probleeme. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kuigi tugeva õigusraamistiku loomine krüptovarade jaoks on vajalik, nagu on kirjeldatud komisjoni ettepanekus (21), leiab komitee, et plokiahel kui krüptovarade peamine alustehnoloogia võib olulisel määral kaasa aidata olemasolevate riskide kõrvaldamisele. Plokiahela võimalikud eelised ulatuvad reaalajas tehtavatest tehingutest, mis võimaldavad riskide vähendamist ja paremat kapitalijuhtimist, kuni regulatiivse tõhususe parandamiseni, näiteks kasutades plokiahelat oma klientide tausta uurimiseks või rahapesuvastaste kontrollide jaoks. Lisaks toob plokiahel kaasa ka täiustatud küberturvalisuse, kuna plokiahelapõhisesse ökosüsteemi häkkimine nõuaks ülisuuri vahendeid võrgu- ja andmetöötlusvõimsuse vallas. Samuti on tohutult võimalusi integreerida seda teiste kujunemisjärgus tehnoloogiatega (näiteks tehisintellekt ja esemevõrk), et toetada krüptovarade tehnoloogiat. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Nagu juba märgitud, on läbipaistvuse ja teabe puudumine krüptovarasid ümbritsev tõsine probleem, mis põhjustab nii pseudoanonüümsust kui ka maksuandmete lünklikkust. Tehnoloogia areng võib aidata lahendada olemasolevaid piiranguid, parandades seeläbi maksuhalduritele nõuetele vastavuse tagamiseks edastatavate andmete läbipaistvust ja kvaliteeti, võimaldades maksupettuste ja ebaseaduslike tehingute avastamist. Lisaks võib lahenduseks olla ka plokiahela ja tehisintellekti (vaheline) koostoime, kuna plokiahela tehnoloogia pakub kvaliteetseid andmeid tehisintellektirakenduste jaoks, läbipaistvaid struktuure võrdlusuuringute tegemiseks ja tagab automatiseeritud maksuotsuse tervikluse. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Plokiahela tehnoloogia edasine areng võib ka pankasid motiveerida tegema plokiahela ökosüsteemis koostööd, võimaldades neil jagada teavet ja kogemusi laiema plokiahela kogukonnaga plokiahelapõhise kaubanduse rahastamisplatvormi kaudu. Selline taristu võiks võimaldada täielikult integreeritud plokiahelapõhiste digivarade ühtset kauplemis-, arveldus- ja hoiustamisteenust. Samuti võiks see luua turvalise keskkonna digivarade emiteerimiseks ja nendega kauplemiseks ning võimaldada olemasolevate väärtpaberite ja pangandusväliste varade tokeniseerimist, et muuta varasemalt mittekaubeldavad varad kaubeldavaks. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Loomulikult on selle saavutamiseks vaja tugevat õigusraamistikku. Sellegipoolest peab õigusraamistik olema järjepidev kõigis jurisdiktsioonides, mitte ainult ELis. Tarbijate kaitsmiseks tuleks ELis ja väljaspool kehtestada võrdsetel tingimustel põhinevad standardid. Sellega seoses toetab komitee rahaülekannete määrust, kuigi mõnes aspektis läheb see kaugemale kui traditsiooniliste finantstehingute puhul. Kuid samal ajal toetab komitee innovatsiooni ELis ja on oluline, et plokiahela tehnoloogial põhinevaid tavatooteid, mis ei ole oma olemuselt finantstooted, käsitletaks samamoodi nende füüsiliste ekvivalentidega, mitte finantsinstrumentidena, järgides põhimõtet „sama tegevus, samad riskid, samad reeglid“. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Viimane mõte on seotud digieuro võimaliku kasutuselevõtuga. Tuleb selgeks teha, et digieuro ei ole krüptovara, vaid euro teine vorm (22). Digieuro võimaldaks ELi kodanikel teha digimakseid kogu euroalal – samamoodi nagu nad kasutavad sularaha füüsiliste maksete tegemiseks. Loomulikult on digieuro kasutuselevõtule nii poolt- kui ka vastuargumente, kuid üha enam digitaalselt tehtavate maksete taustal näib see olevat loogiline samm. Tähtis on see peamiselt kahel põhjusel: esiteks võib digieuro teataval määral aidata võidelda USA stabiilse krüptovara üldise domineeriva seisundiga turul ning teiseks on oluline, et EKP jälgiks ka edaspidi nii krüptovarade arengut ning selle võimalikku mõju rahapoliitikale ja riskidele kui ka võimalikke ohte, mida krüptovarad võivad põhjustada turutaristute ja maksete sujuvale toimimisele ning finantssüsteemi stabiilsusele. |
| --- | --- |

4.6.

Brüssel, 22. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Teksti lõppversioon peaks valmima pärast heakskiidu saamist COREPERis 2022. aasta septembri lõpus, mistõttu ei ole see tõenäoliselt kättesaadav enne komitee arvamuse vastuvõtmist.

1

(2)  Rahaülekannete määruse aluseks on tegelikult rahapesuvastase töökonna soovitus kohustada makseteenuse pakkujaid lisama rahaülekannetele teave maksja ja saaja kohta. Rahaülekannete määrusega hõlmatakse uued tehnoloogiad, näiteks krüptovarade ülekandmisel kasutatavad tehnoloogiad.

2

(3)  Assessment of risks to financial stability from crypto-assets.

3

(4)  Liao ja Caramichael, „Stablecoins: Growth potential and impact on banking“, International Finance Discussion Papers nr 1334, Washington: föderaalreservi süsteemi juhatajate nõukogu (2022).

4

(5)  Detsentraliseeritud rahandus tähendab üldjoontes finantsteenuste osutamist detsentraliseeritult, st ilma finantsteenuste osutamist hõlbustava vahendajata. Pärast väljatöötamist üksikisikute poolt võetakse detsentraliseeritud rahanduse rakendused kasutusele plokiahelas, misjärel alustavad nad tasapisi oma elu, kuna juhtimine antakse üle kasutajaskonnale. Detsentraliseeritud rahanduse rakendamise ülim vorm on detsentraliseeritud autonoomne organisatsioon. See satub vastuollu traditsioonilise finantssüsteemiga, mis tugineb tsentraliseeritud vahendajatele, kes kontrollivad juurdepääsu finantsteenustele. Plokiahela tehnoloogia kasutamine ei muuda iseenesest midagi detsentraliseeritud rahanduseks, pigem viib selleni vahendajate puudumine (mille teeb võimalikuks plokiahel).

5

(6)  Chainalysis (2021).

6

(7)  Vt Sajeev, K.C., Afjal, M. „Contagion effect of cryptocurrency on the securities market: a study of Bitcoin volatility using diagonal BEKK and DCC GARCH models“. SN Business & Economics 2, lk 57 (2022).

7

SN Business & Economics

(8)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb krüptovaraturge ja millega muudetakse direktiivi (EL) 2019/1937, COM(2020) 593 final, 24.9.2020.

8

(9)  ELT C 155, 30.4.2021, lk 31.

9

(10)  Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses.

10

(11)  Väärib rõhutamist, et kontsentratsioonirisk on suhteline ja piirdub krüptovara ökosüsteemiga. See ei mõjuta jõukuse koondumist, mida kajastab ajakirja Forbes maailma miljardäride edetabel.

11

(12)  Makarov, I., Schoar, A., „Blockchain Analysis of the Bitcoin Market“, 18. aprill 2022.

12

(13)  Krüptovarade kaevandamine on protsess, mille käigus lisatakse plokiahelasse uusi plokke keerukate matemaatiliste probleemide lahendamise teel. Kaevandamise eesmärk on kontrollida krüptoraha tehinguid ja toimingutõendust, lisades selle teabe plokiahela plokile, mis toimib kaevandamistehingute arvestusraamatuna.

13

(14)  Makarov, I., Schoar, A., „Blockchain Analysis of the Bitcoin Market“, 18. aprill 2022.

14

(15)  Assessment of risks to financial stability from crypto-assets.

15

(16)  Komitee arvamus krüptovarade ja hajusraamatu tehnoloogia kohta, ELT C 155, 30.4.2021, lk 31.

16

(17)  EKP president Christine Lagarde ütleb, et krüptovarasid kasutatakse Venemaa suhtes kehtestatud sanktsioonidest kõrvalehoidmiseks.

17

(18)  Thiemann, A. (2021), „Cryptocurrencies: An empirical View from a Tax Perspective“, Teadusuuringute Ühiskeskuse maksustamist ja struktuurireforme käsitlevad töödokumendid, nr 12/2021, Euroopa Komisjon, Teadusuuringute Ühiskeskus, Sevilla, JRC126109.

18

(19)  Trespalacios, J.P., and Dijk, J., „The carbon footprint of bitcoin“, Madalmaade keskpank, DNB Analysis Series, 2021.

19

(20)  Chainalysis, 2022. aasta krüptokuritegevuse aruanne.

20

(21)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb krüptovaraturge ja millega muudetakse direktiivi (EL) 2019/1937, COM(2020) 593 final.

21

(22)  Vt koostamisel olev omaalgatuslik arvamus teemal „Digieuro“.

22

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/37

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Tervishoiutöötajate ja hoolduse strateegia Euroopa tuleviku jaoks“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 486/06)

| Raportöör: | Danko RELIĆ |
| --- | --- |
| Raportöör: | Zoe TZOTZE-LANARA |

Raportöör:

Danko RELIĆ

Raportöör:

Zoe TZOTZE-LANARA

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 6.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 194/4/3 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

6.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

194/4/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab kindlalt põhimõtet, et tugevad ja vastupidavad tervishoiusüsteemid on võimalikud üksnes haritud, kvalifitseeritud ja motiveeritud tervishoiutöötajate olemasolul, kes neid süsteeme edasi arendavad. See on eduka tervishoiupoliitika elluviimise seisukohast keskse tähtsusega ning hädavajalik kõigile suunatud inimkeskse tervisekindlustuse ja põhimõtte „õigus tervisele“ tagamiseks, nagu soovitati Euroopa tuleviku konverentsil, tagades kõigile eurooplastele võrdse ja kestliku juurdepääsu taskukohasele, ennetavale ja kvaliteetsele tervishoiule ning aktiivravile. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee peab kiiduväärseks ELi tasandi meetmete algatust, et tugevdada pikaajalist hooldust ning alusharidust ja lapsehoidu, nagu on ette nähtud Euroopa sotsiaalõiguste samba raames, mis annab panuse kvaliteetsetesse, juurdepääsetavatesse, õiglastesse ja taskukohastesse hooldusteenustesse ning aitab tugevdada soolist võrdõiguslikkust ja sotsiaalset õiglust. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee kutsub üles rakendama ümberkujundavat lähenemisviisi hooldusele, mis keskenduks inimestele, nende õigustele ja vajadustele, sh nende kaasamine asjaomastesse aruteludesse, konsultatsioonidesse ja otsustesse. Komitee kutsub komisjoni üles ambitsioonikalt tegutsema hooldusstrateegia väljatöötamisel, mis võib anda panuse ühtekuuluvusse ja ülespoole suunatud lähenemisse tervishoius ja pikaajalises hoolduses liikmesriikides ja nende vahel. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Euroopa hooldusgarantii tagab kõigile ELis elavatele inimestele elukestva juurdepääsu taskukohastele ja kvaliteetsetele tervishoiu- ja hooldusteenustele, tegeleb puudustega hoolduses ja edendab inimväärseid töötingimusi, pakkudes koolitusvõimalusi. Mitteametlike hooldajate toetamine ja parem tunnustamine ning meetmed tasulise ja tasustamata mitteametliku hoolduse probleemidega tegelemiseks on olulise tähtsusega ressursside tõhusa kasutamise tagamisel. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Arvestades asjaolu, et tõhusad, usaldusväärsed ja hästi rahastatud avalikud teenused on jätkuvalt keskse tähtsusega võrdse juurdepääsu tagamisel kvaliteetsele hooldusele, kutsub komitee Euroopa Liitu üles tagama solidaarsusel põhinevat vastastikust täiendavust kõigi hooldusteenuste osutajate vahel, innustama investeeringuid avalikesse teenustesse, sotsiaalmajandusse ja toetama sotsiaalmajanduses osalejaid, kes tegutsevad hooldussektoris. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Personaliplaneerimisel tuleks võtta arvesse digitehnoloogia arengut, kuna innovatsioon avab kõnealustes valdkondades võimalusi uute töökeskkondade ja -tingimuste loomiseks hooldusteenuste osutamisel ning nõuab uusi oskusi. Pikaajalise hoolduse teenuste digipöörde toetamine on digilõhe ja digitaalse vaesuse vastu võitlemisel keskse tähtsusega. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee teeb ettepaneku ajakohastada Euroopa Liidu tervishoiu- ja hooldustöötajate tegevuskava (1). Tervishoiupersonali integreeritud planeerimise ja prognoosimise edendamine ning tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse töötajate oskuste kohandamine on nende teenuste kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamisel hädavajalikud. Ajakohastatud tegevuskavaga saaks parandada andmekogumist kogu ELis, kasutades ära digiteerimise potentsiaali, ning välja töötada metoodika tööjõu ja oskuste vajaduste paremaks prognoosimiseks. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee rõhutab, et ELis tuleb järgida õigust liikuvusele. Piiriülene liikuvus lisab personaliplaneerimisele täiendava mõõtme. Kasulik pikaajaline taristuelement oleks Euroopa tervishoiupersonali järelevalveteenistuse loomine, et aidata liikmesriikidel luua ja säilitada planeerimisstruktuure ning kooskõlastada planeerimise piiriüleseid aspekte. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Sotsiaaldialoog, milles osalevad valitsused, tööandjad ja töötajad ning nende esindusorganisatsioonid, on keskse tähtsusega ELi ümberkujundava hooldusstrateegia ja vastupidavate tervishoiu- ja hooldussüsteemide jaoks. Hooldusteenuste osutajad ja saajad tuleb hõlmata kaasava, vastupidava ja sooliselt võrdõigusliku hoolduse ja tervishoiu ökosüsteemi visandamisse. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Üldised märkused hoolduse kohta

| 2.1. | Pikaajaline hooldus on oluline ELi kodanike sotsiaalkaitse ja heaolu seisukohast ning see hõlmab mitmesuguseid teenuseid ja abi inimestele, kes kannatavad pikema aja vältel vaimse ja/või füüsilise nõrkuse ja/või puude all, sõltuvad abist igapäevaelus ja/või vajavad kutseliste või mittekutseliste tasulise/tasustamata teenuse osutajate poolt kodus või õendus- ja hooldusraviasutustes osutatavat alalist õendusabi (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | COVID-19 pandeemia pani tõsiselt proovile kogu ELi hooldussüsteemide vastupidavuse ja piisavuse, osutades struktuursetele probleemidele, näiteks alarahastamine ja töötajate nappus paljudes riikides, mis võivad süveneda jätkuvate majanduslike/poliitiliste probleemide, inflatsiooni, ebakindluse ja energiakriisi tõttu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Euroopa sotsiaalõiguste sambas on sätestatud igaühele õigus hooldusele ja õigus juurdepääsule kvaliteetsetele ametlikele hooldusteenustele vajaduse põhjal. Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen teatas oma 2021. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus, et uus Euroopa hooldusstrateegia sisaldab kahte nõukogu soovitust lapsehoiu (Barcelona eesmärkide läbivaatamine) ja pikaajalise hoolduse kohta. Euroopa Parlament on soovitanud parandada elukestva hoolduse pakkumist hooldusteenuste saajate ja osutajate vajaduste alusel, kutsudes komisjoni üles toetama liikmesriike kvaliteetsete hooldusteenuste väljatöötamisel (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee on vastu võtnud mitu arvamust hooldusteenuste osutamise kohta Elis, (4) rõhutades vajadust investeerida kvaliteetsesse, kestlikusse ja kõigile kättesaadavasse hooldusesse ning puudustega tegelemise vajadust lapsehoius ja pikaajalises hoolduses. Ta on tuvastanud puudusi hooldusteenuste osutamisel iga elanikkonnarühma lõikes, pakutavate teenuste mitmekesisuses või killustatud olemuses, teenuste ebapiisavas reguleerimises, juhtimistasandite koordineerimisel ning sotsiaal- ja tervishoiuteenuste probleemide kooskõlastamisel, teenuste üha enam kaubana käsitlemisel ning vajaduses ennetava poliitika ja meetmete järele. Seistes vastu stereotüpiseerimisele ja muule eakatega seotud diskrimineerimisele, on komitee nõudnud inimkeskset hooldust, mida toetab digipööre. Sellega seoses soovitab komitee täielikku digitaliseerimist, et vähendada hooldustöötajate tarbetut paberimajandust, ja aruka reguleerimise parimate saavutuste kasutamist. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Ümberkujundav lähenemisviis hooldusele

| 3.1. | Tõhusas Euroopa hooldusstrateegias nõutakse tegutsemist ümberkujundava ja ambitsioonika lähenemisviisi suunas, mille keskmes on inimesed ning nende põhiõigused ja vajadused, tagades nende osalemise konsultatsioonides ja otsustes, ning mis omab potentsiaali panustada ühtekuuluvusse ja ülespoole suunatud lähenemisse liikmesriikides ja nende vahel. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ümberkujundava lähenemisviisiga Euroopa hooldusgarantii tagaks kõigile ELis elavatele inimestele eluaegse juurdepääsu taskukohasele ja kvaliteetsele hooldusele, pakuks liikmesriikidele ühtse raamistiku kvaliteetsete teenuste ja kogu eluiga hõlmavate hooldusstrateegiate võimaldamiseks ning parandaks hooldajate töötingimusi ja koolitust ning tagaks toetuse mitteametlikele hooldajatele. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ulatuslikud investeeringud hoolekandesektorisse ja hooldustaristusse on ümberkujundava lähenemisviisi eeltingimus, et tegeleda püsivate hoolduslünkadega, luues 2035. aastaks potentsiaalselt ligikaudu 300 miljonit töökohta, mis parandaks ka soolist võrdõiguslikkust ja naiste juurdepääsu tööturule (5). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kuigi liikmesriikides on olemas erinevad mudelid, on tõhusad, aruandekohustuslikud ja hästi rahastatud avalikud teenused jätkuvalt olulised, et tagada võrdne juurdepääs kvaliteetsele hooldusele ja toetada tasustamata hooldusteenuste osutajaid, eelkõige naisi. Komitee rõhutab vajadust maksimeerida vastastikust täiendavust ja sünergiat kõigi hooldus- ja tervishoiuteenuste osutajate vahel nii avalikus kui ka erasektoris (tulunduslik ja mittetulunduslik), et tagada teenused kõigi jaoks, (6) võttes seejuures arvesse liikmesriikide parimaid tavasid ja positiivseid näiteid ning riiklikke eripärasid. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Erastamissuundumused ja turupõhised tavad, näiteks riskivalik ning kasumi maksimeerimine hoolduse ja tervishoiu suhtes, võivad ebavõrdsust süvendada, mõjutades kõige haavatavamaid elanikkonnarühmi, kelle hooldusvajadused jäävad rahuldamata. Solidaarsusele tuginedes ning austades riikide pädevusi ja subsidiaarsuse põhimõtet, on ELi ja liikmesriikide tasandi pikaajalises hoolduses ja lapsehoius vaja tugevaid sotsiaalkaitsesüsteeme ja avalikke teenuseid, sotsiaalseid investeeringuid ja sotsiaalmajanduses osalejaid, nt vastastikuseid ühinguid, et nõuetekohaselt koolitatud hooldajad saaksid pakkuda optimaalset kogukonnapõhist ja koduhooldust (7). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ELi struktuuri- ja investeerimisfonde saab kasutada hooldussektorisse tehtavate investeeringute toetamiseks. Tervishoiu ja pikaajalise hoolduse valdkonnas peaks komisjon oma riigipõhiseid soovitusi Euroopa poolaasta raames paremini suunama ning vajaduse korral aitama liikmesriikidel prioriseerida piisavat rahastamist tootliku investeeringuna, mitte pidama seda majanduslikuks koormaks. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Töötingimused, probleemid ja tööhõivepotentsiaal

| 4.1. | ELis töötab pikaajalise hoolduse sektoris ligikaudu 6,3 miljonit inimest, samas kui 44 miljonit inimest osutab sugulastele või sõpradele sageli mitteametlikke pikaajalisi hooldusteenuseid Tegu on ühe kõige kiiremini kasvava sektoriga maailmas (8). 2030. aastaks luuakse eeldatavasti kuni 7 miljonit töökohta tervishoiu- ja hooldustöötajatele (9). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Hooldussektori peamised probleemid on töötajate nappus, väheatraktiivsed ja keerulised töötingimused, vananev tööjõud ja alarahastamine, mis on tingitud 2008. aasta majanduskriisi ajal liikmesriikides tehtud erineva ulatusega eelarvekärbetest sotsiaal- ja tervishoiuvaldkonnas (10). Peaaegu kõikides ELi riikides jääb töökohtade arvu kasv maha suurenevast töötajate nõudlusest, mis tuleneb vaimselt ja füüsiliselt kurnavatest töötingimustest. See põhjustab hooldustöötajate lahkumist sektorist. Tegemist on suundumusega, mida süvendab pandeemia ja mis mõjutab ebasoodsalt nii hooldusteenuste saajate kui ka hooldustöötajate tervist ja ohutust. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ümberkujundav lähenemisviis peaks edendama soolist võrdõiguslikkust, võttes arvesse, et naised moodustavad üle 80 % hooldussektori tööjõust, nad on ametlikus ja mitteametlikus keskkonnas peamised hoolduse pakkujad ja saajad (11) ning selle sektori tööjõud on ELi keskmisest vanem. Kuna naised võtavad enda kanda suurema osa hoolduskohustusest peres, võimaldaksid kättesaadavad ja taskukohased alushariduse ja lapsehoiu teenused ning pikaajalise hoolduse teenused enamatel naistel tööturule siseneda. Töö- ja eraelu tasakaalu käsitleva direktiiviga kehtestatud õigus saada hoolduspuhkust vähemalt viis tööpäeva aastas aitab mõnel määral mitteametlikke hooldajaid, kes püüavad töö- ja hoolduskohustusi tasakaalus hoida. Kuid piisava tasustatava puhkuse puudumine takistab siiski direktiivi võimaldatud õiguse täielikku kasutamist ja võib süvendada soolist ebavõrdsust. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Vaatamata rasketele töötingimustele, spetsiifilistele nõuetele oskuste/pädevuse ja kvalifikatsiooni vallas ning kõrgetele töötervishoiu ja -ohutuse riskidele on sektori palgad paljudes ELi riikides keskmisest madalamad (12). Mitmes liikmesriigis on ametiühingutesse kuulumine, kollektiivläbirääkimistega hõlmatus, tööga rahulolu ning töötajate ja teenuste kasutajate suhe madal. Muu hulgas tõi pandeemia esile puuduliku isikukaitsevahenditega varustatuse. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tasustamata mitteametlik hooldus ehk perehooldus on pikaajalise hoolduse pakkumise nurgakiviks Euroopas, kuid koduhooldus ja kogukonnapõhine hooldus on paljudes riikides endiselt välja arendamata ja raskesti kättesaadavad (13). Võttes arvesse mitteametliku hoolduse mõju elukvaliteedi peamistele näitajatele, soovitab komitee tungivalt meetmeid, mis soodustaks mitteametliku hoolduse ametlikustamist, toetaks mitteametlikke hooldajaid ja aitaks kaasa vahendite tõhusale kasutamisele. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee väljendab muret seoses laialt levinud ebakindlate töötingimustega deklareerimata, peamiselt naissoost koduhooldustöötajate seas, kes tegelevad hooldusega peredes elades ja pärinevad peamiselt sisserändajate rühmadest või liikuvate kodanike kategooriate seast. See hall ala, mille olukorda halvendavad juurdepääsu puudumine ametlikule hooldusele ja majanduslik vajadus, nõuab ühtset poliitilist lähenemisviisi, milles pöörataks piisavalt tähelepanu oskuste sertifitseerimisele, seadustamisele ja/või elamisloa menetlustele. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kuna suureneb nõudlus pikaajalise hoolduse järele, tuleks sektorile kasuks kõrgemad ja motiveerivamad palgad, tõhus kollektiivne esindatus ja kollektiivläbirääkimised ning rohkem koolitusi. Riiklik rahastamine, mida võimendatakse töötingimuste parandamiseks (näiteks riigihangete nõuete kaudu), võib aidata vähendada töötajate nappust ja tagada kvaliteetse pikaajalise hoolduse. Sektori ajakohastamise seisukohast on väga olulised kutseliseks muutmine, kvaliteedi määratlemine ja kvaliteedi hindamise/mõõtmise standardite väljatöötamine ning liikmesriikidevaheline standardite ühtlustamine (14). |
| --- | --- |

4.7.

5.   Muud märkused

| 5.1. | Pandeemia on nähtavale toonud killustatuse ja hajutatuse, eelkõige paljudes liikmesriikides teenuste osutamise ja rahastamisega seotud kohustuste vallas, mis viitab vajadusele paremini integreerida tervishoiu- ja riiklikke hooldussüsteeme, (15) mis on kõige sobivamad, et tagada juurdepääs kõigi jaoks ja tõhusus. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Üks esilekerkiv ulatuslik probleem, mille jaoks on uues hooldusstrateegias vaja kooskõlastatud meetmeid, hõlmab selliste vaimse tervise probleemide ennetamist ja nendega tegelemist, mis on seotud nii pandeemia kui ka kasvavate vaimse tervise juhtumitega (nt dementsus), mis tulenevad vananevast elanikkonnast. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Nagu näitavad hiljutised kogemused seoses COVID-19 ennetamise ja tõkestamisega pikaajalise hoolduse asutustes, (16) on tõhusate hindamiste, tulemusliku ja ühtlustatud välisjärelevalve ja kontrolli tagamine nii avaliku kui ka erasektori hoolekandeasutustes keskse tähtsusega, et vältida kuritarvitusi ning tagada ohutus ja kvaliteet, eelkõige haavatavatele elanikkonnarühmadele, eakatele ja lastele, kasutades ära liikmesriikide olemasolevaid häid tavasid. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Kogu ELi hõlmava standardse andmekogumise ja pikaajalist hooldust käsitlevate näitajate väljatöötamine on üliolulised eduka hooldusstrateegia jaoks liikmesriikide tasandil, sealhulgas aruandlusnõuete ja korrapärase läbivaatamise jaoks, mis peab toimuma tõhusate ja ühtlustatud menetluste abil. Kohase lapsehoiu tagamiseks on eelkõige vaja kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid eesmärke edusammude hindamiseks ning Barcelona eesmärkide saavutamiseks ja nende ületamiseks. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Pikaajalise hoolduse teenuste digipöörde toetamine on digilõhe vastu võitlemisel keskse tähtsusega. Erilist tähelepanu tuleb pöörata kättesaadavusele, tugisüsteemidele, digikirjaoskuse parandamisele ja digipöördele, et tagada töökohtade kvaliteet, täiendusõpe ning uued diagnoosimis-, jälgimis- ja ravimeetodid. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Komitee mõistab hukka Venemaa Föderatsiooni poolt Ukrainas toime pandud sõjakuriteod, mis on suunatud hooldus- ja tervishoiutöötajate, patsientide, laste, haiglate ja muude asutuste vastu. Lisaks surmajuhtumitele ja vigastustele mõjutab see agressioon märkimisväärselt Ukraina tervishoiu- ja hooldussüsteemi, mis vajab sihipäraseid abi- ja toetusmeetmeid. Seejuures tuleb silmas ka seda, et Ukraina kriis ulatub kõikjale ning mõjutab paljusid sotsiaalse ja majandusliku keskkonna aspekte. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Sotsiaaldialoog, milles osalevad valitsused, tööandjad ja töötajad ning nende esindusorganisatsioonid, on keskse tähtsusega ELi ümberkujundava hooldusstrateegia ja vastupidavate tervishoiusüsteemide jaoks. Oluline on see, et need, kes saavad ja osutavad hooldusteenuseid, tuleb hõlmata kaasavama, vastupidavama ja sooliselt võrdõiguslikuma hoolduse ja tervishoiu ökosüsteemi visandamisse, hõlmates kodanikuühiskonda ja muud sidusrühmad, nt kirik ja heategevus. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Üldised märkused tervishoiutöötajate kohta

| 6.1. | Hea tervishoid on stabiilse, turvalise ja jõuka ühiskonna tugisammas ning selle korraldamise eest vastutab valitsus. Paljudes riikides on levinud tava toetuda teistest Euroopa riikidest pärit tervishoiutöötajate puhul rakendatavatele madalatele kuludele ja kiirele värbamisprotsessile. Seda tunnistatakse lihtsalt elulise faktina ja see on jäänud hirmutaval kombel tähelepanuta. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Komitee toetab kindlalt põhimõtet, et tugevad ja vastupidavad tervishoiusüsteemid saavad põhineda ja neid saavad arendada üksnes haritud, kvalifitseeritud ja motiveeritud tervishoiutöötajad, mis on eduka tervishoiupoliitika elluviimise seisukohast keskse tähtsusega ning mis on hädavajalik kõigile kättesaadava tervisekindlustuse ja põhimõtte „õiguse tervisele“ tagamiseks. Euroopa tuleviku konverentsi soovituste eesmärk on luua õigus tervisele, tagades kõigile eurooplastele võrdse ja kõigile kättesaadava juurdepääsu taskukohasele, ennetavale ja kvaliteetsele tervishoiule ning aktiivravile. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Euroopa terviseliit peaks parandama ELi tasandi kaitset, ennetamist, valmisolekut ja reageerimist ohtudele inimeste tervisele. Selles kontekstis sõltub kõikide Euroopa terviseliidu peamiste algatuste edu suurel määral kõrge kvalifikatsiooniga tervishoiutöötajatest. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Komitee on mitmes arvamuses (17) käsitlenud tervishoiutöötajate küsimust mitmesuguste muude kontekstide ja meetmete raames. Iseäranis pandeemia ajal on tervishoiutöötajad eesliinil, näidates üles silmapaistvat solidaarsust kõige raskematel aegadel. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Komitee toetab meetmeid, et muuta tervishoiusektori töökohad noortele atraktiivsemaks. See on üks olulisemaid eeldusi piisava inimressursivõimekuse loomiseks tervishoiusüsteemides, et tegeleda tervishoiuvajaduste, tervise edendamise ja haiguste ennetamisega. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Andmeid arvude, rände, oskuste ja muude tervishoiutöötajatega seotud üksikasjade kohta tuleks standardida ning liikmesriikide vahel pidevalt jagada. Arvukad sündmused (COVID-19 pandeemia, maavärinad, üleujutused, Venemaa sissetung Ukrainasse jne) näitavad kiire reageerimise tähtsust, eriti kriisiolukordades. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Ajavahemikus 2000–2017 kasvas tööhõive tervishoiu- ja sotsiaalteenuste valdkonnas OECD riikides 48 % võrra (18). Rahvastiku vananemisega ja muutumisega kasvab ja muutub ka nõudlus tervishoiuteenuste järele: prognoositakse, et hinnanguliselt suureneb üleilmne nõudlus tervishoiutöötajate järele 2030. aastaks peaaegu kaks korda (19). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Juba enne COVID-19 pandeemiat oli põhiliste tervishoiuteenuste osutamise suutlikkus paljudes riikides piiratud seoses tervishoiutöötajate jätkuva nappuse ja 2030. aastaks prognoositava üleilmse tervishoiutöötajate puudujäägiga, mida hinnatakse 18 miljonile (20). |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Oluline on selgelt määratleda oskuste ja ülesannete võimaliku ülekandmise või kombineerimise põhimõtted (ülesannete vahetus / oskuste kombinatsioon). Tarvis on koordineerida asutusi, mis koolitavad tervishoiutöötajaid, et need vastaksid asjakohaselt riikliku tervishoiusüsteemi vajadustele, korrigeerides õigeaegselt õppurite arvu ja õppekavasid. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Inimressursside arendamisel tervishoius ja sotsiaalhoolekandes tuleks järgida kooskõlastamise, sektoritevahelise koostöö ning hoolduse integreerimise põhimõtet, keskendudes ühisele eesmärgile tagada kodanikele hoolduse järjepidevus ööpäeva-, nädala- ja aastaringselt. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Erilist tähelepanu tuleks pöörata teenuste kättesaadavusele kohalikes kogukondades, eelkõige hõredalt asustatud piirkondades, äärepoolsetes või eraldatud maapiirkondades ning saartel, kus on tarvis aktiivsemalt kasutada kaasaegseid transpordi- ja telemeditsiinilahendusi. |
| --- | --- |

6.11.

7.   Tervishoiupersonali planeerimine

| 7.1. | Komitee leiab, et tervishoiupersonali planeerimise eesmärk peab olema tingimuste loomine kutsetegevuseks, parandades hoolduse kvaliteeti ja patsientide ohutust. Samal ajal tuleb tagada kvaliteetse koolituse võimekus kõigil tasanditel. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Tervishoiupersonali juhtimist tuleb pidada strateegiliselt oluliseks tegevuseks kogu riigihalduse tasandil ja seejuures etendab olulist rolli liikmesriigi valitsus. Seda tuleb rakendada valdkonnaülesel viisil ning arvestada tuleb erinevaid vaatenurki ja prioriteete. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Tervishoiupersonali juhtimine peab käsitlema „spetsialistide elutsükli“ kõiki etappe, alates tulevaste üliõpilaste värbamisest kuni pensionäride töövõimalusteni. Koolitus-, töö- ja edutamiskandidaatide valimise protsess peaks olema läbipaistev ja õiglane ning vaba igasugusest diskrimineerimisest. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Tervishoiupersonali planeerimisel on tähtis võtta arvesse ja selgelt välja tuua kodanike ning tervishoiutöötajate vajadusi. Planeerimis- ja juhtimisprotsessidega tuleb kehtestada meetodid, mille abil saab välja selgitada kõik spetsialistide vajadused alates töötingimustest, materiaalsetest õigustest, edutamisvõimalustest, õppimiseks ja teadustööks eraldatud piisavast ajast ning vahenditest kuni kestliku tasakaalu loomiseni era- ja tööelu vahel. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Tervishoiupersonali planeerimine peab kajastama struktuuri planeerimist, kuid ka seatud eesmärkide saavutamiseks rakendatavaid meetmeid ja protsesse, et määratleda, mida on vaja saavutada ja millisel konkreetsel viisil. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Komitee teeb ettepaneku ajakohastada Euroopa Liidu tervishoiu- ja hooldustöötajate tegevuskava (21). Tervishoiupersonali integreeritud planeerimise ja prognoosimise edendamine ning tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse töötajate oskuste kohandamine on hädavajalikud nende teenuste kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamiseks. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Sotsiaalpartnerid ja kõik huvitatud kodanikuühiskonna organisatsioonid tuleb tervishoiupersonali planeerimise protsessi aktiivselt kaasata. Tarvis on määratleda seosed erinevate kutserühmade vahel, elanikkonna konkreetsed vajadused ja teatavate pädevuste süsteem. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Selliste väheatraktiivsete geograafiliste piirkondade või tegevusvaldkondade kindlakstegemine, kus inimressursse napib, on vajalik õiguste kaitsmiseks ja tervishoiutöötajatele piisavate stiimulite pakkumiseks. Komitee teeb Euroopa Komisjonile ettepaneku koostada soovitused vahendite minimaalsete suhtarvude teemal rahvastikuüksuse kohta üldise tervisekindlustuse ja hädaolukordade jaoks, võttes arvesse geograafilist jaotust ja vanuseprofiili (22). |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Nende soovituste alusena on tähtis parandada rahvusvahelist andmekogumist andmekategooriate ühtlustamiseks kus tarvis, et tuvastada erinevused ja vältida andmete väärtõlgendamist. Andmete konteksti paigutamiseks on oluline kajastada siseriiklikke kõrvalekaldeid ühtlustatud kategooriatest kogu Euroopas (23). |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Rahaliste vahendite küsimust käsitletakse erinevalt, sõltuvalt iga liikmesriigi majandusoludest. Tõendid viitavad liikmesriikide vajadusele tagada, et süsteemide planeerimisel üldiselt ja tervishoiupersonali planeerimisel eraldivõetult arvestatakse nii laiema keskkonna kui ka valitsuse suhtelise võimega seda mõjutada (24). |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Personaliplaneerimisel tuleks võtta arvesse digitehnoloogia arengut, kuna innovatsioon avab kõnealustes valdkondades võimalusi uute töökeskkondade ja -tingimuste loomiseks hooldusteenuste osutamisel ning nõuab uusi oskusi. |
| --- | --- |

7.11.

8.   Töötingimused

| 8.1. | Töötingimused on oluline tegur spetsialistide otsuste jaoks meditsiinikarjääri alustamise, jätkamise või katkestamise kohta. Kõnealune tegur rõhutab sidusate meetmete tähtsust sellistes valdkondades nagu haridus, tööhõive, pereelu, rahandus ja ränne. Kuigi arutelud tervishoiupersonali planeerimise üle keskenduvad tihti erialasele tasustamisele kui töötajate leidmise ja hoidmise ühele põhitegurile, soodustavad juurdepääs haridusele ja koolitusele, sealhulgas erialasele arengule ja võimalusele oskuste säilitamiseks ning praktilised tingimused, nagu hoolduse kättesaadavus, ametlik tööaeg, turvaline personali komplekteerimine, mõtestatud erialase arengu võimalused ning töö- ja eraelu tasakaal, tervislikku töökeskkonda, kus meditsiin on atraktiivne ja kestlik karjäärivalik (25). |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Euroopa ja rahvusvahelised meditsiiniorganisatsioonid märgivad, et haiglates, üld- ja erapraksistes töötavad arstid puutuvad oma igapäevatöös üha sagedamini kokku vägivallaolukordadega, mis võivad mõnikord olla äärmuslikud, väljaspool igasugust konfliktina käsitletavat konteksti (26). Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja kõiki sidusrühmi näitama üles poliitilist pühendumust ning võtma teatavaks tungivat vajadust kaitsta tervishoiutöötajaid nende töö tegemisel. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Tervishoiutöötajaid ohustavad töökohal nakkushaigused. Haiguste levimine põhjustab tervishoiutöötajate töölt puudumist, haigestumist ja mõnel juhul surma. Lõppkokkuvõttes kärbivad need tööjõudu ning mõjutavad seega patsientide ravi kvaliteeti ja ohutust. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Samuti võivad tervishoiutöötajad kannatada psühholoogilise stressi ja võimalike vaimsete häirete all, mis mõjutab nii nende tööd kui ka eraelu. Viimastel aastatel on sagenenud teated tervishoiutöötajate kohta, kes vähendavad oma kutsetegevust või jäävad ennetähtaegselt pensionile läbipõlemise, depressiooni või muude vaimse tervise seisundite tõttu (27). Komitee kutsub üles investeerima riiklikesse vaimse tervise teenustesse, et tagada kõigile tervishoiutöötajatele täielik ja tasuta juurdepääs nendele teenustele. |
| --- | --- |

8.4.

9.   Liikuvus

| 9.1. | Komitee rõhutab, et õigust liikuvusele tuleb austada nii ELis kui ka väljaspool seda. Piiriülest liikuvust tuleks hõlbustada nii üksiktöötajate kui kutseala kui terviku huvides, sest see annab võimaluse teadmussiirdeks ja vastastikuseks õppimiseks, mis toob kasu patsientide hooldusele ja lõppkokkuvõttes kogu tervishoiusüsteemile. Majanduslikust vajadusest või ebasoodsatest töötingimustest tingitud rände korral on ülioluline tuvastada ja käsitleda selle dünaamika algpõhjuseid ning tegutseda tervishoiutöötajate olukorra parandamise nimel (28). |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Piiriülene liikuvus lisab personaliplaneerimisele täiendava mõõtme. Euroopa tervishoiupersonali järelevalveteenistuse loomine, mis aitaks liikmesriikidel luua ja säilitada planeerimisstruktuure ning kooskõlastada planeerimise piiriüleseid aspekte, oleks kasulik pikaajaline taristuelement. See tuleks siduda ELi protsessidega, eelkõige Euroopa poolaasta ja pandeemiakaitse planeerimisega, mis on ette nähtud tulevase tõsiseid piiriüleseid terviseohtusid käsitleva ELi määruse raames (29). |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Liikmesriigid peavad rakendama eetilist värbamispoliitikat kooskõlas WHO üldiste tegevusjuhistega tervishoiutöötajate rahvusvaheliseks värbamiseks (30). Spetsialistide värbamist välismaalt ei tohiks käsitleda lihtsa vahendina omamaiste tervishoiutöötajate puuduse leevendamiseks. Asümmeetriliste liikuvusvoogude korral tuleks teha jõupingutusi selliste tasakaalustavate mehhanismide loomiseks, mis soodustaksid mõlemale poolele kasulikke vahetusi. |
| --- | --- |

9.3.

10.   Muud märkused

| 10.1. | Tõhus juhtimine on kõigi tasandite tervishoiutöötajate haldamise seisukohast ülimalt tähtis. See on tervishoiuhariduse keerukas ja kõrgelt hinnatud osa, mida peetakse üha olulisemaks hariduse, teadusuuringute ning kliinilise praktika kõrgete standardite saavutamisel. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Sellest tulenevalt peaks kvaliteetne ja piisav juhtivpersonali koolitus ning täiendusõpe kuuluma kõigi tervishoiuvaldkonna kutsealade õppekavadesse (31). |
| --- | --- |

10.2.

Brüssel, 22. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  2012. aastal avaldas Euroopa Komisjon ELi tervishoiutöötajate tegevuskava.

1

(2)  Euroopa Komisjon, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat (2014), „Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, lk 14.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 15. novembri 2018. aasta resolutsioon hooldusteenuste kohta ELis soolise võrdõiguslikkuse parandamiseks, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0464_ET.html.

3

(4)  ELT C 129, 11.4.2018, lk 44; ELT C 487, 28.12.2016, lk 7; ELT C 204, 9.8.2008, lk 103; brošüür ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Majanduslikud, tehnoloogilised ja ühiskondlikud muutused tänapäevastes eakatele osutatavates teenustes“ (ELT C 240, 16.7.2019, lk 10); Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Uus eakate hooldamise mudel: COVID-19 pandeemia õppetunnid“ (ELT C 194, 12.5.2022, lk 19).

4

(5)  Addati, L., Cattaneo, U., ja E. Pozzan, 2022. aasta aruanne „Care at work: investing in care leave and services for a more gender equal world of work“. ILO, Genf. https://www.ilo.org/global/topics/care-economy/WCMS_838653/lang--en/index.htm.

5

(6)  https://www.who.int/publications/i/item/WHO-HIS-SDS-2018.53

6

(7)  Komitee arvamus teemal „Sotsiaalsete investeeringute mõju tööhõivele ja riigi eelarvele“ (ELT C 226, 16.7.2014, lk 21).

7

(8)  Eurofound (2020), „Long-term care workforce: Employment and working conditions“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg. https://www.eurofound.europa.eu/nb/publications/customised-report/2020/long-term-care-workforce-employment-and-working-conditions.

8

(9)  Vt Barslund, Mikkel et. al (2021). „Uuring:(Pikaajaliste hooldajate poliitika)(2021). Brüssel, Euroopa Parlament, https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/695476/IPOL_STU(2021)695476_EN.pdf.

9

(10)  https://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/186932/12-Summary-Economic-crisis,-health-systems-and-health-in-Europe.pdf

10

(11)  Euroopa Komisjon, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, „Long-term care report: trends, challenges and opportunities in an ageing society“, (2021) I köide, 3. peatükk. Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, lk 12, 28, https://data.europa.eu/doi/10.2767/677726.

11

(12)  Vt joonalune märkus 11, lk 68–70.

12

(13)  Euroopa Komisjon, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, (2018) Zigante, V., „Informal care in Europe: exploring formalisation, availability and quality“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, https://data.europa.eu/doi/10.2767/78836.

13

Spasova, S., et al (2018). „Challenges in long-term care in Europe. A study of national policies“, European Social Policy Network (ESPN), Brüssel: Euroopa Komisjon. https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8128&furtherPubs=yes.

(14)  Vt joonalune märkus 11, peatükk 3.

14

(15)  Euroopa Komisjon, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat (2014), „Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, lk 36, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352 ja Üleeuroopaline tervise ja kestliku arengu komisjon, 2021, „Drawing light from the pandemic: a new strategy for health and sustainable development. A review of the evidence“ https://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0015/511701/Pan-European-Commission-health-sustainable-development-eng.pdf.

15

(16)  Danis, K., Fonteneau, L., et al.,(2020) „High impact of COVID-19 in long-term care facilities: suggestion for monitoring in the EU/EEA“, Euro Surveillance : European Communicable Disease Bulletin, 25(22). https://doi.org/10.2807/1560-7917.ES.2020.25.22.2000956.

16

Euro Surveillance : European Communicable Disease Bulletin

(17)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 109; ELT C 429, 11.12.2020, lk 251; ELT C 242, 23.7.2015, lk 48; ELT C 143, 22.5.2012; ELT C 18, 19.1.2011, lk 74; ELT C 77, 31.3.2009, lk 96.

17

(18)  https://one.oecd.org/document/ECO/WKP(2021)43/en/pdf

18

(19)  Liu, J. X., Goryakin, Y., Maeda, A., Bruckner, T., Scheffler, R., „Global health workforce labor market projections for 2030“. Human Resources for Health 2017; 15:11 (https://human-resources-health.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12960-017-0187-2).

19

(20)  https://www.who.int/health-topics/health-workforce#tab=tab_1

20

(21)  2012. aastal avaldas Euroopa Komisjon ELi tervishoiutöötajate tegevuskava.

21

(22)  CPME tervishoiutöötajate poliitika (https://www.cpme.eu/policies-and-projects/professional-practice-and-patients-rights/health-systems-and-health-workforce).

22

(23)  Vt joonealune märkus 2.

23

(24)  Russo, G., Pavignani, E., Guerreiro, C. S., Neves, C., „Can we halt health workforce deterioration in failed states? Insights from Guinea Bissau on the nature, persistence and evolution of its HRH crisis“. Human Resources for Health 2017; 15(1):12.

24

(25)  Vt joonealune märkus 2.

25

(26)  https://www.cpme.eu/api/documents/adopted/2020/3/EMOs.Joint_.Statement.on_.Violence.FINAL_.12.03.2020.pdf

26

(27)  Dyrbye, L. N., Shanafelt, T. D., Sinsky, C. A. , Cipriano, P. F., Bhatt, J., Ommaya, A., West, C. P. ja Meyers, D., 2017, „Burnout among health care professionals: A call to explore and address this underrecognised threat to safe, high-quality care“. NAM Perspectives. Discussion Paper, National Academy of Medicine, Washington, DC.

27

NAM Perspectives.

(28)  Euroopa Komisjon, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat (2014), „Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, lk 14.

28

(29)  Euroopa Komisjon, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat (2014), „Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, lk 14.

29

(30)  https://www.who.int/publications/m/item/migration-code

30

(31)  Van Diggele, C., Burgess, A., Roberts, C., Mellis, C., (2020), „Leadership in healthcare education“. BMC Medical Education, 20 (Suppl. 2), 456, https://doi.org/10.1186/s12909-020-02288-x.

31

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/46

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi noortetest“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 486/07)

| Raportöör: | Katrīna LEITĀNE |
| --- | --- |

Raportöör:

Katrīna LEITĀNE

| Täiskogu otsus | 24.2.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 6.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 158/0/5 |

Täiskogu otsus

24.2.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

6.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

158/0/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Poliitiline osalus on iga toimiva demokraatia alus. ELi peamine eelis noorte eurooplaste jaoks on demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte järgimine (1). Oluline on tagada, et noortel oleks sõnaõigus selliste otsuste tegemisel, mis mõjutavad nende tulevikku, sest isegi kaudne mõju võib noori ja tulevasi põlvkondi siiski tugevasti mõjutada. Poliitikameetmed, mis ei ole otseselt suunatud noortele või mida ei peeta traditsioonilise noortepoliitika osaks, võivad noorte elu siiski tugevasti mõjutada. Oluline on tagada tõhusad mehhanismid, mis täiendavad olemasolevaid osalusmehhanisme ning on kooskõlas demokraatlike põhimõtetega ja kohandatud noorte vajadustele. See võib aidata poliitikat paremini ja tõhusamalt kujundada. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee leiab, et haridus on üks tõhusamaid viise noorteni jõudmiseks ja nende teavitamiseks kõigist võimalikest osalusvormidest ja väärtustest, mida esindab Euroopa projekt. Olemasolevad formaalset ja mitteformaalset haridust toetavad programmid, nagu Erasmus+ ja Euroopa solidaarsuskorpus, on edukalt parandanud noorte seisukohti demokraatliku osalemise ning Euroopa Liidu väärtuste ja põhimõtete kohta. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee juhib tähelepanu selgele vajadusele kaasata noored nende jaoks kõige sobivamal viisil sisuliselt osalema poliitika kujundamises. Seejärel tuleb järelevalve, hindamise ja mõjuhinnangu abil tagada, et noorte seisukohti on võetud poliitiliste otsuste tegemisel arvesse. Osalemine kogu poliitikakujundamise protsessis loob usaldust noorte hulgas ja laiemaltki, andes noortele selles protsessis asjakohase ja olulise rolli. Need protsessid peaksid hõlmama nähtavat ja läbipaistvat teavitamist noorte kaasamise tulemustest. See element on väga oluline, et suurendada usaldust noorte ja poliitikakujundamise vahel (2). Lisaks on väga oluline sotsiaalne kaasatus ja erinevate vajadustega rühmadeni jõudmine. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee nõustub, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel võib olla otsustav roll noorte kaasamisel ühiskondlikesse väljakutsetesse ning seega nende osalemisel poliitika kujundamises ja demokraatlikus protsessis. Sellised organisatsioonid võivad toimida sildade ja tugivõrgustikena, et aidata noortel suhelda ametlike avaliku sektori asutustega ja võimaldada neil saada aktiivseks kodanikuks. Komitee toetab neid organisatsioone ja noori kodanikke tegutsemisel ning kutsub üles võtma meetmeid, mis võimaldaksid neil seda teha. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee julgustab ELi institutsioone ja liikmesriike rakendama meetmeid ja mehhanisme, mis tagavad noorteperspektiivi arvessevõtmise igas poliitikavaldkonnas, luues ühtlasi noortele võimaluse anda oma järjepidev ja asjatundlik panus nende ees seisvate probleemide lahendamisse. Need struktuurid peaksid hõlmama ka läbipaistvaid ja nähtavaid järel- ja seiremehhanisme ning täiendama olemasolevaid noorte osalusvahendeid, ilma et seetõttu väheneks rahastamine. Noorte sisukaks osalemiseks poliitika kujundamises tuleks teha kättesaadavaks sobivad vahendid. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Noorte osalemine poliitikas ja otsustusprotsessides võib toetada paremat õigusloomet ja poliitikat, sest sel moel kaardistatakse ja mõistetakse praegusi ja tulevasi suundumusi, mis mõjutavad noorte ja tulevaste põlvkondade elu. See võib lihtsustada ka ettepaneku autori ülesannet, sest ta võib saada kvalitatiivset sisendit teiseste andmete täiendamiseks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee soovib rõhutada, et kuigi ELi noortetest põhineb ELi noortestrateegia (3) ja Euroopa noorteaasta põhieesmärkidel, toonitatakse mõlemas noorteküsimuste süvalaiendamise olulisust poliitikakujundamises, mis nõuab valdkondadevahelist lähenemisviisi. See on ka üks meetmetest, mis on esitatud Euroopa tuleviku konverentsi lõpptulemuste aruandes (4), mida on toetanud kõik konverentsi täiskogu hääleõigusega osapooled ja kodanikud. Selleks et saavutada pikaajaline mõju ja jätta jälg, mis ulatuks Euroopa noorteaastast kaugemale, peavad noored olema võimelised muutusi juhtima ja paremat tulevikku looma. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee tunnustab viidet ELi noortetestile Euroopa Komisjoni teatises Euroopa tuleviku konverentsi tulemuste kohta (5). Komitee rõhutab siiski, et komisjoni ettepanek ei ole kooskõlas algse ettepaneku eesmärkide ja vahenditega ning selles puudub noorteorganisatsioonide ja ekspertide sisukas kaasamine, noorte integreerimine kõikidesse poliitikavaldkondadesse ning selles ei võeta arvesse poliitika pikaajalist mõju tulevastele põlvkondadele. Komitee leiab, et ELi noortetest peaks kuuluma parema õigusloome vahendite hulka kui eraldi vahend, sest tulevased põlvkonnad ja noored väärivad erilist tähelepanu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee kutsub üles tegema institutsioonide vahel tihedamat koostööd selliste olemasolevate edukate algatuste kooskõlastamisel nagu ELi noortedialoog, „Sinu Euroopa, Sinu arvamus“ ja Euroopa noorteüritus ning siduma need kooskõlas ELi noortestrateegiaga tulevaste algatustega, nagu ELi noortetest. Lisaks esitab komitee loetelu ettepanekutest, mis käsitlevad noorte osalemist komitees, ning kavatseb lisada oma töösse ELi noortetestide kontseptsiooni. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Üldised märkused

2.1.   
  Noorte roll Euroopa projekti ülesehitamisel

| 2.1.1. | Noored on Euroopa projekti mootor ning nende loovus, energia ja entusiasm on selle kestlikkuse liikumapanev jõud. Käesolev 2022. aasta on kuulutatud Euroopa noorteaastaks ning Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen on öelnud: „Euroopa vajab kõiki noori“ ja „Euroopa Liidu hing ja ideed peavad neid kõnetama“ (6). |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | ELi projekti ei ole võimalik praeguses demokraatlikus keskkonnas tõhusalt ja vajalikul määral ellu viia, kui demokraatlikes traditsioonides ja geopoliitilises kontekstis ei tunnustata noorte poliitikas osalemise diskursust (7). Meie euroopaliku eluviisi edendamise valdkonna asepresident Margaritis Schinas on öelnud: „Euroopa noorteaasta peaks tooma paradigma muutuse ka selles osas, kuidas me kaasame noori poliitikasse ja otsuste tegemisse“. Peamine põhjendus on võimaldada noortele juurdepääsu sisulistele osalusvõimalustele ja võimestada (8) neid asjaomaseid võimalusi kasutama. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Eurobaromeetri küsitluste (9) kohaselt usaldavad Euroopa Liitu vähem kui pooled (47 %) eurooplastest ja vaid 44 % näeb ELi positiivsena. Euroopa projekti tulevik sõltub suurel määral sellest, kui tugev on noorte seotus Euroopa väärtustega ja nende valmisolek Euroopa identiteeti omaks pidada. Ülioluline on kaasata noored aktiivselt poliitilistesse ja otsustusprotsessidesse, sest nende tulevik sõltub tänastest otsustest. Seepärast tuleks kasutusele võtta osalusvahendid, et tagada noorte arvamuse arvessevõtmine. Kõigil tasanditel tuleb tugevdada ühiskondlikus ja demokraatlikus elus osalemist, et tagada Euroopa tulevane heaolu, tunnistades, et demokraatlik küpsus (10) mõjutab noorte poliitikas osalemise mustreid ELis. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | ELi algatus kutsuda kokku Euroopa tuleviku konverents aitas kaasa kodanikega peetava osalusdialoogi edendamisele kogu liidus. Edasiste sammudena on kavas parandada olemasolevate noorte osalusmehhanismide tõhusust ja töötada välja uusi mehhanisme. Nagu on soovitatud Euroopa tuleviku konverentsi lõpptulemustes, võiks see hõlmata seadusandlusalast noortetesti (11) koos mõju hindamise ja konsulteerimise mehhanismiga, millesse on kaasatud noorte esindajad (12). |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Noortetest toimib poliitika kujundamisel tulevikusuundade strateegilise analüüsimise meetodina. Tulevikusuundade strateegiline analüüs on väärtuslik kontseptsioon, mida Euroopa Komisjon kavatseb rakendada poliitikakujundamise protsessis. Kuna see tugineb sellistele põhimõtetele nagu tulevikuseire, megatrendide analüüs, stsenaariumide kavandamine ja visioonide loomine, tuleb vältimatult võtta selles raamistikus arvesse noorte ja tulevaste põlvkondade perspektiivi. Kuigi tulevikusuundade analüüsi protsessis tunnistatakse, et tulevik ei ole ette kindlaks määratud, kogutakse selle käigus teavet võimalike stsenaariumide kohta ja selle eesmärk on valmistuda tekkivateks probleemideks. Põlvkondadevaheline dialoog võib hõlmata väärtuslikke vahendeid, mis tagavad, et kavandatud poliitikas võetakse neid suundumusi ja tulevikustsenaariume arvesse. Noorte ja tulevaste põlvkondade perspektiivi arvestava analüüsi tegemine võib kaasa aidata ja peaks kaasa aitama paremale ja paremini kohandatud poliitikale, mis suudab toime tulla tulevaste põlvkondade probleemidega. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Selleks et luua parem poliitika, mis on valmis tulevasteks väljakutseteks, tuleb selles tunnustada ja kaitsta noorte ja tulevaste põlvkondade õigusi, tagades, et sel puudub negatiivne mõju konkreetsetele põlvkondadele ja sotsiaalsetele rühmadele. Neid rühmi eiratakse praegu sageli või käsitletakse neid teiste rühmade osana, mis ei kajasta tegelikku olukorda. Selle tulemusena ei lahenda poliitika asjakohaselt probleeme ning aitab kaasa usalduse vähenemisele ja suhete katkestamisele ametlike institutsioonidega. |
| --- | --- |

2.1.6.

2.2.   
  Vajadus noorte sisuka osaluse järele

| 2.2.1. | Sisukas kaasamine tähendab võimu jagamist, võimet teha otsuseid teiste sidusrühmade osalusel läbipaistvatel tingimustel, mis on kõigile asjaosalistele teada. Hästikavandatud aruandlusprotsessid tagavad kõigi sidusrühmade usalduse poliitiliste osalusprotsesside vastu ning eri osalejate selgesõnalised kohustused tuleks kõikidele sidusrühmadele teatavaks teha. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Noorte usaldus avalike institutsioonide vastu ei ole pärast ülemaailmset finantskriisi 2000ndate aastate lõpus (13) paranenud ning nende arusaam poliitilise mõju omamisest ja esindatusest otsuste tegemisel ei ole muutunud. Noored võivad demokraatlikus elus osaleda mitmesuguses vormis. Siiski peetakse kohalikel, riiklikel või Euroopa Parlamendi valimistel hääletamist kõige tõhusamaks viisiks, kuidas oma hääl poliitikakujundajatele kuuldavaks teha (39 %), (14) samas kui seda liiki demokraatlikku osalust usaldavate noorte osakaal on endiselt väga väike. Samas on nende jaoks, kes tõenäoliselt poliitikast eemale jäävad, põhjuseks sisuka kaasamise ja usalduse puudumine ning tunne, et kui nende panust arvesse ei võeta, ei ole mõtet osaleda. Üks peamisi takistusi noorte osalemisel on uskumus, et poliitikakujundajad „ei võta kuulda selliseid inimesi nagu mina“ (15). Seepärast on ülioluline edendada usaldust ning tugevdada noorte ja avalike institutsioonide dialoogi, et tagada ühiskonna valmisolek ja vastupanuvõime tulevaste šokkidega toimetulekuks (16). |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Enamus (70 %) (17) noortest tunneb, et ELi kui tervikut mõjutavate oluliste otsuste, õigusaktide ja poliitika vallas ei saa nad eriti palju või ei saa üldse kaasa rääkida. 24,8 % (18) noortest tunneb, et neil puudub igasugune mõju selle üle, millised teemad avalikesse või poliitilistesse debattidesse jõuavad, ja veel 40,8 % väidab, et neil ei ole erilist mõju. Lisaks leiab 2/3 vastanutest, et poliitikute suurem teadlikkus noorte muredest aitaks noortel avalikku poliitikat rohkem mõjutada, ja üle 50 % vastanutest leiab, et sellele aitaks kaasa ka noorteorganisatsioonide suurem roll poliitikas. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Noored on muutnud oma osalemisviise ning nad eelistavad nüüd mitteinstitutsionaalseid ja eelkõige valimistega mitteseotud poliitilise kaasamise vorme (19). Uuringud on üha enam näidanud, et see on seotud usalduse vähenemisega avaliku sektori asutuste vastu ja rahulolematusega esindusdemokraatia toimimise suhtes. Noorte ebatraditsiooniline poliitiline osalus on muutunud üha sujuvamaks, individuaalsemaks ja isikupärasemaks: nad eelistavad konkreetsetes küsimustes ja teemadel osalemist ning otsest aktivismi ja protestimist individuaalsete elustiilivalikute kontekstis (20). Üldiselt on noored poliitiliselt väga motiveeritud. Arutelus noorte osalemise üle on poliitilise osaluse ekspertide tähelepanu kese liikunud küsimuselt, kas noored soovivad osaleda, küsimusele, kus ja kuidas nad otsustavad oma poliitilisi vaateid väljendada (21). Arvestades erinevaid viise, kuidas noored nüüd poliitikat ja meetmeid mõjutada püüavad, on selge, et demokraatlike institutsioonide raamistikus tuleb arvesse võtta poliitikas osalemise ebatraditsioonilist olemust, osaluspõhist otsustamist, tõhustatud teabevahetus- ja läbipaistvusmehhanisme. Poliitika kujundamist avalik-õiguslikes asutustes tuleks vastavalt kohandada ja kavandada see nii, et poliitiliste otsuste tegemisel oleks tagatud kõigi noorterühmadeni jõudmine ja nende kaasamine. Osalusmehhanismid peaksid tegelikult olema kaasavad ja neist tuleks teavitada nii, et need jõuaksid võimalikult mitmekesise avalikkuse ja nendeni, kes on raskesti ligipääsetavad. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Noorte juhitavatel organisatsioonidel on asjatundlikkus ja teadmised noorte probleemidega seotud paljude teemade kohta. Nende kaasamine poliitikakujundamisse toob kaasa sidusamad ja kohandatud normid ja eeskirjad. Seda toetab ka asjaolu, et üha enam noori ühineb nende organisatsioonidega (22). |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Noorte sisukas kaasamine on ülioluline. Noorte osalust tuleb parandada, tegeledes eelkõige järgmiste probleemidega: noorte demokraatliku esindatuse puudumine ja noorteperspektiivi puudumine väljaspool traditsioonilist noortepoliitika valdkonda. Noored soovivad olla kaasatud nende elu mõjutava poliitika kujundamisse. Põlvkondadevaheline õiglus (23) on viis, kuidas vananevas ühiskonnas saaks parandada põlvkondadevahelist ebavõrdsust. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Olemasolevad noorte mõju analüüsi vahendid, nagu vahend #31 parema õigusloome vahendite paketis, ei näe ette ei noorteküsimuste peavoolustamist ega noorteorganisatsioonide ja asjaomases valdkonnas asjatundlike noorte – kes suudaksid esitada probleemide süstemaatilise ülevaate noorte seisukohast – kaasamist. Veelgi enam, olemasolevate väljaannete põhjal rakendatakse selliseid vahendeid harvemini, kui ettepanekute asjakohasus ja olulisus eeldaks. |
| --- | --- |

2.2.7.

3.   Konkreetsed märkused

3.1.   
  ELi noortetest

| 3.1.1. | Ettepanek põhineb kolmel sambal: konsulteerimine, mõju hindamine ja leevendusmeetmed (24). See loob raamistiku poliitika tulemuslikkuse ja tõhususe parandamiseks, mis põhineb noorte suuremal osalusel ja noorte integreerimisel poliitika kujundamisse, võttes samal ajal arvesse ka haavatavaid noorterühmi, nagu puuetega noored, NEET-noored (25), äärealadel elavad noored jne. ELi noortetesti eri komponentidega luuakse ühtne struktuur selliste kvaliteetsete ja paremate poliitikameetmete väljatöötamiseks, millega käsitletakse tulevaste põlvkondade ees seisvaid võimalikke probleeme. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | ELi noortetesti esimene samm on teha kindlaks kõigi tulevaste poliitikaettepanekute eelnõude asjakohasus ja mõju noortele ja tulevastele põlvkondadele. See aitab kindlaks teha, kas asjaomase tulevase poliitika suhtes tuleks läbi viia täielik noortetest. Kontrollnimekirja vahendi abil teevad hindajad kindlaks, kas ettepaneku eelnõu on tõepoolest noorte jaoks asjakohane, ning selgitavad välja ettepaneku otsese ja kaudse mõju noortele ja tulevastele põlvkondadele. Kui selline otsus tehakse, jätkatakse noortetestiga täieliku konsulteerimise, mõju hindamise ja leevendusmeetmete etapis. Kontrollnimekirja näitajad tuginevad noorte vajadustele ja ideedele, et tagada nende seisukohast asjakohaste ettepanekute arvessevõtmine. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Järgmise sammuna eeldatakse vastavatelt hindajatelt sisukat konsulteerimist noortega seotud huvirühmadega, et tagada põhjaliku analüüsi jaoks vajalik süsteemne asjatundlikkus. Selle tegevuse põhjal püüavad hindajad selgitada välja noorte mured seoses testitava poliitikaeelnõu võimaliku mõjuga. See osaluskomponent peab olema läbipaistev ja kaasama paljusid noorte esindajaid, noorte juhitavaid organisatsioone ja asjakohaste teadmistega noori, et need annaksid oma panuse. Sel viisil saab tagada süstemaatilise lähenemisviisi poliitikaettepanekute eelnõudega käsitletavatele küsimustele. Noorteorganisatsioonide, noorte esindajate ja asjakohaste teadmistega noorte kaasamine võib anda mõjuhinnangule väga mitmekesise ja ainulaadse tausta. Sisukas kaasamine võimaldab hindajatel saada tervikliku ülevaate, mis põhineb nende noorte üldistel teadmistel ja asjatundlikkusel. Seda panust rakendades saab tagada mõjuanalüüsi piisava üksikasjalikkuse, tuvastamaks probleemid ja aspektid, mille puhul poliitika võib põhjustada häireid. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Protsessi vältel kogutavate andmete ja konsulteerimiste tulemuste põhjal on hindajatel võimalik koostada kontrollnimekirjas mainitud teemadest tulenevalt mõjuanalüüs ja samuti tulevikusuundade strateegiline analüüs tulevaste põlvkondade jaoks. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Kui tuvastatakse negatiivne mõju, peaks hindaja välja pakkuma leevendusmeetmed, mis peaksid peamiselt keskenduma haavatavas olukorras elavatele rühmadele ja ebasoodsas olukorras olevatele noortele. On soovitatav, et hindajad hõlmaksid konsulteerimisse ka küsimusi võimalike leevendusmeetmete kohta, mis võidakse analüüsi lisada. Lähiaastatel on soovitatav teha hindamine, et jälgida poliitika mõju ja seda, kuidas on leevendusmeetmetega käsitletud negatiivset mõju. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | ELi noortetest ei tohiks asendada noorte sisukat kaasamist üldiselt ja peaks täiendama olemasolevaid osalusmehhanisme. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Ettepanek sündis Euroopa suurimate noortevõrgustikega peetud arutelude tulemusena ja pärast selle esitamist mainiti seda konkreetselt ka mitmes ELi noortedialoogi (ja selle eelkäija struktureeritud dialoogi) soovituses. Noored väljendasid kindlat soovi läbipaistva poliitikakujundamise menetluse järele, mis võimaldaks noortel panustada eelnõude koostamisse ja jälgida tulemusi. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Ettepanek on inspireeritud ka VKE-testist, mis on näide sobivast ELi tasandi mõju hindamise vahendist ning põhineb kolmel sambal: konsulteerimine, mõju hindamine ja leevendusmeetmed (26). Lisaks peaks ELi noortetest sarnaselt VKE-testiga kuuluma parema õigusloome vahendite hulka kui eraldi vahend, et kooskõlas Euroopa Komisjoni presidendi teatisega rõhutada noorte rolli Euroopa tulevikus. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Ettepanek põhineb näidetel noortega seotud mõju hindamise vahendite kohta, mis on juba kasutusel mitmes liikmesriigis, näiteks Austrias, Saksamaal, Prantsusmaal ja Belgias Flandria piirkonnas ning ka väljaspool ELi, näiteks Uus-Meremaal ja Kanadas. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | Kavandatav mõju hindamine annab lahenduse selle tagamiseks, et poliitika mõjus kajastuksid noorte vajadused ja ootused ning see ulatuks traditsioonilise noortepoliitika valdkonnast kaugemale. Üksnes väikest osa Euroopa Komisjoni ettepanekutest analüüsitakse noorte perspektiivist lähtuvalt. Märkimisväärne osa neist ettepanekutest mõjutab aga otseselt ja kaudselt noorte elukvaliteeti. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | Tehakse ettepanek lisada ELi noortetest avalikult kättesaadavatesse parema õigusloome mõju hindamistesse ja avaldada see Euroopa Noorteportaalis. Ent tuleks veel edasi uurida, milline on kõige tõhusam viis. Teabevahetuse peadirektoraati julgustatakse siiski noortetesti aktiivselt edendama, et tagada selle nähtavus, ning peasekretariaat peaks toetama selle kasutuselevõttu eri peadirektoraatides. ELi noortetesti võiksid avaldada ka need institutsioonid, kes otsustavad seda rakendada, sealhulgas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee oma veebisaidil. Kui hindamine ja ettepaneku lõppversioon avaldada, saavad konsulteerimisse kaasatud noorte sidusrühmad jälgida, kuidas nende panust on arvesse võetud. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12 | . ELi noortetest on kavandatud struktuurina, mida saab rakendada kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil koos Euroopa Liidu institutsioonidega. |
| --- | --- |

3.1.12

| 3.1.13. | ELi noortetest võib poliitikat parandada, kuid see peab põhinema ka sisukatel osalusmehhanismidel, sest kogukonna teadmistele tuginemine on vahend tõhususe tagamiseks ja olukorra parandamiseks. |
| --- | --- |

3.1.13.

3.2.   
  Noorte osalemine komitees

| 3.2.1. | Komitee tunnistab noorte kaasamise tähtsust Euroopa tuleviku kujundamisel (27) ja on seepärast loonud mitmeid edukaid algatusi, näiteks „Sinu Euroopa, Sinu arvamus“, noorte kliima ja kestlikkuse ümarlauad ning komitee ja Euroopa Parlamendi ühiselt korraldatud ELi noorte kliimatippkohtumine. Komitee arvamuse NAT/788 (28) järelmeetmena kaasas komitee esimest korda 2021. aastal COP26 raames oma ametlikku delegatsiooni noorte esindaja osalemaks COPi kohtumisel. Lisaks tunnustatakse Euroopa noorteaasta raames Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2022. aasta kodanikuühiskonna auhinnaga tulemuslikke, innovaatilisi ja loomingulisi algatusi, mille eesmärk on luua parem tulevik Euroopa noorte jaoks ja nendega koos. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Komitee püüab võimendada noorte ja noorteorganisatsioonide hääle kuuldavaks tegemist struktureeritumate, sisukamate ja sihipärasemate noorte osalusmehhanismide kaudu, et suurendada noorte ja noorteorganisatsioonide sisemist kaasatust komitee töösse. Sellest tulenevalt peaks komitee rakendama järgmisi meetmeid:






  — | kasutusele tuleks võtta läbipaistvad ja valdkondadevahelised koordineerimismehhanismid, et integreerida noorteperspektiiv komitee töösse ja õigusloomealasesse tegevusse; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

—

kasutusele tuleks võtta läbipaistvad ja valdkondadevahelised koordineerimismehhanismid, et integreerida noorteperspektiiv komitee töösse ja õigusloomealasesse tegevusse;

| — | võiks hakata kasutama noori eksperte, kellel on asjakohased teadmised oluliste arvamuste kohta; |
| --- | --- |

—

võiks hakata kasutama noori eksperte, kellel on asjakohased teadmised oluliste arvamuste kohta;

| — | Euroopa noorteaasta kontekstis tuleks omaalgatuslike arvamuste sügisvoorus kaasata noorteküsimused üldteemana; |
| --- | --- |

—

Euroopa noorteaasta kontekstis tuleks omaalgatuslike arvamuste sügisvoorus kaasata noorteküsimused üldteemana;

| — | tuleks pidada temaatilisi arutelusid Euroopa noorteorganisatsioonide ja rohujuuretasandi organisatsioonidega, et siduda tõhusamalt riiklikud ja Euroopa perspektiivid; |
| --- | --- |

—

tuleks pidada temaatilisi arutelusid Euroopa noorteorganisatsioonide ja rohujuuretasandi organisatsioonidega, et siduda tõhusamalt riiklikud ja Euroopa perspektiivid;

| — | igal aastal võiks komitee uuringuteks (29) valida noortega seotud teemasid; |
| --- | --- |

—

igal aastal võiks komitee uuringuteks (29) valida noortega seotud teemasid;

| — | kõigis komitee koostatud arvamustes tuleks alati arvesse võtta ka põlvkondadevahelist perspektiivi (nagu tehakse soolise perspektiivi puhul); |
| --- | --- |

—

kõigis komitee koostatud arvamustes tuleks alati arvesse võtta ka põlvkondadevahelist perspektiivi (nagu tehakse soolise perspektiivi puhul);

| — | tuleks luua elujõulisi suhteid teiste ELi institutsioonidega, et kaardistada noorte osalusmehhanismid ning tugevdada teabevahetustegevust noorte ja noorteorganisatsioonidega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

—

tuleks luua elujõulisi suhteid teiste ELi institutsioonidega, et kaardistada noorte osalusmehhanismid ning tugevdada teabevahetustegevust noorte ja noorteorganisatsioonidega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| — | vastu tuleks võtta Euroopa noorteaasta koordineerimisrühma koostatav resolutsioon noorte kaasamise kohta komiteesse; |
| --- | --- |

—

vastu tuleks võtta Euroopa noorteaasta koordineerimisrühma koostatav resolutsioon noorte kaasamise kohta komiteesse;

| — | komitee veebisaidil tuleks luua vahekaart „Noorte kaasamine“, et tõsta esile varasemaid, praegusi ja tulevasi noortega seotud tegevusi, sealhulgas arvamused, avalikud arutelud, üritused jne; |
| --- | --- |

—

komitee veebisaidil tuleks luua vahekaart „Noorte kaasamine“, et tõsta esile varasemaid, praegusi ja tulevasi noortega seotud tegevusi, sealhulgas arvamused, avalikud arutelud, üritused jne;

| — | komitees võiks luua alalise struktuuri tagamaks, et noorte kaasamise alane tegevus komitees ja koos teiste institutsioonidega jätkub ka pärast 2022. aastat. |
| --- | --- |

—

komitees võiks luua alalise struktuuri tagamaks, et noorte kaasamise alane tegevus komitees ja koos teiste institutsioonidega jätkub ka pärast 2022. aastat.

| 3.2.3. | Komitee uurib edasi ja kaalub võimalusi, kuidas rakendada ELi noortetesti kontseptsiooni oma töös, et töötada välja ühtne lähenemisviis noorte kaasamiseks komitees. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles vastama asjakohasele omaalgatuslikule arvamusele ja ELi noortetesti ettepanekule ning arutama ühiselt elluviimist. |
| --- | --- |

3.2.4.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Kättesaadava teabe uuring „European Youth in 2021“.

1

(2)  „Influencing and understanding political participation patterns of young people“, Euroopa Parlament, 2021.

2

(3)  Euroopa Ülemkogu resolutsioon Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 kohta.

3

(4)  Euroopa tuleviku konverents, aruanne konverentsi lõpptulemuse kohta, mai 2022.

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A52022DC0404&qid=1660827033223

5

(6)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/speech_21_4701

6

(7)  Deželan, T., Moxon, D., uuring „Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective“ , 2021.

7

(8)  Barta, O., Boldt, G., Lavizzari, A., teadusuuring „Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications“, 2021.

8

(9)  Eurobaromeeter nr 96 – talv 2021–2022.

9

(10)  Kitanova, M., „Youth political participation in the EU: evidence from a cross-national analysis“, Journal of Youth Studies, kd 23, nr 7, 2020 (2018. aastal esitatud artikkel).

10

(11)  https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf.

11

(12)  Aruanne Euroopa tuleviku konverentsi lõpptulemuste kohta.

12

(13)  „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice. Fit for all generations? Highlights“.

13

(14)  Eurobaromeetri noori ja demokraatiat käsitlev välkküsitlus, viidi läbi 22. veebruarist kuni 4. märtsini 2022.

14

(15)  Euroopa Parlamendi noorteuuringu aruanne (Euroopa Parlament, september 2021).

15

(16)  „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice. Fit for all generations? Highlights“.

16

(17)  Euroopa Parlamendi noorteuuringu aruanne (Euroopa Parlament, september 2021).

17

(18)  Noorteuuringu aruanne (eesistujariikide kolmiku Saksamaa, Portugali ja Sloveenia raames, jaanuar 2022).

18

(19)  Noorteuuringu aruanne (eesistujariikide kolmiku Saksamaa, Portugali ja Sloveenia raames, jaanuar 2022).

19

(20)  Noorteuuringu aruanne (eesistujariikide kolmiku Saksamaa, Portugali ja Sloveenia raames, jaanuar 2022).

20

(21)  Deželan, T., Moxon, D., uuring „Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective“, 2021.

21

(22)  Eurobaromeetri uuring Euroopa noorteaasta kohta: noored eurooplased osalevad üha enam, Euroopa Komisjon, 2022.

22

(23)  „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice. Fit for all generations? Highlights“.

23

(24)  https://www.youthforum.org/files/Concept-Note_final.pdf ja https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf.

24

(25)  ELT C 152, 6.4.2022, lk 27.

25

(26)  Parema õigusloome vahendid – VKE-test.

26

(27)  SOC/706 „Euroopa noorteaasta 2022“, ELT C 152, 6.4.2022, lk 122 ja SOC/589 „Järgmine ELi noortestrateegia“, ELT C 62, 15.2.2019, lk 142.

27

(28)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 44.

28

(29)  Käimas on komitee uuring noorte struktureeritud kaasamise kohta: kaardistatakse kohalikke, riiklikke, ELi ja rahvusvahelisi häid tavasid, et töötada välja vajalikud ja asjakohased mehhanismid, tagamaks noorte hääle kuuldavõtmine.

29

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/53

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Süsinikdioksiidi eemaldamise tehnoloogia tööstuse CO2 heite vähendamisel“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 486/08)

| Raportöör: | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Monika SITÁROVÁ |

Raportöör:

Andrés BARCELÓ DELGADO

Kaasraportöör:

Monika SITÁROVÁ

| Täiskogu otsus | 18.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav tööorgan | tööstuse muutuste nõuandekomisjon |
| Vastuvõtmine tööorganis | 24.6.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 229/0/7 |

Täiskogu otsus

18.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav tööorgan

tööstuse muutuste nõuandekomisjon

Vastuvõtmine tööorganis

24.6.2022

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

229/0/7

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kordab, et toetab kindlalt rohelise kokkuleppega võetud kohustusi ning strateegilise autonoomia tugevdamist energiaga varustamisel ja juhtpositsiooni tööstuses. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ukrainas toimuva sõja mõju energia ja toorainete kättesaadavusele ei saa tähelepanuta jätta ning Euroopa poolaasta raames tuleb olukorda jälgida. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Rohepöörde õnnestumisekstöötlevas tööstuses on vaja elektrifitseerimiseks ja keskkonnahoidliku vesiniku tootmiseks piisavat ja sobivat taastuvenergiaallikate jaotust. Süsinikdioksiidi eemaldamise tehnoloogiad, süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ning süsinikdioksiidi kogumine ja kasutamine aitavad tööstusel saavutada kliimaneutraalsust. Rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks on vaja taastuvenergia kogu Euroopas kasutusele võtta. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CO2 heite vähendamine nõuab tööstustegevuse põhjalikku ümberkujundamist (järgmise 30 aasta jooksul). Kuigi paljud vähese CO2 heitega tehnoloogiad on juba olemas, on nende tehnoloogilise valmiduse tase (TRL (1)) madal. Nende murranguliste tehnoloogiate arendamiseks ja laialdaseks kasutuselevõtuks on vaja ambitsioonikaid tehnoloogia tegevuskavasid ning EL peab edendama innovatsiooni kliima- ja innovatsioonifondide kaudu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tehnoloogia arendamine ning haridus ja tööjõu ümberõpe on seega hädavajalikud töötleva tööstuse üleminekuks keskkonnasäästlikule majandusele. Sotsiaaldialoog nii Euroopa, liikmesriikide kui ka piirkondlikul tasandil peaks toetama teadlikkust rohepöördest ja õiglasest üleminekust tööstuses ning nende omaksvõttu ja toetamist. Võimekuse arendamine ja põhioskuste määratlemise projektid on hädavajalikud, et tagada tõhus tööstuslik üleminek, milles ei jäeta kedagi kõrvale. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Alternatiivsete lähteainete, eelkõige säästva biomassi kasutamise suurendamine võib aidata kaasa süsiniku säästvale eemaldamisele atmosfäärist, edendades tootmismaa (põllumajandus- ja metsamaa) säästvat majandamist ning biomassi kasutamist pikaealistes toodetes, mis pikendavad süsiniku sidumisest saadavat kasu veelgi. Lisaks aitaks see vähendada ELi sõltuvust imporditud lähteainetest ja ressurssidest. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee kutsub üles säilitama Euroopa tööstuse konkurentsivõimet: EL on CO2 heite vähendamise teerajaja, kuid ta vajab teisi osalejaid, et täita kliimaeesmärke. Kuna kliimakriis on ülemaailmne, peab Euroopa Liidu diplomaatia tõhustama jõupingutusi, et veenda kolmandaid riike selle vastu võitlemisel rohkem vaeva nägema. Sõltumata ELi ambitsioonikatest poliitilistest eesmärkidest saab EL üha enam teerajajaks tööstuse CO2 heite vähendamisel tänu poliitilisele toetusele ning ettevõtjate ja nende töötajate praktilistele teadmistele tööstussuutlikkuse, vajalike tehnoloogiate ja muutuste prognoosimise kohta, mis võimaldab vastavalt võtta praktilisi meetmeid. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Tugeva tööstusbaasi säilitamisega ELis saab tagada heaolu, kvaliteetsed töökohad ja pühendumise kliimamuutuste vastasele võitlusele Euroopa ühiskonnas. Euroopa tööstus peab nõuetekohase õigusraamistiku abil investeerima nii Euroopa teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni kui ka põhivarasse, et säilitada oma konkurentsivõime. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Euroopa kliimamääruses on seatud 2030. aastaks ambitsioonikas heitkoguste vähendamise eesmärk, kinnitades samal ajal 2050. aastaks seatud kliimaneutraalsuse eesmärki. Selleks et saavutada Euroopa Liidu eesmärk, tuleb analüüsida kogu kasvuhoonegaaside heitkogustega seotud tegevust ning teha kindlaks, kuidas saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus netoväärtustes. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Töötlev tööstus tekitab 20 % (2) Euroopa heitkogustest. CO2-mahukad töötleva tööstuse harud Euroopas on raua- ja terasetööstus, tsemendi-, keemia- ja naftakeemiatööstus, tselluloosi- ja paberitööstus, väetisetööstus, klaasi-, keraamika-, naftarafineerimistehased ja värviliste metallide (peamiselt alumiiniumi) tööstus. Tööstussektori kasvuhoonegaaside heide hõlmab energiakasutusest, fossiilkütuste kasutusest muul kui energeetilisel eesmärgil ja fossiilkütusest sõltumatutest allikatest pärit süsinikdioksiidi (CO2) ning muid gaase kui CO2. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Töötleva tööstuse rohepööre on Euroopa kliimamääruse järgimiseks väga oluline. Kõigepealt toimub üleminek tehnoloogias ning seejärel toimuvad muutused tööstusharude töömeetodites, oskustes ja pädevustes. Siiski on vaja ka nõudlusega seotud meetmeid, et edendada vähese CO2 heitega toodete kasutuselevõttu ja uusi ärimudeleid (tööstussümbioos, ringlus, nõudlusele reageerimine). |
| --- | --- |

2.3.

3.   Töötlev tööstus teel kliimaneutraalsuse saavutamise suunas

| 3.1. | Käesolevas omaalgatuslikus arvamuses keskendutakse heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvatele tööstussektoritele. Seetõttu ei käsitleta energiakäitiseid, transporti ega hooneid. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lisaks vajadusele vähendada CO2 heidet on ka energiatõhususe parandamine iga tööstussektori jaoks hädavajalik. Kuigi energiatõhususest ei piisa, et vähendada Euroopa tööstuse CO2 heidet, võib see märkimisväärselt vähendada energiatarbimisest tulenevaid heitkoguseid. Hakkab toimuma üleminek fossiilkütustelt muudele kui kasvuhoonegaase tekitavatele tehnoloogiatele, peamiselt taastuvenergiale. Tootmisettevõtted ja avaliku sektori asutused vastutavad selle eest, et energiatööstuses hakataks fossiilkütuste asemel kasutama mittesaastavaid tehnoloogiaid. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CO2 heite vähendamisega seoses võiks tööstusharud liigitada järgmiselt:






  — | sektorid, kus tuleb tootmisprotsessi radikaalselt muuta: teras (integreeritud lähenemisviis), väetised ja keemiatööstus; |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

sektorid, kus tuleb tootmisprotsessi radikaalselt muuta: teras (integreeritud lähenemisviis), väetised ja keemiatööstus;

| — | sektorid, kus tuleb tootmisprotsessis muuta energiakandjat: teras (elektrikaarahjud), klaas, keraamika, paber jne; |
| --- | --- |

—

sektorid, kus tuleb tootmisprotsessis muuta energiakandjat: teras (elektrikaarahjud), klaas, keraamika, paber jne;

| — | sektorid, mille heitkogust on keeruline vähendada, näiteks tsemendisektor, kus tuleb kliimaneutraalsuse saavutamiseks koguda ja säilitada (või kasutada) tootmisprotsessi käigus tekkivat süsinikdioksiidi; |
| --- | --- |

—

sektorid, mille heitkogust on keeruline vähendada, näiteks tsemendisektor, kus tuleb kliimaneutraalsuse saavutamiseks koguda ja säilitada (või kasutada) tootmisprotsessi käigus tekkivat süsinikdioksiidi;

| — | sektorid, mis võivad kasutada süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise tehnoloogiaid, et töötada välja suure lisandväärtusega tooteid, nagu nafta rafineerimistehased ning keemia- ja naftakeemiatööstus. |
| --- | --- |

—

sektorid, mis võivad kasutada süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise tehnoloogiaid, et töötada välja suure lisandväärtusega tooteid, nagu nafta rafineerimistehased ning keemia- ja naftakeemiatööstus.

| 3.4. | Tõhus tööstuslik soojus- ja elektrienergia koostootmine (CHP (3)) aitab kindlasti suurendada energiatõhusust, kuid see ei vähenda tööstuse CO2 heidet. Alternatiivina oleks tööstuse madala entalpiasoojuse kasutamine kaugküttes veel üks viis üldise energiatõhususe suurendamiseks ning seda võiks arvesse võtta üleminekul CO2 heiteta tööstusele. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Süsinikdioksiidi eemaldamise tehnoloogiad eemaldavad juba õhku paisatud süsinikdioksiidi atmosfäärist, tekitades seega nn negatiivsed heitkogused. Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamisega seotud tehnoloogiad, nagu bioenergia koos süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamisega ning süsinikdioksiidi kogumine otse atmosfäärist ja selle säilitamine, on negatiivsete heitkoguste tehnoloogiakogumi oluline osa. Ehkki kõnealuste tehnoloogiate abil on võimalik kliimamuutusi leevendada, on need praegu alles tutvustamisjärgus. Muud süsinikdioksiidi eemaldamise tehnoloogiad hõlmavad tegevusi, mis soodustavad looduslikke CO2 sidujaid, nagu metsastamine ja taasmetsastamine, ning neid käesolevas arvamuses ei käsitleta. |
| --- | --- |

3.5.

Süsinikdioksiidi eemaldamise tehnoloogiate tuleviku väljakutse töötlevas tööstuses on leida tasakaal, kus süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine on leevendav võimalus koos muude süsinikdioksiidi vähendamise ja sidumise tehnoloogiatega. Kasvuhoonegaaside vähendamine ja sidumine tuleb viia kooskõlla Pariisi kokkuleppe ja Euroopa kliimamäärusega. Süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine võimaldab ELil jätkata kasvuhoonegaaside kõrvaldamist vajalikus tempos, kuid eesmärk peab olema vältida süsinikdioksiidi säilitamist pikas perspektiivis.

| 3.6. | Taastuvenergia abil toodetud vesinik (nn roheline vesinik) näib olevat sektoriülene lahendus CO2 heite vähendamiseks. Näiteks Rootsis on käigus projekt, mille eesmärk on kõrvaldada terase tootmisel tekkivad kasvuhoonegaaside heitkogused, kasutades taastuvallikatest toodetud vesinikku. Soomes viiakse läbi projekti, millega tutvustatakse võimalusi sinise ja hiljem rohelise vesiniku tootmiseks ja süsinikdioksiidi kogumiseks ning selle püsivaks säilitamiseks Läänemeres. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Töötlev tööstus liikumas CO2 heite vähendamise suunas

| 4.1. | Kõigist Euroopa tööstusharudest keskendume sektoritele, millel on suur arengupotentsiaal ja mõju Euroopa süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisele. Töötlevas tööstuses keskendutakse sektoritele, kus CO2 heite vähendamiseks on vaja lahendada rohkem probleeme. Käesolevas arvamuses keskendutakse terase-, tsemendi-, keemia- ja naftakeemiatööstusele, naftarafineerimistehastele, tselluloosi- ja paberi-, väetise-, klaasi- ning keraamikatööstusele. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Enne kui kirjeldada selliseid tehnoloogiaid, mis võivad mõjutada süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamist ja kõrvaldamist, peame kaaluma üleminekut fossiilkütustel põhinevatelt energiaallikatelt muudele heitevabadele energiaallikatele ja muudele taastuvatele energiaallikatele. Need allikad võivad olla tuuleenergia, fotogalvaaniline ja termosolaarne energia, hüdroenergia, geotermiline energia, biomass ja biokütused. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Mõned tööstusharud peaksid oma protsessides kasutusele võtma olemasolevad või uued tehnoloogiad, et saavutada kasvuhoonegaaside nullheide, liikudes kliimaneutraalse ühiskonna poole. Sõltuvalt konkreetsest tööstusharust ja selle praegusest kasvuhoonegaaside heitkogusest võib (neil) olla vaja läbida üks või mitu etappi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | See esimene samm võib tunduda „lihtsalt“ muudatusena protsessi tootmise/hankimise etapis. Paljudes muudes olukordades võib osutuda vajalikuks täiendav teadus- ja arendustegevus, näiteks praeguste maagaasipõletite kohandamiseks vesinikuga või soojuspumpade kasutamiseks. Samuti tuleks käsitleda ka vesiniku ja materjalide või toodete koosmõjuga seotud kaalutlusi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Terasetööstus
  Traditsioonilise terasetööstuse probleem (integreeritud lähenemisviis, mis nõuab rauamaagi vähendamist) on juba toonud kaasa mitmeid uusi tehnoloogilisi lähenemisviise, mille puhul keskendutakse nüüd kõrgahjude asendamisele elektrikaarahjudega, mida köetakse rohelise vesiniku abil toodetud otseredutseeritud rauaga (DRI). Muud juba uuritud alternatiivid tuginevad süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiatele, kuid nende abil ei ole võimalik saavutada kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärki. Rauamaagi elektrolüüs võib eraldada kuni 87 % vähem süsinikdioksiidi kui praegune integreeritud lähenemisviis (kui elektrivarustus on täielikult dekarboniseeritud). Vesinikuplasma abil vähendamine peaks võimaldama saavutada CO2-neutraalsuse. Tegelikult võib vesiniku abil terase tootmine tekitada kuni 95 % vähem süsinikdioksiidiheidet kui praegune integreeritud lähenemisviis (kui kasutatakse täielikult süsinikdioksiidiheitevaba elektrit), kuid vesiniku tootmisel kaotsiläinud energia tõttu suurendaks see tööstuse energiatarbimist.
  Elektrikaarahjudes toodetud teras eraldab vaid 14 % integreeritud lähenemisviisi korral tekkivatest kasvuhoonegaaside heitkogustest ja selle peamine ülesanne on asendada valtsimisahjudes olev maagaas rohelise vesiniku või induktsioonelektriga.
  Süsinikdioksiidi kogumine, utiliseerimine ja säilitamine (kõrgahjude jääkgaaside abil) võib täieliku kasutuselevõtu korral vähendada heitkoguseid kuni 65 % (CO2 heite vähendamine sõltub ka saadud keemiatoodete kogu olelusringist). Mitmed neist on edasijõudnumas arengujärgus – Steelanoli näidistehases (praegu ehitamisel – TRL 9) kasutatakse bioetanooli tootmiseks heitgaase ja Carbon2Chem projekti (TRL 7–8) eesmärk on kasutada heitgaasi kemikaalide toorainena. |
| --- | --- |

4.5.

Traditsioonilise terasetööstuse probleem (integreeritud lähenemisviis, mis nõuab rauamaagi vähendamist) on juba toonud kaasa mitmeid uusi tehnoloogilisi lähenemisviise, mille puhul keskendutakse nüüd kõrgahjude asendamisele elektrikaarahjudega, mida köetakse rohelise vesiniku abil toodetud otseredutseeritud rauaga (DRI). Muud juba uuritud alternatiivid tuginevad süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiatele, kuid nende abil ei ole võimalik saavutada kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärki. Rauamaagi elektrolüüs võib eraldada kuni 87 % vähem süsinikdioksiidi kui praegune integreeritud lähenemisviis (kui elektrivarustus on täielikult dekarboniseeritud). Vesinikuplasma abil vähendamine peaks võimaldama saavutada CO2-neutraalsuse. Tegelikult võib vesiniku abil terase tootmine tekitada kuni 95 % vähem süsinikdioksiidiheidet kui praegune integreeritud lähenemisviis (kui kasutatakse täielikult süsinikdioksiidiheitevaba elektrit), kuid vesiniku tootmisel kaotsiläinud energia tõttu suurendaks see tööstuse energiatarbimist.

Elektrikaarahjudes toodetud teras eraldab vaid 14 % integreeritud lähenemisviisi korral tekkivatest kasvuhoonegaaside heitkogustest ja selle peamine ülesanne on asendada valtsimisahjudes olev maagaas rohelise vesiniku või induktsioonelektriga.

Süsinikdioksiidi kogumine, utiliseerimine ja säilitamine (kõrgahjude jääkgaaside abil) võib täieliku kasutuselevõtu korral vähendada heitkoguseid kuni 65 % (CO2 heite vähendamine sõltub ka saadud keemiatoodete kogu olelusringist). Mitmed neist on edasijõudnumas arengujärgus – Steelanoli näidistehases (praegu ehitamisel – TRL 9) kasutatakse bioetanooli tootmiseks heitgaase ja Carbon2Chem projekti (TRL 7–8) eesmärk on kasutada heitgaasi kemikaalide toorainena.

| 4.6. | Tsemenditööstus
  Ainult 37 % tsemenditööstuse heitkogustest pärineb kütustest, samas kui ülejäänud 63 % heitest tuleneb tooraine keemilisest reaktsioonist (protsessiheide). Taastuvatest energiaallikatest (biomass või vesinik) saadud kütuste kasutamine vähendab seega heitkoguseid maksimaalselt 35 %. Praegu katsetatakse tehnoloogiaid, mis võivad tulevikus võimaldada süsinikdioksiidi kogumist ja haldamist või säilitamist (amiinimeetod ja kaltsiumiringlus). Teine võimalus heitkoguste vähendamiseks on arendada nn vähese klinkrisisaldusega tsemendid, mille TRL on praegu 5–7. Selliste tsementide heitkogus on kuni 30 % väiksem kui puhta portlandtsemendi puhul. |
| --- | --- |

4.6.

Ainult 37 % tsemenditööstuse heitkogustest pärineb kütustest, samas kui ülejäänud 63 % heitest tuleneb tooraine keemilisest reaktsioonist (protsessiheide). Taastuvatest energiaallikatest (biomass või vesinik) saadud kütuste kasutamine vähendab seega heitkoguseid maksimaalselt 35 %. Praegu katsetatakse tehnoloogiaid, mis võivad tulevikus võimaldada süsinikdioksiidi kogumist ja haldamist või säilitamist (amiinimeetod ja kaltsiumiringlus). Teine võimalus heitkoguste vähendamiseks on arendada nn vähese klinkrisisaldusega tsemendid, mille TRL on praegu 5–7. Selliste tsementide heitkogus on kuni 30 % väiksem kui puhta portlandtsemendi puhul.

| 4.7. | Keemiatööstus
  Keemiatööstuses on tootmisprotsesside, näiteks aurukrakkimisahjude elektrifitseerimise eesmärk vähendada CO2 heidet krakkimisahju kohta 90 % võrra. Keemiasektor aitab olulisel määral taastada säästvaid süsinikutsükleid. Keemiatooted on tohutud süsinikureservuaarid, mis suudavad fikseerida süsinikku 10–40 aastaks. Praegu on keemiatoodetes sisalduva süsiniku kogus võrreldav neid tootva tööstuse koguheitmetega. Isegi kui suurem osa sellest süsinikust satub atmosfääri, kui tooted põletatakse pärast nende kasutamist, on kõikehõlmava ringmajanduse strateegia kehtestamine eeltingimus säästvate ja kliimamuutustele vastupanuvõimeliste süsinikutsüklite saavutamiseks süsiniku n-ö ringluses hoidmise teel. Keemiasektor võib aidata vähendada heitkoguseid muudes sektorites, n-ö absorbeerides süsinikku ja ladustades seda toodetes. |
| --- | --- |

4.7.

Keemiatööstuses on tootmisprotsesside, näiteks aurukrakkimisahjude elektrifitseerimise eesmärk vähendada CO2 heidet krakkimisahju kohta 90 % võrra. Keemiasektor aitab olulisel määral taastada säästvaid süsinikutsükleid. Keemiatooted on tohutud süsinikureservuaarid, mis suudavad fikseerida süsinikku 10–40 aastaks. Praegu on keemiatoodetes sisalduva süsiniku kogus võrreldav neid tootva tööstuse koguheitmetega. Isegi kui suurem osa sellest süsinikust satub atmosfääri, kui tooted põletatakse pärast nende kasutamist, on kõikehõlmava ringmajanduse strateegia kehtestamine eeltingimus säästvate ja kliimamuutustele vastupanuvõimeliste süsinikutsüklite saavutamiseks süsiniku n-ö ringluses hoidmise teel. Keemiasektor võib aidata vähendada heitkoguseid muudes sektorites, n-ö absorbeerides süsinikku ja ladustades seda toodetes.

| 4.8. | Tselluloosi- ja paberitööstus
  Tselluloosi- ja paberitööstuses toob protsessi täiustamine, sealhulgas üleminek tööstus 4.0-le, koos investeeringutega tipptasemel tootmistehnoloogiatesse kaasa CO2 heite vähenemise 2050. aastaks 7 miljoni tonni võrra. Tööstusvaldkonnas on võimalik kohapealsete koostootmisrajatiste abil osaleda energiaturul, kasutades muutliku taastuvenergia ülejääke. Sellega seotud CO2 heite vähendamisest saadav kasu võib ulatuda kuni 2 miljoni tonnini. Tööstuskäitiste edasine ümberkujundamine vähese CO2 heitega energiaallikateks peaks aitama vähendada heitkoguseid 8 miljoni tonni võrra. Lisaks mõnele projektis „Two team Project“ (4) määratletud läbimurdelisele kontseptsioonile, nagu praegu väljatöötamisel olev Deep Eutectic Solventsi tehnoloogia, võiksid muud uuenduslikud ja murrangulised lahendused täiendada heitkoguste vähendamise püüdlusi umbes 5 miljoni tonni CO2 võrra. |
| --- | --- |

4.8.

Tselluloosi- ja paberitööstuses toob protsessi täiustamine, sealhulgas üleminek tööstus 4.0-le, koos investeeringutega tipptasemel tootmistehnoloogiatesse kaasa CO2 heite vähenemise 2050. aastaks 7 miljoni tonni võrra. Tööstusvaldkonnas on võimalik kohapealsete koostootmisrajatiste abil osaleda energiaturul, kasutades muutliku taastuvenergia ülejääke. Sellega seotud CO2 heite vähendamisest saadav kasu võib ulatuda kuni 2 miljoni tonnini. Tööstuskäitiste edasine ümberkujundamine vähese CO2 heitega energiaallikateks peaks aitama vähendada heitkoguseid 8 miljoni tonni võrra. Lisaks mõnele projektis „Two team Project“ (4) määratletud läbimurdelisele kontseptsioonile, nagu praegu väljatöötamisel olev Deep Eutectic Solventsi tehnoloogia, võiksid muud uuenduslikud ja murrangulised lahendused täiendada heitkoguste vähendamise püüdlusi umbes 5 miljoni tonni CO2 võrra.

| 4.9. | Naftarafineerimistehased
  Naftarafineerimistehased võivad aidata kaasa ELi majanduse energia- ja kliimaalasele üleminekule kahel viisil: i) vähendades oluliselt oma tootmisprotsessi CO2-jalajälge ja ii) asendades järk-järgult kütused ja muud fossiilset päritolu tooted kütuste ja muude toodetega, mis põhinevad biogeenilisel või ringlussevõetud CO2-l. Fossiilenergia järkjärguline asendamine bioenergiaga koos süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiatega viib lausa negatiivse kasvuhoonegaaside heiteni. Kütuste ja muude rafineerimissaaduste kasutamisel tekkivat kasvuhoonegaaside netoheidet saab radikaalselt vähendada, kui lähteainena hakatakse toornafta asemel järk-järgult kasutama keskkonnasäästlikku biomassi ja ringlussevõetud süsinikdioksiidi. Saadud kütused lisavad pärast põlemist atmosfääri olematu või väga väikese CO2 netokoguse, aidates seega vähendada transpordisektori CO2 heidet, eriti nende transpordiliikide puhul, mida on raskem elektrifitseerida. Nendes valdkondades on tehtud investeeringuid ja algatatud uusi projekte. Näiteks on ligikaudu 80st ELi peamisest rafineerimistehasest kolm ümber ehitatud biorafineerimistehasteks, asendades toornafta täielikult säästva biomassiga (5). See kliimapöördestrateegia nõuab muude lahendustega võrreldes väiksemaid rahalisi vahendeid, sest rafineerimistehaseid endid ja toodete turustamise logistikasüsteemi saab suurel määral kohandada ja taaskasutada. |
| --- | --- |

4.9.

Naftarafineerimistehased võivad aidata kaasa ELi majanduse energia- ja kliimaalasele üleminekule kahel viisil: i) vähendades oluliselt oma tootmisprotsessi CO2-jalajälge ja ii) asendades järk-järgult kütused ja muud fossiilset päritolu tooted kütuste ja muude toodetega, mis põhinevad biogeenilisel või ringlussevõetud CO2-l. Fossiilenergia järkjärguline asendamine bioenergiaga koos süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiatega viib lausa negatiivse kasvuhoonegaaside heiteni. Kütuste ja muude rafineerimissaaduste kasutamisel tekkivat kasvuhoonegaaside netoheidet saab radikaalselt vähendada, kui lähteainena hakatakse toornafta asemel järk-järgult kasutama keskkonnasäästlikku biomassi ja ringlussevõetud süsinikdioksiidi. Saadud kütused lisavad pärast põlemist atmosfääri olematu või väga väikese CO2 netokoguse, aidates seega vähendada transpordisektori CO2 heidet, eriti nende transpordiliikide puhul, mida on raskem elektrifitseerida. Nendes valdkondades on tehtud investeeringuid ja algatatud uusi projekte. Näiteks on ligikaudu 80st ELi peamisest rafineerimistehasest kolm ümber ehitatud biorafineerimistehasteks, asendades toornafta täielikult säästva biomassiga (5). See kliimapöördestrateegia nõuab muude lahendustega võrreldes väiksemaid rahalisi vahendeid, sest rafineerimistehaseid endid ja toodete turustamise logistikasüsteemi saab suurel määral kohandada ja taaskasutada.

| 4.10. | Väetised
  Väetisetööstuses uuritakse nüüd võimalusi asendada toorainena kasutatav maagaas rohelise vesinikuga. Kogu ELis töötatakse välja mitmeid katseprojekte (6) ning kui taastuvallikatest toodetud vesinik muutub kättesaadavaks ja selle kulud on kaetud, liigub tööstus edasi CO2 heite täieliku kaotamise suunas. |
| --- | --- |

4.10.

Väetisetööstuses uuritakse nüüd võimalusi asendada toorainena kasutatav maagaas rohelise vesinikuga. Kogu ELis töötatakse välja mitmeid katseprojekte (6) ning kui taastuvallikatest toodetud vesinik muutub kättesaadavaks ja selle kulud on kaetud, liigub tööstus edasi CO2 heite täieliku kaotamise suunas.

| 4.11. | Kokkuvõttes on töötleval tööstusel potentsiaali CO2 heite vähendamiseks energiatõhususe, optimeerimisprotsesside ja taastuvenergiale ülemineku kaudu. Selleks et saavutada 2050. aastaks CO2-neutraalsuse eesmärk, on vaja investeerida teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni. Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise (CCS) ning süsinikdioksiidi kogumise, utiliseerimise ja säilitamise (CCUS) tehnoloogiad on olulised ka töötleva tööstuse, näiteks tsemenditööstuse jaoks ning juhul, kui energiaallikaks on biomass. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Oskused ja pädevused tulevases töötlevas tööstuses

| 5.1. | Uued tööstusprotsessid nõuavad kahtlemata uusi töömeetodeid. Tööstusharud ja töötajad peavad kohandama oma ülesannete täitmist tööstuses, keskendudes CO2 heite vähendamisele tootmisprotsesside esimestest etappidest alates. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Töötleva tööstuse rohepööre muudab tootmist mitmel viisil, tuues täielikult kasutusele uued tootmistehnoloogiad ja kasutades ära digitaliseerimist. Selleks et saavutada õiglane üleminek, kus kedagi ei jäeta kõrvale, on vaja uusi oskusi ning täiendus- ja ümberõpet. Erilist tähelepanu tuleb pöörata sellele, et kutsuda ELi kodanikke ja töötajaid, VKEsid, sotsiaalseid ettevõtteid ja piirkondlikke eksperte ennetavalt osalema vältimatutes muutustes oma elukohas. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EL peab tagama, et teadmised uute tehnoloogiate ja nende rakendamise kohta praegustes tööstusharudes jõuaksid selle valdkonna töötajateni. Avaliku sektori asutused ja ettevõtted peavad sotsiaaldialoogi raames tegema jõupingutusi, et võimendada juba olemasolevaid oskusi ning saavutada CO2 heite vähendamise eesmärgid. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Taastuvallikatest toodetud vesiniku täielik kasutuselevõtt tööstuses on paljude tööstusharude jaoks ülioluline. Lisaks mõjutab süsinikdioksiidi eemaldamise tehnoloogia rakendamine oskusi ja pädevusi nii töötlevas tööstuses kui ka suuresti tarneahelas. |
| --- | --- |

5.4.

6.   ELi tegevus ja raamtingimused

| 6.1. | ELi õigusraamistik ja riiklikud eeskirjad peavad aitama vähendada tööstuse CO2 heidet. Selles tuleks arvesse võtta, et üleminekuga kaasnevad erinevad võimalused ja/või ressursid, mida üleminekusse investeerida, mis on Euroopas liikmesriigiti ja piirkonniti väga erinevad. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Õiglase ülemineku fond, mille eesmärk on toetada piirkondi, mis sõltuvad suurel määral CO2-mahukatest tööstusharudest, on positiivne esimene samm. Fondi kasutusala, mis piirdub suurel määral kivisöest, pruunsöest, turbast, põlevkivist ja CO2-mahukatest tööstusharudest sõltuvate piirkondadega, on siiski liiga kitsas. Komitee teeb sarnaselt Euroopa Parlamendiga ettepaneku oluliselt suurendada õiglase ülemineku fondi eelarvet, et toetada teisi sektoreid, mida tööstuse CO2 heite vähendamine mõjutab. Lisavahendeid tuleks kasutada selleks, et tagada üleminek ühelt töökohtalt teisele, luua alternatiivseid kvaliteetseid töökohti samades piirkondades ning tagada töötajate nõuetekohane koolitus, ümberõpe ja täiendusõpe. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Tööstuse rohepöörde jaoks on vaja juurdepääsu rikkalikule CO2-neutraalsele energiale ja lähteainele taskukohase, stabiilse ja konkurentsivõimelise hinnaga. Selleks et rahuldada tööstuse vajadust suurte taastuvenergiakoguste järele, tuleb Euroopas teha märkimisväärseid investeeringuid, sealhulgas energiataristusse. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | ELi õigusraamistik peab juhtima ELi majandust, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärk, luues tingimused, et vabastada tohutud rahalised, tehnoloogilised ja intellektuaalsed vahendid, et kiiresti rakendada investeeringuid vähese CO2 heitega tehnoloogiatesse, sealhulgas süsinikdioksiidiheite kõrvaldamise tehnoloogiatesse. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Vaja on korrapäraseid stiimuleid, et soodustada süsinikdioksiidi kogumise kasutuselevõttu töötlevas tööstuses kas Euroopa tasandil – innovatsioonifondi kaudu – või igas liikmesriigis, kuid lõhkumata ühtset turgu, mis on üks ELi nurgakividest. Erainvesteeringute ligimeelitamiseks ja mobiliseerimiseks on vaja ELi lisaalgatusi. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Euroopa tasandil tuleb luua strateegilised liidud, et kiirendada selle tööstuse arengut, võimaldades ELil kõnealuses valdkonnas juhtrolli võtta. Praeguseid riigiabi eeskirju võiks selle järgi kohandada. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Erilist tähelepanu tuleb pöörata teadus- ja arendustegevusele, pidades selleks dialoogi Euroopa tasandil. Innovatsioonifond peab olema nende tegevuste suunamisel eelistatud vahend. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Tuleks kasutada riigihankepoliitikat, et edendada selliste keskkonnahoidlike toodete turgusid, mille puhul tootjad vähendavad nn pruunide toodetega võrreldes kasvuhoonegaaside heidet. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Kindlakstehtud viivitus kliimaprobleemide lahendamisel ja ajasurve tähendab, et Euroopa poolaasta aruandlus ja soovitused igale liikmesriigile peavad sisaldama mõningaid peamisi tulemusnäitajaid, et aidata saavutada tööstuse CO2 heite vajalik vähendamine. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Tulevikusuundade strateegilise analüüsi aruandes tuleks korrapäraselt läbi vaadata edusammud, kõige paljutõotavamad stsenaariumid/valikud ning kliimaeesmärkide saavutamispüüdluste kitsaskohad. See on veelgi olulisem, kuna see võib anda suuniseid kiireloomuliste ja suure riskiga investeeringute tegemiseks, aga ka ressursside mõistlikuks ühendamiseks nii vertikaalselt kui ka horisontaalselt. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Mitmed ohumärgid näitavad, et tingimused ei ole võrdsed ja on oht, et kasvuhoonegaaside heide kandub üle kolmandatesse riikidesse, mis takistab üleminekut CO2 heiteta majandusele. See rõhutab veelkord, kui oluline on võtta kasutusele konkurentsivõime kontroll kui riskide filtreerimise ja suunamise vahend. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Heitkoguste kontsentratsioonides on selgelt mõõdetud erinevusi liikmesriikide, liikmesriigi iga elaniku, majandussektorite ja -piirkondade kaupa. Ajasurve tõttu tuleb esmajärjekorras esitada kõige kiiremad ja paremad tulemused, mis viivad CO2 heite vähendamise meetmeteni. Seetõttu tuleks suurt tähelepanu pöörata metallurgiale, mineraalsetele materjalidele ja kemikaalidele ning taastuvenergiapõhiste kütuste tööstusele.
  Varase etapi uuendused ning soov neid kasutada ja müüa erinevad sõltuvalt ettevõtete suurusest, kusjuures väga suurtel kontsernidel on eelis esimesena mainitu puhul ja VKEdel viimasena mainitu puhul. Seega tuleks soodustada ja hõlbustada nii sektoritevahelist kui ka vertikaalset teadmussiiret ja luua soodne ettevõtluskeskkond. |
| --- | --- |

6.12.

Varase etapi uuendused ning soov neid kasutada ja müüa erinevad sõltuvalt ettevõtete suurusest, kusjuures väga suurtel kontsernidel on eelis esimesena mainitu puhul ja VKEdel viimasena mainitu puhul. Seega tuleks soodustada ja hõlbustada nii sektoritevahelist kui ka vertikaalset teadmussiiret ja luua soodne ettevõtluskeskkond.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  TRL: tehnoloogilise valmiduse tasemed on erinevad punktid skaalal, mida kasutatakse tehnoloogia arengu või küpsuse astme mõõtmiseks.

1

(2)  Euroopa Keskkonnaamet.

2

(3)  CHP: soojus- ja elektrienergia koostootmine.

3

(4)  https://www.cepi.org/two-team-project-report/

4

(5)  Gela biorafineerimistehas Veneetsias (eni.com) ja La Mède (TotalEnergies.com).

5

(6)  Fertiberia on käivitanud Hispaanias Puertollanos Impact Zero väetisetehase.

6

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/59

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Energiasüsteemi ümberkujundamine ja digipööre maapiirkondades“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 486/09)

| Raportöör: | John COMER |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Luís MIRA |

Raportöör:

John COMER

Kaasraportöör:

Luís MIRA

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 30.6.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 173/1/2 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

30.6.2022

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

173/1/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et maapiirkondade energiasüsteemi ümberkujundamise ja digiülemineku kombineeritud strateegia ei ole saanud oodatud tähelepanu ja toetust. Komitee nõuab komisjoni vastuvõetud ELi maapiirkondade arengu pikaajalise visiooni kiiret elluviimist ja sidusrühmade kaasamist ELi maaelupakti kaudu. Eritähelepanu vajavad kõige haavatavamad maapiirkonnad, et ükski neist kõrvale ei jääks. Väga oluline on keskenduda energiaostuvõimetusele ja maapiirkondade vaesusele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee on veendunud, et Euroopa tulevane edu sõltub suuresti sellest, kuidas me maapiirkondi käsitleme, et see käsitlus oleks linnapiirkondadega tasakaalus. Maakogukonnad ei tohiks olla digiülemineku ja energiakasutuse võimaluste poolest ebasoodsamas olukorras, nt eraautode jätkuv kasutamine ühistranspordi puudumise tõttu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tuleb võimendada kohalike kogukondade rolli, et saavutada õiglane energiasüsteemi ümberkujundamine koos kogukonna arenguga, luues ja laiendades taastuvenergiakogukondi ja kodanike energiakogukondi, mis ühendavad vabatahtlikult kokku tulnud kodanikke, kohalikke omavalitsusi ja VKEsid, et tuua ühiskondlikku ja majanduslikku kasu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee kutsub üles tõhustama järgmisi poliitikameetmeid ja vahendeid:






  — | taastuvenergiapoliitika: praegune taastuvenergiapoliitika lähtub peamiselt pigem vajadusest kasvatada tootmisvõimsust kui suurendada koostoimet maakogukondade heaoluga. Taastuvenergia tootmisvõimsuse maksimeerimine on väga oluline ning samavõrd oluline on kvantifitseerida ja lahendada kõik maaelu arengu küsimused; |
| --- | --- | --- |

1.4.

—

taastuvenergiapoliitika: praegune taastuvenergiapoliitika lähtub peamiselt pigem vajadusest kasvatada tootmisvõimsust kui suurendada koostoimet maakogukondade heaoluga. Taastuvenergia tootmisvõimsuse maksimeerimine on väga oluline ning samavõrd oluline on kvantifitseerida ja lahendada kõik maaelu arengu küsimused;

| — | hankepoliitika: praegune taastuvenergiarajatiste hankepoliitika ei ole maakogukondadele kasulik, sest see keskendub pigem kulude vähendamisele kui maaelanike sotsiaal-majanduslikele vajadustele. Kõik taastuvenergiarajatised peaksid olema võimalikult kulutõhusad ning andma tähendusrikka panuse maakogukondade ja maaelanike sotsiaal-majanduslike vajaduste rahuldamisse; |
| --- | --- |

—

hankepoliitika: praegune taastuvenergiarajatiste hankepoliitika ei ole maakogukondadele kasulik, sest see keskendub pigem kulude vähendamisele kui maaelanike sotsiaal-majanduslikele vajadustele. Kõik taastuvenergiarajatised peaksid olema võimalikult kulutõhusad ning andma tähendusrikka panuse maakogukondade ja maaelanike sotsiaal-majanduslike vajaduste rahuldamisse;

| — | elektrienergia salvestamine: elektrienergia salvestamise sektor peab kasvama. Üks peamisi raskusi on elektrivarustuse hooajaline kindlus. Sellega seoses on abiks akupõhine energiasalvestus ja arukas elektrifitseerimine koos tarbimiskajaga. Reserviks on vaja saastevaba vesiniku hoidlat; |
| --- | --- |

—

elektrienergia salvestamine: elektrienergia salvestamise sektor peab kasvama. Üks peamisi raskusi on elektrivarustuse hooajaline kindlus. Sellega seoses on abiks akupõhine energiasalvestus ja arukas elektrifitseerimine koos tarbimiskajaga. Reserviks on vaja saastevaba vesiniku hoidlat;

| — | sihipärane rahastamine riiklike taaste- ja vastupidavuskavade vahendite sihtotstarbe määramise kaudu, millega tagatakse, et raha kasutatakse ka tegelikult maapiirkondades. |
| --- | --- |

—

sihipärane rahastamine riiklike taaste- ja vastupidavuskavade vahendite sihtotstarbe määramise kaudu, millega tagatakse, et raha kasutatakse ka tegelikult maapiirkondades.

| 1.5. | Komitee kutsub komisjoni üles esitama lisaks digiturgude õigusaktile ja digiteenuste õigusaktile ELi digistrateegia kolmanda komponendina maapiirkondade digiülemineku õigusakti (Digital Rural Act) ettepaneku. Digiüleminek avab uusi võimalusi, eriti noortele, ja see võib muuta rahvastikusuundumusi, võimaldades inimestel töötada kodust ja maapiirkondade töökeskustest. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee toonitab, et selleks, et ELi või liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavad saaksid täiel määral kasutada maapiirkondade panust, on hädavajalik tagada kiire internetiühendus kogu territooriumil, sealhulgas hõredalt asustatud aladel. Komitee kutsub valitsusi üles looma eraettevõtjatele tingimused selle teenuse osutamiseks või kasutama teenuse osutamiseks riigiettevõtet. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee leiab, et valitsusasutused ja teenuseosutajad peavad välja töötama kasutajasõbralikke rakendusi, mis on spetsiaalselt kohandatud maapiirkondade eluviisi ja tegevusaladega. Nende tehnoloogiate rakendamine vähendab näiteks põllumajanduse CO2 jalajälge (täppispõllumajandus) ja aitab parandada juurdepääsu äärealadele (droonid). Kui erasektor neid lahendusi ei paku, peab sekkuma avalik sektor. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee toonitab, et maapiirkondade eri vanuses kasutajatele tuleb uue digitehnoloogia kasutamiseks võimaldada saada asjakohast koolitust ja täiendusõpet. Kaasatus vähem soodsates piirkondades peab võimaldama juurdepääsu ka vajalikele seadmetele kas ühiskasutuse või riikliku toetuse kaudu nende ostmiseks. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee leiab kokkuvõtteks, et digitehnoloogia kasutuselevõtt maapiirkondades on vajalik energiasüsteemi ümberkujundamise toetamiseks. Maapiirkondade energiasüsteem peab olema detsentraliseeritud, mis tähendab suurt vajadust suurema ja parema ühendatuse järele, mis juba iseenesest vajab digitehnoloogia kasutuselevõttu, et vastata pakkumisele ja nõudlusele ning tagada tõhusad energiavood. Väiksema kasutusmäära ja väiksema rahvastikutiheduse pärast peab digitaalne rakendus maapiirkondade tasandil olema väga energiatõhus. Maapiirkondade jaoks on kindlasti vaja vähese energiakasutusega IT-ühendust. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee toonitab, et kuna 30 % ELi elanikkonnast elab maapiirkondades, on maapiirkondade energiasüsteemi õiglane ümberkujundamine kesksel kohal õiglases üleminekus kliimaneutraalsele, kestlikule ja jõukale Euroopa Liidule kooskõlas 2030. aasta territoriaalse tegevuskavaga. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komisjon on teinud ettepaneku, et 20 % taasterahastust „NextGenerationEU“ investeeritaks digivaldkonda. Komitee soovitab, et kõik liikmesriigid eraldaksid vähemalt 10 % nendest vahenditest maapiirkondade digitaalvaldkonnale, tekitamata seejuures põhjendamatut bürokraatiat. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Maapiirkondade energiasüsteemi ümberkujundamine

Sissejuhatus

| 2.1. | Valitseb teaduslik üksmeel, et kõige tõenäolisem viis, kuidas inimkond mõjutab ülemaailmseid kliimamuutusi, on fossiilkütuste põletamisel süsinikdioksiidi tekitades. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kliimateadlane Michael Mann ütleb oma raamatus „The New Climate War“, et meie planeedi soojenemine on jõudnud ohutsooni, aga me ei võta ikka veel vajalikke meetmeid, et hoida ära suurim ülemaailmne kriis, millega oleme kunagi kokku puutunud. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Mõnda paika on meretaseme tõusu tõttu juba saabunud ohtlikud kliimamuutused. Veneetsia ja Miami seisavad sellega seoses silmitsi suurte probleemidega. Amazonase piirkonnas on toimunud tohutuid metsade raadamisi ja kliimamuutused on põhjustanud põuda. Arktika mandriliustiku sulamine on oodatust kiirem ja valmistab suurt muret. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tegutsema peavad kõik ülemaailmse tasandi sidusrühmad, et reageerida kohe kliimamuutustele, võttes kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks leevendus- ja kohanemismeetmeid. Esmatähtis peab olema kiiresti vähendada fossiilkütuste kasutamist. |
| --- | --- |

2.4.

Maapiirkonnad

| 2.5. | 130 miljonit inimest ehk 30 % ELi elanikkonnast elab maapiirkondades. Maapiirkondi on mitmesuguseid ja neid mõjutab suuresti nende asukoht. Paljudes piirkondades, eriti Lõuna-Euroopas, suurendavad kliimamuutused järk-järgult veepuudust, üleujutusi ning metsatulekahjude intensiivsust ja sagedust. Põhja-Euroopas võivad suurenenud sademete hulk ja sagedasemad tormid põhjustada ja põhjustavadki taristule suurt ja kulukat kahju. Kõrgemad temperatuurid intensiivistavad veeringet ja muudavad tugevad tormid sagedasemaks. Need asjaolud näitavad, et maapiirkondades on vaja võimalikult kiiret energiasüsteemi ümberkujundamist ja digiüleminekut. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Maapiirkondade energiasüsteemi ümberkujundamise idee ei ole pälvinud sellist tähelepanu, mida võiks oodata. See on üllatav, sest taastuvenergia tootmiseks vajalikud ressursid on väga tihedalt seotud maapiirkondadega. Suurem osa taastuvenergia taristust, nagu tuuleturbiinid, päikeseelektrijaamad ja biogaasitehased, asuvad maapiirkondades. Ka ülekandevõrgud on iseloomulikud maapiirkondade maastikule. Paljud maaelanikud tunnevad, et need rajatised on neile peale surutud ja toovad suuremat kasu linnapiirkondadele. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Maapiirkondadel on sõltuvalt nende asukohast mitmesugused eri vajadused. Maapiirkondi võib määratleda järgmiselt:






  — | maapiirkonnad, mis asuvad linna pendelrände piirkonnas (60 km raadiuses) ja mille areng on integreeritud linnaga; |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

maapiirkonnad, mis asuvad linna pendelrände piirkonnas (60 km raadiuses) ja mille areng on integreeritud linnaga;

| — | maapiirkonnad, mis ei ole osa linna tööturust, kuid kus kaubad ja keskkonnateenused ning muu majandustegevus liigub piirkonda ja sealt välja; |
| --- | --- |

—

maapiirkonnad, mis ei ole osa linna tööturust, kuid kus kaubad ja keskkonnateenused ning muu majandustegevus liigub piirkonda ja sealt välja;

| — | äärepoolseimad maapiirkonnad, kus kohalik majandus sõltub suurel määral selliste põhitegevuste tulemite nagu põllumajandustoodete eksportimisest piirkonnast välja. Eelkõige on need piirkonnad pigem väikese rahvastikutihedusega ja seal on kehvad avalikud teenused. |
| --- | --- |

—

äärepoolseimad maapiirkonnad, kus kohalik majandus sõltub suurel määral selliste põhitegevuste tulemite nagu põllumajandustoodete eksportimisest piirkonnast välja. Eelkõige on need piirkonnad pigem väikese rahvastikutihedusega ja seal on kehvad avalikud teenused.

| 2.8. | Need erinevad maapiirkonnad seisavad energiasüsteemi ümberkujundamisel silmitsi paljude erinevate probleemidega, mis näitab õiglase ülemineku tähtsust soovitud eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Paljud maapiirkonnad on füüsiliselt eraldatud, vähese majandusliku mitmekesisuse ja väikese rahvastikutihedusega. Paljudel juhtudel suurendavad väikesed sissetulekud ja vananev elanikkond maakogukondade haavatavust. Inimeste jaoks, kes elavad üksi eraldatud maapiirkondades, kus on vähe sotsiaalset suhtlust, tekitab energiasüsteemi ümberkujundamine tohutuid probleeme. Üks suur probleem nendes piirkondades on energiaostuvõimetus |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Nutiarvestite kasutuselevõtt on maapiirkondade energiasüsteemi ümberkujundamise üks oluline osa. Seni tundub, et nutiarvestite kasutuselevõtt on maapiirkondades olnud üsna aeglane. Samuti tuleb tagada, et väikese sissetulekuga leibkonnad ja piiratud arvutioskustega inimesed saaksid nutiarvesteid kõige paremini ära kasutada osana õiglasest energiaalasest üleminekust, kus kedagi ei jäeta kõrvale. Taaste- ja vastupidavusrahastust on eraldatud 25 miljardit eurot digioskuste ja -hariduse toetamiseks. Liikmesriigid peavad eraldama piisava osa nendest vahenditest maaelanike digioskuste ja -kirjaoskuse parandamiseks. See, et mõnes Euroopa paigas ei ole internetti, on talumatu asjaolu, mis tuleb võimalikult kiiresti parandada. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Komitee on oma arvamuses „Maa- ja linnapiirkondade kestliku arengu terviklik strateegia“ (1) rõhutanud, et põllumajandus-, toidu- ja maaelupoliitika peab olema seotud kliimamuutuste ja elurikkuse poliitikaga. Põllumajanduse multifunktsionaalne aspekt on sama oluline kui mittepõllumajandusliku tegevuse edendamine, näiteks ettevõtete asutamine puhta energia teenuste sektoris, et luua töövõimalusi. Tuleb uurida e-kaubanduse võimalusi. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Teatis „ELi maapiirkondade arengu pikaajaline visioon“ (2) sisaldab maaelupakti, mille eesmärk on muu hulgas edendada territoriaalset ühtekuuluvust ja luua uusi võimalusi uuenduslike ettevõtete ligimeelitamiseks. Selle visiooni elluviimine hõlbustaks oluliselt õiglast energiasüsteemi ümberkujundamist maapiirkondades. Komitee väljendas toetust sellele käsitusele oma arvamuses „Maapiirkondade arengu pikaajaline visioon“ (3). |
| --- | --- |

2.12.

Transport

| 2.13. | Maapiirkondade transporditeenuste osutamine on oluline küsimus halva ühistranspordi, hõreda asustuse ning kaupluste ja teenuste kauguse tõttu. Lisaks läbivad linnakeskustes töötavad maaelanikud tööle jõudmiseks sageli pikki vahemaid. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Vaja on kohalikku ja riiklikku planeerimist, et luua taastuvenergiale üleminemiseks mitmeliigiline transpordisüsteem. Selline süsteem peab pakkuma valikuid ja alternatiive inimeste ja kaupade veoks. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Energiasüsteemi ümberkujundamisel tuleb pöörata eritähelepanu maapiirkondade kaubaveole. Näiteks peab energiasüsteemi ümberkujundamise planeerimisel olema oluline osa põllumajandusettevõtete varustamisel ja põllumajandustoodangu kogumisel. Elektrimootoriga raskeveokid ja vesinikkütusega raskeveokid peavad olema eesmärk, mis tuleb saavutada. Lühiajaliselt võivad säästvad biokütused ja hübriidsõidukid aidata vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Internetiostude suur kasv, eriti maapiirkondades, näitab, et oluline on vähendada kaubikute kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Elektrimootoriga kaubikute kasutamine sobiks selleks eesmärgiks kohe, kui on olemas piisav laadimistaristu. Samuti vajavad kullerfirmad vahendeid, et rahastada elektrimootoriga kaubikute ostmist. Esmatähtis on hakata heitkoguseid igal võimalikul viisil vähendama. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Prioriteediks tuleb seada maapiirkondades parem ühistranspordi pakkumine, mis hõlmab kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist ja sotsiaalset kaasatust ning loob võimalusi maaelu arenguks. Maapiirkondade ühistransporti tuleb energiasüsteemi ümberkujundamise kontekstis käsitada avaliku hüvena ning seepärast on säästva ühistranspordi edendamiseks ja toetamiseks vaja avaliku sektori vahendeid. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Eraautosid peetakse maapiirkondades hädavajalikuks transpordivahendiks, sest maal elamine oleks nendeta praktiliselt võimatu. Esmatähtis peab olema julgustada maaelanikke vähendama võimaluse korral eraauto kasutamist ja minema võimalikult kiiresti üle vähese heitega sõidukile ning aidata neid selles. Rahaline abi elektrisõidukite ostmise soodustamiseks peab olema maapiirkondade energiasüsteemi ümberkujundamisel üks põhieesmärk. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Akupõhine energiasalvestus on tõhus vahend taastuvenergia netotarbimise kõvera tasandamiseks. Sellega seoses võiks abiks olla elektrisõidukite laialdane kasutamine. Kui elektrisõidukid on võimelised elektrienergiat võrku tagasi saatma, võib elektrisõidukite park toimida ühe akupõhise salvestusvahendina lisaks muudele akupõhistele salvestusviisidele. Tarbijate jaoks peab elektrisõidukite elektrienergia tagastamine elektrivõrku olema rahaliselt atraktiivne, nagu on kirjeldatud komitee arvamuses alternatiivkütuste taristu määruse kohta (4). |
| --- | --- |

2.19.

Turism

| 2.20. | Maapiirkonnad sõltuvad sageli turismist kui olulisest tuluallikast. Seepärast peab maapiirkondades olema piisav alternatiivkütuste taristu, et ergutada turismitööstust, vähendades samal ajal kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Autorendiettevõtteid tuleb julgustada minema üle vähese heitega sõidukitele ja eelistatavalt elektrisõidukitele. Energiasüsteemi ümberkujundamine maapiirkondades nõuab meetmeid turismist saadava tulu suurendamiseks. |
| --- | --- |

2.20.

Taastuvenergia

| 2.21. | Taastuvallikatest, nagu tuulest, päikesest ja biogaasist, toodetud elektrienergia on maakeskkonna oluline osa. Õigusaktide ühtlustamine liikmesriikide vahel peab edendama ja kaitsma tootvate tarbijate huve ning motiveerima investeeringuid taastuvenergiataristusse. Kõigis liikmesriikides peab olema võimalik müüa toodetud energiat riiklikku võrku. Tootvate tarbijate toodetava taastuvenergia ja tarbitava energia tasakaalustamiseks peavad olema olemas asjakohased hüvitusskeemid, et tagada maapiirkondade energiasõltumatus. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Hiljutised enampakkumised taastuvallikatest toodetud elektri tsentraliseeritud hankimiseks on muutunud üha levinumaks ning on paljudel juhtudel aidanud vähendada tuule- ja päikeseenergiarajatiste ehituskulusid. Üldiselt on maapiirkondade elektrienergia arendamine peamiselt seotud energiasektori CO2 heite vähendamisega ning puudub koostoime maaelu arengu eesmärkidega. Maaelanikud on sageli sellise arendamise vastu, sest nad näevad kohalikule kogukonnale sellest vähe kasu tõusvat. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Ühistud ja muud kohalikud organisatsioonid peavad olema kaasatud nii maismaa kui ka rannikualade taastuvelektrirajatiste asukohtades kokkuleppimisse. Kohalikel kogukondadel peab olema sellistes rajatistes osalus ja nad peavad saama neist kasu kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Nendes suurtes projektides on taastuvenergia arendamine peamiselt seotud energiasektori CO2 heite vähendamisega ning maaelu arengule suurt tähelepanu ei pöörata. Väikesed tuulepargid, väikesed päikeseelektrijaamad ja kääritusmahutid, mida käitavad ühistud ja kohalikud inimesed, võivad olla rohkem suunatud maaelu arengu edendamisele ning maakogukondade sotsiaalsele ja majanduslikule kaasamisele. Nende kahe süsteemi vahel on vaja saavutada tasakaal. Taastuvenergiakogukonnad ja kodanike energiakogukonnad võimaldavad saavutada õiglase energiasüsteemi ümberkujundamise koos kogukonna arenguga. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Rootsi maapiirkondades tehtud juhtumiuuringus (Ejdemo ja Söderholm, 2015) leiti, et kogukonna toetusskeemide puudumisel olid tööhõivevõimalused maaelu arengu kontekstis väga tagasihoidlikud. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Kodanike energiakogukond on juriidiline isik, kus kodanikud, VKEd ja kohalikud omavalitsused tulevad kokku lõppkasutajatena, et teha koostööd taastuvenergia tootmisel. Üks selline näide on Feldheimi vald (väike küla Berliinist edelas), mis on saavutanud energiasõltumatuse. Nad on oma tagahoovi püstitanud tuuleturbiinid ja paigaldanud sõltumatu võrgu. Elanikud maksavad elektri eest miinimumhinda. Biogaasitehase rajamine võimaldas külal rajada kaugküttevõrgu. See on suurepärane näide toimivast taastuvenergia kogukonnast. Samuti näitab see, et alt-üles lähenemisviis on maapiirkondade tuleviku jaoks ülioluline (5). |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Tarbimiskaja suunab elektritarbimise perioodidele, mil süsteem suudab nõudlusega toime tulla. Tuleb tasandada elektri netotarbimise kõverat tippnõudluse perioodidel, et vältida katkestusi, sest toodetakse rohkem taastuvenergiat. Akupõhise salvestuse, vesinikuhoidla ja aruka elektrifitseerimise kasutamine tagab paindlikkuse netotarbimise kõvera tasandamisel. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | Energeetikavolinik Kadri Simson ütles Dublinis Iirimaa parlamendiliikmetele kõneledes, et Ukrainas toimuv sõda on sundinud Brüsselit liikuma kiiremini edasi, et lõpetada kütuse importimine Venemaalt. Ta ütles, et veel kokku leppimata ettepanekute kohaselt kavatseb EL 2030. aastaks tarbida 45 % energiast taastuvatest energiaallikatest. See on rohkem kui praegune 32 % eesmärk ja üle kahe korra suurem kui 22 % osakaal 2020. aastal. Komitee toetab seda uut eesmärki, kuid hoiatab, et seda on võimalik saavutada ainult siis, kui tehakse kiiresti uusi ja suuremaid investeeringuid maapiirkondade energiasüsteemi ümberkujundamisse. |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | Tuul ei puhu alati, nii et reserv on vajalik. Saastevaba vesinik võib pakkuda reservi, et rahuldada muutuvat elektrinõudlust, ning seda saab säilitada seni, kuni seda vajatakse. |
| --- | --- |

2.29.

Põllumajandus

| 2.30. | Põllumajanduslik tegevus on enamiku maapiirkondade arengus ja jõukuses kesksel kohal. See maamajanduse sektor seisab energiasüsteemi ümberkujundamisel silmitsi suurte raskustega. |
| --- | --- |

2.30.

| 2.31. | Põllumajandusmasinate CO2 jalajälje vähendamiseks on suurem töö tegemata. |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | Tundub, et lähitulevikus annab parima võimaluse vähendada heitkoguseid säästva biokütuse kasutamine, sest kasutada saaks olemasolevaid masinaid, kui neid asjakohaselt muudetakse. |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33. | Säästva biokütuse tootmine ei ole odav ja selle hind võib olla üle kahe korra suurem kui diislikütuse hind. Hinnad võivad tulevikus veidi langeda. |
| --- | --- |

2.33.

| 2.34. | Tulevikus, kui elektrienergial töötavad põllumajandusmasinad muutuvad kättesaadavamaks, on võimalik heitkoguseid märkimisväärselt vähendada. |
| --- | --- |

2.34.

| 2.35. | Põllumajandusettevõte on enamasti väikese kasumiga ettevõte ja seepärast oleks elektrimootoriga masinatele ülemineku kapitalikulusid äärmiselt raske rahastada. Elektri- või vesinikumootoriga masinatele ülemineku rahastamise probleemi lahendamine on maapiirkondades energiasüsteemi ümberkujundamisel üks oluline küsimus. |
| --- | --- |

2.35.

| 2.36. | Päikesepaneelide kasutamine põllumajandushoonetel võimaldaks põllumajandustootjatel kasutada taastuvenergiat ning kuna põllumajandus on suur elektritarbija, oleks sellest energiasüsteemi ümberkujundamisel suurt kasu. Kogu ülejäägi saaks võrku tagasi müüa. |
| --- | --- |

2.36.

| 2.37. | Täppispõllumajandus on andmepõhine põllumajandusettevõtete juhtimise meetod, mis võib suurendada tootmist ja saagikust ning vähendada põllumajanduse CO2 jalajälge. See on võimalik tänu digitaaltehnoloogia arengule: kaugseire, GPS ja traktorite satelliitjuhtimise süsteemid. Kõik see on energiasüsteemi ümberkujundamisel põllumajanduses oluline koos vajadusega investeeringute, koolituse ja täiendusõppe järele. |
| --- | --- |

2.37.

| 2.38. | Põllumajandustootjatel võib olla võimalik müüa üleliigset elektrit võrku, sest piima- ja veiselihatootjatel on oma põllumajandushoonetel suur katusepind. Osa põllumajandustootjaid võivad hakata biomassitehaste rajamisel partneriteks ja müüa gaasi gaasivõrku. Metsajääkide kasutamine biomassitehastes on oluline metsamajandamise hõlbustamiseks piirkondades, kus sellised materjalid on kättesaadavad. |
| --- | --- |

2.38.

| 2.39. | Ukrainas toimuva sõja tagajärjed tähendavad, et peame uuesti kaaluma toiduga kindlustatust ELis. Eelkõige tuleb maad kasutada toidu tootmiseks. Tööstusliku mastaabiga paneelide paigaldamine ja taastuvatest energiaallikatest biomassi tootmine ei peaks sellega konkureerima, vaid pigem seda täiendama. |
| --- | --- |

2.39.

Biometaan

| 2.40. | Biometaan on biogaas, millest on eemaldatud süsinikdioksiid, vesiniksulfiid ja vesi. Seejärel võib selle sisestada otse gaasivõrku või kasutada gaasimootoriga sõidukis. |
| --- | --- |

2.40.

| 2.41. | Kääritusmahutid tuleb rajada kohas, kus on piisav lägavaru. Kasutada võib ka üleliigset rohusilo ja maisisilo, tingimusel et see ei ole vastuolus toidu ja sööda tootmisega. |
| --- | --- |

2.41.

| 2.42. | Vaja on lisauuringuid, et parandada kääritusmahutite tõhusust ja vähendada protsessiga seotud kulusid. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | Kääritusmahutite kasutamist tuleb edendada ja rahastada osana energiasüsteemi ümberkujundamisest maapiirkondades. |
| --- | --- |

2.43.

| 2.44. | Biomassienergiat saab kasutada soojuse või elektri tootmiseks. Biomassil on taastuvelektri tootmisel väga oluline roll. |
| --- | --- |

2.44.

Maamajad

| 2.45. | Paljudes maapiirkondade majapidamistes on võimalik paigaldada mikrotootmistehnoloogia, nagu päikesepaneelid ja väikesed tuuleturbiinid, võimalusega müüa energia ülejääk tagasi võrku. |
| --- | --- |

2.45.

| 2.46. | Väikese sissetulekuga kodumajapidamised vajavad mikrotootmisrajatiste paigaldamiseks rahalist abi. See tooks kaasa energiasüsteemi olulise ümberkujundamise maapiirkondade majapidamistes. |
| --- | --- |

2.46.

| 2.47. | Maamajad on üldiselt halvemini soojustatud ja vähem energiatõhusad kui linnamajad. Paljud maamajad on eraldiseisvad majad, mis asuvad ilmastikumõjudele avatud kohtades. |
| --- | --- |

2.47.

| 2.48. | Energiasüsteemi ümberkujundamise raames on vaja ulatuslikku investeerimisprogrammi maapiirkondade eluasemete moderniseerimiseks, et parandada soojustust ja energiatõhusust. Selline investeering on suur samm edasi energiatarbimise vähendamisel ja maapiirkondade kodukütte CO2 heite vähendamisel. Vaja on toetuskava, sest suure moderniseerimiskava kapitalikulud on väga suured. Väikese sissetulekuga ja energiaostuvõimetud majapidamised vajavad sellise ülemineku saavutamiseks erilist abi. |
| --- | --- |

2.48.

3.   Digiüleminek maapiirkondades

| 3.1. | 2021. aastal tutvustas Euroopa Komisjon oma visiooni Euroopa digiüleminekust 2030. aastaks. Kõigepealt rõhutati sellega vajadust digiturgude õigusakti ja digiteenuste õigusakti seadusandlike ettepanekute järele, et tagada turvalisem digiruum, kus kaitstakse kasutajate põhiõigusi, ning vajadust luua Euroopa ettevõtjatele digimaailmas võrdsed tingimused. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Selleks et toita maailma kasvavat elanikkonda minimaalse keskkonnamõjuga ja edendades CO2-neutraalsust, on maapiirkondades vaja digitaalset ja tehnoloogilist taristut, et hõlbustada ressursside tõhusat ja täpset kasutamist põllumajanduses. Hoolimata asjaolust, et 30 % Euroopa elanikkonnast elab maapiirkondades ja et need piirkonnad moodustavad 80 % 27 liikmesriigi territooriumist, seisab digiüleminek maapiirkondades silmitsi suuremate raskustega, mis lahendamata jätmise korral õõnestavad Euroopa digieesmärke. Euroopa maapiirkondade digiülemineku õigusakti käsitlev õigusraamistik on kavandatud just nende raskuste lahendamiseks, edendades järgmist:






  — | kõigile Euroopa piirkondadele võrdse lairibaühenduse leviala tagamine: praegu on leviala hea suurtes linnakeskustes ja halb maapiirkondades. Digiülemineku eesmärkide saavutamiseks tuleb see probleem kiiresti lahendada, et mitte tekitada piirkondade vahel veelgi suuremat lõhet; |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

kõigile Euroopa piirkondadele võrdse lairibaühenduse leviala tagamine: praegu on leviala hea suurtes linnakeskustes ja halb maapiirkondades. Digiülemineku eesmärkide saavutamiseks tuleb see probleem kiiresti lahendada, et mitte tekitada piirkondade vahel veelgi suuremat lõhet;

| — | taristu: tuleb tagada erainvesteeringud viimase kilomeetri taristu arendamisse, võttes arvesse mitterahalist kasu, näiteks sotsiaal-majanduslikku välismõju; |
| --- | --- |

—

taristu: tuleb tagada erainvesteeringud viimase kilomeetri taristu arendamisse, võttes arvesse mitterahalist kasu, näiteks sotsiaal-majanduslikku välismõju;

| — | suutlikkuse suurendamine: tuleb parandada maapiirkondades elavate inimeste digikirjaoskust; |
| --- | --- |

—

suutlikkuse suurendamine: tuleb parandada maapiirkondades elavate inimeste digikirjaoskust;

| — | sobivus: tuleb edendada selliste rakenduste arendamist, mis vastavad põllumajandus- ja maakogukondade vajadustele, sest nad kasutavad vähe linnakeskkonna jaoks mõeldud digiteenuseid. |
| --- | --- |

—

sobivus: tuleb edendada selliste rakenduste arendamist, mis vastavad põllumajandus- ja maakogukondade vajadustele, sest nad kasutavad vähe linnakeskkonna jaoks mõeldud digiteenuseid.

| 3.3. | Maapiirkondade digiülemineku õigusakt kui Euroopa Komisjoni seadusandlik mehhanism, nagu ka digiturgude õigusakt ja digiteenuste õigusakt, saab olema reeglite, kohustuste ja vastutusvaldkondade kogum, mille eesmärk on tagada, et Euroopa maapiirkondades on juurdepääs algatustele, vahenditele ja juurdepääsuvormidele, mis on väikese rahvastikutiheduse tõttu erainvesteeringute jaoks majanduslikult ebasoodsad. Sel viisil tagatakse maapiirkondade digiülemineku õigusaktiga digiülemineku toimumine maapiirkondades, kus vajadus selle järele on pöördvõrdeline saadud rahalise tuluga. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kokkuvõttes on maapiirkondade digiülemineku õigusakt Euroopa rohelise kokkuleppe, strateegia „Talust taldrikule“ ja 2050. aastaks Euroopas CO2-neutraalsuse saavutamise tähtsaim eelkäija, sest üleminek õiglasele, tervislikule ja keskkonnahoidlikule toidusüsteemile on võimalik ainult siis, kui tehnoloogia ja digiüleminek on põllumajandusele ja maapiirkondadele kättesaadavad ja ligipääsetavad. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Nagu on rõhutatud arvamuses „Kaasava, turvalise ja usaldusväärse digiülemineku täiendamine kõigi kasuks“ (6), ei saa digiülemineku tähtsust alahinnata, sest see võib „toetada suuremat liikuvust tööturul, suurendada tootlikkust ja paindlikkust töökohal ning võimaldada töö- ja eraelu ühildamist, kui töötajad teevad kaugtööd kodust“. Selleks on vaja kõikehõlmavat digioskuste kogumit, olenemata sellest, kas töötajad elavad linna- või maapiirkonnas. Kaugemates kohtades esineb siiski veel rohkem mitmesuguseid tõkkeid. Seepärast soovib komitee, et spetsiaalse digioskuste tegevuskavaga toetataks maapiirkondades elavaid eurooplasi. See põhimõte, mis peab olema maapiirkondade digiülemineku õigusakti keskmes, peaks samal ajal aitama ületada digilõhet ja saama kasu ühiskonna digiüleminekust. |
| --- | --- |

3.5.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Maa- ja linnapiirkondade kestliku arengu terviklik strateegia“ (ELT C 105, 4.3.2022, lk 49).

1

(2)  COM(2021) 345 final.

2

(3)  Komitee arvamus „ELi maapiirkondade arengu pikaajaline visioon“ (ELT C 290, 29.7.2022, lk 137).

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus alternatiivkütuste taristu määruse kohta (ELT C 152, 6.4.2022, lk 138).

4

(5)  Euroopa maapiirkondade parlamendi 21. seminari aruanne.

5

(6)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Kaasava, turvalise ja usaldusväärse digiülemineku täiendamine kõigi kasuks“ (ELT C 374, 16.9.2021, lk 11).

6

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/67

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Avaliku sektori investeeringud energiataristusse kliimaprobleemide lahendamise osana“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 486/10)

| Raportöör: | Thomas KATTNIG |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Lutz RIBBE |

Raportöör:

Thomas KATTNIG

Kaasraportöör:

Lutz RIBBE

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 162/7/8 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

7.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

162/7/8

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Kliimakriisi tagajärjed mõjutavad Euroopat ja maailma väga tugevalt. Kuigi kliimamuutustega tõhusaks kohanemiseks kättesaadavad võimalused on viimastel aastatel suurenenud, viitavad eksperdid rahaliste vahendite ebapiisavale kasutuselevõtule, kodanike ja erasektori liiga vähesele kaasamisele ning poliitilise juhtimise puudumisele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kasvava elektrinõudluse rahuldamiseks ja kliimaeesmärkide saavutamiseks on vaja kahekordistada investeeringuid elektrivõrku 55 miljardi euroni aastas ja suurendada rahastamist puhta tootmise võimsuse loomiseks 75 miljardi euroni aastas (1). Sellel taustal on avaliku sektori investeeringud arukatesse ja taastuvatesse energiasüsteemidesse ning salvestustaristusse väga olulised, et tagada varustuskindlus, võidelda energiaostuvõimetuse vastu, kindlustada taskukohased hinnad ja luua töökohti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee toetab komisjoni ettepanekuid kiirendada ja sujundada taastuvenergia suhtes kohaldatavaid loamenetlusi ning määratleda selliste projektide jaoks nn eelisarendusalad. Siin peitub märkimisväärne potentsiaal energiasüsteemi kiireks ümberkujundamiseks. Veelgi olulisem on võimalikult konkreetselt kindlaks määrata, milliseid lihtsustusi nn eelisarendusaladel kohaldatakse. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Euroopa energiaalastes õigusaktides ei tunnustata kliimakaitset võrkude reguleerimise eesmärgina. Selle tulemusena on ka riikide reguleerivatel asutustel keeruline luua stiimuleid elektrijaotusvõrkude ümberehitamiseks, laiendamiseks ja ajakohastamiseks selliselt, et need vastaksid kliimaneutraalsuse nõuetele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Seoses energiasüsteemide ja -taristu tulevase korraldusega on komitee korduvalt rõhutanud, et kõik tarbijad – kodumajapidamised, ettevõtjad ja energiakogukonnad – peavad aktiivselt osalema arukate energiasüsteemide arendamises. Tuleb pakkuda stiimuleid, et kodanikuühiskond saaks osaleda energiasüsteemi ümberkujundamises, ent panustaks ka rahastamisse. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Võrreldes teiste tähtsamate majandusjõududega on ELis CO2 heite vähendamiseks vajalikku puhta energia tehnoloogiasse tehtavate avaliku sektori investeeringute määr kõige madalam ja see ohustab ELi konkurentsivõimet. Liberaliseerimise algusest saadik on elektriettevõtjate investeeringud vähenenud. Investeeringute vähenemine tõi kaasa energiavarustuse häired ja takistab taastuvenergiat veelgi laiemalt kasutusele võtmast. Seepärast toetab komitee komisjoni ettepanekut kasutada taastekavasid ning taaste- ja vastupidavusrahastut, samuti täiendavaid vahendeid, mida eraldatakse Ühtekuuluvusfondist regionaalarenguks ja ELi põllumajanduspoliitika vahenditest kava „REPowerEU“ rakendamiseks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Turukorraldust ja reguleerimist tuleb kohandada vastavalt tulevasele uuele tegelikkusele, milles valdaval kohal on taastuvenergia (sealhulgas detsentraliseeritum tootmine ja suurem kohapealne tarbimine), tuleb luua eri osalejatele vajalikud tingimused ja tagada piisav tarbijakaitse. Komitee kiidab heaks komisjoni kavatsuse uurida võimalusi elektrituru korralduse optimeerimiseks ning toetab kindlalt turuhinnanguid, millega analüüsitakse kõigi potentsiaalsete energiaturul osalejate käitumist ja energiaturu korraldust. Igal juhul rõhutab komitee, et enne mis tahes ettepaneku esitamist on oluline teha põhjalik mõjuhinnang. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee soovitab veel kord kohaldada avaliku sektori investeeringute suhtes tasakaalus eelarve nõuet, et tagada tootlikkus ning tulevaste põlvkondade heaolu sotsiaalne ja ökoloogiline alus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Erainvestoreid kaasav segarahastamine on üks võimalus vaid juhul, kui on tagatud, et lepingute sõlmimine on läbipaistev ja avalikul sektoril ei teki seetõttu riikliku rahastamisega võrreldes põhjendamatuid lisakulusid. Põhjendatud lisakulud peavad olema täiesti läbipaistvad. Seda olulisem on, et selliste segarahastamismudelite puhul määratletakse selgelt õigused ja kohustused, selgitatakse vastutusega seotud küsimusi ning nähakse ette tõhus ja kiire konfliktide lahendamise süsteem, et vältida pikaajalisi lisakulusid ja ebasoodsaid vastutusküsimusi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee toonitab, et õiglane üleminek ei seisne üksnes ülemineku rahastamises. See hõlmab ka eesmärki luua inimväärne töö, kvaliteetsed töökohad ja sotsiaalkindlustus ning säilitada Euroopa ettevõtjate konkurentsivõime. Selleks on tarvis konkreetseid meetmeid kõigil tasanditel, eriti piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee on veendunud, et erilist tähelepanu tuleks pöörata võrkude laiendamise määratlemisele ülekaaluka avaliku huvina, kliimameetmete lisamisele regulatiivse eesmärgina ning üldiselt taastuvenergia ja elektrivõrgu planeerimise paremale sünkroonsusele. Siinkohal on kindlasti vaja konkreetseid Euroopa Liidu regulatsioone. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Viimase kümnendi arengud, võrgu laiendamisega seotud probleemid, energiahindade ülisuur tõus, küberrünnakute oht ning samuti Ukraina sõda näitavad selgelt, mis on kaalul: nimelt küsimus, kes hakkab tulevikus käsutama sellist keskset taristut nagu energiavõrk. Seega on eelkõige olemas avalik huvi. See eeldaks järelikult avaliku sektori omandit, mis on pühendunud ühishüvele ja kõrvaldaks praeguse ebavõrdsuse. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Küsimus, millised eelised ja puudused on energiataristu avaliku sektori ja eraomandisse kuulumisel ja/või erafinantseerimisel hästi toimiva energiaturu seisukohast, on kahtlemata oluline ja seda tuleks analüüsida komisjoni kavandatavas energiaturu korralduse optimeerimise võimaluste hinnangus. Sellise analüüsi tulemused võivad olla väärtuslik otsustamisvahend liikmesriikidele, kelle vastutus on otsustada energiataristu avaliku sektori või eraomandisse kuulumise üle. Komitee arvates ei ole elekter mitte ainult kogu ELi majanduse jaoks oluline strateegiline kaup, vaid ka avalik hüve. Seepärast kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles üksikasjalikult analüüsima kogu Euroopa energiasektori erastamise ja liberaliseerimise protsessi mõju ja tagajärgi seoses stabiilsuse, varustuskindluse ja elektrituru toimimisega ning kujundama tulemuste alusel kogu energiasektori ümber, nähes ette võimalused riikliku ja avaliku sektori rolli tugevdamiseks. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Kliimakriisi tagajärjed mõjutavad juba praegu miljardeid inimesi kogu maailmas, aga ka ökosüsteeme, nagu näitavad valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) viimased aruanded. Ja seda vaatamata asjaolule, et temperatuuritõus ei ole veel jõudnud Pariisis eesmärgiks seatud 1,5 kraadini. Eriti problemaatiline on asjaolu, et süsteemidel ja elanikkonnarühmadel, keda kuumus, põud, üleujutused, haigused ning vee- ja toidupuudus kõige raskemini tabavad, on sageli kõige vähem ressursse sellega toimetulekuks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Viimastel aastatel on lisandunud kättesaadavaid võimalusi kliimamuutustega tõhusalt kohaneda. Mitmel pool Euroopas ei ole rakendatud ja kavandatud meetmed siiski piisavad. Eksperdid viitavad rahaliste vahendite ebapiisavale kasutuselevõtule, kodanike ja erasektori liiga vähesele kaasamisele ning poliitilise juhtimise puudumisele. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Asjaolu, et Ukraina sõja tõttu eraldatakse Euroopas praegu sõjaliseks otstarbeks kiiresti suuri rahasummasid, tekitab kartust, et rahalised vahendid on seotud ja selle tagajärjeks võivad olla viivitused kliimameetmete rakendamisel. Seepärast kiidab komitee heaks komisjoni kavas „REPowerEU“ (2) välja kuulutatud meetmed ja vahendid, mille abil vähendada ELi sõltuvust – eelkõige Venemaalt pärit – fossiilkütustest, võttes energiasäästumeetmeid, kiirendades üleminekut taastuvenergiale, edendades tarnijate mitmekesistamist ja ühendades jõud vastupidavama energiasüsteemi ja tõelise energialiidu saavutamiseks. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kliimaeesmärkide täitmiseks tuleb taastuvenergia mahtu enam kui kahekordistada. Juba täna ulatuvad kulutused roheelektrile, mida ei saa kasutada ega transportida ja mida tuleb piirata, sellistes suurtes riikides nagu Saksamaa mitmesaja miljoni euro suuruste summadeni aastas. See majanduskahju mitmekordistub, kui elektrivõrke ja salvestusvõimsusi kiiresti ei laiendata ning samal ajal ei parandata võimalusi elektrit otse kohapeal kasutada. Võrgu planeerimisel ja reguleerimisel on oluline viia energiavõrkude arendamine kooskõlla kliimaneutraalsuse eesmärgiga. Seejuures on otsustav tähtsus jaotusvõrkudel, sest siia ühendatakse enamik taastuvenergia rajatisi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nende nõuete täitmiseks on vaja investeeringuid elektrivõrku kahekordistada 55 miljardi euroni aastas ja suurendada rahastamist puhaste tootmisvõimsuste loomiseks 75 miljardi euroni aastas (3). Sellega seoses rõhutab komitee lisaväärtust, mida pakuvad komisjoni ettepanekud taastuvenergiaprojektidele loa andmise kiirmenetluse ja selliste projektide jaoks nn eelisarendusalade kindlaksmääramise kohta. Komitee toetab taastuvenergia suhtes kohaldatavate loamenetluste kiirendamist ja sujundamist. Erilist tähelepanu tuleks pöörata jaotusvõrkudele, sest just siin suunatakse taastuvenergia üldjuhul võrku. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Sellel taustal on avaliku sektori investeeringud arukatesse ja taastuvatesse energiasüsteemidesse väga olulised, et tagada varustuskindlus, võidelda energiaostuvõimetuse vastu, tagada taskukohased hinnad ja töökohtade loomine. Kahtlemata avaldab rohepööre Euroopa rohelise kokkuleppe tähenduses ülisuurt mõju tööhõive olukorrale CO2-mahukates energiasektorites. Samal ajal loob kliimaneutraalsetesse energiasüsteemidesse tehtavate avaliku sektori investeeringute asjakohane laiendamine mitmekesiseid uusi tööhõivevõimalusi. See nõuab vastavaid eelarvevõimalusi eelarvepoliitika raamistiku ümberkujundamise kaudu, nagu soovitas komitee 2021. aasta oktoobri omaalgatuslikus arvamuses „ELi eelarveraamistiku ümberkujundamine kestlikuks taastumiseks ja õiglaseks üleminekuks“. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Euroopa energiaalastes õigusaktides ei tunnustata seni kliimakaitset võrkude reguleerimise eesmärgina. Selle tulemusena on ka riikide reguleerivatel asutustel keeruline luua stiimuleid elektrijaotusvõrkude ümberehitamiseks, laiendamiseks ja ajakohastamiseks selliselt, et need vastaksid kliimaneutraalsuse nõuetele. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Seoses energiasüsteemide ja -taristu tulevase korraldusega on komitee korduvalt rõhutanud, et oluline on kõigi tarbijate – kodumajapidamiste, ettevõtjate ja energiakogukondade – aktiivne osalemine arukate energiasüsteemide arendamises. Kahjuks on selles osas antud üksnes lubadusi, ega ole tehtud märgatavaid algatusi. Komitee kutsub üles lõpuks looma stiimuleid tootvate tarbijate, taastuvenergia kogukondade või kodanike energiakogukondade aktiveerimiseks, et kodanikuühiskond saaks osaleda energiasüsteemi ümberkujundamises ja tarbijatel oleks võimalik turul aktiivselt osaleda. See võib leevendada ka üha suurenevate kulude probleemi, mis kaasneb võrgu ülekoormusest tingitult taastuvenergia piiramisega. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komitee pooldab üleeuroopalist energiavõrku (TEN-E) käsitlevate ELi eeskirjade paremat kohandamist rohelise kokkuleppe eesmärkidega. See hõlmab eelkõige energiasüsteemi CO2 heite vähendamist, kliimaneutraalsusele üleminekut, taastuvenergia arendamist, energiatõhusust ja energiaostuvõimetuse ohu ennetamist. Kuna energiavõrkudel on energiasüsteemi tasakaalustamisel, vastupidavuses ja arendamisel oluline roll, kutsub komitee üles andma määrusele selgemalt energiasüsteemi lõimimise suunitlust, et edendada kõiki vähese CO2 heitega energia liike, ja muutma igasugune eraldumine võimatuks. Sellel taustal on tervitatav nõukogu ja Euroopa Parlamendi algatus määratleda lisaks taastuvenergiale ka jaotusvõrgud ülekaaluka avaliku huvina. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Praegune hinnatõus koormab Euroopa kodanikke ja ettevõtjaid. Komitee väljendab kahetsust, et poliitikakujundajad ei ole varem vastanud tema üleskutsele (4) vähendada strateegilist sõltuvust ebausaldusväärsetest kolmandatest riikidest. See sõltuvus on hoopiski suurenenud. Venemaa on suurim nafta, gaasi ja kivisöe ELi eksportija ning paljud tuumaelektrijaamad sõltuvad Vene kütusevarrastest ja tehnoloogiast. Praegune energiahinnakriis ei oleks tabanud Euroopa kodanikke ja ettevõtjaid nii valusalt, kui Euroopa oleks fossiilkütuste importi juba vähendanud, nagu seda lubati. Seepärast on komiteel hea meel kavas „REPowerEU“ tehtud jõupingutuste üle, et seda sõltuvust – iseäranis sõltuvust Venemaast – kiiresti vähendada. Komitee toetab ELi institutsioonide ja liikmesriikide jõupingutusi hinnaprobleemi tõhusaks lahendamiseks kooskõlas 2021. aasta oktoobri teatisega elektrituru kohta (COM(2022) 236 final) ja riigiabi ajutise raamistiku raames pakutavate vahenditega. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Praeguses olukorras juhib komitee taaskord tähelepanu sellele, et eesmärk ei ole esmajoones mitte sõltuvust mitmekesistada, vaid saavutada võimalikult suur strateegiline energiasõltumatus ja -autonoomia. Taastuvenergia ja vesinik on CO2 heite vähendamise protsessi liikumapanev jõud ning nende tootmine peaks paiknema võimalikult suures osas ELis. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Lühikeses ja keskpikas perspektiivis tuleb praegu mõnes piirkonnas Venemaa maagaasi asendusena lisaks märkimisväärsetele energiasäästumeetmetele kõne alla ka veeldatud maagaas. Pikas perspektiivis on kliimaeesmärkidega kokkusobiv võimalus roheline vesinik, kui see on saadaval piisavas koguses ja mõistliku hinnaga. Kuivõrd Euroopa ei suuda ise täismahus vajalikku gaasi toota – mis veeldatud maagaasi puhul ilmselgelt nii on, samas kui vesiniku puhul on sõltumatus impordist veel mõeldav –, tuleb Venemaa katastroofist teha õiged järeldused. Komitee hoiatab, et ressursside puhul, millega asendada Venemaa gaas, peab Euroopa olema eriti ettevaatlik, võttes arvesse nende mõju keskkonnale ja uut sõltuvust sellistest kolmandatest riikidest, mis ei jaga Euroopa väärtusi, nagu tugev demokraatia, inimõiguste järgimine ja õigusriik. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Võrreldes teiste tähtsamate majandusjõududega on ELis CO2 heite vähendamiseks vajalikku puhta energia tehnoloogiasse tehtavate avaliku sektori investeeringute määr kõige madalam ja see ohustab ülemaailmset konkurentsivõimet. Lisaks hoiatab Euroopa Kontrollikoda, et strateegiaga „REPower EU“ ei suudeta mobiliseerida piisavalt raha. Seepärast toetab komitee komisjoni ettepanekut kasutada taastekavasid ning taaste- ja vastupidavusrahastut, samuti täiendavaid vahendeid, mida eraldatakse Ühtekuuluvusfondist regionaalarenguks ja ELi põllumajanduspoliitika vahenditest kava „REPowerEU“ rakendamiseks. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Ukraina sõja mõjusid nähakse mõnes ELi liikmesriigis ja ELi tasandil lõpliku tõukena saavutada suurem energiasõltumatus ja kliimaneutraalsus. Komitee kiidab selle heaks. Üldine pilt on aga kirju: räägitakse vedelgaasi suuremast kasutamisest ja naasmisest söeenergia juurde, mis võib viia energiasüsteemi ümberkujundamisest taganemiseni. Komitee suhtub sellesse kriitiliselt, kuid on teadlik, et lühiajalises perspektiivis aitavad mitmekülgsed energiatootmise võimalused erakorralise meetmena kaasa energiavarustuskindlusele. Lisaks tuule- ja päikeseenergiale on seepärast oluline kasutada mitmesuguseid vähese CO2 heitega energiaallikaid, mis majanduslikult ja ökoloogiliselt sobivad energiasüsteemi. Samal ajal kutsub komitee üles tegema rohkem jõupingutusi energiasüsteemi keskkonnahoidlikuks ümberkorraldamiseks. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Euroopa Avaliku Sektori Töötajate Ametiühingute Liit (EPSU) avaldas aruande (5), mis kinnitab, et energiasüsteemi liberaliseerimine on andnud vähe vastuseid jätkuvale kliimakriisile. Süsinikdioksiidi tekitavate energiaallikate realistlike alternatiivide laialdane kasutamine sai suures osas võimalikuks avaliku sektori märkimisväärsete toetuste ja mitte vaba turukonkurentsi abil. Aruanne näitab, et ilma Euroopa praegust energiasüsteemi mudelit muutmata ei ole võimalik täita Pariisi kokkuleppe kohustusi. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Kiiresti kulgevate kliimamuutuste ja praeguse energiakriisi tõttu on lühikese aja jooksul vaja investeerida taristusse, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärk ja tagada energiavarustus. Samal ajal tõi energiahindade tõus nähtavale energiaturu nõrkused. Tuleb esitada põhimõttelisi küsimusi sellise energeetika tuleviku kohta, mis tagaks keskkonnahoidliku, taskukohase ja usaldusväärse energiavarustuse ning õiguse energiale. Komitee juhib selgesõnaliselt tähelepanu pakilisele vajadusele avaliku sektori investeeringute järele, et saavutada energia valdkonnas Vene gaasi impordist sõltumatuse eesmärk, ning toetab meetmeid, mille komisjon pakkus välja kavas „REPowerEU“. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Seejuures tuleb arvesse võtta nii turukorraldust kui ka turu reguleerimist, üksikutele osalejatele vajalike tingimuste loomist ja asjakohase tarbijakaitse tugevdamist. Komitee kiidab heaks komisjoni kavatsuse uurida elektrituru korralduse optimeerimise võimalusi ning võtab teadmiseks komisjoni analüüsi elektri- ja gaasiturgude kohta ning kõrgete energiahindadega tegelemiseks kavandatud meetmed, samuti ettepanekud energiavõrkude ja salvestusvõimsuse parandamiseks ning järjekordsed lubadused parandada väikeste osaliste (tootvate tarbijate) turulepääsu ja tagada varustuskindlus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Turukorraldust ja reguleerimist tuleb kohandada vastavalt tulevasele uuele tegelikkusele, mille märksõnad on detsentraliseeritum tootmine ja suurem kohapealne tarbimine. Selleks on siiski vaja luua eri osalistele vajalikud tingimused ja tagada piisav tarbijakaitse. Vaja on turuhinnanguid, milles analüüsitakse kõigi võimalike energiaturu osaliste käitumist ja energiaturu korraldust. Igal juhul rõhutab komitee, et enne mis tahes ettepaneku esitamist on oluline teha põhjalik mõjuhinnang. Komitee juhib tähelepanu tungivale vajadusele võidelda kõrgete elektrihindade, sealhulgas elektri- ja gaasihindade ühendamise vastu, millel on negatiivne mõju liikmesriikide majandusele. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Küsimust, mil määral ja millise turukorraldusega on võimalik turuvahenditega saavutada energiavarustuskindlus, on pikka aega eiratud. Põhimõtteliselt lubab (suures osas riigisiseselt toodetud) taastuvenergial põhinev energiasüsteem suurt energiavarustuskindlust. Aga see ei toimu iseenesest – selle eelduseks on õige regulatiivne korraldus. Eelkõige on olulised arukad võrgud, mis annavad selgeid signaale paljudele miljonitele tootjatele ja tarbijatele, et nad saaksid käituda süsteemisõbralikult ja aidata seega kaasa energiavarustuskindlusele. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Taristuprojektide rahastamise valdkonnas on ranged eelarvereeglid minevikus osutunud avaliku sektori jaoks ikka ja jälle suurimaks takistuseks. Seepärast tuleb seada eesmärk jätta Euroopa rohelise kokkuleppe, energiasõltumatuse ja digisektoriga seotud projektid välja mis tahes regulatsioonidest, mis takistavad selliseid avaliku sektori investeeringuid. Seega soovitab komitee kooskõlas oma arvamusega „ELi eelarveraamistiku ümberkujundamine“ (6) kohaldada avaliku sektori investeeringute suhtes tasakaalus eelarve nõuet, et tagada tootlikkus ning tulevaste põlvkondade heaolu sotsiaalne ja ökoloogiline alus. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Erainvestoreid kaasav segarahastamine on üks võimalus vaid juhul, kui on tagatud, et lepingute sõlmimine on läbipaistev ja avalikul sektoril ei teki seetõttu riikliku rahastamisega võrreldes põhjendamatuid lisakulusid. Põhjendatud lisakulud peavad olema täiesti läbipaistvad. Euroopa Investeerimispanga aruandes märgitakse, et näiteks Euroopa maanteetranspordis olid avaliku ja erasektori partnerluse lepingud keskmiselt 24 % kallimad kui võrreldavad traditsioonilise rahastamisega projektid (7). Seda olulisem on, et selliste segarahastamismudelite puhul määratletakse selgelt õigused ja kohustused, selgitatakse vastutusega seotud küsimusi ning nähakse ette tõhus ja kiire konfliktide lahendamise süsteem, et vältida pikaajalisi lisakulusid ja ebasoodsaid vastutusküsimusi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komisjon juhib õigustatult tähelepanu sellele, et avaliku sektori investeeringud võivad hoogustada eraraha kaasamist ja peavadki seda tegema. REPowerEU ei hõlma aga asjaomaste avaliku sektori vahendite refinantseerimist. Fossiilkütuste toetuste kaotamine oleks üks võimalus, kuidas seda korraldada. Teine võimalus oleks maksustada juhuslik kasum, mis on tingitud suurest nafta- ja gaasikriisist ning mis väljendub tohutus lisakasumis, eriti suurte naftaettevõtete jaoks. Komitee tunneb muret selle pärast, et ühelt poolt energiaettevõtjate äärmiselt suur kasum ja teiselt poolt energiahindade plahvatuslikust kasvust tingitud energiaostuvõimetuse suurenemine võivad osutuda sotsiaalselt plahvatusohtlikuks. Komitee teeb ettepaneku, et see kasum maksustataks ja suunataks rahalise hüvitisena energiatarbijatele, nt majanduslikult nõrgematele leibkondadele või energiamahukatele ettevõtjatele, ning seda kasutataks taastuvenergia tootmise ja vajaliku võrgutaristu laiendamiseks, eriti kuna mõnes liikmesriigis seda juba arutatakse või rakendatakse. Komitee arvates peaks selleks, et mitte heidutada energiaettevõtjaid investeerimast vähese CO2 heitega lahendustesse, olema sellist maksu kehtestades väga valvas. Komitee kutsub komisjoni üles tegema edasiste viivitusteta ettepanekuid asjaomaste meetmete kohta. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Taristu eesmärk on ennekõike toimida, mitte edastada elektrit punktist A punkti B omaette eesmärgina ja toota seeläbi pidevat tulu. Viimase kümnendi arengud, võrgu laiendamisega seotud probleemid, energiahindade ülisuur tõus, küberrünnakute oht ning samuti Ukraina sõda näitavad selgelt, mis on kaalul: nimelt küsimus, kes hakkab tulevikus käsutama sellist keskset taristut nagu energiavõrk. Seega on eelkõige olemas avalik huvi. See eeldaks järelikult avaliku sektori omandit, mis on pühendunud ühishüvele ja kõrvaldaks praeguse ebavõrdsuse. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee toonitab, et õiglane üleminek ei seisne üksnes ülemineku rahastamises. See hõlmab ka eesmärki luua inimväärne töö, kvaliteetsed töökohad ja sotsiaalkindlustus ning säilitada Euroopa ettevõtjate konkurentsivõime. Selleks on tarvis konkreetseid meetmeid kõigil tasanditel, eriti piirkondlikul tasandil. Õiglase ülemineku muud võtmetegurid on avaliku sektori aktiivne ja korraldav roll ning sotsiaalpartnerite demokraatliku osaluse tagamine kõigil tasanditel. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Energiavõrk on elutähtsa taristu osa. Selle taristu rike või kahjustus võib põhjustada laastavaid tarneraskusi ja ohustada avalikku julgeolekut. Elutähtsad taristud, nagu nt transport ja liiklus, tervishoiuteenused, rahandus ja julgeolek – kui nimetada vaid mõnda – on Euroopas viimastel kümnenditel aset leidnud liberaliseerimise ja erastamise laine tõttu üha enam eraettevõtjate käes. See asjaolu on problemaatiline, kui sektorid on omavahel seotud ja ühe sektori haavatavus vähendab või takistab teiste elutähtsate taristute toimimissuutlikkust (kaskaadiefekt). Neid vastastikuseid sõltuvusi on ühest küljest raske hinnata, teisalt on nende toimimise tagamine avaliku ühishuvi seisukohast oluline. Eelkõige turutõrgete või katastroofi korral muutub määravaks käsutusõigust omavate avaliku sektori koordineerivate asutuste juurdepääs, et oleks võimalik tagada piirkondlikult koordineeritud vastupanuvõime. Need ohud on eriti suured elektri puhul, ilma milleta on 21. sajandi arenenud tsivilisatsiooni toimimine praktiliselt mõeldamatu, ning ulatuslikud elektrikatkestused viiksid kogu ühiskonna kokkukukkumiseni. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Võttes arvesse asjaolu, et hooned moodustavad Euroopas ligikaudu 40 % energiatarbimisest, on uute tehnoloogiate, tõhusa renoveerimise ja kodanike uute osalusmudelite edendamise arukas kombinatsioon elamusektoris energiasüsteemi ümberkujundamise ja energiatõhususe suurendamise seisukohast eriti oluline. Elektrienergia siseturu direktiiv soodustab tarbijate osalemist taastuvelektri tootmises ja moodustab olulise aluse detsentraliseeritud energiatootmise aktsepteerimiseks. Sellega seoses on oluline ühtlustamine kogu Euroopas, et võimalikult paljud kodumajapidamised Euroopas saaksid osaleda energiasüsteemi ümberkujundamises. Sellised kontseptsioonid nagu energia jagamine ja kogukonnas toodetud energia üldiselt avavad mõistlikud väljavaated, et kasutada energiavõrke väikesemahulise, nõudlusele suunatud ja võrgu koormust vähendava energiavarustuse jaoks. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee kordab oma seisukohta, et eesmärk on vähendada heidet võimalikult suures ulatuses võimalikult madalate sotsiaal-majanduslike kuludega. Komitee soovitab kombineerida hästi reguleeritud turuga kokkusobivaid vahendeid ning vajaduse korral regulatiivseid meetmeid, sh rahastamisvahendeid mitmeaastase finantsraamistiku ja taasterahastu „NextGenerationEU“ toel, et aidata kaasa tõhusamale energiakeskkonnale. Samas peab aga olema ka selge: seal, kus põhjaliku analüüsi alusel tuvastatakse põhjendatud viiteid olemasolevale või ähvardavale turutõrkele, peab avalik sektor selle heastama, nt investeeringute või turule sekkumiste kaudu. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Energiataristusse tehtavate investeeringute puhul on eesmärk edendada tarbijate ja majanduse huvides energiavarustuskindluse ja taastuvenergia kiiret, tõhusat ja kulutõhusat laiendamist. Sellega seoses on tegemist väga olulise küsimusega: kes hakkab tulevikus käsutama sellist keskset taristut nagu energiavõrk ja salvestustaristu. Liberaliseerimise algusest saadik on elektriettevõtjate investeeringud vähenenud. Võrku ja tootmisse tehtavate investeeringute vähenemine tõi kaasa energiavarustuse häired ja takistab taastuvenergiat veelgi laiemalt kasutusele võtmast. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ärilisest küljest vaadates tekib küsimus, miks ei võiks energiavõrk, mis on investorite jaoks atraktiivne investeering, kuna on usaldusväärne, olla atraktiivne ka riigi jaoks. Eraettevõtjate igal aastal makstavaid dividende saaks avaliku sektori omandis olles üldise hüvangu huvides uuesti investeerida ja see vähendaks riigieelarvete koormust. Seda ka seetõttu, et juba varem on mõne osalise erastamise käigus selgunud, et juba ainuüksi rahalistel põhjustel oleks avaliku sektori omand olnud targem otsus. Terve rida liikmesriike juba kasutab avalikke või poolavalikke struktuure. Samal ajal on näha taas struktuuride kohalike omavalitsuste omandisse andmise suundumust. Küsimus, millised eelised ja puudused on energiataristu avaliku sektori ja eraomandisse kuulumisel ja/või erafinantseerimisel hästi toimiva energiaturu seisukohast, on kahtlemata oluline ja seda tuleks analüüsida komisjoni kavandatavas energiaturu korralduse optimeerimise võimaluste hinnangus. Sellise analüüsi tulemused võivad olla väärtuslik otsustamisvahend liikmesriikidele, kelle vastutus on otsustada energiataristu avaliku sektori või eraomandisse kuulumise üle. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Sellel taustal muutub olulisemaks kohalik ja piirkondlik energiavarustus ja kommunaalettevõtete taas kohalike omavalitsuste omandisse andmine – eriti seoses detsentraliseerimisstrateegiatega. Sellega seoses on kesksel kohal avaliku sektori investeeringud detsentraliseeritud energiatootmisse omavalitsuste tasandil. Uurida tuleks ka muid toetusvõimalusi, nagu rahaliste vahendite otsene eraldamine fondide kaudu. Avalike hoonete katused sobivad eriti hästi tervete linnaosade varustamiseks soodsa päikeseenergiaga. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Mõnes liikmesriigis pakutakse rahalisi stiimuleid, et soodustada fotogalvaaniliste seadmete levikut. Austria, Belgia, Leedu, Luksemburg ja Hispaania nõuavad komisjonile saadetud kirjas, et haldushooned, ostukeskused, lamekatused ja tööstushooned peavad olema teatud tingimustel kohustuslikus korras varustatud fotogalvaaniliste seadmetega. Fotogalvaanilised seadmed peaksid saama normiks ka uutes ja renoveeritud majades. Nad kutsuvad komisjoni üles eraldama ELi eelarvest rohkem raha nende seadmete laialdasemaks kasutuselevõtuks. Komitee suhtub sellesse ideesse positiivselt ja kutsub komisjoni üles analüüsima, milliseid investeeringuid, eeskirju ja kõrvalmeetmeid, nt teadus- ja arendustegevus, on vaja fotogalvaaniliste seadmete laialdasemaks kasutuselevõtuks ja tootmiseks ELis. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Energia kui ühiskondlik hüve: komitee juhib sellega seoses tähelepanu liidu ühiste väärtuste rakendamisele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul Euroopa Liidu toimimise (ELT) lepingu artikli 14 tähenduses, nagu on sätestatud ELi lepingule ja ELT lepingule lisatud protokollis nr 26 üldhuviteenuste kohta. See võiks tagada suurema tõhususe ja taskukohasuse ning vältida turutõrkeid. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Praegune energiakriis näitab energia kui ühiskondlikult olulise hüve erilist tähtsust. Lisaks kvaliteetsete töökohtade ja tööhõive säilitamisele muutub läbipaistvaks ka sotsiaalsete ja ökoloogiliste aspektide seos. Avaliku sektori omand võib tagada demokraatliku kontrolli, avaliku sektori investeeringud, energiavarustuskindluse ja energiatööstuse taastuvatele energiaallikatele ülemineku kulude õiglase jaotuse. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Valede investeeringute vältimiseks tuleb kõrvaldada olemasolevad ebaselgused ja vastuolud, mis puudutavad uue energiasüsteemi olulisi struktuure, turustruktuuri, tururolle ja turureegleid, ning ennekõike tuleb viivitamatult käsitleda sotsiaalset mõju töötajatele ja tarbijatele. Seejuures mängib keskset rolli investeerimiskoormuse õiglane jaotamine – sama kehtib ka võimaliku kasumi õiglase jaotamise kohta. Küsimus, kuidas on võimalik tagada investeerimisvajadus ja tasuvus, on üks olulisi teemasid, millega tuleb tegeleda, et tagada pikaajaliselt optimaalselt toimiv energiaturg. Komitee võtab teadmiseks ELi Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti (ACER) uuringu sellekohased järeldused ning elektri- ja gaasiturge käsitleva teatise ja kiidab heaks komisjoni kavatsuse viia läbi elektrituru hindamine. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Energiasüsteemi ümberkujundamise käigus on oluline aspekt koordineerimine ja korraldus importijate, piirkondlike võrguettevõtjate, kodanike energiaettevõtete, oma tarbeks tootjate ja kohapeal elektrit kasutavate energiakogukondade ning salvestusettevõtjate ja tarnijate vahel. |
| --- | --- |

4.8.

Brüssel, 22. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Sellisele järeldusele on jõudnud elektriettevõtjate liit Eurelectric.

1

(2)  REPowerEU COM(2022) 230 final.

2

(3)  Sellisele järeldusele on jõudnud elektriettevõtjate liit Eurelectric.

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus energiahindade kohta (ELT C 275, 18.7.2022, lk 80).

4

(5)  „A Decarbonised, Affordable and Democratic Energy System for Europe“.

5

https://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Going%20Public_EPSU-PSIRU%20Report%202019%20-%20EN.pdf

(6)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „ELi eelarveraamistiku ümberkujundamine kestlikuks taastumiseks ja õiglaseks üleminekuks“ (ELT C 105, 4.3.2022, lk 11).

6

(7)  EIP 2006. „Ex ante construction costs in the European road sector: a comparison of public-private partnerships and traditional public procurement“. Majandus- ja finantsaruanne 2006/01, Blanc-Brude F., Goldsmith H. ja Välilä T. https://www.eib.org/attachments/efs/efr_2006_v01_en.pdf

7

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmine muudatusettepanek, mis kogus hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest.

Punkt 2.9

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee pooldab üleeuroopalist energiavõrku (TEN-E) käsitlevate ELi eeskirjade paremat kohandamist rohelise kokkuleppe eesmärkidega. See hõlmab eelkõige energiasüsteemi CO2 heite vähendamist, kliimaneutraalsusele üleminekut, taastuvenergia arendamist, energiatõhusust ja energiaostuvõimetuse ohu ennetamist. Kuna energiavõrkudel on energiasüsteemi tasakaalustamisel, vastupidavuses ja arendamisel oluline roll, kutsub komitee üles andma määrusele selgemalt energiasüsteemi lõimimise suunitlust, et edendada kõiki vähese CO2 heitega energia liike, ja muutma igasugune eraldumine võimatuks. Sellel taustal on tervitatav nõukogu ja Euroopa Parlamendi algatus määratleda lisaks taastuvenergiale ka jaotusvõrgud ülekaaluka avaliku huvina. | Komitee pooldab üleeuroopalist energiavõrku (TEN-E) käsitlevate ELi eeskirjade paremat kohandamist rohelise kokkuleppe eesmärkidega. See hõlmab eelkõige energiasüsteemi CO2 heite vähendamist, kliimaneutraalsusele üleminekut, taastuvenergia arendamist, energiatõhusust ja energiaostuvõimetuse ohu ennetamist. Kuna energiavõrkudel on energiasüsteemi tasakaalustamisel, vastupidavuses ja arendamisel oluline roll, kutsub komitee üles andma määrusele selgemalt energiasüsteemi lõimimise suunitlust, et edendada kõiki vähese CO2 heitega energia liike,
  sh tuumaenergiat,
  ja muutma igasugune eraldumine võimatuks. Sellel taustal on tervitatav nõukogu ja Euroopa Parlamendi algatus määratleda lisaks taastuvenergiale ka jaotusvõrgud ülekaaluka avaliku huvina. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee pooldab üleeuroopalist energiavõrku (TEN-E) käsitlevate ELi eeskirjade paremat kohandamist rohelise kokkuleppe eesmärkidega. See hõlmab eelkõige energiasüsteemi CO2 heite vähendamist, kliimaneutraalsusele üleminekut, taastuvenergia arendamist, energiatõhusust ja energiaostuvõimetuse ohu ennetamist. Kuna energiavõrkudel on energiasüsteemi tasakaalustamisel, vastupidavuses ja arendamisel oluline roll, kutsub komitee üles andma määrusele selgemalt energiasüsteemi lõimimise suunitlust, et edendada kõiki vähese CO2 heitega energia liike, ja muutma igasugune eraldumine võimatuks. Sellel taustal on tervitatav nõukogu ja Euroopa Parlamendi algatus määratleda lisaks taastuvenergiale ka jaotusvõrgud ülekaaluka avaliku huvina.

Komitee pooldab üleeuroopalist energiavõrku (TEN-E) käsitlevate ELi eeskirjade paremat kohandamist rohelise kokkuleppe eesmärkidega. See hõlmab eelkõige energiasüsteemi CO2 heite vähendamist, kliimaneutraalsusele üleminekut, taastuvenergia arendamist, energiatõhusust ja energiaostuvõimetuse ohu ennetamist. Kuna energiavõrkudel on energiasüsteemi tasakaalustamisel, vastupidavuses ja arendamisel oluline roll, kutsub komitee üles andma määrusele selgemalt energiasüsteemi lõimimise suunitlust, et edendada kõiki vähese CO2 heitega energia liike,
  sh tuumaenergiat,
  ja muutma igasugune eraldumine võimatuks. Sellel taustal on tervitatav nõukogu ja Euroopa Parlamendi algatus määratleda lisaks taastuvenergiale ka jaotusvõrgud ülekaaluka avaliku huvina.

Motivatsioon

Nagu Euroopa Komisjoni president von der Leyen oma hiljutistes kõnedes on rõhutanud, on tuumaenergia tootmisel praegu ja edaspidi oluline roll paljude teiste vähese heitega tehnoloogiate seas.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 44 |
| --- | --- |
| Vastu: | 109 |
| Erapooletud: | 14 |

Poolt:

44

Vastu:

109

Erapooletud:

14

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/76

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Üldhuviteenuste koosloomine kui panus osalusdemokraatia tugevdamisse ELis“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 486/11)

| Raportöör: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Thomas KATTNIG |

Raportöör:

Krzysztof BALON

Kaasraportöör:

Thomas KATTNIG

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 – |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 226/0/2 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2 –

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

7.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

226/0/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Üldhuviteenuste koosloomine kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ka otse kodanike poolt on üks tõhusamaid vahendeid osalusdemokraatia elavdamiseks ning seega Euroopa integratsiooni tugevdamiseks. Sel põhjusel pakub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee käesolevas arvamuses välja konkreetsed meetmed, mille abil parandada Euroopa Liidu raamtingimusi selles valdkonnas, et veelgi parandada kodanike õiguste ja hüvede kaitset. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Eelkõige kriisiolukorrad, nagu Venemaa hiljutine agressioon Ukraina vastu ja sellest tulenev miljonite inimeste, peamiselt naiste ja laste põgenemine riigist, toovad esile kodanikuühiskonna otsustava rolli. Nimelt suudab kodanikuühiskond kohe spontaanselt ja samas edukalt kombineerida või rakendada koosloomise mudeleid ja menetlusi (eelkõige sotsiaalsete ja haridusalaste üldhuviteenuste puhul) valdkondades, kus tõelise koosloomise kogemus on juba tekkinud. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Minevikus on kodanikuühiskonna osalejad alati pakkunud sotsiaal- ja muid üldhuviteenuseid, kui ametiasutused ei ole vajadust nende järele veel määratlenud või kuna äriettevõtted ei ole pidanud nende osutamist kasumlikuks. Enamikul juhtudel võttis riik hiljem nende osutamise üle, olles nii teenuseosutaja või tellija kui ka reguleeriv asutus ja ka teenuste kvaliteedi tagaja. Kõnealuses kontekstis tuleb liikmesriikide ja Euroopa Liidu vahelise subsidiaarsuse põhimõtet, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 3, kohaldada ka üldhuviteenuste suhtes. Üldhuviteenuste puhul peaks subsidiaarsuse põhimõte olema lisaks juhtpõhimõte ka suhetes liikmesriikide avaliku halduse kõigi tasandite vahel ning ametiasutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kui üldhuviteenuste osutamise juriidiline ja poliitiline vastutus lasub endiselt asjaomasesse vastutavasse esinduskogusse valitud esindajatel ja kodanikud annavad sellele korrapäraselt hinnangu valimistel, teostavad kontrolli üldhuviteenuste asjakohase osutamise üle ametiasutused. Komitee toetab koosloomise lähenemisviisi sihipärast rakendamist. Üldhuviteenused tuleks kujundada koos kasutajate, kogukondade ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, sest seeläbi on võimalik tagada, et ühelt poolt vastavad need tegelikele vajadustele ja teiselt poolt võimaldavad demokraatlikku osalust. See kehtib eelkõige juhul, kui palgatöötajad teevad koostööd vabatahtlike või eneseabistruktuuridega. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Seetõttu kutsutakse liikmesriike üles töötama välja ja/või parandama vahendeid, et tagada kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemine kogu üldhuviteenuste osutamise protsessis. Siia kuuluvad ka asjakohased raamtingimused mitte kasumile orienteeritud sotsiaalmajanduslikele tegevustele, nagu need on määratletud komitee 18. septembri 2020. aasta arvamuses „Mittetulunduslike sotsiaalsete ettevõtete kui sotsiaalse Euroopa olulise samba tugevdamine“ (1). Samuti on selleks vaja riigihankeid käsitleva direktiivi 2014/24/EL (2) artikli 77 rakendamist viisil, millega reserveeritakse teatavate tervishoiu-, sotsiaal- ja kultuuri- ja haridusteenuste puhul hankelepingud mittetulundusühendustele, nagu artiklis on sätestatud. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et kodanike ja ka majanduse huve teenivate üldhuviteenuste kvaliteetne osutamine sõltub piisavatest ressurssidest, st rahastamisest ja personalist, mis tuleb tagada. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Üldhuviteenuste osutamise ja seega ka nende koosloomise raamtingimused kuuluvad eeskätt liikmesriikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste vastutusalasse. Ometi on siin ka tungiv vajadus julgustada liikmesriike töötama välja kooskavandamise kontseptsioone, luues vahendid, mis hõlbustavad koosloomise mudelite kasutamist. Sellised algatused peaksid julgustama kõiki liikmesriikide asjaomaseid osalejaid edendama üldhuviteenuste koosloomist ja osutamist kodanikuühiskonna organisatsioonide poolt. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee teeb ettepaneku, et komisjon avaldaks selleteemalise töödokumendi, mis oleks aluseks edasistele töödele ning mille eesmärk on töövahendi loomine, mis peaks innustama ja suunama riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi koosloomise mudelite tõhusama kasutamise suunas. Selline dokument peaks muu hulgas sisaldama koosloomisega seotud kaalutlusi lähtuvalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 14 ning ELi toimimise lepingule ja Euroopa Liidu lepingule lisatud protokollist nr 26. Samuti peab selles arvesse võtma Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mittetulundusliku sotsiaalmajanduse erilist rolli koosloomises ja selle jaoks vajalikke asjakohaseid raamtingimusi. Lisaks peaks dokument sisaldama ettepanekut innovaatiliste koosloomise projektide toetamise kohta Euroopa ja riiklikul tasandil, võttes arvesse teadusuuringute komponente, ja esitama parimaid tavasid. Tuginedes eespool kirjeldatud töövahendile, võib pärast laiemat konsulteerimist ELi tasandil alustada rohelise raamatu ja seejärel valge raamatu koostamist. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee loob omalt poolt foorumi, et tutvustada selles valdkonnas vastastikku ideid ja parimaid tavasid, ja kaasab sinna kodanikuühiskonna organisatsioone, sotsiaalpartnereid, ülikoole ja teadusprojekte, et säilitada ja arendada aruteluprotsessi Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Osalusdemokraatia edasiarendamine Euroopa Liidus on üks olulisemaid ülesandeid Euroopa integratsiooni tugevdamiseks populismi ja natsionalismi vastu võitlemisel. Üldhuviteenuste koosloomine kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ka otse kodanike poolt on omakorda üks tõhusamaid vahendeid osalusdemokraatia edendamiseks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Juba aastaid on komitee koostöös eri kodanikuühiskonna osalejate ning akadeemiliste ja teadusringkondade tegelenud üldhuviteenuste ajakohastamise ja arendamisega. Komitees vastutab asjaomase töö eest esmajoones alaline rühm „Üldhuviteenused“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2019. aastal alustati koostööd projekti „Euroopa teenuseinnovatsiooni koosloomine“ (CoSIE) konsortsiumiga, (3) mis koosneb ülikoolidest, omavalitsustest ning üheksa liikmesriigi (Eesti, Hispaania, Itaalia, Kreeka, Madalmaad, Poola, Rootsi, Soome, Ungari) ja Ühendkuningriigi kodanikuühiskonna organisatsioonidest. Alaline rühm „Üldhuviteenused“ jälgis CoSIE projekti raames toimunud kahe seminari innovaatilisi kogemusi ja järeldusi. Need seminarid olid „Üldhuviteenuste koosloomine: kodanikuühiskonna organisatsioonide roll“, mis toimus 15. aprillil 2021 Brüsselis, ja „Kodanikud kodanike teenistuses: üldhuviteenuste koosloomine ja osutamine kodanikuühiskonna organisatsioonide poolt“, mis leidis aset 1.-2. detsembril 2021 Lublinis (Poola) ja korraldati koostöös Lublini linnaga ning Ukraina partnerite osavõtul. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Koosloomine on lahutamatult seotud avalike teenuste reformi üle aset leidvate laiemate aruteludega. Uue avaliku halduse (New Public Management) puhul keskenduti tõhususe suurendamisele, erasektori juhtimismudelite rakendamisele ning teenusepakkuja ja tarbija suhete loomisele avalikes teenustes, kus lähtepunktiks olid teenusekasutajate vajadused, nõudmised ja valikud. See oli 1990ndatel ja 21. sajandi esimesel kümnendil enim kasutusel olnud mudel, kuid seda kritiseeriti, kuna see ei olnud nii tulemuslik ja tõhus kui eeldatud, ning selle innovatsioonipotentsiaal oli kesine (4). Uue avaliku halduse järgsed suundumused (miniparadigmad (5)) avalike teenuste uuenduste vallas keskendusid aktiivsele, ühiselt tootvale kodanikule ja mitte enam isiklikust huvist ajendatud passiivsele üksiktarbijale. Lisaks nihkus fookus kasutajarühmade ja sidusrühmade võrgustike integratsioonile ja koordineerimisele, mitte nende killustamisele. Koosloomist peetakse uue avaliku halduse järgsete mudelite põhikontseptsiooniks (6). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee varasemate tööde tulemused selles valdkonnas näitavad, et üldhuviteenuste koosloomine ja osutamine kodanike või nende organisatsioonide poolt toob kaasa osalusdemokraatia tugevnemise ja ka sotsiaalmajanduse edasi arendamise Euroopa Liidus. See lisandub teistele olulistele rollidele, mida üldhuviteenused täidavad kõigi muude ühiskondlike tegevuste hädavajaliku võimaldajana. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Üldhuviteenused

| 3.1. | Euroopa integratsiooni käigus, millele on omased pinged ühtsuse ja mitmekesisuse vahel, töötati välja uus lähenemisviis teenustele, mida reguleerivad erieeskirjad ja standardid. Selle eesmärk on tagada, et kõigil kodanikel ja kõigil sidusrühmadel oleks juurdepääs olulistele teenustele, mis moodustavad praegu ja tulevikus inimväärse elu aluse ning on hädavajalikud ühiskonnaelus osalemiseks – üldhuviteenused. Üldhuviteenuseid võib osutada erinevates kontekstides, kas konkurentsile avatud turgudel üldist majandushuvi pakkuvate teenustena või majandushuvi mittepakkuvate üldhuviteenustena, mis on neilt turgudelt välja arvatud. Komisjon eristab (7) seejuures üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, majandushuvi mittepakkuvaid üldhuviteenuseid ja üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid (mis võivad olla nii majanduslikud kui mittemajanduslikud). Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste (8) või majanduslike teenuste suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingu artiklit 106. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Seda lähenemisviisi on järk-järgult tugevdatud ja täpsustatud. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Üldhuviteenused on osa Euroopa ühistest väärtustest ning neil on oma koht ühiskondliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisel ELis (9). Komitee juhib seevastu tähelepanu liidu ühistele väärtustele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 14 tähenduses, nagu need on sätestatud Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu lisas leiduvas protokollis nr 26 üldhuviteenuste kohta. Siin esitatud põhimõtete edasiarendamise abil võib olla võimalik suurendada tõhusust ja kõrvaldada vajakajäämisi. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Neil ühistel väärtustel on kolm mõõdet: riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste kaalutlusõigus kasutajate vajaduste rahuldamiseks; mitmekesisuse ning kasutajate vajaduste, eelistuste ja demokraatlike valikute erinevuste ning erinevate geograafiliste, sotsiaalsete ja kultuuriliste tingimuste austamine; hea kvaliteet, ohutus, vastuvõetav hind, võrdne kohtlemine ning üldise juurdepääsu ja kasutajate õiguste edendamine (10). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Need teenused on ELi liikmesriikide majandus- ja sotsiaalsüsteemide oluline lüli ning üldiselt Euroopa sotsiaalmudeli tähtis osa. Euroopa kodanikud ja ettevõtjad ootavad õigustatult, et nende käsutuses oleks lai valik usaldusväärseid, stabiilseid ja tõhusaid üldhuviteenuseid (sh üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid), mis on kvaliteetsed ja vastuvõetava hinnaga. Need teenused tagavad kollektiivsete vajaduste ja huvide – üldise hüvangu ülesannete – rahuldamise. Komitee juhib selgesõnaliselt tähelepanu sellele, et nende teenuste kvaliteetne osutamine kodanikele ja majandusele sõltub piisavatest ressurssidest, st rahastamisest ja personalist, mis tuleb tagada. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Juurdepääs üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele on osa põhiõigustest (11) ja Euroopa sotsiaalõiguste sambast (12). Kui Euroopa sotsiaalõiguste samba 20. põhimõttes mainitakse sõnaselgelt esmatähtsaid üldhuviteenuseid, siis samba teised põhimõtted kirjeldavad üldhuviteenuste olulisi valdkondi, nagu haridus, eluase ja abi kodututele, pikaajaline hooldus, puuetega inimeste kaasamine, tervishoid, kui nimetada neist vaid mõned. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Majandushuvi mittepakkuvate üldhuviteenuste suhtes ei kohaldata siseturu- ja konkurentsieeskirju, nende suhtes kehtivad üksnes ELi üldpõhimõtted (läbipaistvus, mittediskrimineerimine, võrdne kohtlemine, proportsionaalsus) (13). |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Liit ja liikmesriigid hoolitsevad selle eest, et „niisugused teenused toimiksid põhimõtete ja tingimuste ning eelkõige majandus- ja rahandusalaste tingimuste alusel, mis võimaldavad neil täita oma ülesandeid“ (14). |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes kohaldatakse aluslepingute sätteid, eriti konkurentsieeskirju, niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine ei takista juriidiliselt ega faktiliselt nendele määratud eriülesannete täitmist (15). |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.3. | Üldhuviteenuste eesmärk on rahuldada kõigi kodanike ja kõigi sidusrühmade vajadusi, võttes arvesse nende arengut ajas ja ruumis ning need on oma olemuselt dünaamilised. Üldhuviteenused võivad hõlmata näiteks selliseid valdkondi nagu ohutus, tervishoid, sotsiaalteenused, sealhulgas puuetega inimeste kaasamine, pikaajaline hooldus, sotsiaaleluruumid, (16) haridus, samuti Euroopa sotsiaalõiguste samba 20. põhimõttes (17) sõnaselgelt nimetatud esmatähtsate teenuste valdkondi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Üldhuviteenuste puhul on liikmesriikide ja Euroopa Liidu vahelise subsidiaarsuse põhimõte sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 3. EL kehtestab põhimõtetele üldise raamistiku, mis lähtub kõigi kodanike ning majandus- ja sotsiaalvaldkonna osalejate vajadustest. Üldhuviteenuste määratlemine ja rakendamine on omakorda liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste pädevuses. Üldhuviteenuste puhul peaks subsidiaarsuse põhimõte olema lisaks juhtpõhimõte ka suhetes liikmesriikide avaliku halduse kõigi tasandite vahel ning ametiasutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Üldhuviteenustele avaldavad mõju mitmed pinged eri aspektide vahel – põhiõiguste tagamine; majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohalikud eesmärgid; kestliku arengu, keskkonnakaitse ja kliimamuutustevastase võitluse eesmärgid; sotsiaalse turumajanduse, ühtse turu ja konkurentsieeskirjade rakendamine. Sobiv tasakaal tuleb leida juhtumipõhiselt, pragmaatilisel viisil ning kõiki sidusrühmi kaasates, et vastata iga üksikisiku ja kogukonna vajadustele. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Üldhuviteenuste koosloomine

| 4.1. | Kodanikuühiskonna osalejad on alati pakkunud sotsiaal- ja muid üldhuviteenuseid, kui ametiasutused ei ole vajadust nende järele veel määratlenud või kuna äriettevõtted ei ole pidanud nende osutamist kasumlikuks. Enamikul juhtudel võttis riik hiljem nende osutamise üle, olles nii teenuseosutaja kui ka reguleeriv asutus ja ka teenuste kvaliteedi tagaja. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Üldhuviteenuseid osutavad või tellivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsusüksused ise. Kui poliitiline vastutus lasub nendesse omavalitsuste esinduskogudesse valitud esindajatel ja kodanikud annavad sellele korrapäraselt hinnangu valimistel, teostavad kontrolli üldhuviteenuste asjakohase osutamise üle ametiasutused. Kasutada võib kahte eri lähenemisviisi, nimelt ülalt alla lähenemisviisi: riiklike, piirkondlike või kohalike ametiasutuste algatused, või alt üles suunatud lähenemisviisi: koosloomine, millesse on kaasatud kodanikud ja/või kodanikuühiskonna organisatsioonid. Käesolevas arvamuses keskendutakse viimati nimetatud lähenemisviisile. Komitee toetab koosloomise lähenemisviisi laialdast rakendamist. Üldhuviteenused tuleks kujundada koostöös kasutajate, kogukondade ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, sest seeläbi tagatakse nii inimeste vajaduste täitmine kui ka demokraatliku osaluse võimaldamine. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Koosloomise rakendamise valdkonnad ja tase sõltuvad siiski kontekstist. Mitte kõigi teenuste, kogukondade ja teenuseosutajate suhtes – eeskätt sellistes elutähtsates taristuvaldkondades nagu energia- ja veevarustus – ei ole võimalik kohaldada radikaalselt uut lähenemisviisi teenustele ja vastutuse jagamisele. Kuid iga samm koostöö abil kaasotsustamisõiguse suurendamise ja tõhusate lahenduste edendamise suunas on heakskiitu väärt. Kasutajate kaasatuse suurendamiseks võiks soovitada nn koosloomise treppi, (18) mis kujutab endast asjaomaste avaliku ja erasektori osalejate süstemaatilist kaasamist eri tasanditel. Madalaim trepiaste vastaks väiksele kaasatusele, mille puhul avaliku sektori asutuste eesmärk oleks suurendada kodanike mõjuvõimu, et parandada nende suutlikkust oma eluga toime tulemisel ja julgustada neid osalema avaliku sektori pakutavate teenuste koosloomisel. Kõige kõrgemal astmel lihtsustataks ühisel tegevuskava koostamisel ja probleemide määratlemisel põhinevat ühisinnovatsiooni, uute ja kasutamata lahenduste ühist kavandamist ja testimist ning avaliku ja erasektori lahendustel põhinevat koordineeritud rakendamist. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Koosloomine tähendab tugevatel külgedel põhinevate tööviiside kasutuselevõttu. Sellise lähenemisviisiga koondatakse teenuse kasutajate (materiaalsed ja mittemateriaalsed) vahendid, võimed ja soovid, selle asemel et üksnes registreerida ja rahuldada nende vajadusi. See lähenemisviis põhineb eeldusel, et kõigil kodanikel on väärtuslikke ja sageli tunnustamata tugevaid külgi (kultuur, aeg, elu- ja õppimiskogemused, praktiline oskusteave, suhted, oskused, ideed), mille abil on võimalik aidata kaasa teenuste arendamisele ja osutamisele. Koosloomise metoodilised töövahendid hõlmavad mitmeid meetodeid: rahulolu-uuringud (näiteks e-kaubanduses), küsitlused, arvamuse avaldamise eri viisid, kasutades selleks digivahendeid, teemarühmi ja paneelarutelusid, ja osalusmeetodid (nt sotsiaalsed häkatonid, avatud ruumi tehnoloogiad, LivingLabs, maailmakohvikud, teenuste näidised, disainerimõtlemine, kasutajateekonnad ja mitmesugused veebipõhised osalusvahendid). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Koosloomine ei ole aga tehniline lahendus ja seda ei ole võimalik saavutada ühte meetodit kasutades. See on lähenemisviis, mida järgitakse teenuste kavandamise ja osutamise protsessi eri etappides. Töövahendite radikaalsem suund sisaldab kaasvalitsemise vorme, mis edendavad võimu nihkeid ja mõnikord teenuste omandiõiguse üleminekut inimestele ja kogukondadele. Siia alla kuulub selliste inimeste ametlik kaasamine, kes omavad ulatuslikke elukogemusi juhtimislepingute, vastastikuste kokkulepete, ühistute ja kogukonnaorganisatsioonidega. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Koosloomise protsessi edu eeltingimus on kutsuda osalema kõik potentsiaalsed kasutajarühmad, et nad saaksid esindada oma huve. Kallutatud osalemine, mis soosib kodanikke, kellel on rohkem vahendeid või kes on valmis rohkem osalema, võib viia ebademokraatlike protsessideni. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Koosloomise veel üks vältimatu eeltingimus on selles protsessis osalejate vaheline usaldus. See saab tekkida teenuseosutajate ja sidusrühmade vahel ainult siis, kui on olemas läbipaistvus selle suhtes, mida teenus koosloomise protsesside kaudu peaks saavutama ning mil määral jagatakse avalikult koosloojatega teenuse kohaldusala ja ulatust (19). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Koosloomine peaks alati toimuma riiklike, piirkondlike ja kohalike vajaduste kavandamise kontekstis. Alati tuleb arvestada eri vajaduste vaheliste ebakõladega. Kui vajadused on kindlaks tehtud, võib korraldada avalikke konsultatsioone, et koguda ettepanekuid nende olulisuse alusel järjekorda seadmiseks ning et pakkuda asjaomastele vahendavatele ja otsuseid tegevatele organitele kriteeriumid otsuste tegemiseks. Eesmärk on tagada kvaliteet, tarnekindlus ja juurdepääsetavus, võrdne kohtlemine ja kasutajate õiguste austamine. Üldhuviteenuste lõppeesmärgiks peab jääma kasu ühiskonnale tervikuna. Koosloomise protsess ei tohi mingil juhul kaasa tuua teenuste kvaliteedi langust, põhjendamatut hinnatõusu või teenuste kättesaadavuse vähenemist. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Koosloomine on dünaamiline vastastikune suhe teenuseosutajate, teenusekasutajate ja muude sidusrühmade vahel ning sisaldab mitmeid võimalikke etappe: |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | koosalgatamine: konkreetsete teenuste eesmärkide ja sihtide ühine kindlaksmääramine alates protsessi algusest; |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | sidusrühmade kaasamine: uute osalejate (kasutajad, teenusekasutajad, teenusepakkujad) kaasamine ja nende kaasatuse säilitamine kogu protsessi vältel; |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | kooskavandamine: teenuste ühine kavandamine; |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.4. | koosrakendamine: teenuste ühine osutamine; |
| --- | --- |

4.9.4.

| 4.9.5. | koosjuhtimine: teenuste ühine korraldamine ja haldamine; |
| --- | --- |

4.9.5.

| 4.9.6. | kooshaldamine: poliitikameetmete ühine sõnastamine; |
| --- | --- |

4.9.6.

| 4.9.7. | kooshindamine: teenuste tulemuslikkuse ja tõhususe või tehtud otsuste ühine hindamine konkreetsete kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

4.9.7.

| 4.10. | Sellega seoses väärib märkimist, et praktikas on juba olemas innovaatilised mudelid, mille puhul ei ole avalike teenuste osutamine ilma kasutajate aktiivse kaasamiseta üldse võimalik (20). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Oluline on üldhuviteenuste väljatöötamine koostöös kasutajate, kogukondade ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, selleks et nad looksid ja rikastaksid üldhuviteenuste väärtust, st hoolitseksid suurema heaolu või ühise arusaama eest ühisest hüvest, mis võib olla aluseks poliitika, strateegiate ja teenuste väljatöötamisele. Koosloodud teenuste arendamise protsessis töötavad koos inimesed, kes kasutavad teenuseid, ja spetsialistid, kes neid kavandavad, loovad ja osutavad (21). Seetõttu on selles protsessis innovaatori, teenuseosutaja ja teenuse kasutaja rollid kattuvad. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Koosloomise lisaväärtus luuakse alati aktiivses koostöös avaliku sektori asutuste vahel, kes kannavad õiguslikku ja/või poliitilist vastutust üldhuviteenuste osutamise eest, teenuseosutajate ning teenuse kasutajate vahel, kes tuleb kaasata demokraatlikusse koosloome protsessi. Koosloomine suurendab seeläbi poliitiliste otsustajate langetatud otsuste demokraatlikku legitiimsust. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | See lisaväärtus annab erilisel viisil panuse demokraatliku osaluse tugevdamisse eelkõige juhul, kui teenuseosutajad pärinevad kodanikuühiskonna organisatsioonide või mittetulundusliku sotsiaalmajanduse ringkondadest, kus täiskohaga ametnikud teevad koostööd vabatahtlike või eneseabistruktuuridega või kus kasutajate huve esindavad kodanikuühiskonna organisatsioonid saavad avaldada reaalset mõju avaliku või erasektori teenuseosutajatele. Lisaks muule on koosloomisel ka moraalne mõõde, see tugevdab kogukondi, ühtekuuluvust ja osalejate omavahelist usaldust (22). |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | See on tunnetatav ka kriisiolukordades. Hiljutise näitena võib esile tuua selle, kuidas kodanikuühiskonna organisatsioonid osutasid teenuseid (eriti sotsiaal- ja haridusvaldkonnas) Ukraina sõjapõgenikele ja neid kaasates. Kodanikuühiskonna kohene suutlikkus rakendada spontaanselt koosloomise mudeleid ja menetlusi osutus äärmiselt oluliseks ja ka võimalikuks piirkondades, kus oldi juba kokku puututud edukate koosloomise protsessidega. |
| --- | --- |

4.14.

5.   Poliitilised algatused Euroopa tasandil

| 5.1. | Kuigi üldhuviteenuste osutamise raamtingimuste ja seega nende koosloomise eest vastutavad peamiselt liikmesriigid, piirkonnad ja kohalikud omavalitsused, on vaja riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi julgustada toetama piisavalt kvaliteetsete üldhuviteenuste osutamist. Selleks on tungivalt vaja julgustada liikmesriike, et nad töötaksid välja kooskavandamise kontseptsioone, luues selleks töövahendid, mis hõlbustavad kooskavandamise mudelite kasutamist. Sellised algatused peaksid innustama kõiki liikmesriikide asjaomaseid osalejaid edendama üldhuviteenuste koosloomist ja osutamist kodanikuühiskonna organisatsioonide poolt. See on oluline ka seetõttu, et koosloomise lähenemisviis aitab märkimisväärselt kaasa muutuvate vajadustega kohanemisele ning nende ajakohastamisele ja tulevikule suunatusele. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Selleks kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles kasutama valdkonnaülest lähenemisviisi, milles arvestatakse komisjoni eri pädevusvaldkondade ja kõikide sidusrühmadega, et töötada välja vahendite kogum, mis sisaldab erinevaid koosloomise vorme, elluviidud katseprojekte ja nende põhjal tehtavaid järeldusi. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Konkreetsemalt teeb komitee ettepaneku, et komisjon avaldaks selleteemalise töödokumendi, mis oleks aluseks edasistele töödele ning mille eesmärk on töövahendi loomine, mis peaks innustama ja suunama riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi koosloomise mudelite tõhusama kasutamise suunas. Selline dokument peaks muu hulgas sisaldama koosloomisega seotud kaalutlusi lähtuvalt ELi toimimise lepingu artiklist 14, ELi toimimise lepingule ja Euroopa Liidu lepingule lisatud protokollist nr 26. Samuti peab selles arvesse võtma Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mittetulundusliku sotsiaalmajanduse erilist rolli koosloomises ja selle jaoks vajalikke raamtingimusi, nagu need on määratletud komitee 18. septembri 2020 arvamuses „Mittetulunduslike sotsiaalsete ettevõtete kui sotsiaalse Euroopa olulise samba tugevdamine“ (23). Dokumendis tuleks viidata ka riigihankeid käsitleva direktiivi 2014/24/EL (24) artikli 77 rakendamisele viisil, millega reserveeritakse teatavate tervishoiu-, sotsiaal- ja kultuuri- ja haridusteenuste puhul hankelepingud mittetulundusühendustele, nagu artiklis on sätestatud. Lisaks peaks dokument sisaldama ettepanekut innovaatiliste koosloomise projektide toetamise kohta Euroopa ja riiklikul tasandil, võttes arvesse teadusuuringute komponente, ja esitama parimaid tavasid. Tuginedes eespool kirjeldatud töövahendile, võib pärast laiemat konsulteerimist ELi tasandil alustada rohelise raamatu ja seejärel valge raamatu koostamist. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee looks omalt poolt foorumi, et selles valdkonnas vastastikku ideid ja parimaid tavasid tutvustada, ja kaasaks sinna kodanikuühiskonna organisatsioone, ülikoole ja teadusprojekte, et säilitada ja arendada aruteluprotsessi Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

5.4.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 131.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0024&from=ET

2

(3)  https://cosie.turkuamk.fi.

3

(4)  Drechsler, W., „Towards a Neo-Weberian European Union? Lisbon agenda and public administration“, Halduskultuur, 2009, 10(1), lk 6–21.

4

Halduskultuur

(5)  Çolak, Ç. D., „Why the new public management is obsolete: an analysis in the context of the post-new public management trends“, Croatian and Comparative Public, 2019, 19(4), lk 517–536, https://doi.org/10.31297/hkju.19.4.1.

5

Croatian and Comparative Public

(6)  Torfing, J., Sørensen, E., & Røiseland, A., „Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward“, Administration & Society, 2019, 51(5), 795–825, https://doi.org/10.1177/0095399716680057.

6

Administration & Society

(7)  https://ec.europa.eu/info/topics/single-market/services-general-interest_et.

7

(8)  Varem olid üldhuviteenused sätestatud Rooma lepingutes ja nüüd ELi toimimise lepingu artiklis 106.

8

(9)  ELi toimimise leping, üldsätted, artikkel 14.

9

(10)  ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokoll nr 26.

10

(11)  Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 36.

11

(12)  Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõte nr 20.

12

(13)  ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokoll nr 26.

13

(14)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 14.

14

(15)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 106.

15

(16)  Arvestades paljudes liikmesriikides toimuvat eluasemekriisi süvenemist, muutuvad taskukohased eluasemed esmatähtsate teenustena üha olulisemaks.

16

(17)  Veevarustus, kanalisatsioon, energia, transport, finantsteenused ja digitaalne kommunikatsioon.

17

(18)  Torfing, J., Sørensen, E., & Røiseland, A., „Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward“, Administration & Society, 2019, 51(5), 795–825, https://doi.org/10.1177/0095399716680057.

18

Administration & Society

(19)  https://cosie.turkuamk.fi/arkisto/index.html

19

(20)  Nagu näiteks Prantsusmaal Services Publics Partagés (jagatud avalikud teenused): https://service-public-partage.fr/.

20

Services Publics Partagés

(21)  Social Care Institute of Excellence, Co-production in social care: what it is and how to do it?, 2015, SCIE Guide 51.

21

Co-production in social care: what it is and how to do it?

(22)  C. Fox et al. A New Agenda for Co-Creating Public Services, 2021, Turku University of Applied Sciences, https://julkaisut.turkuamk.fi/isbn9789522167842.pdf.

22

et al

A New Agenda for Co-Creating Public Services

(23)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 131.

23

(24)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0024&from=ET

24

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/83

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Temaatilised partnerlused Ljubljana lepingu raames“

(ettevalmistav arvamus)

(2022/C 486/12)

| Raportöör: | David SVENTEK |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Florian MARIN |

Raportöör:

David SVENTEK

Kaasraportöör:

Florian MARIN

| Konsulteerimistaotlus | nõukogu – eesistujariik Tšehhi (Vabariik), 26.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 190/1/4 |

Konsulteerimistaotlus

nõukogu – eesistujariik Tšehhi (Vabariik), 26.1.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

190/1/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee toetab kindlalt Ljubljana lepingus esitatud avaldusi ELi linnade tegevuskava kohta ning peab eriti tervitatavaks suurt keskendumist partnerlusele ning mitmetasandilistele ja paljusid sidusrühmi hõlmavatele lähenemisviisidele kestlikus linnaarengus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Temaatilised partnerlused peaksid viima käegakatsutavate ja kestlike meetmete ja tulemusteni, mis kestavad kauem kui partnerlused ise. Pidevalt tuleks silmas pidada tulemuste ülekandmist teistesse liikmesriikidesse, piirkondadesse, linnadesse või sektoritesse. Nende võimaluste territoriaalset jaotust ja geograafilist tasakaalu tuleks jälgida, et neist saaksid kasu ka haavatavad piirkonnad ja linnad. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ELi linnade tegevuskava ja ühtekuuluvuspoliitika vahelist seost saab tugevdada. Vaatamata sellele, et tegemist on kahe erineva poliitika ja algatusega, mille eesmärgid on erinevad ja mis on integreeritud erinevatesse raamistikesse, peaks nende vahel olema koostoime. Linnadele ühtekuuluvuspoliitika raames sidusama toetuse andmiseks on vaja omavahel ühendatud vahendeid ja meetodeid, samuti sektorite- ja institutsioonidevahelist koostööd ning integratsiooni strateegilisel ja tegevustasandil. Temaatilistele partnerlustele tuleks tulevikus anda suurem legitiimsus. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Prognoositavad ja rahalist toetust saavad rakendusmehhanismid, millega muudetakse Euroopa strateegilised eesmärgid konkreetseteks meetmeteks, ning nõuetekohane rahastamine kohalikul tasandil on väga olulised väikeste ja keskmise suurusega linnade ametiasutuste jaoks ning nende jätkuvaks osalemiseks ELi linnade tegevuskava protsessides. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee leiab, et temaatiliste partnerluste partnerite valimise kriteeriumid peavad olema konkreetsemad, avatumad ja kaasavamad. Valikuprotsessis ei tohiks eirata sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide võimalust osaleda selles protsessis koos . Oluline on võtta arvesse linnade keskkonnasäästlikumaks muutmise ja säästva turismi eelhindamisi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Töötingimusi, karjääri prognoositavust ning juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele, võrdseid võimalusi ja piisavat palka tuleks käsitleda valdkonnaüleselt. Arvesse tuleks võtta kõiki sidusrühmadega peetavaid dialooge ja konsultatsioone, nagu sotsiaalne dialoog, dialoog kodanikuühiskonnaga ja konsultatsioonid kodanikega. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee soovitab võtta arvesse alt üles lähenemisviisi, temaatilisi klastreid, temaatilisi võrgustikke ja võrgustikke kohandatud ja kohapõhiste lahenduste väljatöötamiseks, samuti võimalust kasutada olemasolevaid temaatilisi ja linnade võrgustikke, eriti väikeste ja keskmise suurusega linnade puhul. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee rolli Euroopa Liidu linnade tegevuskava ja Ljubljana lepingu juhtimisel saab tugevdada. Komitee peaks samuti osalema nii linnaarengu töörühmas kui ka linnade tegevuskava tehnilises ettevalmistusrühmas ning olema kaasatud peadirektorite kohtumisse linnaküsimustes. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Osalusdemokraatia, heaolumajandus linnades ning linna- ja maapiirkondade vahelised sidemed võiksid olla täiendavad teemad, millega temaatilised partnerlused võiksid tegeleda, erilise tähelepanuga noortele. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee kordab oma ettepanekut luua spetsiaalne sekretariaat temaatiliste partnerluste tõhususe ja tulemuslikkuse parandamiseks, et tagada kohalikul tasandil seos linnapoliitika meetmetega, tagada tehniline abi ning hõlbustada temaatiliste kogukondade loomist ja temaatiliste parimate tavade vahetamist. Seda tuleks teha tihedas koostöös Euroopa Regioonide Komiteega. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Taust

| 2.1. | 26. novembril 2021 võtsid linnaküsimuste eest vastutavad ELi ministrid vastu Ljubljana lepingu ja selle mitmeaastase tööprogrammi, millega algab ELi linnade tegevuskava uus etapp. Kõnealuses dokumendis nähakse ette konkreetsed sammud ELi linnade tegevuskava uuendamiseks, mille ühine eesmärk on muuta see kaalukamaks ja tõhusamaks. Mitmeaastane tööprogramm täiendab poliitilist deklaratsiooni ning sisaldab tööparameetreid, töömeetodeid ja samme mitmetasandilise valitsemise ja mitut sidusrühma hõlmava algatuse järgmise etapi rakendamiseks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa linnade tegevuskava 14 prioriteetset teemat (1) on endiselt jõus: rändajate ja pagulaste kaasamine; õhukvaliteet; vaesus linnades; elamumajandus; ringmajandus; töökohad ja oskused kohalikus majanduses; kliimamuutustega kohanemine (sealhulgas rohelise taristu lahendused); energiasüsteemi ümberkujundamine; maa kestlik kasutamine ja looduspõhised lahendused; linnaline liikuvus; digipööre; uuenduslikud ja vastutustundlikud riigihanked; kultuur ja kultuuripärand ning avaliku ruumi turvalisus. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ljubljana lepinguga lisatakse käesolevasse prioriteetsete teemade loetellu neli järgnevat teemat: võrdväärsed linnad, toit, linnade haljastamine ning säästev turism. Need lisati koosloomise protsesside põhjal ning on seotud uue Leipzigi harta, ELi poliitikameetmete, muude esilekerkivate linnaarengu suundumuste ja linnade vajadustega. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tulevane Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik Tšehhi (Vabariik) on palunud komiteel uurida, kuidas uuest Ljubljana lepingust tulenevad muudatused võiksid mõjutada uute temaatiliste partnerluste loomist. Ljubljanas kokku lepitud neljast teemast kahte arendatakse edasi Tšehhi Vabariigi ELi eesistumise ajal: linnade haljastamine ja säästev turism. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee toetab kindlalt Ljubljana lepingus esitatud avaldusi ELi linnade tegevuskava kohta ning väljendab heameelt eelkõige erilise tähelepanu üle partnerlusele ning mitmetasandiliste ja mitut sidusrühma hõlmavatele lähenemisviisidele linnaarengus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Samal ajal toetab komitee ELi linnade tegevuskava jätkamist ja edasiarendamist, järgides täiel määral proportsionaalsuse põhimõtteid. Samuti tuleks kohalikul tasandil hoolikalt rakendada täiendavuse põhimõtet. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee väljendab heameelt asjaolu üle, et Ljubljana lepingus tunnistatakse komitee tähtsust ja rolli ELi linnade tegevuskava toetamisel. Nagu on märgitud ELi linnade tegevuskava mitmeaastases tööprogrammis, on komiteel võimekus ja valmisolek anda oma panus ja pakkuda toetust seoses arengu, partnerluste ning linnaarengu majanduslike ja sotsiaalsete aspektide ning ELi linnapoliitika levitamisega. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Linnaarengu poliitika mitmekesisus, keerukus ja kestlikkusega seotud probleemid nõuavad mitmetasandilisi ja mitut sidusrühma hõlmavaid lähenemisviise, mis seavad esikohale partnerlused. Ljubljana lepingus tunnistatakse partnerluse tähtsust teadmiste parandamisel. Temaatilised partnerlused peaksid viima käegakatsutavate ja kestlike meetmete ja tulemusteni, mis kestavad kauem kui partnerlused ise. Pidevalt tuleks kaaluda tulemuste ülekandmist teistesse piirkondadesse, linnadesse või sektoritesse. Nende võimaluste territoriaalset jaotust tuleks jälgida. Linnu tuleks motiveerida kasutama Euroopa arenguvõimalusi ning tegutsema aktiivselt ELi tasandil. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Linnade mitmekesisuses ja nende arengupoliitikas on keeruline navigeerida ning sellele probleemile ei ole praegu ELi linnaarengu poliitikas universaalset lahendust. Vaja on kohandatud lähenemisviisi, mis väärtustaks partnerlust, kodanikuühiskonda ja sotsiaalpartnereid. Arengustrateegiate tulevikulahendused peaksid hõlmama erinevaid perspektiive, eksperditeadmisi ja valdkondasid. Komitee arvamuses „ELi territoriaalse tegevuskava, Leipzigi harta ja ELi linnade tegevuskava läbivaatamine“ (2) soovitatakse kasutada igat tüüpi territooriumi puhul kõige asjakohasemaid toetusvahendeid, järgides samal ajal subsidiaarsuse põhimõtet, mis leevendab puuduse, mahajäämuse ja eraldatuse ilminguid ohupiirkondades. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kestliku arengu rahastamisel tuleks tagada kõikide linnade vahel aus konkurents, et väikestel ja keskmise suurusega linnadel oleks võrdne juurdepääs rahalistele vahenditele. Konkurentsipõhimõtet tuleks kohandada ka sellele olukorrale ja seda tuleks alati arvesse võtta. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ljubljana lepingus sisalduv uus element on teemade eelhindamine. Nende hindamiste eesmärk on rakendada pragmaatilist, tõhusat ja tulemustele suunatud lähenemisviisi, eesmärgiga suurendada ELi linnade tegevuskava edaspidiste tulemuste mõju. Samuti võimaldavad need kohandada partnerite valimise kriteeriume. Komitee soovitab, et linnapoliitika sidusrühmades ja tulevastes temaatilistes partnerlussuhetes pöörataks pidevalt tähelepanu parimate tavade, sealhulgas partnerlus- ja koostöömudelite vahetamisele. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Temaatilise partnerluse tegevuskavade rakendamiseks tuleks luua ELi fondidest ja avaliku sektori rahastutest rahastatavad vahendid. Tuleks luua kohandatud toetus (rahastamisvahendid, toetused ja fondid), et tagada temaatilise partnerluse rakendamise protsessi tõhus toimimine, eelkõige seoses väikeste ja keskmise suurusega linnade ja organisatsioonide abistamisega. Juurdepääs sellele toetusele peaks olema ka õiglane, tagades, et väikesed organisatsioonid ja linnad ei jääks kõrvale. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Sellised vahendid nagu integreeritud territoriaalsed investeeringud ja kogukonna juhitud kohalik areng on olnud väga edukad ning neid tuleks jätkata ja tugevdada stabiilsete ja prognoositavate rakendusmehhanismide alusel. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et seoses avalike ja eraõiguslike ressursside omavahelise sidumise võimalusega on mõeldav ka integreeritud lähenemisviis (3) eesmärgiga suurendada suutlikkust ja jagada riske nii territoriaalse kui ka linnaarenguga seotud projektide hüvanguks, kohaldades demokraatlikku kontrolli, läbipaistvat juhtimist ja vastutust. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kestliku linnaarengu probleemidega tegelemisel tuleks alati arvesse võtta innovatsiooni. On soovitatav, et juurdepääs innovatsioonile, samuti innovatsiooniideede jagamine ja laiendamine integreeritaks läbivalt aastate 2021–2027 ühtekuuluvuspoliitikasse ja partnerluslepingutesse liikmesriikide tasandil. Uute asjakohaste ja uuenduslike lahenduste katsetamist ei tohiks tahaplaanile jätta, eriti sellistes valdkondades nagu tehnoloogiad 4.0, tööstus 5.0 või Web3 tehnoloogiad, samuti sotsiaalne innovatsioon. Euroopa linnaarengu algatusel on oluline roll suutlikkuse suurendamisel ja uuenduslike meetmete toetamisel. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Äärepoolsed piirkonnad ja linnad ning nende haavatavad elanikkonnarühmad peaksid olema arengupoliitikas pidevalt tähelepanu all, eesmärgiga parandada kõigi kodanike elukvaliteeti. Peamine prioriteet peaks olema ka vaesuse vähendamine. Juurdepääs kvaliteetsele kaasavale haridusele, sotsiaalteenustele, tervishoiule ja muudele avalikele teenustele on väga oluline, et tagada linnade õiglane pandeemiajärgne taastumine. Temaatiliste partnerluste väljatöötamisel ja rakendamisel tuleks erilist tähelepanu pöörata haavatavatele linnaelanike rühmadele, eelkõige eakatele, puuetega inimestele, vähemustele, sisserändajatele, pagulastele ning sotsiaalselt, majanduslikult ja kultuuriliselt ebasoodsas olukorras olevatele inimestele. Nende kaasamine tuleks tagada protsessi raames suutlikkuse suurendamise kaudu. Komitee soovitab tungivalt seada prioriteediks sotsiaalse, majandusliku, keskkonnaalase ja territoriaalse ebavõrdsuse uute vormide vähendamine ning selleks tuleks tagada eri sidusrühmade õiglane ja mitmekesine kaasamine. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Ljubljana lepingus määratletakse organisatsioonilise ja eksperditoe vajadused ning teatavad vajadused väiksemate linnade toetamiseks. Kuna ELi linnade tegevuskava jääb mitteametlikuks ja vabatahtlikuks algatuseks, peaksid ka liikmed panustama partnerluste toetamisse ja meetmete rakendamisse. Komitee leiab, et partnerluste raames nõutava tehnilise toe puhul tuleks arvesse võtta partnerluste lõpptulemuste kestlikkust. Lisaks andmete kogumisele ja kasutamisele tõenduspõhiste investeeringute jaoks, tuleks pidevalt arvesse võtta ka tugevdatud, integreeritud ja kaasavat lähenemisviisi. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Sellele vaatamata on prognoositavad ja rahaliselt toetatavad rakendusmehhanismid, millega muudetakse Euroopa strateegiad konkreetseteks meetmeteks, ning piisav rahastamine kohalikul tasandil üliolulised väikeste ja keskmise suurusega linnaasutuste jaoks ning nende jätkuvaks osalemiseks ELi linnade tegevuskava protsessides. Lisaks tuleks seda põhimõtet hoolikalt kasutada temaatiliste partnerluste rakendamisel. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Ühtekuuluvuspoliitika pakub mitmesuguseid kestliku linnaarengu vahendeid programmitöö perioodil 2021–2027. Uue poliitikaeesmärgi nr 5 „Kodanikele lähemal olev Euroopa“ mõte on töötada välja konkreetsed vahendid kohaliku arengu strateegiate rakendamiseks igas suuruses linnades. Euroopa Regionaalarengu Fondist linnadele ette nähtud minimaalseid eraldisi, mis on suunatud nende strateegiate alusel linnade valitud prioriteetidele ja projektidele, on igas liikmesriigis suurendatud 5 %-lt 8 %-le. Lisaks loodi Euroopa linnaarengu algatus, et pakkuda linnadele sidusamat toetust. Komitee soovitab temaatilise partnerluse võimalusi kohalikul tasandil pidevalt levitada ja kaasata kõik asjaomased sidusrühmad, sealhulgas komitee. Edaspidi tuleks linnadele rohkem vahendeid eraldada. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Suurenenud volatiilsuse ja riskide rohkuse tõttu peavad temaatilised partnerlused aitama tugevdada vastupanuvõimet ja võimet reageerida asümmeetrilistele šokkidele, nagu COVID-19 ja muud sarnased olukorrad. Sügavalt taunitav sõda Ukrainas mõjutab linnaarengut piirnevates riikides. Temaatilisi partnerlusi tuleks kohandada, et tulla toime lühiajaliste kriisidega, ning neid tuleks kombineerida pikaajaliste strateegiliste lähenemisviisidega. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee leiab, et partnerite valiku kriteeriumid peavad temaatilistes partnerlustes olema konkreetsemad. Valimisprotsessis ei tohiks jätta tähelepanuta sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide võimalust osaleda selles protsessis koos linnaasutustega, sealhulgas nendega, kes esindavad haavatavaid rühmi, nagu eakad, puuetega inimesed, vähemused, sisserändajad, pagulased ning sotsiaalselt, majanduslikult ja kultuuriliselt ebasoodsas olukorras olevad isikud. Neid organisatsioone tuleks julgustada ja motiveerida osalema partnerluses ELi linnade tegevuskava raames. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vastavalt Amsterdami paktile kutsutakse komiteed üles andma oma pädevuse piires panus ELi linnade tegevuskava edasiarendamisse ning ta on üks tegevuskava sidusrühmadest. Amsterdami pakti kehtivust toonitati uues Leipzigi harta rakendusdokumendis ja Ljubljana lepingus. Komitee rolli Euroopa Liidu ja Ljubljana lepingus tuleks tugevdada. Komitee on oluline Euroopa sidusrühm, kes vastutab arengupoliitika majanduslike ja sotsiaalsete muutujate eest ning kellel on suutlikkus, eksperditeadmised ja legitiimsus anda panus Ljubljana lepingu kolme sambasse: parem rahastamine, parem õigusloome ja paremad teadmised. Komiteed tuleks ametlikult tunnustada ja ta peaks täitma Ljubljana lepingu peamistes juhtimisorganites olulist rolli ning osalema nii linnaarengu töörühmas kui ka linnade tegevuskava tehnilises ettevalmistusrühmas ning peadirektorite kohtumisel linnaküsimustes. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee leiab, et tulevased temaatilised partnerlused peaksid hõlmama selliseid teemasid nagu osalusdemokraatia, heaolumajandus linnades ning linna- ja maapiirkondade sidemed (4), mis on kooskõlas Euroopa strateegilises raamistikus kasutatud territoriaalse arengu kontseptsiooniga. Komitee soovitab kaitsta selget seost partnerite valiku protsessi, teemade valiku ja kestliku arengu eesmärkide vahel ning partnerluse panust kestliku arengu eesmärkide rakendamisse. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Tulevikus võiks temaatilisi partnerlusi korraldada temaatilistes klastrites, olemasolevates temaatilistes võrgustikes ning linnade jaoks kohandatud ja kohapõhiste lahenduste väljatöötamise võrgustikes. Arvesse tuleks võtta võrgustikele juurdepääsu suurendamist, eriti väikeste ja keskmise suurusega linnade jaoks. Linnad peaksid olema temaatiliste partnerluste alt üles suunatud lähenemisviisi keskmes, et tagada koostoime kohalike olude ja olemasolevate temaatiliste partnerluste vahel. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Temaatilistes partnerlustes kasutatav konsulteerimisprotsess peaks hõlmama kõiki dialoogi ja konsultatsioonide vorme, nagu sotsiaaldialoog, kodanikega peetav dialoog ja dialoog kodanikuühiskonnaga, ning hõlmama kõiki kodanikuühiskonna sidusrühmi, nagu sotsiaalpartnerid, valitsusvälised organisatsioonid ja kodanikud. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee teeb ettepaneku luua koos komisjoni ja teiste asjakohaste sidusrühmadega sekretariaat temaatiliste partnerluste toetamiseks, et tagada kohalikul tasandil seos linnapoliitikaga, tagada tehniline abi ning hõlbustada temaatiliste kogukondade loomist ja temaatiliste parimate tavade vahetamist. Tuleks eraldada piisavalt vahendeid, et tagada tõhus haldus ja tulemuslikud temaatilised partnerlused, eelkõige tegevuskavade rakendamiseks. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee soovitab tugevdada ELi linnade tegevuskava ja ühtekuuluvuspoliitika vahelist seost. Kuigi tegu on kahe erineva poliitika ja algatusega, mille eesmärgid peituvad erinevates raamistikes, peaks sünergia toimima, eelkõige teadmiste jagamise platvormi (5) ja Euroopa linnaarengu algatuse raames arendatavate kapitaliseerimismeetmete valdkonnas. Olemasolevaid meetmeid temaatiliste partnerluste rakendamiseks võiks mainida rakenduskavades, erinevates projektikonkurssides või projektide hindamise kriteeriumides. Temaatilise partnerluse töö tulemusi tuleks kasutada ühtekuuluvuspoliitika uute rakenduskavade koostamisel. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Vaja on suuremat sidusust ja tugevamat seost kohalikul tasandil rakendatava linnapoliitika ja ELi poliitika, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika vahel. Linnadele ühtekuuluvuspoliitika raames sidusama toetuse andmiseks on vaja omavahel ühendatud vahendeid ja meetodeid, samuti sektoritevahelist ja institutsioonidevahelist koostööd ja integratsiooni strateegilisel ja tegevustasandil. Samuti tuleb piirkondlikku konkurentsivõimet rikastada linna- ja maapiirkondade vastastikuse täiendavusega ning tugeva sotsiaalse ühtekuuluvusega 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika raames. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Töötingimused, karjääri prognoositavus ning juurdepääs kvaliteetsetele töökohtadele, võimalustele ja piisavale palgale on linnaarengu protsesside õiglust ja võrdsust tagavad olulised muutujad ning neid tuleks linnaruumi haljastamise, toiduainete tarneahela kestlikkuse, ringmajanduse ja säästva turismi küsimustes käsitleda valdkonnaüleselt. Investeerimine inimestesse peaks jääma arengustrateegiate üheks peamiseks prioriteediks. Õiglane juurdepääs ja võrdsed võimalused ning võimalus kasutada põhiõigusi on temaatiliste partnerluste edukuse seisukohast otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Ressursside ja vajaduste kontsentreerumise tõttu linnapiirkondadesse peaks Euroopa poolaasta linnaarengu poliitika tõhususele lähenema individuaalsemalt, nii et kedagi ega ühtki paika ei jäetaks kõrvale. Pidevalt tuleks silmas pidada sidusust muude Euroopa vahenditega, näiteks Euroopa sotsiaalõiguste sambaga. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Üha enam on tarvis keerulise olemusega arengustrateegiaid ja -projekte. Komitee teeb ettepaneku, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tugevdaksid selliste investeeringute puhul suutlikkust kodanike osalemise, tulevikusuundade strateegilise analüüsi ja erinevate stsenaariumide ettevalmistamise, strateegilise planeerimise ja avaliku sektori investeeringute rakendamise valdkonnas. See on oluline Euroopa linnade edukaks kestlikuks arenguks ja linnade inimkesksuse taastamisel. Arvesse tuleks võtta eri partnerluste andmete ühtlustamist ja juurdepääsu andmetele avatud andmeplatvormide kaudu, samuti digitaalset õiglust ja digitaalset demokraatiat. |
| --- | --- |

4.11.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/themes/urban-development/agenda

1

(2)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 145.

2

(3)  Vt komitee arvamus „Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava, Leipzigi harta ja ELi linnade tegevuskava läbivaatamine“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 145).

3

(4)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus „Maa- ja linnapiirkondade kestliku arengu terviklik strateegia“ (ELT C 105, 4.3.2022, lk 49).

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/strategy/strategy-2020-2024/our-digital-future/era/knowledge-exchange-platform-kep_en.

5

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/88

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Võitlus energiaostuvõimetuse vastu ja ELi vastupanuvõime: majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Tšehhi Vabariigi taotlusel)

(2022/C 486/13)

| Raportöör: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Raportöör:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Nõukogu eesistujariigi Tšehhi Vabariigi taotlus | kiri, 26.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304
  ettevalmistav arvamus |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 22.6.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 137/2/5 |

Nõukogu eesistujariigi Tšehhi Vabariigi taotlus

kiri, 26.1.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

ettevalmistav arvamus

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

22.6.2022

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

137/2/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Võrdse juurdepääsu tagamine energiale ja energiavarustuskindlus taskukohaste kuludega peab olema Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide absoluutne prioriteet. Energiahindade järsu tõusu tõttu puudutab energiaostuvõimetus üha suuremat arvu ELi elanikke ja tarbijaid kogu Euroopas. Need, kes seisid juba varem silmitsi energiaostuvõimetusega, näevad oma olukorra halvenemist ja tarbijaid, kellel varem ei olnud probleeme energiaarvete tasumisega, ohustab energiaostuvõimetusse langemine. Seda olukorda on mõjutanud praegused geopoliitilised pinged, sealhulgas sõda Ukrainas ja liikmesriikide sõltuvus energiaimpordist. ELi elanike ja tarbijate energiaostuvõimetuse ärahoidmiseks ja selle probleemi lahendamiseks tuleb võtta kiireloomulisi meetmeid. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnistab, kuivõrd tähtsaks peetakse energiaostuvõimetust ELi algatustes, sealhulgas õigusaktides ja poliitikasuundades, eelkõige paketis „Eesmärk 55“, Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamises ja renoveerimislaines. Need meetmed on pikas perspektiivis energiaostuvõimetuse vastu võitlemiseks ja kestlikkuse tagamiseks hädavajalikud. ELi vastupanuvõimet mõõdetakse siiski ainult selle järgi, kuidas EL ja liikmesriigid tegelevad elanike ja ettevõtjate ees seisvate kriitiliste sotsiaalsete, keskkonna- ja majandusprobleemidega. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee kutsub praeguse energiaostuvõimetuse kriisi lahendamiseks üles looma laiaulatuslikku kaugele pürgivat poliitilist koalitsiooni. Selle eesmärk oleks analüüsida energiaostuvõimetust ja otsida sellele lahendusi tervikliku käsituse kaudu, et 2030. aastaks energiaostuvõimetus miinimumini viia ja pikas perspektiivis see üldse kaotada. Koalitsiooni peaksid kuuluma Euroopa Komisjon ja komisjoni energiaostuvõimetuse nõustamiskeskus, Euroopa Parlament, nõukogu, liikmesriigid, Euroopa Regioonide Komitee, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, linnapeade pakt ja organiseeritud kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas ettevõtjate, tarbijaorganisatsioonide ja energiaostuvõimetusest kõige enam ohustatud elanikerühmi esindavate organisatsioonide esindajad. Koalitsiooni tegevust tuleks edasi arendada ELi energiaostuvõimetusvastase strateegia raames. Komisjon peaks julgustama liikmesriike töötama välja riiklikke kavasid või poliitikameetmeid energiaostuvõimetuse kaotamiseks, integreerides ja ühtlustades kõik ELi ja liikmesriigi tasandi poliitika- ja rahastamisvahendid. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Arvestades küsimuse olulisust, kutsub komitee ELi üles edendama ühist energiaostuvõimetuse käsitust, mis võimaldab saavutada käegakatsutava ja ühise arusaama energiaostuvõimetusest ning koguda statistilisi andmeid, võttes arvesse liikmesriikide erinevusi ja eripära. Selline käsitus on vajalik ka olukorra ja võetud meetmete mõju jälgimiseks kogu liidus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee märgib, et Euroopa Komisjon on juba alustanud ettepanekute tegemist koheste ja pikaajaliste meetmete kohta, et kaitsta tarbijaid ja võidelda energiaostuvõimetuse vastu. Näitena võib tuua komisjoni energiaostuvõimetust käsitleva soovituse, energiahindu käsitleva meetme- ja toetuspaketi, teatise REPowerEU kohta ja ettepaneku võtta vastu nõukogu soovitus õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamiseks. Ehkki liikmesriikide meetmed võivad sõltuda riiklikest ja kohalikest iseärasustest, on ELi vastupanuvõime jaoks oluline, et liikmesriigid rakendaksid kiiret tegutsemist vajaval ajal mitmesuguseid meetmeid (näiteks otsene rahaline toetus ja sotsiaalpoliitika ning stiimulid ja toetused energiatarbimise vähendamiseks), et leevendada hinnatõusu negatiivset mõju vähimkaitstud tarbijatele ja ettevõtjatele. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee rõhutab, et oluline on investeerida õiglasesse ja tõhusasse energiasse, et energiaostuvõimetust pikas perspektiivis leevendada. Seetõttu tuleb tagada, et olemasolevad rahalised vahendid investeeritakse taastuvenergiasse, energiatõhususse ja hoonete ulatuslikku renoveerimisse. Seda tuleb teha viisil, mis toetab väikseima sissetulekuga rühmi, tagades vähekaitstud inimestele raha energiatõhususse investeerimiseks ning tegeledes esmajärjekorras halvimate tõhususnäitajatega hoonetega. Komisjon peaks tegema tihedat koostööd liikmesriikidega, et hinnata olemasoleva eelarve vastavust vajadustele ja nõudmistele ning liikmesriikide edasise toetamise võimalusi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kuna energiaostuvõimetus on tingitud üldisest vaesusest, on samuti oluline, et komisjon ja liikmesriigid keskenduksid jätkuvalt vaesuse üldisele vähendamisele. Kriis tuletab meelde pidevat vajadust parandada juurdepääsu tööhõivele ja sotsiaalset kaasatust ning tagada inimväärne elatustase, pöörates eritähelepanu maapiirkondades ja äärealadel elavatele inimestele, ning toetada liikmesriikide majanduskasvu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EL ja liikmesriigid peavad tagama Euroopas investeerimissõbraliku keskkonna CO2-neutraalse ja vähese CO2 heitega energia jaoks. Lisaks on ümber- ja täiendusõppel rohepöördes, renoveerimislaines ja energiatõhususes oluline roll. Muud meetmed võiksid hõlmata energiaalase teavitamise, nõustamise ja konsulteerimise pakkumist, mis peab olema kohalikul tasandil laialdaselt kättesaadav ja taskukohane (näiteks ühtsete kontaktpunktide kaudu). |
| --- | --- |

1.8.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Energiaostuvõimetus on ELi elanike ja ettevõtjate jaoks kasvav probleem ja mure. 2020. aastal ütles 8 % ELi elanikkonnast, et ei suuda oma kodu piisavalt soojana hoida (1). Tänaseks on see arv tõenäoliselt kasvanud, kuna energiahinnad on alates 2021. aasta keskpaigast järsult tõusnud. 2022. aasta märtsis ulatus energiahindade aastane inflatsioon ELis 40,2 %ni, kusjuures energiahindade aastase muutuse kõrgeim määr oli 99,6 % ja madalaim 0 % (2). Energiahindu mõjutavad ka geopoliitilised pinged, sealhulgas sõda Ukrainas, ja ELi liikmesriikide sõltuvus energiaimpordist (3). Kõrgemad energia-, transpordi- ja toiduainehinnad üheskoos suurendavad survet kõigile tarbijatele, aga eelkõige väikese sissetulekuga leibkondadele, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all rohkem. Energiaostuvõimetus on seetõttu jätkuvalt suur probleem, millel on märkimisväärne sotsiaalne mõju. Vähekaitstud elanike sellest väljatoomine on ELi ja selle liikmesriikide kiireloomuline ülesanne. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Energiaostuvõimetuse põhjus on mitme teguri koosmõju, sealhulgas väike sissetulek, ebatõhusad hooned ja seadmed, samuti see, et puudub teave energiatarbimise vähendamise stiimulite kohta ja juurdepääs neile. Kõrged energiahinnad mõjutavad ka elanikke ja ettevõtjaid, suurendades kommunaalteenuste arveid ning asetades mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad väga ebakindlasse olukorda (4) ja pankrotiohtu. See aga võib omakorda kaasa tuua töökohtade kadumise, mis suurendab vaesust. Vähekaitstud mikroettevõtjaid mõjutab märkimisväärselt ka hinnamõju, mis tuleneb hoonete lisamisest direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamisalasse, ning vahendite puudumine nende kasutuses olevate hoonete renoveerimiseks. Energiahindade järsul tõusul on ahelmõju ja see toob kaasa suuremad kulud igat liiki kaupadele ja teenustele. Euroopa seisab silmitsi stagflatsiooni, aeglasema majanduskasvu ja kõrge inflatsiooni ohuga, mis on vaesuse lisategurid (5). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Energiaostuvõimetus tabab kõige rängemini väikese sissetulekuga eurooplasi, nagu vaeseimad töötajad, väikese sissetulekuga pensionärid, üliõpilased, noored täiskasvanud, paljulapselised pered ja üksikvanemad. See mõjutab ka ebasoodsas olukorras olevaid elanikkonnarühmi, kelle vaesuse määr on juba niigi kõrge, sealhulgas puuetega inimesed, eakad, rändajad ja roma vähemused. Naistel on suurem oht energiaostuvõimetusse langeda ja neid mõjutavad selle tagajärjed rohkem, sest nad saavad keskmiselt madalamat palka ja sõltuvad kodude kütmisest ja jahutamisest suuremal määral, kuna veedavad hoolduskohustuste tõttu kodus rohkem aega. Lisaks mõjutab energiaostuvõimetus ida- ja lõunapoolsete liikmesriikide elanikke keskmiselt rohkem (6). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kõigile ELi kodanikele võrdse juurdepääsu tagamine puhtale ja taskukohasele energiale on ELi ja selle liikmesriikide oluline kohustus. Euroopa sotsiaalõiguste sammas hõlmab energiat põhiteenusena, millele kõigil on õigus juurde pääseda (20. põhimõte). Tagada kõigile taskukohane, kindel, kestlik ja kaasaegne energia on ka üks kestliku arengu tegevuskavas 2030 (kestliku arengu eesmärk nr 7) sätestatud eesmärkidest. Piisav kütmine, jahutamine, valgustus ja seadmetega töötamiseks vajalik elektrienergia on põhiteenused, millega tagatakse inimväärne elatustase ja inimeste tervis. Juurdepääs energiateenustele on oluline ka sotsiaalse kaasatuse jaoks. Kokkuvõttes võib energiaostuvõimetusvastasest võitlusest saadav mitmesugune kasu otseselt suurendada ELi majanduskasvu ja heaolu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Viimasel kümnendil on EL käsitlenud energiaostuvõimetust mitmes seadusandlikus ja poliitikadokumendis. Nende hulgas on kolmas energiapakett (2009–2014), 2015. aasta energialiidu strateegia ja 2019. aasta õigusaktide pakett „Puhas energia kõikidele eurooplastele“, mille eesmärk on hõlbustada õiglast energiasüsteemi ümberkujundamist. See on ka oluline osa uuematest algatustest, nagu Euroopa roheline kokkulepe, sealhulgas renoveerimislaine ja pakett „Eesmärk 55“. Paketis „Eesmärk 55“ võetakse energiaostuvõimetust arvesse mitmes ettepanekus. Nende hulgas on ettepanek luua uus kliimameetmete sotsiaalfond, mis peaks leevendama kavandatava CO2 hinna negatiivset sotsiaalmõju transpordile ja hoonetele, ning energiatõhususe direktiivi uuesti sõnastamise ettepanek, milles esitatakse energiaostuvõimetuse määratlus (7). Pakett sisaldab ka ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamiseks. Selles esitatakse liikmesriikidele konkreetsed suunised selle kohta, kuidas käsitleda rohepöörde tööhõive- ja sotsiaalaspekte, arvestades, et tingituna ülemineku kiirendamisest energiahindade tõusu ja geopoliitilise konteksti tõttu on see muutunud nüüd eriti oluliseks. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Euroopa Komisjon võttis 2020. aastal vastu energiaostuvõimetust käsitleva soovituse, milles antakse juhiseid asjakohaste näitajate kohta energiaostuvõimetuse mõõtmiseks ja mõiste „märkimisväärne arv energiaostuvõimetuid kodumajapidamisi“ määratluse kohta. See aitab ka liikmesriikidel tutvustada üksteisele parimaid tavasid ja määrab saadaoleva ELi tasandi toetuse eri rahastamisallikate kaudu. Viimased võimaldavad riiklikel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel kasutada kogu oma finantssuutlikkust, sealhulgas toetusi ja subsideeritud renoveerimist, et piirata alginvesteeringuid. Muud olulised algatused hõlmavad energiaostuvõimetuse nõustamiskeskuse toetust kohalikele projektidele (see pakub praegu esimest aastat tehnilist tuge), energiahindu käsitlevat meetme- ja toetuspaketti (mis on aidanud liikmesriikidel kasutada asjakohaseid meetmeid elanike ja ettevõtjate toetamiseks kõrgete energiahindade probleemiga tegelemisel), kava „REPowerEU“ (8) raames laiendatud toetust vähekaitstud leibkondadele ja ettevõtjatele ning hiljuti loodud energiaostuvõimetuse ja haavatavate tarbijate koordineerimisrühma (9). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kui liikmesriigid ei rakenda algatusi kiiresti ja kui neil ei ole kindlaid kohustusi ega konkreetseid meetmeid, sealhulgas ühist energiaostuvõimetuse käsitust ja sellega tegelemist ELi tasandil, mis võib viia ühise määratluseni, jättes samal ajal igale liikmesriigile võimaluse leida kohandatud lahendusi, siis ei ole komitee arvates komisjoni seni esitatud algatused piisavad, et toime tulla praeguse kriisiga, mis puudutab üha suuremat arvu tarbijaid. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Võitlus energiaostuvõimetuse vastu terviklikust vaatepunktist: üleskutse luua poliitiline koalitsioon ja energiaostuvõimetusvastane strateegia

| 3.1. | Kuna energiaostuvõimetus on sotsiaalsete, keskkonnaalaste, majanduslike ja geopoliitiliste tegurite tagajärg, nõuab see terviklikku lähenemisviisi. Seejuures tuleb küsimust ulatuslikult analüüsida ja kaasata eri sidusrühmad alates tarbijatest, kodanikuühiskonna organisatsioonidest ja ettevõtjatest kuni Euroopa, riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutusteni. Selleks kutsub komitee üles looma laiaulatuslikku kaugele pürgivat poliitilist koalitsiooni. Koalitsiooni peaksid kuuluma Euroopa Komisjon ja komisjoni energiaostuvõimetuse nõustamiskeskus, Euroopa Parlament, nõukogu, liikmesriigid, Euroopa Regioonide Komitee, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, linnapeade pakt ja organiseeritud kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas ettevõtjate, tarbijaorganisatsioonide ja energiaostuvõimetusest kõige enam ohustatud elanikerühmi esindavate organisatsioonide esindajad. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Liikmesriigid peaksid olema pidevalt ühenduses tarbijatega ning selle küsimusega tegelevate kohalike omavalitsuste asutustega. Linnadel ja piirkondadel on sageli kõige paremad võimalused energiaostuvõimetuse ohus majapidamised varakult kindlaks teha ja võtta selle vastu võitlemiseks kõige tõhusamaid meetmeid. Kohalikud ja riiklikud ettevõtjad võivad koos riiklike ja kohalike ametiasutustega (sh kohalikud omavalitsused ja munitsipaalteenuseid osutavad asutused) (10) olla olulised osalejad energiaostuvõimetuse vähendamisele suunatud tegevustes, sealhulgas renoveerimislaine toetamise kaudu. Kuna üldiselt on vähem tõenäoline, et vähekaitstud tarbijad suudaksid oma tarbimisharjumusi kiiresti kohandada, tuleks nendega konsulteerida ja neid kaasata kõigil tasanditel. Oluline on arvestada nende kogemuste ja käitumuslike hoiakutega meetmete kavandamisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kodanikuühiskonna organisatsioonid on väga tähtsad, et hõlbustada dialoogi elanike, ettevõtjate, töötajate, tarbijate ja otsustajate vahel. Kodanikuühiskonna organisatsioonid tuleb nende kogemusi ja kohapealseid võrgustikke silmas pidades kaasata energiaostuvõimetusvastaste meetmete väljatöötamisse, sealhulgas seoses Euroopas energiaostuvõimetuse kaotamise strateegiate kavandamise, rakendamise ja järelevalvega. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee soovitab, et koalitsioon töötaks komisjoni algatusel välja ELi energiaostuvõimetusvastase strateegia. Strateegia peaks põhinema sellel, et tunnustatakse elanike õigust energiale. Strateegias tuleks seada kaugeleulatuvad, kuid realistlikud sihid Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks ning pikas perspektiivis peaks eesmärgiks olema energiaostuvõimetuse kaotamine. See peaks hõlmama energeetikaalaseid ja muid meetmeid, et tegeleda energiaostuvõimetuse algpõhjustega ning leevendada energiaostuvõimetute ja vähekaitstud tarbijate tingimusi. Selline strateegia on vajalik ka selleks, et tagada kliimapöörde ja energiasüsteemi ümberkujundamise kavandamine ja rakendamine nii, et see oleks õiglane ja kaasav, jätmata kedagi kõrvale. See võiks hõlmata iga-aastast kohtumist (et jälgida edusamme ja suurendada teadlikkust ühismeetmetest), nõudeid korrapäraseks struktureeritud dialoogiks liikmesriikide ja kõigi asjaomaste sidusrühmadega ja nende teadlikkuse suurendamiseks, samuti võiks selle abil luua lisastiimuleid energiasüsteemi ümberkujundamisse investeerimiseks. Energiaostuvõimetuse nõustamiskeskusel võiks olla suurem roll selle rakendamisel ja järelevalves. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Samal ajal peavad Euroopa Komisjon, nõukogu, parlament ja liikmesriigid riiklikul tasandil jätkuvalt tagama, et olemasolevates ja uutes seadusandlikes ja poliitilistes algatustes käsitletaks energiaostuvõimetust asjakohaselt. Näiteks Euroopa rohelise kokkuleppe ja renoveerimislaine rakendamise ajal tuleks sel eesmärgil vaadata läbi liikmesriikide energia- ja kliimakavad ja hoonete renoveerimise pikaajalised strateegiad ning esitada nende kohta aruandeid. Samuti tuleb keskenduda Euroopa poolaasta protsessis rohkem energiaostuvõimetusele. Seadusandlikud algatused ja õigusaktide läbivaatamine on samuti olulised võimalused edasiseks energiaostuvõimetusvastaseks võitluseks, näiteks hoonete energiatõhususe direktiivi, taastuvenergia direktiivi ja energiatõhususe direktiivi eelseisvad läbivaatamised ning kliimameetmete sotsiaalfondi loomise ettepanek. Lisaks peab Euroopa Liit tagama, et kõigis uutes algatustes taskukohase, kindla ja säästva energia pakkumiseks võetakse jätkuvalt eriti arvesse vähimkaitstud tarbijatele avalduvat mõju, et leevendada kõrgete energiahindade tagajärgi. See hõlmab vähese CO2 heitega majanduse algatusi ja samuti algatusi, mille eesmärk on lõpetada Euroopa sõltuvus Venemaa fossiilkütustest, näiteks teatis REPowerEU kohta. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komisjon peaks julgustama liikmesriike töötama välja riiklikke kavasid või poliitikameetmeid energiaostuvõimetuse kaotamiseks, integreerides ja ühtlustades kõik ELi ja liikmesriikide tasandi poliitika- ja rahastamisvahendid. Komitee kutsub liikmesriike, kes ei ole oma riiklikes energia- ja kliimakavades näidanud üles pühendumust energiaostuvõimetusega tegelemisele, suurendama oma jõupingutusi selgete järelevalve- ja hindamisraamistike abil. Väga oluline on täpne ja parem aruandlus, sest energiaostuvõimetuse kvantifitseerimise ja jälgimise kohta on vähe kvaliteetseid tõendeid. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Võitlus energiaostuvõimetuse vastu koheste ja pikaajaliste meetmetega selle nähtuse mõõtmiseks ja tarbijate kaitsmiseks

| 4.1. | Komitee kutsub ELi üles edendama ühist lähenemisviisi energiaostuvõimetuse käsitamiseks ja sellega tegelemiseks ELi tasandil, mis võib viia ühise määratluseni. Asjaolu, et iga liikmesriik võib otsustada ise oma kriteeriumide üle energiaostuvõimetuse määratlemiseks, ja ühise käsituse puudumine võivad pidurdada komisjoni suutlikkust olukorda nõuetekohaselt hinnata. Samuti takistab see liikmesriikidel probleemist ühisel viisil aru saada ja koordineeritult reageerida. Energiatõhususe direktiivi uuesti sõnastamise ettepanekus esitatud määratlus ja Euroopa energiaostuvõimetuse vaatluskeskuse (11) varem kehtestatud näitajad on alguseks hea. Komitee on küsimuse pakilisust arvesse võttes seisukohal, et komisjon ja liikmesriigid peavad edendama ühist käsitust, mis võimaldab saavutada käegakatsutava ja ühise arusaama energiaostuvõimetusest ning koguda statistilisi andmeid (12). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Oma energiahindu käsitlevas meetme- ja toetuspaketis pakkus komisjon välja mitu kohest meedet, mida liikmesriigid võiksid võtta, et leevendada tarbijate energiakulusid. Nende hulgas on piirhinnad, maksusoodustused ning toetused tarbijatele ja ettevõtjatele, samuti sotsiaalmeetmed, nagu konkreetsed sotsiaalmaksed ja energiaarvete maksmise ajutine edasilükkamine, võttes arvesse vähekaitstud inimeste, näiteks puuetega inimeste, üksikvanemate ja paljulapseliste perede olukorda ja vajadusi. 2022. aasta veebruariks olid liikmesriigid võtnud vastu paljud meetme- ja toetuspaketis soovitatud meetmetest. Näiteks 18 liikmesriiki tegi rahalisi ülekandeid vähekaitstud rühmadele ja 11 liikmesriiki vähendasid energiamaksu (13). Võttes arvesse iga liikmesriigi (ja iga piirkonna) erinevat olukorda ja võetud meetmeid, on energiaostuvõimetuse ohus olevate ELi elanike arv liidus erinev. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee kutsub liikmesriike üles võtma jätkuvalt koheseid meetmeid, kui see on vajalik, et kaitsta tarbijaid, kes on või keda ohustab energiaostuvõimetus, võttes samal ajal arvesse riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke vajadusi ja eripära. Kõigile sobivat lahendust ei ole, sest energiahinnad on ELis väga erinevad, muu hulgas seetõttu, et liikmesriigid sekkuvad praegu turgudel väga erinevalt (nt maksud ja lõivud, maksuvabastused või -kohustused, mis sageli mõjutavad ainult mõnda tarbijat) (14). Küll aga peavad liikmesriigid tagama, et vähimkaitstud elanikud ei jääks toetuseta. Kehtestada tuleks otsene rahaline toetus ja sotsiaalpoliitika, et leevendada hinnatõusu negatiivset mõju vähimkaitstud rühmadele. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Abivajajatele antav otsene abi peab olema sihipärane, mitte üldine. See peab kajastama sotsiaalset mõõdet ega tohi takistada rohepööret. Kaaluda võiks ajaliselt piiratud toetust (nt esimese 300 kWh elektri eest isiku ja leibkonna kohta) kuni kindlaksmääratava sissetulekupiirini. Samuti tuleks anda otsest abi neile, kelle tulu jääb kindlaksmääratavast ülemmäärast allapoole, tingimusel et vastavas olukorras ei ole võimalik leida taskukohast alternatiivset lahendust (15). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Lisaks peaksid liikmesriigid suurendama tarbijate jaoks stiimuleid energiatarbimise vähendamiseks ning arukalt ja säästvalt renoveerimiseks riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et tagada energiatõhusus ja vähendada nende energiakulusid. Komisjon peaks selliseid meetmeid soodustama. Neid meetmeid tuleks vaadelda täiendavatena selles mõttes, et need ei saa asendada rahalist ja sotsiaalset toetust, mis peab toimima kohese turvavõrguna, kui tarbijaid puudutab parajasti rängalt hinnavolatiilsus. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Muud meetmed võiksid hõlmata energiaalase teavitamise, nõustamise ja konsulteerimise pakkumist, mis peab olema kohalikul tasandil laialdaselt kättesaadav ja taskukohane (näiteks ühtsete kontaktpunktide kaudu) ja millele lisanduvad toetused. Selliste meetmete nagu hoonete renoveerimispasside (16), energiapasside ja nutiarvestitega on samuti võimalik toetada tarbijaid selles protsessis, sealhulgas hoonete omanikke ja üürileandjaid. Energiaalased nõuanded peavad olema kohandatud tarbijate vajadustele, sest reageerimine on väga individuaalne. Meetmete väljatöötamise ja tarbijate teavitamise protsessi tuleks kaasata tarbijaorganisatsioonid ning eelkõige kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kuna energiaostuvõimetuse juured on ka üldises vaesuses, on hädavajalik, et komisjon ja liikmesriigid töötaksid jätkuvalt vaesuse üldise vähendamise kallal. Seejuures tuleb pöörata tähelepanu juba praegu energiaostuvõimetusega silmitsi seisvatele elanikele ja neile, keda ohustab energiaostuvõimetusse langemine, kuna nad ei suuda maksta kõrgemaid energiahindu. Kriis tuletab meelde pidevat vajadust parandada juurdepääsu tööhõivele ja sotsiaalset kaasatust ning tagada inimväärne elatustase, pöörates eritähelepanu maapiirkondades ja äärealadel elavatele inimestele, ning toetada liikmesriikide majanduskasvu üldisemalt. Parema üldhuvitaristu, esmatähtsate teenuste ja transpordi jaoks on vaja perspektiivi kohandada. Toetada tuleks tööhõivet ja VKEsid, eelkõige ebasoodsas olukorras olevates piirkondades ja maapiirkondades. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Vastastikuse hindamise protsessid liikmesriikides ja parimate tavade üksteisele tutvustamine võivad viia nii sotsiaal- kui ka energiasektoris edukate projektideni, mis võivad levida kogu liidus. Need hõlmavad projekte energiatõhususe, energiaalaste teadmiste ja puhta energia valdkonnas (et pakkuda inimestele taastuvenergiat), aga ka sotsiaalmeetmeid, mis võivad vähendada energiaarveid ja vaesust üldiselt. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Võitlus energiaostuvõimetuse vastu investeeringutega õiglasesse ja tõhusasse energiasse

| 5.1. | Komitee rõhutab, et oluline on investeerida õiglasesse ja tõhusasse energiasse, et energiaostuvõimetust pikas perspektiivis leevendada. Hädavajalik on investeerida puhta taastuvenergia arendamisse ja ulatuslikku hoonete renoveerimisse ELis. Nimelt tuleb võtta arvesse pikaajalist struktuurset investeeringute vähesust selles valdkonnas ning sellega kaasnevaid kliima-, keskkonna-, majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi. Sellel on ka positiivne lisamõju majandusele töökohtade loomise ja innovatsiooni osas ning see toob ELi elanikele seega kasu nii lühikeses, keskmises kui ka pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee kiidab heaks ettepaneku luua ELi kliimameetmete sotsiaalfond, et lahendada rohepöördest (mis on kliimamuutuste vastu võitlemisel otsustava tähtsusega) tulenevaid sotsiaal- ja jaotusprobleeme ning stimuleerida meetmete võtmist heitkogustega kauplemise sotsiaalsete tagajärgede leevendamiseks hoonete ja maanteetranspordi sektoris. Komitee märgib siiski, et see fond üksi ei pruugi olla piisav kõigi energiatõhususe ja -üleminekuga seotud nõudmiste rahuldamiseks ning seda võiks tugevdada asjakohaste sekkumistega riiklike partnerluslepingute ning taaste- ja vastupidavuskavade raames. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Energiaostuvõimetust saab vähendada investeeringute hõlbustamisega ja rahastamise suunamisega taastuvenergiale. Komisjon peaks tegema tihedat koostööd liikmesriikidega, et hinnata olemasoleva eelarve vastavust vajadustele ja nõudmistele ning liikmesriikide edasise toetamise võimalusi (näiteks Euroopa Parlamendi mitme liikme (17) ja komitee toetatud ettepanek luua uus kliimamuutustega kohanemise fond, mille abil tugevdada ELi suutlikkust toetada liikmesriike kliima-, keskkonna- ja energiaalastele hädaolukordadele kiiresti reageerimisel). Selles tuleks arvesse võtta majanduse taastumist ning vajadust kaitsta liikmesriikide ja ELi rahanduse jätkusuutlikku arengut. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Uut mitmeaastast finantsraamistikku ja Euroopa Liidu taasterahastut tuleks samuti jätkuvalt kasutada energiaostuvõimetusvastases võitluses COVID-19 järgsel perioodil. Komitee märgib, et Venemaa sissetung Ukrainasse on kiirendanud ELi vajadust tagada kiire üleminek puhtale energiale, et saada sõltumatuks imporditud fossiilkütustest, suurendada energiasüsteemi vastupidavust ning tagada kõigile ELi elanikele juurdepääs õiglasele ja tõhusale energiale, täites samal ajal liidu kliimaeesmärke. Komitee juhib tähelepanu sellele, et sõda Ukrainas ja praegune geopoliitiline kontekst ei tohiks viia selleni, et EL jätab hooletusse oma sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamise, mis on pikas vaates majandusliku tugevuse suurendamise aluseks. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EL ja liikmesriigid peavad tagama, et olemasolevatest vahenditest toetatakse ulatuslikke investeeringuid taastuvenergiasse ja energiatõhususse, hoonete renoveerimisse, eluasemete soojustamise toetustesse ning taskukohastesse ja energiatõhusatesse sotsiaalelamutesse ning kogukondade elamuehitusprojektidesse. On selge, et vaja on suurt hulka erainvesteeringuid. See nõuab julgustavat õigus- ja investeerimiskeskkonda. Liikmesriigid peaksid koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega seadma prioriteediks põhjaliku renoveerimise, mis tooks kaasa üle 60 % energiasäästu (18), ning toetama oskustööjõu arendamist. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Ühtekuuluvusfondist ja õiglase ülemineku mehhanismist võiks pakkuda vahendeid piirkondadele ja kogukondadele, keda puhtale energiale üleminek kõige enam mõjutab. Euroopa Komisjon peaks jätkama ka energiaostuvõimetusvastaste projektide rahastamist programmi „Euroopa horisont“ ja programmi LIFE puhtale energiale ülemineku allprogrammi raames. Teadusuuringute rahastamist programmist „Euroopa horisont“ võiks näiteks kasutada selleks, et välja töötada taskukohased seadmed ja tehnoloogia, mida saab kasutada kodumajapidamiste energiatarbimise vähendamiseks. Komisjon ja liikmesriigid peaksid ELi fondide kaudu julgustama era- ja muid ettevõtjaid arendama innovatsiooni ja õigeid tehnoloogiaid energiatõhususe jaoks. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike samuti üles tagama, et renoveerimislaine strateegiat rakendataks viisil, mis toetab väikseima sissetulekuga rühmi. Seejuures tuleb tagada, et vähekaitstud inimestel on raha energiatõhususse investeerimiseks, tegeleda esmajärjekorras halvimate tõhususnäitajatega hoonetega ja käsitleda sel viisil eluasemeturult tõrjutuse probleemi. Hoonete renoveerimiseks ja taastuvenergia detsentraliseeritud tootmiseks tuleks ELi rahalisi vahendeid märkimisväärselt suurendada, eelkõige kohapealsete osalejate jaoks. Esmatähtsad abisaajad peaksid olema vähekaitstud leibkonnad, kes on juba energiaostuvõimetud või energiaostuvõimetuse ohus. Sel eesmärgil tuleb kliimameetmete sotsiaalfondi raames eraldada piisavalt vahendeid, et kompenseerida heitkogustega kauplemise süsteemi laiendamist. Lisaks peaksid liikmesriigid suurendama investeeringuid taastuvenergiasse ja energiatõhususse. Näiteks nullilähedaste muutuvkulude korral võiks taastuvenergia, nagu tuule- ja päikeseenergia, tuua kaasa madalamad hulgimüügihinnad (19). |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Ümber- ja täiendusõppel on rohepöördes, renoveerimislaines ja energiatõhususes oluline roll. Et töötada välja konkreetsed strateegiad mõjutatud sektorite töötajate oskuste omandamise ja täiendamise ning ümberõppe vajaduste jälgimiseks ja prognoosimiseks, juhib komitee tähelepanu sotsiaalpartnerite projektide tulemustele selles vallas (20). |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Ka erasektoril on oluline roll vajaliku ettevõtluse ja investeeringute edendamisel, sealhulgas selleks, et soodustada keskkonnasäästlike oskuste arendamist rohepöörde kiirendamise ja energiaostuvõimetuse vähendamise eesmärgil. Avaliku ja erasektori partnerlusi ning teadus- ja arendustegevuse rahastamist tuleks märkimisväärselt suurendada ning VKEdele tuleks anda rohkem tehnilist abi, et täita keskkonnastandardeid, näiteks energiaauditite korral. Samuti tuleks liikmesriikidel üksteisele tutvustada häid tavasid, et soodustada nende levikut. |
| --- | --- |

5.9.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211105-1

1

(2)  Lähteandmete kogum: prc_hicp_manr.

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Energy_production_and_imports

3

(4)  „REPowerEU: Euroopa ühismeede taskukohasema, kindlama ja kestlikuma energiavarustuse tagamiseks“ (8. märts 2022).

4

(5)  Komisjon tunnistas kõrgete energiahindade negatiivset mõju majandusele, sealhulgas ettevõtjate konkurentsivõimele. Euroopa Keskpanga hinnangul (enne Venemaa sissetungi) vähendavad energiahinna šokid SKP kasvu 2022. aastal ligikaudu 0,5 protsendipunkti võrra. Vt „REPowerEU: Euroopa ühismeede taskukohasema, kindlama ja kestlikuma energiavarustuse tagamiseks“ (8. märts 2022).

5

(6)  2020. aasta sissetulekuid ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika, milles kasutatakse muutujaid inimeste endi teatatud võime kohta hoida oma kodu piisavalt soojana ning halbade elamistingimuste ja energiaarvete võlgnevuste kohta. See on näidanud, et kuigi energiaostuvõimetust esineb kogu ELis, on see eriti levinud Ida- ja Lõuna-Euroopa riikides.

6

(7)  Uuesti sõnastatud energiatõhususe direktiivi artikli 2 punktis 49 määratletakse energiaostuvõimetus kui „kodumajapidamise puudulik juurdepääs põhilistele energiateenustele, mis on aluseks inimväärsele elatustasemele ja tervisele, sealhulgas piisavale soojusele, jahutusele, valgustusele ja seadmete kasutamiseks vajalikule energiale asjaomase riigi kontekstis, olemasoleva sotsiaalpoliitika ja muude asjakohaste poliitikameetmete korral“.

7

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/ip_22_1511

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:32022D0589

9

(10)  COM (2020) 662 final

10

(11)  https://energy-poverty.ec.europa.eu/energy-poverty-observatory/indicators_en

11

(12)  Näiteks Euroopa Parlamendis kliimameetmete sotsiaalfondi ettepaneku üle toimunud läbirääkimistel soovitatud energiaostuvõimetuse määratlus oli „ostuvõimetus, mis mõjutab madalaimatesse sissetulekudetsiilidesse kuuluvaid leibkondi, mille energiakulud ületavad pärast eluasemekulude mahaarvamist kaks korda energiakulude ja kasutatava sissetuleku mediaansuhet“.

12

(13)  Giovanni Sgaravatti, Simone Tagliapietra ja Georg Zachmann. „National fiscal policy responses to the energy crisis“. Bruegel, 8. veebruar 2022.

13

(14)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus energiahindade kohta (ELT C 275, 18.7.2022, lk 80).

14

(15)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus energiahindade kohta (ELT C 275, 18.7.2022, lk 80).

15

(16)  https://www.bpie.eu/publication/renovation-passports/

16

(17)  „Regional development MEPs suggest to set-up a Climate Change Adaptation Fund“ | Uudised | Euroopa Parlament (europa.eu)

17

(18)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:32019H0786&from=ET

18

(19)  Hinnangute kohaselt tõi taastuvelektri koguse suurenemine Saksamaal kaasa elektrituru hetkehindade 24 % languse ajavahemikul 2008–2015 ja Rootsis 35 % languse aastatel 2010–2015, eeldusel et muud näitajad püsisid muutumatuna (Hirth, 2018).

19

(20)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus energiahindade kohta (ELT C 275, 18.7.2022, lk 80).

20

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/95

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Sotsiaaldialoog rohepöörde raames“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Tšehhi Vabariigi taotlusel)

(2022/C 486/14)

| Raportöör: | Lucie STUDNIČNÁ |
| --- | --- |

Raportöör:

Lucie STUDNIČNÁ

| Konsulteerimistaotlus | nõukogu eesistujariik Tšehhi Vabariik, 26.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 5.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 162/1/7 |

Konsulteerimistaotlus

nõukogu eesistujariik Tšehhi Vabariik, 26.1.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

5.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

162/1/7

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Kliimahädaolukorraga tegelemisest on saanud peamine poliitiline prioriteet. Pärast tööstusrevolutsiooni loodud majandusmudel vajab põhjalikku uuendamist. Äärmiselt ulatuslik üleminek digiteeritud kliimaneutraalsele ringmajandusele nõuab märkimisväärseid jõupingutusi kohanemiseks. Venemaa agressioon Ukraina vastu vaid suurendas selle ülemineku vajadust, tuues samal ajal ühiskonna jaoks kaasa tohutud kulud ja koormuse. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopa sotsiaalse mudeli lahutamatu osa ja Euroopa konkurentsivõime allikana peab sotsiaaldialoog olema sisukas kõigil tasanditel – Euroopa, riigi, valdkondlikul, piirkondlikul ja töökoha tasandil. Liikmesriigid peaksid teadvustama sotsiaaldialoogi väärtust – asjaolu, et see loob lisaväärtust ning on oluline osa otsustusprotsessis. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et sotsiaaldialoogi tuleks tugevdada ja aktiivselt edendada. See tähendab ka seda, et sotsiaalpartneritel on vaja piisavat pädevust ja neil peab olema ka juurdepääs eksperditoele. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Seepärast peab ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide aktiivne osalemine tugeva sotsiaaldialoogi ja kodanikuühiskonna kaasamise kaudu olema lahutamatu osa kogu kliimameetmete poliitikaraamistikust. Liikmesriigid peavad tegema suuremaid jõupingutusi, et kaasata töötajaid ja tagada nende toetus kestliku ühiskonna suunas liikumiseks. See ei puuduta mitte ainult liikmesriike, vaid ka ELi institutsioone. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ametiühingutel on oluline roll töötajate ettevalmistamisel ja esindamisel sotsiaal-ökoloogilise ümberkujundamise protsessis, seega tuleb tagada aktiivne ja sidus sotsiaaldialoog kindlustamaks, et kliimameetmed toovad töötajatele kasu, muudavad ülemineku õiglaseks ega jäta tõepoolest kedagi kõrvale. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Sotsiaaldialoogiga peab kaasnema pidev ja tugev kodanikuühiskonna dialoog eelkõige organiseeritud kodanikuühiskonnaga ja sidusrühmade kaasamine. Kliimaneutraalsele majandusele õiglaseks üleminekuks on oluline ehitada üles õiglasem ühiskond, kaotada vaesus ja võidelda rohepöördest tulenevate kohanemisprobleemidega. Kodanikuühiskonna organisatsioonid esindavad miljoneid kaitsetus olukorras olevaid inimesi ja neid, keda süstemaatiliselt tõrjutakse, ning on seetõttu oluline hääl, mis tuleb kaasata üleminekuga seotud otsustesse. Tihe koostöö Regioonide Komiteega selles küsimuses lisaks siia piirkondliku mõõtme. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Sotsiaalse õigluse prioriteediks seadmine ja Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamine peab olema esmatähtis. Lisaks peab EL edendama ja aktiivselt toetama ka kollektiivläbirääkimisi, et töötajad saaksid kujundada kestlikke ning keskkonnahoidlikke, konkurentsivõimelisi ja inimväärseid töökohti. Sel moel muutub Euroopa Liit mitte üksnes õiglasemaks ja võrdemaks, vaid ka konkurentsivõimelisemaks ja vastupidavamaks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | On väga oluline, et kõik ülemineku käigus loodud töökohad oleksid kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooniga, mis hõlmab õigust inimväärsele tööle, ühinemisvabadusele ja kollektiivläbirääkimistele, samuti diskrimineerimise, sunniviisilise ja laste töö ning vägivalla ja ahistamise mittelubamist töökohal. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee teeb ettepaneku kaardistada süstemaatiliselt sotsiaaldialoogi toimimist liikmesriikide tasandil. Vaja on täiendavaid võrdlevaid uuringuid, et käsitleda sotsiaaldialoogi rolli riiklikes energia- ja kliimakavades, näiteks riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Osana üldistest jõupingutustest tugevdada Euroopa rohelise kokkuleppe sotsiaalset mõõdet tuleb stiimulite ja rahastuse kaudu aktiivselt toetada ja tugevdada sotsiaaldialoogi struktuure, pöörates erilist tähelepanu liikmesriikidele ja sektoritele, kus need institutsioonid on nõrgad. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kooskõlas mittesiduva nõukogu soovitusega kliimaneutraalsusele õiglase ülemineku tagamise kohta rõhutab komitee, et liikmesriikidele tuleks anda suuniseid selle kohta, kuidas käsitleda ülemineku sotsiaalset ja tööhõivemõju. Kaaluda tuleks muu hulgas komitee arvamuses „„Eesmärk 55“: ELi 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamine teel kliimaneutraalsuseni“ (1) esitatud ettepanekut, millega julgustatakse liikmesriike looma nn õiglase ülemineku komisjone. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee rõhutab, et ümberkorraldusprotsessi ajal on oluline õigeaegne teavitamine ja konsulteerimine. Kooskõlas konsulteerimis- ja osalemisõigusi käsitleva direktiiviga tuleb tugevdada töötajate õigusi teavitamisele, konsulteerimisele ja osalemisele (2) kõigil ELi, riiklike ja kohalike ametiasutuste tasanditel. Konsulteerimiseta tehtud otsuseid tuleks vältida ja eelnev teabe edastamine peaks muutuma kohustuslikuks. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Üldised märkused

Taust

| 2.1. | Ettevalmistava arvamuse koostamist taotles ELi eesistujariik Tšehhi Vabariik osana Euroopa rohelise kokkuleppe sotsiaalse mõõtme ja eelkõige sotsiaaldialoogi rolli hindamisest. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kliimahädaolukorraga tegelemisest on saanud peamine poliitiline prioriteet. Kogu tootmis- ja tarbimissüsteem tuleb põhjalikult ümber kujundada. Samas kui digiteeritud kliimaneutraalsele ringmajandusele üleminekust saadav kasu on vaieldamatu, kaasnevad sellega märkimisväärsed kohanemisjõupingutused ja tohutud kulud ühiskonna jaoks. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | See põhjalik ümberkorraldusprotsess, mille meie majandus peab mõne aastakümne jooksul kliimaneutraalsuse saavutamiseks läbima, on poliitikast lähtuv protsess, millel on erinev mõju erineva sotsiaal-majandusliku taustaga inimestele, samuti ettevõtetele ja eelkõige VKEdele. Poliitikakujundajatel lasub märkimisväärne vastutus seda mõju käsitleda. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kliimamuutused tekitavad kindlasti uut ebavõrdsust, ning leevendus- ja kohanemismeetmed, kui neid rakendatakse ilma õiglase ülemineku poliitikata, võivad luua võitjaid ja kaotajaid. Seda teadvustades sisaldas Euroopa rohelise kokkuleppe väljakuulutamine 2019. aastal lubadust mitte kedagi kõrvale jätta. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Käimasolevat üleminekuprotsessi on veelgi raskendanud kaks erakorralist sündmust: COVID-19 kriis ja põhjalikud muutused Euroopa geopoliitilises olukorras, mis on tingitud Venemaa rünnakust Ukraina vastu. Mõlemad on lühiajaliselt suurendanud koormust ühiskonnale, kuid võivad samal ajal aidata kiirendada ka ümberkujundamist. |
| --- | --- |

2.5.

Sotsiaaldialoog

| 2.6. | Viimastel aastakümnetel on suured muutused tootmisvahendites sageli tekitanud kohanemise või üleminekuga seotud probleeme, eriti seal, kus need muutused on toonud kaasa ebakindlamaid ja madalalt tasustatud töökohti, mille tõttu jäävad paljud inimesed, nagu naised ja ebasoodsas olukorras kogukonnad, inimväärsest tööst kõrvale. Seepärast peame tegelema mitme üleminekuprobleemiga, nagu lühiajaliste lepingute sõlmimine, ebakindlad töövormid, erastamine ja ümberkorraldamine, et luua õiglane majandus, kus vaesus likvideeritakse. Seda probleemi käsitletakse ka nõukogu soovituses õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta, mis võeti vastu sotsiaalpoliitika nõukogu 16. juuni 2022. aasta istungil. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Sotsiaaldialoogi edendamine on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus. Algatuses „Sotsiaaldialoogi uus algus“ (2016) teadvustati sotsiaaldialoogi tähtsust majanduse elavdamise ja konkurentsivõime seisukohast. Mitmes komitee arvamuses (3) ja resolutsioonis (4) on hiljuti rõhutatud sotsiaaldialoogi tähtsust sellega seotud üleminekutes. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Sotsiaaldialoog on samuti tõestanud oma positiivset panust ümberkorraldusprotsessi õnnestumisse. Hästi toimiva sotsiaaldialoogiga ettevõtjad toimivad paremini, on konkurentsivõimelisemad ja vastupidavamad ja maksavad suuremat palka. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komitee rõhutab, et kõigil sotsiaaldialoogi tasanditel Euroopa, riigi, valdkondlikul, piirkondlikul ja töökoha tasandil on rohepöörde juhtimisel ja hõlbustamisel olulised, kuid erinevad funktsioonid. Nende tasandite struktuuridel ja institutsioonidel on siiski väga erinevad tugevused. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Sotsiaaldialoogiga peab kaasnema pidev ja tugev kodanikuühiskonna dialoog eelkõige organiseeritud kodanikuühiskonnaga ja sidusrühmade kaasamine. Kliimaneutraalsele majandusele õiglaseks üleminekuks on oluline ehitada üles õiglasem ühiskond, kaotada vaesus ja võidelda rohepöördest tulenevate kohanemisprobleemidega. Kodanikuühiskonna organisatsioonid esindavad miljoneid kaitsetus olukorras olevaid inimesi ja neid, keda süstemaatiliselt tõrjutakse, ning on seetõttu oluline hääl, mis tuleb kaasata üleminekuga seotud otsustesse. Tihe koostöö Regioonide Komiteega selles küsimuses lisaks siia piirkondliku mõõtme. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Sotsiaaldialoogi institutsioonidel ja osalejatel on liikmesriikides erinev suutlikkus ja mõju, osalt seetõttu, et liikmesriikide sotsiaal- ja töösuhete mudelid on erinevad, ent mõnel juhul on finantskriisi ja euroala kriisi järgsed detsentraliseerimismeetmed ja -soovitused aktiivselt kaasa aidanud nende nõrgenemisele. Komitee rõhutab, et hästitoimiv sotsiaaldialoog on Euroopa sotsiaalse turumajanduse oluline tunnusjoon, ning peab tervitatavaks asjaolu, et seda on tunnustanud Euroopa Komisjon, tehes seda viimati oma soovitustes nõukogule. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Osana üldistest jõupingutustest tugevdada Euroopa rohelise kokkuleppe sotsiaalset mõõdet tuleb aktiivselt toetada ja tugevdada sotsiaaldialoogi struktuure, pöörates erilist tähelepanu liikmesriikidele ja sektoritele, kus need institutsioonid on nõrgad. |
| --- | --- |

2.12.

Õiglane üleminek

| 2.13. | Õiglane üleminek tähendab, et kliimaneutraalsele majandusele ülemineku tööhõive- ja jaotuslikku mõju tuleks käsitleda kliimapoliitika raamistiku lahutamatu osana (nt pakett „Eesmärk 55“) ja mitte ainult täiendavate parandusmeetmetena. Need küsimused hõlmavad mitut mõõdet, nagu CO2 heite vähendamise poliitika jaotuslik mõju, töökohtade kadumine ja töökoha vahetamine, sotsiaalsete põhiõiguste kaitse ning kodanike ja organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamine otsuste tegemisse. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Õiglase ülemineku fond ja kavandatud kliimameetmete sotsiaalfond on paketi „Eesmärk 55“ osana mõned peamistest ELi meetmetest, mille eesmärk on leevendada ülemineku mõju kõige enam mõjutatud piirkondadele, vähekaitstud inimestele ja ettevõtjatele. Komisjon tunnustab asjaolu, et komisjon on samuti esitanud nõukogule soovituse, mis käsitleb kliimaneutraalsusele õiglase ülemineku tagamist, et anda liikmesriikidele suuniseid selle kohta, kuidas käsitleda ülemineku sotsiaalset ja tööhõivemõju. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Õiglase ülemineku proovikivi peab olema ettevõtete, töötajate ja kodanike kohanemisprobleemide lahendamise tõhusus, julgustades näiteks äritegevust ümber korraldama, töötajaid oskusi täiendama ja ümber õppima ning vältides energiaostuvõimetust ja liikuvusvaesust, tagamaks, et kedagi ei jäeta kõrvale. Iseäranis määrav on see, mil määral kaasatakse konkreetselt neid naisi ja mehi, kelle töökohad kaovad või muutuvad vähem tähtsaks või on muul viisil ohus, ning tagatakse neile kasulik, täisväärtuslik ja turvaline tulevik kvaliteetsel töökohal ning aidatakse neid enesearendamisel, et nad oleksid võimelised neid rolle täitma. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Selle ülesande ulatust ei tohi alahinnata. See tähendab hästi läbimõeldud integreeritud keskpikkade ja pikaajaliste majandus- ja sotsiaaleesmärkide väljatöötamist. Seejuures peetakse silmas tootlikkuse ja kaasatuse tagamist, võttes nõuetekohaselt arvesse eri liikmesriikide eripära ning kaasates sotsiaalpartnereid üleriigilisel, piirkondlikul ja kohalikul tasandil poliitikakujundamise kõigis etappides, sealhulgas sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste kaudu, kui see on asjakohane. Need hõlmavad ressursside tahtlikku ja teadlikku ümbersuunamist mõjutatud valdkondadesse ja piirkondadesse riigi ja kesktasandil. Lisaks uute investeeringute stimuleerimisele toetuste, laenude ja eksperditeadmiste pakkumisega ning mikroettevõtjate ja VKEde tegevuse hõlbustamisele saab idufirmasid aidata kapitaliosaluse kaudu, samuti on võimalik luua uusi avaliku sektori ettevõtteid. Avaliku sektori vahendite eraldamise kõrval on vaja optimeerida riigiabi eeskirjade paindlikkust ja need teatavatel tingimustel isegi peatada. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | On äärmiselt oluline, et selline ulatuslik ümberkorraldamine, mis hõlmab kümnete miljonite töökohtade ümberkujundamist Euroopas, toimuks tasakaalustatud ja juhitud viisil ning oleks tulevikku suunatud. Hästi toimiv sotsiaalne dialoog on selleks väga oluline. Õiglase ülemineku fondi, millest toetada töötajaid uutele töökohtadele üleminekul, tuleks laiendada nii selle vahendite kui ka kohaldamisala osas, võttes konkreetsetele sektoritele suunatud meetmeid. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Kestliku arengu kolm mõõdet – majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane – on omavahel tihedalt seotud ning neid tuleb käsitleda tervikliku ja sidusa poliitikaraamistiku abil. ILO 2015. aasta õiglase ülemineku suunised pakuvad valitsustele ja sotsiaalpartneritele praktilisi vahendeid selle ümberkujundamisprotsessi juhtimisel. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | ILO 2015. aasta suunistes märgitakse, et oluline on tugev sotsiaalne konsensus kestlikkuse eesmärgi ja selleni jõudmise suhtes. Sotsiaaldialoog peab olema kõigi tasandite poliitika kujundamise ja rakendamise institutsioonilise raamistiku lahutamatu osa. Kõigi asjaomaste sidusrühmadega tuleks pidada asjakohaseid, teadlikke ja pidevaid konsultatsioone. |
| --- | --- |

2.19.

Sotsiaaldialoog rohepöörde raames

| 2.20. | Sotsiaaldialoogi ei tohiks näha pelgalt formaalsusena, see peab olema sisukas kõigil tasanditel – Euroopa, riigi, valdkondlikul, piirkondlikul ja töökoha tasandil. See tähendab muu hulgas seda, et sotsiaalpartneritel on vaja piisavat pädevust ja neil peab olema ka juurdepääs eksperditoele. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Komitee tunnistab, et sotsiaaldialoogi institutsioonid on eri liikmesriikide erinevate riiklike ja tööstussuhete mudelite ja traditsioonide tõttu ELis väga ebaühtlased. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Komitee teeb ettepaneku kaardistada ja jälgida süstemaatiliselt sotsiaaldialoogi toimimist liikmesriikide tasandil (5). Vaja on täiendavaid võrdlevaid uuringuid, et uurida sotsiaaldialoogi rolli riiklikes energia- ja kliimakavades, näiteks riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Komitee leiab, et olemasolevad algatused rohepöörde sotsiaalsete probleemide lahendamiseks on jäänud killustatuks. Õiglase ülemineku mehhanism on piiratud ja käsitleb väikest osa üleminekuprotsessist. Kavandataval kliimameetmete sotsiaalfondil on piiratud ulatus ja eesmärk ning ennekõike tasakaalustatakse sellega transpordi ja hoonete valdkonnas kavandatava teise heitkogustega kauplemise süsteemi regressiivset jaotuslikku mõju (vt eelkõige EMSK arvamus kliimameetmete sotsiaalfondi kohta (6)). Samas kui komitee tunnustab nõukogu soovitust kliimaneutraalsusele õiglase ülemineku tagamise kohta, märgib ta ka, et see mittesiduv soovitus ei paku terviklikku poliitilist platvormi, mida EL vajab, et käsitleda ülemineku mõju sellest mõjutatud töötajatele, piirkondadele ja vähekaitstud inimestele. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Komitee toonitab, et EL vajab tugevat raamistikku, mille abil tagada võrdsed tingimused ülemineku juhtimiseks. Selline tugev ELi õiglase ülemineku raamistik peaks muu hulgas käsitlema muutusteks valmisolekut ja nendega tegelemist rohepöörde raames töötajate ja ettevõtjate sisulise osalemise ja kodanike kaasamise kaudu. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Komitee rõhutab, et ümberkorraldusprotsessi ajal on oluline õigeaegne teavitamine ja konsulteerimine. Konsulteerimiseta tehtud otsuseid tuleks vältida ja eelnev teabe edastamine peaks muutuma kohustuslikuks. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Komitee kutsub üles edendama sotsiaaldialoogi ja sidusrühmade kaasamist kõigil tasanditel ning tagama, et uued keskkonnahoidlikud töökohad oleksid head töökohad kooskõlas ILO inimväärse töö tegevuskava ja Euroopa sotsiaalõiguste sambaga. Kooskõlas nõukogu soovituses kliimaneutraalsusele õiglase ülemineku tagamise kohta esitatuga ning viidates ka komitee arvamusele kliimameetmete sotsiaalfondi kohta, peaks asjaomane fond laialdasemalt tegelema kliimapoliitika jaotusliku mõjuga, võttes sihipäraseid meetmeid energiaostuvõimetuse ja liikuvusvaesuse vastu, toetades ja hõlbustades vähese CO2 heitega tehnoloogiate taskukohasust ja juurdepääsetavust väikesema sissetulekuga leibkondade jaoks. |
| --- | --- |

2.26.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Komitee arvates on oluline tunnistada kliima-, keskkonna- ja sotsiaalpoliitika vastastikust täiendavust. Sotsiaalne mõõde peaks olema tervikliku kliimapoliitika raamistiku lahutamatu osa alates selle kavandamisest kuni rakendamiseni. See hõlmab kogu Euroopa rohelist kokkulepet ja kõiki konkreetseid rakendamismeetmeid paketi „Eesmärk 55“ raames. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee tunnistab samuti, et sellel ümberkorraldusprotsessil on tohutu mõju töökohtadele, töösuhetele ja tulujaotusele. See mõjutab kõiki ühiskonna ja majanduse tasandeid alates riikidevahelisest kuni töökoha tasandini ning sotsiaaldialoogil peaks olema keskne roll selle protsessi tulevikku suunatud juhtimisel. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee kiidab heaks tugeva ja ambitsioonika kliimapoliitika raamistiku, mille Euroopa Komisjon on kehtestanud Euroopa rohelise kokkuleppe raames ja mida toetavad asjakohased seadusandlikud meetmed, kuid rõhutab samuti, et vaatamata kõigile positiivsetele avaldustele on selle sotsiaalne mõõde endiselt vähe arenenud. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Euroopa rohelise kokkuleppe sotsiaalne mõõde jääb peamiselt ELi liikmesriikide ja riiklike sotsiaalpartnerite kätesse, sest neil on parimad võimalused olukorda mõista ja pakkuda meetmeid kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandil. Ent rohepöörde sotsiaalsed ja tööhõivega seotud probleemid hõlmavad mitut mõõdet, nagu töökohtade kaotamine ja töökoha vahetamine, tööjõu ümber- ja täiendusõpe, CO2 heite vähendamise poliitika jaotuslik mõju, samuti sotsiaalsete õiguste kaitse ja kodanike osalemine. Seepärast on ELi tasandil vajalikud koordineeritud tegevus ja meetmed, et täiendada ja toetada riiklikku algatust. Kui kliimamuutuste leevendamise meetmeid ei ole asjakohasel tasandil hästi käsitletud, suurendavad ja süvendavad need tõenäoliselt sotsiaalset ebavõrdsust. |
| --- | --- |

3.4.

Õiglase ülemineku realiseerimine – juhtimis- ja regulatiivsed nõuded sotsiaaldialoogi tugevdamiseks

| 3.5. | Õiglase ülemineku tegevuskava olulised elemendid on tööturustaatuste vahelised liikumised, sotsiaalkavad ning kestlikud ja inimväärsed uued töökohad koos pikaajalise pühendumisega piirkondlikule ja kogukonna arengule. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tuleks julgustada looma koolitusprogramme, mis on kohandatud individuaalsetele ja tööturu vajadustele ning mida pakuvad spetsiaalsed töökoha vahetamise keskused. Selleks on vaja osaleda ennetavas sotsiaaldialoogis kogukonna ja piirkondlikul tasandil koostöös kõigi sidusrühmadega. Ametiühingud ja tööandjad peaksid tegutsema kooskõlastatult, et toetada tööturustaatuste vaheliste liikumiste programme. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Erinevalt kaugeleulatuvatest ja koordineeritud rangetest keskkonnaalastest meetmetest on paketi „Eesmärk 55“ sotsiaalsed elemendid killustatud ja kavandatud nõukogu soovitusel ei ole siduvat õiguslikku mõju. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Neid elemente tuleb tugevdada ja sotsiaaldialoogist peaks saama 2050. aasta kliimapoliitika eesmärkide, sealhulgas riiklike energia- ja kliimakavade, riiklike taaste- ja vastupidavuskavade ja õiglase ülemineku kavade täitmiseks kehtestatud peamiste riiklike poliitikameetmete kohustuslik element. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Selleks, et sotsiaaldialoog tooks tulemusi, on vaja vastastikust usaldust ja ühiseid eesmärke, et saavutada tulemused, mis annavad lisaväärtust kõigile asjaosalistele. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Mõnes ELi liikmesriigis on selline sotsiaaldialoog juba olemas, teistes mitte. Viimasel juhul tuleks aktiivselt edendada sotsiaaldialoogi, näiteks kehtestades teatava teabe õigeaegse vahetamise kohustuse ning pakkudes sotsiaaldialoogi mitmesuguste haldus- ja tööõiguse küsimuste lahendamiseks, hõlbustades juurdepääsu rahastamisele, lihtsustades planeerimisotsuseid, ehituslubade taotlemist jne. Kuritarvituste vältimiseks peaksid sellised hüved olema seotud tulemuste saavutamise kohustusega. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee on teadlik, et mõnes liikmesriigis on tegemist kultuurimuutusega ja et selle saavutamine võib võtta aega. Komitee on siiski veendunud, et investeeritud aeg ja jõupingutused tasuvad end kindlasti ära. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Euroopa rohelise kokkuleppe sotsiaalne mõõde tuleb siduda Euroopa sotsiaalõiguste sambaga ja seda tuleb kajastada Euroopa poolaasta protsessis. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komisjon avaldas 2021. aasta veebruaris aruande (7) sotsiaaldialoogi tugevdamise kohta, mida kasutati 2021. aasta märtsis esitatud Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise tegevuskavas. Tegevuskava sisaldab komisjoni kohustust esitada 2022. aastal algatus sotsiaaldialoogi toetamise kohta ELi ja riigi tasandil. Komitee on kindlalt veendunud, et need komisjoni tulevased soovitused aitavad oluliselt kaasa selle eesmärgi saavutamisele. |
| --- | --- |

3.13.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 275, 18.7.2022, lk 101.

1

(2)  ELT L 80, 23.3.2002, lk 29.

2

(3)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Tööstuse üleminek rohelisele ja digitaalsele Euroopa majandusele: regulatiivsed nõuded ning sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna roll“ (ELT C 56, 16.2.2021, lk 10); Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Rohelise kokkuleppeni ei saa jõuda ilma sotsiaalse kokkuleppeta“ (ELT C 341, 24.8.2021, lk 23); Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Sotsiaaldialoog kui majanduse jätkusuutlikkuse ja vastupanuvõime oluline tugisammas, võttes arvesse elava avaliku arutelu mõju liikmesriikides“ (ELT C 10, 11.1.2021, lk 14).

3

(4)  Resolutsioon „Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettepanekud COVID-19 kriisi järgse ülesehituse ja taastumise kohta: „EL peab juhinduma põhimõttest, et liitu tuleb vaadelda ühise saatusega ühendusena““ COVID-19-järgse taastumise ja ülesehituse allkomitee töö põhjal (ELT C 311, 18.9.2020, lk 1).

4

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon (ELT C 155, 30.4.2021, lk 1); Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus (ELT C 220, 9.6.2021, lk 38).

5

(6)  ELT C 152, 6.4.2022, lk 158.

6

(7)  Report on strengthening EU social dialogue, koostaja Andrea Nahles.

7

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmine muudatusettepanek, mis kogus hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest.

Punkt 2.25

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee rõhutab, et ümberkorraldusprotsessi ajal on oluline õigeaegne teavitamine ja konsulteerimine.
  Konsulteerimiseta
  tehtud otsuseid
  tuleks vältida
  ja eelnev teabe edastamine peaks muutuma
  kohustuslikuks
  . | Komitee rõhutab, et ümberkorraldusprotsessi ajal on oluline õigeaegne teavitamine ja konsulteerimine.
  Kooskõlas eespool nimetatud nõukogu soovitusega tuleks vältida konsulteerimiseta
  tehtud otsuseid ja eelnev teabe edastamine peaks muutuma
  tavapäraseks
  . |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee rõhutab, et ümberkorraldusprotsessi ajal on oluline õigeaegne teavitamine ja konsulteerimine.
  Konsulteerimiseta
  tehtud otsuseid
  tuleks vältida
  ja eelnev teabe edastamine peaks muutuma
  kohustuslikuks
  .

Komitee rõhutab, et ümberkorraldusprotsessi ajal on oluline õigeaegne teavitamine ja konsulteerimine.
  Kooskõlas eespool nimetatud nõukogu soovitusega tuleks vältida konsulteerimiseta
  tehtud otsuseid ja eelnev teabe edastamine peaks muutuma
  tavapäraseks
  .

Hääletuse tulemus

| (poolt/vastu/erapooletuid) | 55/95/0 |
| --- | --- |

(poolt/vastu/erapooletuid)

55/95/0

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/102 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/102

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Tuumaenergia roll ELi energiahindade stabiilsuse tagamisel“

(Ettevalmistav arvamus ELi nõukogu eesistujariigi Tšehhi taotlusel)

(2022/C 486/15)

| Raportöör: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Raportöör:

Alena MASTANTUONO

| Konsulteerimistaotlus | ELi nõukogu eesistujariik Tšehhi, 26.1.2022 kiri |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304
  ettevalmistav arvamus |
| Täiskogu otsus | 21.9.2022 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 143/73/42 (nimeline hääletus – vt II lisa) |

Konsulteerimistaotlus

ELi nõukogu eesistujariik Tšehhi, 26.1.2022 kiri

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

ettevalmistav arvamus

Täiskogu otsus

21.9.2022

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

7.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

143/73/42 (nimeline hääletus – vt II lisa)

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Energiahindade stabiilsus ja taskukohasus on oluline nii kodumajapidamiste ostujõu kui ka Euroopa tööstusstruktuuri konkurentsivõime ja vastupidavuse säilitamiseks. Pärast kümne aasta pikkust energia impordihindade suhtelist stabiilsust ja energia siseturu tootjahindade suhteliselt väikest iga-aastast tõusu suurusjärgus 0,9 % aastatel 2010–2019 on Euroopa energiahinnad alates 2021. aasta teisest poolest järsult tõusnud. Ukraina sõjaga on süvenenud energiahindade volatiilsus ja energiavarustuse ebakindlus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopa seisab praegu kahetise probleemi ees: ühelt poolt tuleb võidelda kliimamuutuste vastu ja teisalt tagada taskukohase hinnaga stabiilne energiavarustus. Nagu komisjon oma kavas „REPowerEU“ märgib, on meie ülesanne vähendada kiiresti sõltuvust Venemaa fossiilkütustest, kiirendades üleminekut puhtale energiale ja ühendades jõud, et saavutada vastupidavam energiasüsteem ja tõeline energialiit. Lahendus on ajaliselt kolmemõõtmeline. Peamine lühiajaline eesmärk on lahendada olukord energiavarustuse valdkonnas, kuna võimalik nappus võib hinnatõusu veelgi suurendada. Praegust turuolukorda mõjutavad praegused ja eeldatavad pakkumisega seotud tegurid. Seepärast on vaja kasutada kõiki ELis kättesaadavaid energiaallikaid, nagu on kirjeldatud kavas „REPowerEU“. Tegemist on kriisistsenaariumiga, mille eesmärk on esmajoones tagada energiavarustus. Keskpikas plaanis saab paremini arvesse võtta energiaallikate kestlikkust ja tasakaalu ning pikaajalises plaanis keskendutakse keskkonnahoidlikele eesmärkidele, tingimusel et geopoliitilised julgeolekuriskid on vähenenud. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sõjast tulenevad ohutuse ja julgeolekuga seotud lisakulud ähvardavad märkimisväärselt suurendada energiahindu. Lühikeses plaanis aitavad olemasolevad tuumajaamad ELi liikmesriikides, kes on otsustanud lisada tuumaenergia oma energiaallikate jaotusse ja kus see on tehniliselt teostatav, tagada energiavarustuse stabiilsuse, mis mõjutab suurel määral hinnastabiilsust. Ilma olemasoleva tuumavõimsuseta oleks Venemaa Ukrainasse sissetungist põhjustatud šokk energiasüsteemile kindlasti veelgi suurem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tuumaenergia kui vähese heitega elektriallikas on kättesaadav vajaduse korral, et täiendada taastuvate energiaallikate, näiteks tuule- ja päikeseenergia juhtivat rolli üleminekul netonullheitega elektrisüsteemidele. Komitee juhib tähelepanu sellele, et tuumaenergia kui stabiilne baaskoormus võib sel konkreetsel ajal aidata kindlustada stabiilse energiavarustuse. Tuumaelektrijaamade piirkulud on stabiilsed ja palju madalamad kui gaasi- ja söeküttel töötavatel elektrijaamadel. Tuumaelektrijaamad ei tekita käitamisel olulisi CO2 heitkogusid ja seega ei sisalda nende – nagu ka taastuvate energiaallikate – piirkulud mingeid CO2-ga seotud kulusid ning neid ei mõjuta kõikuv CO2 hinnastamine, mida oli näha 2021. aastal, kui CO2 hind tõusis enam kui 200 %. ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kõikuvus mõjutab märkimisväärselt gaasi ja söe hinda ELi turul. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Regulatiivsest seisukohast määratakse elektrihinnad ELi hulgimüügiturul kindlaks eelistuse järjekorra (merit order) alusel, kus viimane elektrijaam määrab hinna. Enamikul tavapärase turukäitumise juhtudel määratakse hetketuru hind gaasi või kivisöe põhjal. See tähendab, et tuumaenergia ei mõjuta energiahindu hetketurul, välja arvatud juhul, kui vähese heitega energiaallikate osakaal energiaallikate jaotuses on suur. Hetketurul toimub aga vaid osa turumüügist. Energiaettevõtted müüvad füüsilisi elektritarneid sageli kahepoolsete lepingute alusel. Sellisel juhul aitavad erinevad rahastamismudelid ja kahepoolsed lepingud ELi liikmesriikides, kelle energiaallikate jaotusse kuulub tuumaenergia, energiahinda tarbija jaoks stabiliseerida. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Praegune energiakriis on mõjutanud ELi elektrituru toimimist, moonutades selle põhimõtteid tulenevalt mitmetest meetmetest, mida on võetud kõrgete energiahindade leevendamiseks või nõudluse märkimisväärseks vähendamiseks. Selline olukord osutab olulisele seosele pakkumise vähenemise ja nõudluse suurenemise vahel, mis tõstab energiahindu. Stabiilsete vähese CO2 heitega energiaallikate kindlama tarne kontekstis kõiguvad energiahinnad vähem ning tänu riiklike energiaturgude omavahelisele ühendatusele saab kasu jagada kogu ELis. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee on seisukohal, et olemasolevate tuumaelektrijaamade eluea pikendamine on käesolevas olukorras mõttekas ning aitab ühtlasi kaasa üleminekule CO2-neutraalsele majandusele. See võib vastata praegustele ootustele seoses energiavarustusega ja vähendada gaasi tarbimist elektrisektoris, vähendades seeläbi gaasipuuduse ohtu. Samuti võib see aidata leevendada enneolematut hinnavolatiilsust, mille on põhjustanud mittemajanduslikud tegurid, ning vastata praegustele ootustele energiavarustuse suhtes. Komitee soovitab liikmesriikidel püüda leida lahendused hoiustamisvõimsusele ja tugevdada ülekandevõrke, et reageerida tõhusalt taastuvenergia katkestustele pikemas plaanis ja gaasikatkestustele lühikeses plaanis. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee teeb ettepaneku, et eesistujariik Tšehhi arutaks Euroopa tuumaenergia foorumi raames hinnastabiilsust tuumaenergia sektoris ning tuumaenergia rolli tarnete stabiliseerimisel vastusena ELi vähenevale sõltuvusele Venemaa gaasist. Komitee soovib selles arutelus aktiivselt osaleda. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee soovitab tugevdada tuumasektoris kahepoolset koostööd rahvusvaheliste partneritega, et jagada innovatsiooni ja uute tehnoloogiate arendamise tulemusi. Komitee teeb ettepaneku, et Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik Tšehhi korraldaks väikeste moodulreaktorite teemalise konverentsi, mis võiks toimuda ELi-USA väikeseid moodulreaktoreid käsitleva kõrgetasemelise foorumi vormis ning keskenduda sellele paljulubavale uurimistööle. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Taust ja selgitavad märkused

| 2.1. | ELi energiapoliitika õiguslik alus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 194. Erisätted on kehtestatud muudes artiklites, nagu ELi toimimise lepingu artikkel 122 (varustuskindlus), ELi toimimise lepingu artiklid 170–172 (energiavõrgud), ELi toimimise lepingu artikkel 114 (energia siseturg) ja ELi toimimise lepingu artiklid 216–218 (energiaalane välispoliitika). Enamiku Euroopa tuumaenergia valdkonna meetmete õiguslik alus on Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping (Euratomi asutamisleping). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa Liidu toimimise lepinguga tagatakse liikmesriikidele ka õigus määrata kindlaks oma energiavarude kasutamise tingimused, valikud eri energiaallikate vahel ja energiavarustuse üldstruktuur (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ELi kava muuta Euroopa 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks nõuab energiaalast üleminekut null- ja vähese heitega energiaallikatele. Taastuvate energiaallikate osakaalu suurenemine energiaallikate jaotuses ei saa toimuda ilma praegu meie käsutuses olevatele stabiilsetele energiaallikatele, nagu fossiil- ja tuumaenergia, tugineva varuta. Lisaks peame investeerima mittefossiilsetest allikatest pärit gaasi küttel töötavatesse elektrijaamadesse, et tulla toime taastuvenergia kõikumistega. Samuti vajame suurt hoiustamisvõimsust, et vältida elektrikatkestusi ja rahuldada elektrifitseerimisest tulenevat kasvavat energiatarbimist. Praeguste stabiilsete energiaallikate hulgas on tuumaenergia ainus vähese heitega allikas, mis võib aidata vähendada sõltuvust Venemaa gaasist. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tuumaenergia, mille võimsus kokku 32 riigis on 413 gigavatti (GW), aitab kaasa dekarboniseerimisele ja vähendab sõltuvust imporditud fossiilkütustest, hoides aastas ülemaailmselt ära 1,5 gigatonni (Gt) heite tekkimise ja vähendades ülemaailmset gaasinõudlust 180 miljardi kuupmeetri ulatuses (2). Tuumaenergia kui vähese heitega elektriallikas on kättesaadav vajaduse korral, et täiendada muutlike taastuvate energiaallikate, näiteks tuule- ja päikeseenergia juhtivat rolli üleminekul netonullheitega elektrisüsteemidele. Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel muudaks tuumaenergia vähendamine nulleesmärkide saavutamise raskemaks ja kallimaks ning 2050. aastaks peaks ülemaailmne tuumaenergia tootmisvõimsus eeldatavasti kahekordistuma. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2022/1214 (3) tunnistatakse tuumaenergia potentsiaali aidata kaasa liidu majanduse dekarboniseerimisele ja peetakse tuumaenergiaga seonduvat vähese CO2 heitega tegevuseks. Kestliku rahanduse tehnilise eksperdirühma 2020. aasta märtsi lõpparuandes (4) märgiti, et tuumaenergia tootmisel on kasvuhoonegaaside heide tootmisetapis peaaegu nullilähedane ning tõendid tuumaenergia võimalikust olulisest panusest kliimamuutuste leevendamise eesmärkide saavutamisse on ulatuslikud ja selged. Taksonoomiaga nähakse ette rangemad lisanõuded jäätmete kõrvaldamisele, rahastamisele ja dekomisjoneerimise kavandamisele. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Energiahindade stabiilsus ja taskukohasus on oluline nii kodumajapidamiste ostujõu kui ka Euroopa tööstusstruktuuri konkurentsivõime ja vastupidavuse säilitamiseks. Pärast energia impordihindade suhtelist stabiilsust viimasel kümnendil (välja arvatud 2020. aasta 31 % langus) ja energia siseturu tootjahindade suhteliselt väikest iga-aastast kasvu suurusjärgus 0,9 % aastatel 2010–2019 (2020. aastal langesid energia tootjahinnad peaaegu 10 %) on Euroopa energiahinnad alates 2021. aasta sügisest järsult tõusnud (5). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Esimest korda ajaloos seisab Euroopa Liit silmitsi mitme tõsise ohuga, mis on seotud energiavarustuse, energiajulgeoleku ja energiahindade hüppelise tõusuga. Üks põhjus on see, et mõned liikmesriigid ei olnud ettevaatlikud või andsid välissurvele järele ning vähendasid kõiki varuressursse liiga kiiresti, kindlasti oli selles oma roll ka välissekkumisel. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Energiahinna areng oli tormiline ja kõikuv juba enne sõda alates 2021. aasta sügisest, mille põhjuseks olid tarnehäired ja ülemaailmne gaasinõudluse kasv. Eelmisest sügisest saadik ebaharilikult kõrgeks tõusnud energiahindade taga on gaasinõudluse järsk ülemaailmne kasv, millel on mitu keskset põhjust: majanduse elavnemine, ELi suunatud tarnete vähenemine, investeeringute nappus ja halvad ilmastikutingimused, mille tagajärjel toodeti taastuvatest energiaallikatest vähem energiat. Mõnel juhul on spekuleerimine viinud gaasihoidlate tühjenemiseni (6). Energiahindade praegune volatiilsus sõltub peamiselt Venemaa Ukraina-vastase agressiooni mõjust, ebakindlusest võimaliku eskaleerumise suhtes teistes riikides ning jõupingutustest vähendada võimalikult kiiresti ELi energiasõltuvust Venemaast. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Sõjast tulenevad ohutuse ja julgeolekuga seotud lisakulud ähvardavad energiahindu märkimisväärselt suurendada. Järgmise ELi energiasisendi mitmekesistamise perioodiga, mis on seotud suurte investeeringutega uude taristusse (nt veeldatud maagaasi terminalid, vesinikutorustikud) ja olemasoleva energiatarnevõrgu ümberkorraldamisega, võib samuti kaasneda hinnatõus. Olukorda halvendab ka tuumaenergia tootmise märkimisväärne vähenemine, mis peaks 2022. aastal olema 12 % (enam kui 100 TWh). Rahvusvahelise Energiaagentuuri 2022. aasta juuli elektrituru aruande kohaselt on vähenemine tingitud tuumajaamade kasutatavuse ajutisest vähenemisest Prantsusmaal, 4 GW tuumaenergia kasutuselt kõrvaldamisest Saksamaal ja Venemaa sissetungi mõjust Ukraina tuumajaamadele. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Praeguses olukorras, vähemalt sinnamaani, kuni ELi põhimõttelist energiaüleminekut hakkab saatma edu, on kõige tähtsam kasutada kogu ELi territooriumil juba olemas olevaid energiaallikaid, mida on võimalik takistusteta ja juba paigaldatud taristus viivitamata kasutusele võtta. Samal ajal on energiatoorme tarned Venemaalt juba praegu vähenemas ning samuti on oht, et tuumaelektrijaamade kütusevarraste tarned vähenevad, ja stabiilse energiavarustuse tagamine kõigile eurooplastele muutub väljakutseks seoses kliimaeesmärkide täitmisega. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Tuumaenergia võimaldab teatud ulatuses kohandada elektritootmist sõltuvalt sellest, kui palju energiat toodetakse taastuvatest energiaallikatest. Tuumaelektrijaamad on gaasist vähem paindlikud, kuid toovad süsteemi stabiilsust, kuna nad aitavad märkimisväärselt suurendada energia baaskoormust, ning mõnes ELi liikmesriigis kehtivad eeskirjad võimaldavad tuumaelektrijaamu käitada paindliku korra alusel. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Juba rajatud tuumajaamad suudavad viivitamata rahuldada suurema elektrinõudluse ja nad on tuntud madalamate tegevuskulude poolest. On tõsi, et energiatootmise tasandatud kogukulud on tuumaallikate puhul üsna kõrged, eelkõige suurte investeerimiskulude tõttu, mis on vajalikud rangete turvameetmete tagamiseks; gaasi puhul on tasandatud energiakulud siiski veelgi kõrgemad (7). Samal ajal, pidades silmas sõda Ukrainas, ei ole meil kindlust, et meid varustatakse ka edaspidi Venemaa gaasi või kütusevarrastega, kuni on leitud alternatiivsed tarneallikad. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Tuumatehnoloogia on dispetšjuhitav vähese CO2 heitega tehnoloogia, mille 2025. aastaks prognoositud kulud on kõige väiksemad. Ainult suured veehoidlad võivad anda sarnase panuse võrreldavate kuludega, kuid jäävad suuresti sõltuvaks konkreetsete riikide looduslikest tingimustest. Võrreldes fossiilkütustel põhineva tootmisega on tuumajaamad eeldatavasti taskukohasemad kui söeküttel töötavad elektrijaamad. Kuigi gaasipõhised kombineeritud tsükliga gaasiturbiinid on mõnes piirkonnas konkurentsivõimelised, sõltuvad nende energiatoomise tasandatud kogukulud suurel määral maagaasi ja CO2 heite hindadest konkreetses piirkonnas. Tuumajaamade pikaajalisel käitamisel ja nende kasutusaja pikendamisel põhinev elektritootmine on väga konkurentsivõimeline. See on jätkuvalt soodsaim võimalus mitte üksnes madala CO2 heitega energia tootmiseks – võrreldes uute elektrijaamade ehitamisega –, vaid kogu energiatootmise puhul üldiselt (8). |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Sarnaselt taastuvate energiaallikatega on tuumaenergia tegevuskulud väikesed. Muutuvkulud on peaaegu sõltumatud ülemaailmsest energiakaupade turust. Seepärast pakuvad tuumaelektrijaamad oma elektrit turul stabiilse hinnaga. Kütuste hinnal ja CO2 heite hinnastamisel on üldiselt suurim mõju elektritootmise kuludele. Need muutuvkulud ehk piirkulud on eri tehnoloogiate puhul väga erinevad. Tuumaelektrijaamade piirkulu sõltub tuumkütuse hinnast, mis on palju madalam kui gaasi või söe hind. Kuna tuumajaamades toodetakse märkimisväärses koguses energiat, võib kütuse hinna jagada suurele tootmismahule, suurele hulgale megavatt-tundidele (MWh). Kuna tuumajaamad ei tekita CO2 heidet, ei sisalda nende piirkulud sarnaselt taastuvenergiaga mingeid CO2 saastekvootide hindadega seotud kulusid. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Regulatiivsest seisukohast määratakse elektrihinnad ELi hulgimüügiturul kindlaks eelistuse järjekorra alusel, kus viimane elektrijaam määrab hinna. Enamikul standardse turukäitumise juhtudel määratakse hetketuru hind gaasi või kivisöe põhjal. See tähendab, et tuumaenergia ei mõjuta energiahindu hetketurul, välja arvatud juhul, kui vähese heitega energiaallikate osakaal energiaallikate jaotuses on suur – selline peaks olema Euroopa tulevane mudel. Praegu on tavapärase turumudeli hävitanud pakkumispoolne šokk, eriti gaasi puhul, mida tuleb toetada muude kasutada olevate allikatega, et aidata saavutada turu tasakaal ja hindade stabiilsus, ning regulatiivse sekkumisega, nagu nõudluse vähendamine kogu liidus (9). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Hetketurul toimub vaid osa turumüügist. Energiaettevõtted müüvad füüsilisi elektritarneid sageli kahepoolsete lepingute alusel. Sellisel juhul aitavad rahastamismudelid ja kahepoolsed lepingud, mis on kasutusel ELi liikmesriikides, kelle energiaallikate jaotusse kuulub tuumaenergia, energiahinda tarbija jaoks stabiliseerida, ent mitte tingimata alandada. Samuti tuleb eristada elektrituru eri tasandeid (hulgimüük ja jaemüük). ELi jaeturud sõltuvad paljudest teguritest, nagu konkurentsi tase, aga ka teguritest, mis määravad lõpliku hinna. Elektrihinnad, mida kodutarbijad ELis maksavad, sisaldavad makse. Eurostati andmete kohaselt moodustab maksude osakaal kodutarbijate makstavast elektrihinnast ELis keskmiselt 36 %. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee on olukorra tõsidusest teadlik ja võtab seda arvesse. Praegustes tingimustes on usaldusväärsed ja vastuvõetava hinnaga energiatarned kriisi- ja hädaolukordade ohjamise raames eluliselt vajalikud. Seetõttu tuleks kasutada kõiki kättesaadavaid usaldusväärseid allikaid – mitte ainult nõudluse rahuldamiseks, vaid ka hinnastabiilsuse suurendamiseks sel väga ebakindlal ajal. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee toetab täielikult Euroopa rohelist kokkulepet ja Euroopa majanduse üleminekut kliimaneutraalsusele 2050. aastaks. Kliimaüleminek peab aga käima käsikäes energialiidu viie sambaga, iseäranis varustuskindluse ja energiahindade taskukohasuse sammastega. Tulevaste poliitikameetmete eesmärk peaks olema vähendada suurt sõltuvust impordist, nagu komitee on mitmes arvamuses rõhutanud. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatises „Kava „REPowerEU““ seatud peamisi eesmärke, on ELis energiahindade stabiilsuse nimel tehtavates jõupingutustes kaks etappi: esimene kestab kuni on tehtud esimesed sammud ja saavutatud nähtavad tulemused ELi sõltuvuse vähendamiseks Venemaast, ja teine, kui EL ei sõltu enam üldse Venemaa energiast. Komitee tunnistab, et esimeses etapis, kus stabiilsusel ja ohutusel on oluline roll, on olemasolevatest ELi allikatest pärit tuumaenergial ka oma osa – nagu on rõhutatud kavas „REPowerEU“ (10) –, pidades silmas, et ELi energiasüsteemi ettevalmistamine järgmiseks talveks ei ole lihtne (tagada piisavalt gaasivarusid ja -reserve, alustada tarnete mitmekesistamist, kasutada rohkem vesinikku ja metaani, teha suuri lisainvesteeringuid taastuvenergia ja energiatõhususe projektidesse), nagu märgib Rahvusvaheline Energiaagentuur oma 2022. aasta märtsi soovitustes (11). Teises etapis võib olla võimalik pöörduda tagasi rohelise kokkuleppe põhieesmärkide juurde, kui kõik varustuskindlusega seotud riskid on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et tuumkütuste varraste tarne ELi territooriumil asuvatele tuumaelektrijaamadele, mis käitavad VVER-reaktoreid (Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Ungari, Soome ja Slovakkia), võib olla ohus Ukraina sõja tõttu. Samal ajal on komiteel hea meel näha, et alternatiivsed tarned on võimalikud, (12) ning julgustab asjaomaseid liikmesriike leidma võimalikult kiiresti alternatiivseid tarnijaid. Tuumajaamad ei vaja suurt hoiustamisvõimsust ja võivad kergesti hoiustada kütust 3–5 aasta jooksul, seega on võimalik minna üle teisele tarnijale või osta kütust soodsa hinnaga. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee rõhutab, et ELi energiaturu stabiilsus on praegu absoluutne prioriteet, kuna see võib kaotada energiahindade volatiilsuse. Tuumaenergia kui väga stabiilne baaskoormuse allikas (muutlike taastuvate energiaallikate varuna) võib erakordsete riskide perioodil märkimisväärselt edendada tarnestabiilsust. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et tuumaenergia ei kätke endas ELi heitkogustega kauplemise süsteemi hinnavolatiilsuse riski (HKSi hind saavutas 2022. aasta veebruari alguses kõigi aegade kõrgeima taseme – 100 eurot ühe tonni CO2 kohta). Kuna tuumajaamad ei tekita CO2 heidet, ei sisalda nende piirkulud sarnaselt taastuvenergiaga mingeid CO2-ga seotud kulusid. ELi heitkogustega kauplemise süsteemi volatiilsus mõjutab märkimisväärselt gaasi hinda ELi turul. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Üldiselt on tuumaenergial suured investeerimiskulud, kuid suhteliselt odavad tegevuskulud. Me ei alusta siiski nullist ja olemasolevaid (uuendatud) tuumavõimsusi saab kasutada turu stabiliseerimiseks. Meetmed peaksid võimaldama liikmesriikidel pikendada olemasolevate reaktorite käitamist, sest nende pikaajaline käitamine on kaugelt kõige taskukohasem lahendus 2030. aastaks ja pärast seda, võimaldades sujuvat üleminekut kliimaneutraalsusele. Tuleb vältida meetmeid, mis võivad halvasti mõjuda olemasolevale vähese CO2 heitega tootmisvõimsusele või mis heidutaksid investoreid investeerimast vajalikesse tehnoloogiatesse. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee soovitab võtta elektrituru eeskirjade tulevasel väljatöötamisel arvesse tuumaenergia rolli. Tuumajaamad võivad pakkuda lõpptarbijatele elektrit kindlaksmääratud hinnaga, kuna mitmes Euroopa riigis kasutatakse erinevaid lepingumudeleid, mis tagavad tarbijatele stabiilsuse. Fikseeritud ostuhind tagab investeeringutasuvuse ja madalamad kapitalikulud ning määrab osaliselt kindlaks lõpptarbijate elektrihinna. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Tuumaenergia moodustas 2020. aastal ligikaudu 25 % ELis toodetud elektrienergiast. Suurem solidaarsus ja paremad ülekandevõrgud energiaturul aitavad tõhusalt reageerida taastuvenergia kõikumisele pikemas plaanis ja gaasikatkestustele lühikeses plaanis. Samuti kutsub komitee liikmesriike üles tegelema hoiustamisvõimsusega ja asendama gaasijaamad vähese CO2 heitega energiaallikatest toodetud energiaga. Elektrituru korralduse läbivaatamise mis tahes sätted peaksid stimuleerima investeeringuid vähese CO2 heitega tehnoloogiatesse, mida on vaja energiasektori dekarboniseerimiseks ohutul ja taskukohasel viisil. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee rõhutab tuumaenergia hinnastabiilsuse teist elementi, mis on tagatud tarnete stabiilsusega. Võrreldes gaasiga ei vaja tuumaelektrijaamad suuri hoiustamisvõimsusi ja suudavad oma kütust kergesti kolme aasta jooksul hoiustada (13). Pikem tankimisvälp ja suurem hoiustamisvõimsus aitavad osta kütust soodsamatel tingimustel ning tarnijat vahetada. Seepärast julgustab komisjon viit liikmesriiki, kus kasutatakse VVER-tehnoloogiat, otsima alternatiivseid tarnijaid. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Kui ELi energiasõltuvus Venemaast väheneb, on see hea lähtepunkt selleks, et mitte ainult kaaluda, vaid ka rakendada ja realiseerida tuumaenergia innovatsioonipotentsiaali, nimelt tuumaallikate kasutamine vesiniku tootmiseks ja jäätmete ringlussevõtt ringmajanduse ahela osana. Tuumaenergiast toodetud elektrienergia kasutamine vesiniku ja soojuse tootmiseks pakub Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel uusi võimalusi. Tuumaenergia ülejääki võiks kasutada selleks, et toota 2050. aastal hinnanguliselt 20 miljonit tonni vesinikku, ning koostoodetud soojus tuumajaamadest võiks asendada kaugkütet ja muid kõrgetemperatuurilisi kasutusviise, (14) kuigi ehituskulud peaksid vähenema, et lahendus oleks konkurentsivõimeline. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee teeb ettepaneku, et eesistujariik Tšehhi arutaks Euroopa tuumaenergia foorumi raames hinnastabiilsust tuumasektoris ning samuti tuumaenergia rolli tarnete stabiilsuses vastusena ELi sõltuvuse vähendamisele Venemaa gaasist. Komitee soovib selles arutelus aktiivselt osaleda. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komitee soovitab tugevdada tuumasektoris kahepoolset koostööd rahvusvaheliste partneritega, peamiselt USAga, et jagada innovatsiooni ja uute tehnoloogiate arendamise tulemusi. Komitee soovitab, et Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik Tšehhi korraldaks väikeste moodulreaktorite teemalise konverentsi, mis võiks toimuda ELi-USA väikeseid moodulreaktoreid käsitleva kõrgetasemelise foorumi vormis ning keskenduda sellele paljulubavale uurimistööle. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee on teadlik mõningatest tuumaenergia kasutamisega seotud riskidest ja toetab edasisi teadusuuringuid, et muuta tuumaenergia veelgi ohutumaks. Oleks rumal arvata, et riske ei ole. Tuumaenergiat on kasutatud energia tootmiseks alates 1950. aastatest ning pärast seda on turvalisuse ja ohutuse taset parandatud, muu hulgas selleks, et pidada vastu nii looduslikele kui ka inimtegevusest tingitud äärmuslikele sündmustele, nagu lennuõnnetused või plahvatused. Komitee kutsub liikmesriike üles mitte peatama teadusuuringuid ja innovatsiooni selles valdkonnas ning järgima rangeid ohutuse ja jäätmete kõrvaldamise nõudeid. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Praegune olukord energiaturul mõjutab ka uraani hindu, mida on võimalik stabiliseerida tarnijate suurema mitmekesistamisega või pikemas plaanis, ehitades elektrijaamu, mis vajavad harvem tankimist. Väikestel moodulreaktoritel põhinevad elektrijaamad võivad vajada harvemat tankimist iga 3–7 aasta järel, võrreldes 1–2-aastase tankimisvälbaga tavapäraste elektrijaamade puhul. Mõned väikesed moodulreaktorid on isegi kavandatud toimima kuni 30 aastat ilma tankimiseta. Lisaks vastab III põlvkonna elektrijaamade ehitamine suure energiavajaduse ja väljaarendatud võrkudega riikide vajadustele (nagu näitavad eri riikides käimasolevad või kavandatud programmid). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Väikeste moodulreaktorite konstruktsioon on üldiselt lihtsam ning nende ohutuskontseptsioon tugineb sageli pigem passiivsetele süsteemidele ja reaktori olemuslikele ohutusomadustele, nagu madal võimsus ja töörõhk. Väikesed moodulreaktorid võimaldavad säästa kulusid ja ehitusaega ning neid saab kasutusele võtta järk-järgult, et vastata kasvavale energianõudlusele. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Tuumajaamade kütusevajadus on fossiilkütustel töötavate elektrijaamade vajadustega võrreldes suhteliselt väike. Üks väike uraandioksiidigraanul, mis kaalub 5 grammi, toodab sama palju energiat kui tonn kivisütt või umbes 480 kuupmeetrit maagaasi. Tuumajaamad ei vaja suurt hoiustamisvõimsust ja võivad kergesti hoiustada kütust 3–5 aastaks. Hoiustamisvõimsust võib jaama jaoks pidada stabiilseks teguriks, kuna see vähendab sõltuvust konkreetsest tarnijast ja annab võimaluse osta kütust soodsate hindade korral. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Sellesse sektorisse tehtud investeeringud tähendavad ka seda, et kõiki uuendusi saab kasutada rohepöörde toetamiseks. Tuumatehnoloogiaid ja -meetodeid kasutatakse selleks, et edendada üleminekut üha enam vesinikupõhisele energiasüsteemile kahes peamises valdkonnas: i) vesiniku tootmine vee termilise/keemilise dissotsiatsiooni teel tuumaenergia abil ja ii) tuumaenergia meetodite ja viiside kasutamine, et parandada materjalide tundmist ja kohandada neid seejärel nii, et need vastaksid paremini vesiniku hoiustamise ja muundamise nõuetele (15). |
| --- | --- |

4.5.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELi toimimise lepingu artikli 194 lõige 2.

1

(2)  https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf

2

(3)  Komisjoni 9. märtsi 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/1214, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2021/2139 seoses teatavate energiasektorite majandustegevusega ja delegeeritud määrust (EL) 2021/2178 seoses sellise majandustegevusega seotud teatava avalikustamisega (ELT L 188, 15.7.2022, lk 1)..

3

(4)  Tehnilise eksperdirühma aruanne on kättesaadav siin: „TEG final report on the EU taxonomy“ – Euroopa Komisjon (europa.eu).

4

(5)  Eurostati andmed 2022. aasta veebruari seisuga https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/edn-20220210-2.

5

(6)  Üksikasjalikum teave on esitatud arvamuses TEN/761 (ELT C 275, 18.7.2022, lk 80).

6

(7)  IEA/NEA, 2020.

7

(8)  https://iea.blob.core.windows.net/assets/ae17da3d-e8a5-4163-a3ec-2e6fb0b5677d/Projected-Costs-of-Generating-Electricity-2020.pdf

8

(9)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369 gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmete kohta (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

9

(10)  „Kava „REPowerEU““, COM(2022) 230 final.

10

(11)  IEA „IEA provides 10-Point Plan to European Union for reducing reliance on Russian supplies by over a third while supporting European Green Deal, with emergency options to go further“, märts 2022.

11

(12)  Temelíni tuumaelektrijaam Tšehhi Vabariigis leidis alternatiivsed tarnijad.

12

(13)  Euratomi Tarneagentuuri 2020. aasta aruande kohaselt on uraanivarudest võimalik varustada ELi tuumajaamade reaktoreid kütusega keskmiselt 2,75 aastat.

13

(14)  https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf

14

(15)  IAEA-TECDOC-1676.

15

---

I LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmine vastuarvamus, mis kogus hääletamisel siiski vähemalt veerandi häältest (kodukorra artikli 71 lõige 7).

| MUUDATUSETTEPANEK 7


  TEN/776


  Tuumaenergia roll ELi energiahindade stabiilsuse tagamisel


  Asendada TENi sektsiooni esitatud arvamus järgmise tekstiga (selgitus/motivatsioon dokumendi lõpus): | Esitanud:

  DIRX, Jan
  HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo
  IZVERNICEANU, Ileana
  KATTNIG, Thomas
  KUPŠYS, Kęstutis
  LOHAN, Cillian
  MOSTACCIO, Alessandro
  NABAIS, João
  NIKOLOPOULOU, Maria
  RIBBE, Lutz
  SCHMIDT, Peter
  SCHWARTZ, Arnaud |
| --- | --- |

MUUDATUSETTEPANEK 7

TEN/776

Tuumaenergia roll ELi energiahindade stabiilsuse tagamisel

Asendada TENi sektsiooni esitatud arvamus järgmise tekstiga (selgitus/motivatsioon dokumendi lõpus):

Esitanud:

DIRX, Jan

HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo

IZVERNICEANU, Ileana

KATTNIG, Thomas

KUPŠYS, Kęstutis

LOHAN, Cillian

MOSTACCIO, Alessandro

NABAIS, João

NIKOLOPOULOU, Maria

RIBBE, Lutz

SCHMIDT, Peter

SCHWARTZ, Arnaud

| Muudatusettepanek |
| --- |
| 1.   Kokkuvõte ja soovitused







  1.1. | Vastus eesistujariigi Tšehhi küsimusele on kokkuvõtlikult see, et elektrituru praeguse korralduse puhul ei saa tuumaenergial olla rolli hindade stabiilsuses. Põhjus on selles, et kehtivas turukorralduses kohaldatakse pakkumuste järjestamise meetodit (vt punkt 2.8). Ainult siis, kui turukorraldust kohandatakse lisaks erasektoripoolsele rahastamisele märkimisväärse rahalise riigiabiga, on võimalik saavutada olukord, kus tuumaenergia aitab stabiliseerida energiahinda. |

Muudatusettepanek

1.   Kokkuvõte ja soovitused

1.1.

Vastus eesistujariigi Tšehhi küsimusele on kokkuvõtlikult see, et elektrituru praeguse korralduse puhul ei saa tuumaenergial olla rolli hindade stabiilsuses. Põhjus on selles, et kehtivas turukorralduses kohaldatakse pakkumuste järjestamise meetodit (vt punkt 2.8). Ainult siis, kui turukorraldust kohandatakse lisaks erasektoripoolsele rahastamisele märkimisväärse rahalise riigiabiga, on võimalik saavutada olukord, kus tuumaenergia aitab stabiliseerida energiahinda.

| 1.2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab eesistujariigil Tšehhil alustada ELi tasandil struktureeritud dialoogi, et leppida kokku uues elektrituru korralduses, mis tagab hindade stabiilsuse. |
| --- | --- |

1.2.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab eesistujariigil Tšehhil alustada ELi tasandil struktureeritud dialoogi, et leppida kokku uues elektrituru korralduses, mis tagab hindade stabiilsuse.

2.   Sissejuhatavad märkused

| 2.1. | Enne Tšehhi ELi nõukogu eesistumise (2022. aasta teine pool) algust palus tulevane eesistujariik koostada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel ettevalmistava arvamuse teemal „Tuumaenergia roll ELi energiahindade stabiilsuse tagamisel“. |
| --- | --- |

2.1.

Enne Tšehhi ELi nõukogu eesistumise (2022. aasta teine pool) algust palus tulevane eesistujariik koostada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel ettevalmistava arvamuse teemal „Tuumaenergia roll ELi energiahindade stabiilsuse tagamisel“.

| 2.2. | Komiteel on hea meel täita eesistujariigi Tšehhi Vabariigi palve, sest see annab võimaluse seda rolli faktiliselt ja üheselt mõistetavalt kirjeldada. |
| --- | --- |

2.2.

Komiteel on hea meel täita eesistujariigi Tšehhi Vabariigi palve, sest see annab võimaluse seda rolli faktiliselt ja üheselt mõistetavalt kirjeldada.

| 2.3. | Hinnastabiilsuse saavutamine on üks eeltingimusi, et pakkuda elektri kasutajatele, nii ettevõtjatele kui ka tarbijatele, oma kulude suhtes lühikeses ja keskpikas perspektiivis kindlust. Stabiilsetel elektrihindadel on seega oluline roll Euroopa ettevõtete toimimisel ning töökohtade loomisel ja säilitamisel. |
| --- | --- |

2.3.

Hinnastabiilsuse saavutamine on üks eeltingimusi, et pakkuda elektri kasutajatele, nii ettevõtjatele kui ka tarbijatele, oma kulude suhtes lühikeses ja keskpikas perspektiivis kindlust. Stabiilsetel elektrihindadel on seega oluline roll Euroopa ettevõtete toimimisel ning töökohtade loomisel ja säilitamisel.

| 2.4. | Hinnastabiilsus on vajalik ka kõigile ettevõtjatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, selleks et oleks võimalik õigeaegselt esitada realistlikud hinnapakkumised ja teha realistlikke prognoose. |
| --- | --- |

2.4.

Hinnastabiilsus on vajalik ka kõigile ettevõtjatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, selleks et oleks võimalik õigeaegselt esitada realistlikud hinnapakkumised ja teha realistlikke prognoose.

| 2.5. | Et anda eesistujariigile Tšehhi Vabariigile võimalikult täpselt faktidele tuginev ja ühemõtteline vastus, ei arutata käesolevas ettevalmistavas arvamuses muid aspekte, mis on samuti huvitavad, kuid mis ei ole käesoleva ettevalmistava arvamuse küsimuses olulised. See tähendab esiteks, et komitee ei sekku ühegi liikmesriigi õigusesse teha ise otsuseid selle kohta, kuidas oma riigis elektrit toota. Ja teiseks, et komitee EI kommenteeri tuumaenergia tegelikke ja võimalikke eeliseid ja puudusi. |
| --- | --- |

2.5.

Et anda eesistujariigile Tšehhi Vabariigile võimalikult täpselt faktidele tuginev ja ühemõtteline vastus, ei arutata käesolevas ettevalmistavas arvamuses muid aspekte, mis on samuti huvitavad, kuid mis ei ole käesoleva ettevalmistava arvamuse küsimuses olulised. See tähendab esiteks, et komitee ei sekku ühegi liikmesriigi õigusesse teha ise otsuseid selle kohta, kuidas oma riigis elektrit toota. Ja teiseks, et komitee EI kommenteeri tuumaenergia tegelikke ja võimalikke eeliseid ja puudusi.

| 2.6. | Varustuskindluse küsimus ei kuulu samuti käesoleva ettevalmistava arvamusega hõlmatud teemasse. See küsimus väärib eraldi arvamust. Kuid muidugi on vaieldamatu, et praeguses olukorras, kus Euroopas toimub sõda, milles gaasi ja naftat kasutatakse geopoliitiliste relvadena, on oluline hoida olemasolevad elektrijaamad töös võimalikult suures ulatuses ning kasutada tuleks paindlikkust fossiilsete ja vähese heitega kütuste ajutisel kasutamisel. Nagu juba mainitud, tunnistab komitee iga liikmesriigi õigust teha ise otsuseid selle kohta, kuidas oma riigis elektrit toota. Komitee kordab, et ta toetab kindlalt seda, mida komisjon oma kavas „REPowerEU“ kirjutab: väljakutseks on vähendada kiiresti meie sõltuvust Venemaa fossiilkütustest, kiirendades üleminekut puhtale energiale ja ühendades jõud, et saavutada vastupidavam energiasüsteem ja tõeline energialiit. |
| --- | --- |

2.6.

Varustuskindluse küsimus ei kuulu samuti käesoleva ettevalmistava arvamusega hõlmatud teemasse. See küsimus väärib eraldi arvamust. Kuid muidugi on vaieldamatu, et praeguses olukorras, kus Euroopas toimub sõda, milles gaasi ja naftat kasutatakse geopoliitiliste relvadena, on oluline hoida olemasolevad elektrijaamad töös võimalikult suures ulatuses ning kasutada tuleks paindlikkust fossiilsete ja vähese heitega kütuste ajutisel kasutamisel. Nagu juba mainitud, tunnistab komitee iga liikmesriigi õigust teha ise otsuseid selle kohta, kuidas oma riigis elektrit toota. Komitee kordab, et ta toetab kindlalt seda, mida komisjon oma kavas „REPowerEU“ kirjutab: väljakutseks on vähendada kiiresti meie sõltuvust Venemaa fossiilkütustest, kiirendades üleminekut puhtale energiale ja ühendades jõud, et saavutada vastupidavam energiasüsteem ja tõeline energialiit.

| 2.7. | Kuigi kiusatus on arutada ka energiahindade taset, ei tee me seda, sest hindade stabiilsus ei sõltu hinnatasemest. Stabiilsus võib või ei pruugi toimida mis tahes hinnatasemel. |
| --- | --- |

2.7.

Kuigi kiusatus on arutada ka energiahindade taset, ei tee me seda, sest hindade stabiilsus ei sõltu hinnatasemest. Stabiilsus võib või ei pruugi toimida mis tahes hinnatasemel.

| 2.8. | Alljärgnevalt selgitused mõne tehnilise termini kohta.
  Turukorraldus: viis, kuidas turul määratakse elektri hind.
  Piirkulu: summa, mille võrra kogukulu suureneb, kui äriühing toodab veel üht toodet.
  Hetketurg: hetketurg on kaupadega, näiteks elektrienergiaga kauplemise turg, kus tehingud tehakse kohese tasu ja kiire tarne eest.
  Pakkumuste järjestus: elektrijaamade järjestus piirkulude taseme alusel, alustades madalaimatest piirkuludest ja lõpetades kõrgeimate piirkuludega. Seega lisatakse suuremate piirkuludega elektrijaamu niikaua, kuni nõudlus on täidetud. Järjestus on järgmine: taastuvenergia, tuumaenergia, kivisüsi, nafta ja gaas. Praeguses elektrituru korralduses määrab hinna oma piirkuludega see elektrijaam, mis on pakkumuste järjestuses viimane (enamasti gaas). |
| --- | --- |

2.8.

Alljärgnevalt selgitused mõne tehnilise termini kohta.

Turukorraldus: viis, kuidas turul määratakse elektri hind.

Piirkulu: summa, mille võrra kogukulu suureneb, kui äriühing toodab veel üht toodet.

Hetketurg: hetketurg on kaupadega, näiteks elektrienergiaga kauplemise turg, kus tehingud tehakse kohese tasu ja kiire tarne eest.

Pakkumuste järjestus: elektrijaamade järjestus piirkulude taseme alusel, alustades madalaimatest piirkuludest ja lõpetades kõrgeimate piirkuludega. Seega lisatakse suuremate piirkuludega elektrijaamu niikaua, kuni nõudlus on täidetud. Järjestus on järgmine: taastuvenergia, tuumaenergia, kivisüsi, nafta ja gaas. Praeguses elektrituru korralduses määrab hinna oma piirkuludega see elektrijaam, mis on pakkumuste järjestuses viimane (enamasti gaas).

3.   Vastus küsimusele

| 3.1. | Loomulikult on elektriturul igal elektrijaamal oma roll. Näiteks on selge, et paljude Prantsusmaa tuumajaamade hiljutised talitlushäired ja nendest tulenev vajadus importida rohkem elektrit kajastub hinna kujunemises. Kuid käesolevas ettevalmistavas arvamuses ei käsitleta neid suuremal või vähemal määral ajutisi olukordi, vaid elektrituru toimimise struktuurset külge. |
| --- | --- |

3.1.

Loomulikult on elektriturul igal elektrijaamal oma roll. Näiteks on selge, et paljude Prantsusmaa tuumajaamade hiljutised talitlushäired ja nendest tulenev vajadus importida rohkem elektrit kajastub hinna kujunemises. Kuid käesolevas ettevalmistavas arvamuses ei käsitleta neid suuremal või vähemal määral ajutisi olukordi, vaid elektrituru toimimise struktuurset külge.

| 3.2. | Keskendutakse hetketurule, sest see määrab peamiselt hinna, mida tarbijad peavad maksma. Ja nagu mainitud, toimub turukorraldus hetketurul pakkumuste järjestamise meetodil. |
| --- | --- |

3.2.

Keskendutakse hetketurule, sest see määrab peamiselt hinna, mida tarbijad peavad maksma. Ja nagu mainitud, toimub turukorraldus hetketurul pakkumuste järjestamise meetodil.

| 3.3. | Tuumaenergia roll ELi energiahindade stabiilsuses sõltub kahest muutujast, nimelt sellest, kas tuumaenergia on seotud vanade või uute tuumajaamadega, ning sellest, kas see puudutab praegust turukorraldust või on tegemist uue turukorraldusega. Kui kombineerida neid muutujaid, on neli erinevat olukorda. |
| --- | --- |

3.3.

Tuumaenergia roll ELi energiahindade stabiilsuses sõltub kahest muutujast, nimelt sellest, kas tuumaenergia on seotud vanade või uute tuumajaamadega, ning sellest, kas see puudutab praegust turukorraldust või on tegemist uue turukorraldusega. Kui kombineerida neid muutujaid, on neli erinevat olukorda.

| 3.4. | Et anda võimalikult selge vastus, tuleb nende nelja olukorra puhul eristada nelja erinevat stsenaariumi, nimelt järgmisi:






  A | : olemasolevad tuumajaamad olemasolevas turukorralduses |
| --- | --- | --- |

3.4.

Et anda võimalikult selge vastus, tuleb nende nelja olukorra puhul eristada nelja erinevat stsenaariumi, nimelt järgmisi:

A

: olemasolevad tuumajaamad olemasolevas turukorralduses

| B | : olemasolevad tuumajaamad ja uus turukorraldus |
| --- | --- |

B

: olemasolevad tuumajaamad ja uus turukorraldus

| C | : uued tuumajaamad olemasolevas turukorralduses |
| --- | --- |

C

: uued tuumajaamad olemasolevas turukorralduses

| D | : uued tuumajaamad ja uus turukorraldus |
| --- | --- |

D

: uued tuumajaamad ja uus turukorraldus

3.5.   A: olemasolevad tuumajaamad olemasolevas turukorralduses

| 3.5.1. | Peaaegu kõigis liikmesriikides ei mängi praegustes tuumajaamades toodetud elektrienergia rolli elektri hinnastabiilsuses ega saagi seda teha. Selle põhjus on pakkumuste järjestamisel põhinev praegune turukorraldus – nimelt on hinna kehtestajaks kõrgeimate piirkuludega jaam (peaaegu alati gaas, isegi Prantsusmaal). ELis on üks erand: selleks on Rootsi oma energiaallikate jaotuse tõttu (peaaegu 60 % taastuvenergiat, peamiselt hüdroenergiat, ja umbes 30 % tuumaenergiat) (1). |
| --- | --- |

3.5.1.

Peaaegu kõigis liikmesriikides ei mängi praegustes tuumajaamades toodetud elektrienergia rolli elektri hinnastabiilsuses ega saagi seda teha. Selle põhjus on pakkumuste järjestamisel põhinev praegune turukorraldus – nimelt on hinna kehtestajaks kõrgeimate piirkuludega jaam (peaaegu alati gaas, isegi Prantsusmaal). ELis on üks erand: selleks on Rootsi oma energiaallikate jaotuse tõttu (peaaegu 60 % taastuvenergiat, peamiselt hüdroenergiat, ja umbes 30 % tuumaenergiat) (1).

3.6.   B: olemasolevad tuumajaamad ja uus turukorraldus

| 3.6.1. | Põhimõtteliselt on mõeldav, et tuumajaamadel on hindu stabiliseeriv mõju, näiteks turukorralduses, kus hinnakujundus põhineb keskmistel kuludel ja/või tuumaenergia ei ole kuulu pakkumuste järjestusse. Siiski on küsitav, milline peaks selline turg välja nägema ja kuidas see peaks toimima. Kuid näiteks Ühendkuningriigis rakendatakse praegu uut mudelit, mille kohaselt jagatakse turg kaheks segmendiks: dispetšjuhitav energia ja mittedispetšjuhitav energia. Dispetšjuhitav segment (peamiselt gaas ning ka kivisöejäägid ja veidi biomassi) järgiks piirhinna mudelit ning mittedispetšjuhitavas segmendis makstaks hind kogu kulu alusel (teatud liiki reguleeritud kapitalitulu hinnavahelepingu vormis, mida järgib Ühendkuningriik juba oma uue tuumajaamaga Hinkley Point C (2)). See tähendab, et riik peab asjaomaseid tuumajaamu subsideerima, kui elektrihind turul on madalam kui kokkulepitud summa, mis põhineb reguleeritud kapitalitulul. |
| --- | --- |

3.6.1.

Põhimõtteliselt on mõeldav, et tuumajaamadel on hindu stabiliseeriv mõju, näiteks turukorralduses, kus hinnakujundus põhineb keskmistel kuludel ja/või tuumaenergia ei ole kuulu pakkumuste järjestusse. Siiski on küsitav, milline peaks selline turg välja nägema ja kuidas see peaks toimima. Kuid näiteks Ühendkuningriigis rakendatakse praegu uut mudelit, mille kohaselt jagatakse turg kaheks segmendiks: dispetšjuhitav energia ja mittedispetšjuhitav energia. Dispetšjuhitav segment (peamiselt gaas ning ka kivisöejäägid ja veidi biomassi) järgiks piirhinna mudelit ning mittedispetšjuhitavas segmendis makstaks hind kogu kulu alusel (teatud liiki reguleeritud kapitalitulu hinnavahelepingu vormis, mida järgib Ühendkuningriik juba oma uue tuumajaamaga Hinkley Point C (2)). See tähendab, et riik peab asjaomaseid tuumajaamu subsideerima, kui elektrihind turul on madalam kui kokkulepitud summa, mis põhineb reguleeritud kapitalitulul.

Seega koosneb selline uus turukorraldus kahest osast: turusegment, kus kohaldatakse varasemat turukorraldust (= piirkuludel põhinev pakkumuste järjestus), ja teine turusegment, kus kohaldatakse de facto ainult hinnavahelepinguid. Selle tulemusena on hinnavahelepingute raames toodetud elektrienergia hind stabiilne, mis kajastub seega stabiilsemas hinnas tarbija jaoks. Kuid hind tarbija jaoks kõigub endiselt, sest osa elektrist on endiselt hinnastatud pakkumuste järjestuse alusel.

3.7.   C: uued tuumajaamad olemasolevas turukorralduses

| 3.7.1. | Tuumajaamadel võib olla hindadele stabiliseeriv mõju, kui neid ehitatakse piisavalt, nii et tuumajaamad on pakkumuste järjestuses korrapäraselt viimased elektrijaamad. See tähendaks, et peaksime asendama fossiilkütusel töötavad elektrijaamad tuumajaamadega – see tooks Euroopasse vähemalt sadu uusi tuumajaamu! Jah, tõepoolest määraks tuumaenergia sel juhul hinnataseme, mis (vt Hinkley C) oleks umbes kaks korda kõrgem kui taastuvelektri hind. Piirhinna tõttu oleks aga vältimatu tagajärg see, et uued tuumajaamad ei suudaks end turul rahastada, mistõttu nad vajaksid subsiidiume. |
| --- | --- |

3.7.1.

Tuumajaamadel võib olla hindadele stabiliseeriv mõju, kui neid ehitatakse piisavalt, nii et tuumajaamad on pakkumuste järjestuses korrapäraselt viimased elektrijaamad. See tähendaks, et peaksime asendama fossiilkütusel töötavad elektrijaamad tuumajaamadega – see tooks Euroopasse vähemalt sadu uusi tuumajaamu! Jah, tõepoolest määraks tuumaenergia sel juhul hinnataseme, mis (vt Hinkley C) oleks umbes kaks korda kõrgem kui taastuvelektri hind. Piirhinna tõttu oleks aga vältimatu tagajärg see, et uued tuumajaamad ei suudaks end turul rahastada, mistõttu nad vajaksid subsiidiume.

3.8.   D: uued tuumajaamad ja uus turukorraldus

| 3.8.1. | Tuumajaamad ei tohiks olla hõlmatud pakkumuste järjestusega ja peaksid kuuluma kulupõhisesse (juurdehindlusega) hinnakujundussüsteemi. Juurdehindlus tuleneb asjaolust, et lisaks valitsuse finantsinvesteeringutele peab selles osalema erasektor, kel peab olema õiglane investeeringutasuvus, mistõttu tekib juurdehindlusega kulupõhine tariif. (Vt ka punkt 3.5.1.) |
| --- | --- |

3.8.1.

Tuumajaamad ei tohiks olla hõlmatud pakkumuste järjestusega ja peaksid kuuluma kulupõhisesse (juurdehindlusega) hinnakujundussüsteemi. Juurdehindlus tuleneb asjaolust, et lisaks valitsuse finantsinvesteeringutele peab selles osalema erasektor, kel peab olema õiglane investeeringutasuvus, mistõttu tekib juurdehindlusega kulupõhine tariif. (Vt ka punkt 3.5.1.)

4.   Kokkuvõte

| 4.1. | Vastus eesistujariigi Tšehhi küsimusele on kokkuvõtlikult see, et elektrituru praeguse korralduse puhul ei saa tuumaenergial olla rolli hindade stabiilsuses. Ainult siis, kui turukorraldust kohandatakse lisaks erasektoripoolsele rahastamisele märkimisväärse riigiabiga, on võimalik saavutada olukord, kus tuumaenergia aitab stabiliseerida energiahinda. |
| --- | --- |

4.1.

Vastus eesistujariigi Tšehhi küsimusele on kokkuvõtlikult see, et elektrituru praeguse korralduse puhul ei saa tuumaenergial olla rolli hindade stabiilsuses. Ainult siis, kui turukorraldust kohandatakse lisaks erasektoripoolsele rahastamisele märkimisväärse riigiabiga, on võimalik saavutada olukord, kus tuumaenergia aitab stabiliseerida energiahinda.

| 4.2. | Seepärast soovitab komitee eesistujariigil Tšehhil alustada ELi tasandil struktureeritud dialoogi, et leppida kokku uues elektrituru korralduses, mis tagab hindade stabiilsuse. |
| --- | --- |

4.2.

Seepärast soovitab komitee eesistujariigil Tšehhil alustada ELi tasandil struktureeritud dialoogi, et leppida kokku uues elektrituru korralduses, mis tagab hindade stabiilsuse.

| Motivatsioon |
| --- |
| Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Christa Schweng ja TENi sektsiooni esimees Baiba Miltoviča kirjutasid oma 8. septembri avalduses: „Komitee kutsub üles võtma Euroopa tasandil ühiseid meetmeid, et tagada elektrihindade stabiilsus ja kiiresti reformida energiaturgu.“ Just see ongi käesoleva muudatusettepaneku sisu, mille oleme koostanud, et anda eesistujariigi Tšehhi küsimusele selge ja aus vastus.
  Arutusel olevas arvamuse eelnõus TEN/776 ei keskenduta eesistujariigi Tšehhi küsimusele, st tuumaenergia rollile elektrihinna stabiilsuses, vaid arvamuses käsitletakse esiteks peamiselt varustuskindlust ja teiseks reklaamitakse tuumaenergiat. Loomulikult on ka varustuskindlus väga oluline, kuid eesistujariik ei küsinud selle kohta.
  Kahjuks on raportöör lisanud oma arvamusse ka palju ebatäpsusi ja küsitavaid punkte. Käesoleva kuu alguses toimunud TENi sektsiooni koosolekule eelnenud märgukirjas kirjeldasime kahtekümmet sellist punkti.
  Tahame rõhutada, et hinnastabiilsuse saavutamine on üks eeltingimusi, et pakkuda elektri kasutajatele, nii ettevõtjatele kui ka tarbijatele, oma kulude suhtes lühikeses ja keskpikas perspektiivis kindlust. Stabiilsetel elektrihindadel on seega oluline roll Euroopa ettevõtete toimimisel ning töökohtade loomisel ja säilitamisel.

  Seetõttu koostasime käesoleva muudatusettepaneku ja palume komitee juhatusel see vastuarvamusena heaks kiita.

  Käesolevas muudatusettepanekus anname selge ja ühemõttelise vastuse sellele, mida arvamus peaks käsitlema – nimelt tuumaenergia rolli energiahindade stabiilsuse tagamisel ELis. Seetõttu EI aruta me tuumaenergia plusse ja miinuseid ega hinnataset, sest stabiilsus võib või ei pruugi toimida mis tahes hinnatasemel.
  Oluline on mõista, et kui soovida midagi teha elektrihindade osas, on vaja muuta praegust energiahindade turusüsteemi. Seda järeldust on nüüd väljendanud paljud Euroopas, seejuures ka Ursula von der Leyen ja energeetikanõukogu 9. septembril. See on järeldus, mida oleme käesoleva arvamuse koostamise protsessis korduvalt esitanud.
  Seetõttu visandame käesolevas muudatusettepanekus neli stsenaariumi, et uurida, millises turukorralduse olukorras tuumaenergia saab ja millises olukorras ei saa avaldada stabiliseerivat mõju energiahindadele. Meie järeldus on, et kahes stsenaariumis ei saa tuumaenergial olla stabiliseerivat mõju, kuid teatud tingimustel võib kahe teise stsenaariumi puhul olla tuumaenergial stabiliseeriv mõju.
  Meie seisukohta toetasid kolm eksperti, kelle uurimisrühma esimees ja raportöör kutsusid uurimisrühma koosolekule:
  Prof Jan Horst Keppler: „Tuumaenergial ei ole elektrihindadele tegelikku mõju ning ka tuumaenergia osakaalu suurendamisel 10 või 20 % ei ole sellist mõju!“
  Marco Cometto (Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur, IAEA): „Lühiajalises perspektiivis on tuumaenergia mõju elektrihindade alandamisele piiratud.“
  Andrei Goicea (Euroopa Tuumafoorum, FORATOM): „Teoreetiliselt võib tuumaenergia tagada energia lõpphindade stabiilsuse, kuid see on siiski turukorralduse küsimus.“ |

Motivatsioon

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Christa Schweng ja TENi sektsiooni esimees Baiba Miltoviča kirjutasid oma 8. septembri avalduses: „Komitee kutsub üles võtma Euroopa tasandil ühiseid meetmeid, et tagada elektrihindade stabiilsus ja kiiresti reformida energiaturgu.“ Just see ongi käesoleva muudatusettepaneku sisu, mille oleme koostanud, et anda eesistujariigi Tšehhi küsimusele selge ja aus vastus.

Arutusel olevas arvamuse eelnõus TEN/776 ei keskenduta eesistujariigi Tšehhi küsimusele, st tuumaenergia rollile elektrihinna stabiilsuses, vaid arvamuses käsitletakse esiteks peamiselt varustuskindlust ja teiseks reklaamitakse tuumaenergiat. Loomulikult on ka varustuskindlus väga oluline, kuid eesistujariik ei küsinud selle kohta.

Kahjuks on raportöör lisanud oma arvamusse ka palju ebatäpsusi ja küsitavaid punkte. Käesoleva kuu alguses toimunud TENi sektsiooni koosolekule eelnenud märgukirjas kirjeldasime kahtekümmet sellist punkti.

Tahame rõhutada, et hinnastabiilsuse saavutamine on üks eeltingimusi, et pakkuda elektri kasutajatele, nii ettevõtjatele kui ka tarbijatele, oma kulude suhtes lühikeses ja keskpikas perspektiivis kindlust. Stabiilsetel elektrihindadel on seega oluline roll Euroopa ettevõtete toimimisel ning töökohtade loomisel ja säilitamisel.

Seetõttu koostasime käesoleva muudatusettepaneku ja palume komitee juhatusel see vastuarvamusena heaks kiita.

Käesolevas muudatusettepanekus anname selge ja ühemõttelise vastuse sellele, mida arvamus peaks käsitlema – nimelt tuumaenergia rolli energiahindade stabiilsuse tagamisel ELis. Seetõttu EI aruta me tuumaenergia plusse ja miinuseid ega hinnataset, sest stabiilsus võib või ei pruugi toimida mis tahes hinnatasemel.

Oluline on mõista, et kui soovida midagi teha elektrihindade osas, on vaja muuta praegust energiahindade turusüsteemi. Seda järeldust on nüüd väljendanud paljud Euroopas, seejuures ka Ursula von der Leyen ja energeetikanõukogu 9. septembril. See on järeldus, mida oleme käesoleva arvamuse koostamise protsessis korduvalt esitanud.

Seetõttu visandame käesolevas muudatusettepanekus neli stsenaariumi, et uurida, millises turukorralduse olukorras tuumaenergia saab ja millises olukorras ei saa avaldada stabiliseerivat mõju energiahindadele. Meie järeldus on, et kahes stsenaariumis ei saa tuumaenergial olla stabiliseerivat mõju, kuid teatud tingimustel võib kahe teise stsenaariumi puhul olla tuumaenergial stabiliseeriv mõju.

Meie seisukohta toetasid kolm eksperti, kelle uurimisrühma esimees ja raportöör kutsusid uurimisrühma koosolekule:

Prof Jan Horst Keppler: „Tuumaenergial ei ole elektrihindadele tegelikku mõju ning ka tuumaenergia osakaalu suurendamisel 10 või 20 % ei ole sellist mõju!“

Marco Cometto (Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur, IAEA): „Lühiajalises perspektiivis on tuumaenergia mõju elektrihindade alandamisele piiratud.“

Andrei Goicea (Euroopa Tuumafoorum, FORATOM): „Teoreetiliselt võib tuumaenergia tagada energia lõpphindade stabiilsuse, kuid see on siiski turukorralduse küsimus.“

| Hääletuse tulemus |
| --- |
| Poolt: | 98 |
| Vastu: | 135 |
| Erapooletuid: | 27 |

Hääletuse tulemus

Poolt:

98

Vastu:

135

Erapooletuid:

27

---

(1)  https://sweden.se/climate/sustainability/energy-use-in-sweden

(2)  https://www.gov.uk/government/collections/hinkley-point-c

---

II LISA

| | LIIGE | RÜHM | MEM | Delegeeritud hääl |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ANDERSEN, Dorthe | II | A | SORGENFREY, Bente |
| 2 | ANDERSSON, Jan Torsten | III | N | |
| 3 | ANDERSSON, Krister | I | Y | |
| 4 | ANGELOVA, Milena | I | Y | |
| 5 | ANTONIOU, Michalis | I | Y | |
| 6 | ARDHE, Christian | I | Y | |
| 7 | ATS, Kerli | III | Y | |
| 8 | BABRAUSKIENE, Tatjana | II | A | |
| 9 | BACK, Thord Stefan | I | Y | |
| 10 | BALDZENS, Egils | II | Y | |
| 11 | BARBUCCI, Giulia | II | A | |
| 12 | BARCELÓ DELGADO, Andrés | I | Y | |
| 13 | BARRERA CHAMORRO, Maria Del Carmen | II | N | |
| 14 | BARTELS, Holger | II | N | |
| 15 | BÄUMLER, Christian | II | N | |
| 16 | BERNIS CASTELLS, Jaume | III | Y | |
| 17 | BERTOLINI, Silvestre | II | Y | |
| 18 | BIEGON, Dominika | II | N | |
| 19 | BLANC, Patricia | III | Y | |
| 20 | BLIJLEVENS, Réné | I | A | |
| 21 | BOGUSZ, Malgorzata Anna | III | N | |
| 22 | BOLAND, Séamus | III | N | |
| 23 | BOLLON, Pierre | I | Y | |
| 24 | BORSANI, Matteo Carlo | I | Y | |
| 25 | BRISHOUAL, Rachel | III | A | |
| 26 | BRONIARZ, Wincenty Slawomir | II | A | |
| 27 | BRZOBOHATÁ, Zuzana | III | N | |
| 28 | BYRNE, Peter | I | Y | |
| 29 | CABRA DE LUNA, Miguel Ángel | III | Y | |
| 30 | CALDERONE, Marina Elvira | III | N | |
| 31 | CALISTRU, Elena-Alexandra | III | A | |
| 32 | CAÑO AGUILAR, Isabel | II | N | |
| 33 | CATSAMBIS, Constantine | I | Y | |
| 34 | CHAMPAS, Panagiotis | III | Y | |
| 35 | CHARRY, Philippe | II | Y | DESIANO, Carole |
| 36 | CHOIX, Bruno | I | Y | |
| 37 | CLEVER, Peter | I | Y | HEMMERLING, Udo |
| 38 | COMER, John | III | Y | |
| 39 | CORAZZA, Chiara | III | Y | |
| 40 | COULON, Pierre Jean | II | Y | |
| 41 | COUMONT, Raymond | II | Y | |
| 42 | CSER, Ágnes | III | Y | |
| 43 | DE FELIPE LEHTONEN, Helena | I | Y | |
| 44 | DE LEEUW, Rudy | II | N | ULENS, Miranda |
| 45 | DE LOTTO, Pietro Francesco | I | Y | |
| 46 | DE MELLO, Vasco | I | Y | |
| 47 | DE MÛELENAERE, Robert | I | Y | |
| 48 | DEGUARA, Jason | II | N | |
| 49 | DEL RIO, Cinzia | II | N | |
| 50 | DESTOM, Joël | III | Y | |
| 51 | DIAMANTOUROS, Konstantinos | I | Y | |
| 52 | DIMITRIADOU, Stavroula | II | N | |
| 53 | DIRX, Jan | III | N | NEISINGH, Ody |
| 54 | DOZ ORRIT, Javier | II | Y | |
| 55 | DROBINSKI-WEIß, Elvira | III | N | |
| 56 | DUFEK, Bohumír | II | Y | |
| 57 | DULEVSKI, Lalko | III | N | |
| 58 | DUTTO, Diego | III | N | |
| 59 | EDELÉNYI, András | I | Y | |
| 60 | FELSZEGHI, Sára | II | Y | |
| 61 | FORNEA, Dumitru | II | Y | |
| 62 | GARAT PÉREZ, Francisco Javier | III | Y | |
| 63 | GARCÍA DEL RIEGO, Antonio | I | Y | SABATINI, Giovanni |
| 64 | GARCÍA SALGADO, Manuel | II | Y | |
| 65 | GARDIAS, Dorota | II | Y | |
| 66 | GAVRILOVS, Vitalijs | I | Y | |
| 67 | GEISEN, Norbert | III | Y | |
| 68 | GKOFAS, Panagiotis | III | Y | |
| 69 | GOBINŠ, Andris | III | N | |
| 70 | GONDARD-ARGENTI, Marie-Françoise | I | Y | |
| 71 | GRABO, Louise | III | Y | KILIM, Irma |
| 72 | HÄGGLUND, Sam | II | A | |
| 73 | HÄGGMAN, Maria | II | A | |
| 74 | HAJNOŠ, Miroslav | II | Y | |
| 75 | HAUKANÕMM, Monika | III | N | |
| 76 | HEALY, Joe | III | Y | |
| 77 | HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo | III | N | |
| 78 | HOFFMANN, Reiner Gerd | II | N | |
| 79 | HOLST, Sif | III | A | |
| 80 | IOANNIDIS, Athanasios | III | Y | |
| 81 | IZVERNICEANU DE LA IGLESIA, Ileana | III | N | |
| 82 | JAHIER, Luca | III | N | |
| 83 | JOHANSSON, Benny | II | A | |
| 84 | JONUŠKA, Alfredas | I | Y | |
| 85 | JOÓ, Kinga | III | Y | |
| 86 | JUODKAITE, Dovile | III | N | |
| 87 | KÁLLAY, Piroska | II | A | |
| 88 | KATTNIG, Thomas | II | N | BUZEK, Tanja |
| 89 | KIUKAS, Vertti | III | Y | |
| 90 | KLIMEK, Jan | I | Y | |
| 91 | KOKALOV, Ivan | II | Y | |
| 92 | KOLBE, Rudolf | III | N | |
| 93 | KOLYVAS, Ioannis | III | N | |
| 94 | KOMORÓCZKI, István | I | Y | |
| 95 | KONTKANEN, Mira-Maria | I | Y | |
| 96 | KOUTSIOUMPELIS, Stavros | II | Y | |
| 97 | KROPIL, Rudolf | III | Y | |
| 98 | KROPP, Thomas | I | Y | GERSTEIN, Antje |
| 99 | KRUPAVICIENE, Kristina | II | Y | |
| 100 | KÜKEDI, Zsolt | III | Y | |
| 101 | KUNYSZ, Maciej Dawid | III | A | |
| 102 | LADEFOGED, Anders | I | Y | |
| 103 | LE BRETON, Marie-Pierre | I | Y | |
| 104 | LEFÈVRE, Christophe | II | Y | |
| 105 | LEITANE, Katrina | III | A | |
| 106 | LOBO XAVIER, Gonçalo | I | A | |
| 107 | LOHAN, Cillian | III | N | |
| 108 | LUSTENHOUWER, Colin | I | N | |
| 109 | MACHYNA, Emil | II | Y | |
| 110 | MADSEN, Niels | I | Y | |
| 111 | MALLIA, Stefano | I | Y | |
| 112 | MANOLOV, Dimitar | II | Y | |
| 113 | MARCHIORI, Alberto | I | Y | |
| 114 | MARIN, Florian | II | N | |
| 115 | MARTINOVIC DŽAMONJA, Dragica | I | Y | |
| 116 | MASCIA, Sandro | I | Y | |
| 117 | MASTANTUONO, Alena | I | Y | LEMCKE, Freya |
| 118 | MATSAS, Andreas | II | Y | |
| 119 | MAVROMMATIS, Manthos | I | Y | |
| 120 | MEDINA, Felipe | I | Y | |
| 121 | MENSI, Maurizio | III | A | |
| 122 | MERLO, Nicoletta | II | Y | |
| 123 | MESKER, August Pierre | I | N | |
| 124 | MEYNENT, Denis | II | N | |
| 125 | MILTOVICA, Baiba | III | Y | |
| 126 | MINCHEVA, Mariya | I | Y | PANGL, Andreas |
| 127 | MIRA, Luís | I | Y | |
| 128 | MISSLBECK-WINBERG, Christiane | I | Y | |
| 129 | MITOV, Veselin | II | Y | |
| 130 | MONE, Andrea | II | A | |
| 131 | MOOS, Christian | III | A | |
| 132 | MORENO DÍAZ, José Antonio | II | A | |
| 133 | MORKIS, Gintaras | I | Y | |
| 134 | MOSTACCIO, Alessandro | III | N | |
| 135 | MUREȘAN, Marinel Dănuț | I | Y | |
| 136 | MURGUÍA ESTEVE, Aitor | II | N | |
| 137 | NIKOLOPOULOU, Maria | II | N | |
| 138 | NIKOLOV, Bogomil | III | N | |
| 139 | NOWACKI, Marcin | I | Y | |
| 140 | NYGREN, Ellen | II | A | |
| 141 | OCHEDZAN, Justyna Kalina | III | A | |
| 142 | O'CONNOR, Jack | II | A | |
| 143 | ÖNGÖRUR, Berivan | II | A | |
| 144 | OSTROWSKI, Krzysztof | I | A | |
| 145 | PADURE, Decebal-Ștefăniță | I | Y | HAUNERT, Nora |
| 146 | PAIDAS, Ioannis | II | Y | |
| 147 | PALMIERI, Stefano | II | A | |
| 148 | PARTHIE, Sandra | I | A | |
| 149 | PATER, Krzysztof | III | Y | |
| 150 | PAVIĆ-ROGOŠIĆ, Lidija | III | A | |
| 151 | PENTTINEN, Markus | II | Y | |
| 152 | PETRAITIENE, Irena | II | Y | |
| 153 | PIETKIEWICZ, Janusz | I | Y | |
| 154 | PILAWSKI, Lech | I | Y | |
| 155 | PLOSCEANU, Aurel Laurentiu | I | N | |
| 156 | POCIVAVŠEK, Jakob Krištof | II | A | |
| 157 | POPELKOVÁ, Hana | II | Y | VAN KELLE, Lottie |
| 158 | POTTIER, Jean-Michel | I | Y | |
| 159 | POTYRALA, Dariusz Miroslaw | II | Y | |
| 160 | PREDA, Bogdan | I | Y | VUORI, Timo |
| 161 | PROUZET, Emilie | I | Y | |
| 162 | PUECH d'ALISSAC, Arnold | I | Y | |
| 163 | PUXEU ROCAMORA, Josep | I | Y | |
| 164 | QUAREZ, Christophe | II | Y | |
| 165 | RAMMO, Alari | III | Y | |
| 166 | RAVNIK, Branko | III | Y | |
| 167 | REALE, Maurizio | I | Y | |
| 168 | REDING, Jean-Claude | II | N | |
| 169 | REISECKER, Sophia | II | A | RUSU, Sabin |
| 170 | RELIC, Danko | III | A | |
| 171 | REPANŠEK, Neža | III | N | |
| 172 | RIBBE, Lutz | III | N | |
| 173 | RISTELÄ, Pekka | II | A | |
| 174 | ROBYNS, Wautier | I | Y | |
| 175 | ROCHE RAMO, José Manuel | III | N | |
| 176 | RÖPKE, Oliver | II | N | KLUGE, Norbert |
| 177 | SAKAROVÁ, Dana | II | Y | |
| 178 | SALIS-MADINIER, Franca | II | N | |
| 179 | SAMMUT BONNICI, Dolores | I | A | |
| 180 | SCHAFFENRATH, Martin Josef | III | N | |
| 181 | SCHLÜTER, Bernd | III | A | |
| 182 | SCHMIDT, Peter | II | N | |
| 183 | SCHWARTZ, Arnaud | III | N | |
| 184 | SCHWENG, Christa | I | A | |
| 185 | SERRA ARIAS, Ricardo | III | Y | |
| 186 | SIBIAN, Ionut | III | N | |
| 187 | SILVA, Carlos | II | N | |
| 188 | SILVA, Francisco | III | N | |
| 189 | SILVA, João | II | N | |
| 190 | SINKEVICIUTE, Elena | III | Y | |
| 191 | SIPKO, Juraj | III | A | |
| 192 | ŠIRHALOVÁ, Martina | I | Y | |
| 193 | SMOLE, Jože | I | N | |
| 194 | SÕBER, Kristi | I | Y | |
| 195 | SOETE, Paul | I | Y | |
| 196 | STOEV, Georgi | I | Y | |
| 197 | STUDNICNÁ, Lucie | II | A | MILIĆEVIĆ-PEZELJ, Anica |
| 198 | SÜLE, Katalin Elza | I | Y | |
| 199 | SVENTEK, David | I | Y | |
| 200 | SZALAY, Anton | II | Y | |
| 201 | SZYMANSKI, Mateusz | II | Y | |
| 202 | TCHOUKANOV, Stoyan | III | N | |
| 203 | TEDER, Reet | I | Y | MAJETIĆ, Davor |
| 204 | THURNER, Andreas | III | N | |
| 205 | TIAINEN, Simo | III | Y | |
| 206 | TOPOLÁNSZKY, Ákos | III | A | |
| 207 | TRINDADE, Carlos Manuel | II | N | MAURICIO DE CARVALHO, Fernando |
| 208 | TUPILUȘI, Tudorel | III | Y | |
| 209 | TZOTZE-LANARA, Zoe | II | N | |
| 210 | ULGIATI, Luigi | Non-insc | Y | |
| 211 | UNGERMAN, Jaroslav | Non-insc. | Y | |
| 212 | VADÁSZ, Borbála | I | Y | |
| 213 | VARDAKASTANIS, Ioannis | III | N | |
| 214 | VASK, Kaia | II | Y | |
| 215 | VERNICOS, George | I | Y | |
| 216 | VIIES, Mare | II | Y | |
| 217 | VILARES DIOGO, Edgar | III | N | |
| 218 | VON BROCKDORFF, Philip | II | N | |
| 219 | VORBACH, Judith | II | N | |
| 220 | VYYRYLÄINEN, Tiina | III | Y | |
| 221 | WAGENER, Marco | II | N | WOLFF, Romain |
| 222 | WAGNSONNER, Thomas | II | N | |
| 223 | WILLEMS, Heiko | I | Y | |
| 224 | WILLEMS, Marie Josiane | III | A | |
| 225 | WRÓBLEWSKI, Tomasz Andrzej | I | Y | |
| 226 | WYCKMANS, Ferdinand | II | N | |
| 227 | YIAPANIS, Anastasis | III | Y | |
| 228 | YILDIRIM, Ozlem | II | Y | |
| 229 | YLIKARJULA, Janica | I | Y | |
| 230 | ZARINA, Katrina | I | Y | |
| 231 | ZIELENIECKI, Marcin Antoni | II | Y | |
| 232 | ZORKO, Andrej | II | N | |
| 233 | ZVOLSKÁ, Marie | I | Y | HARTMAN RADOVÁ, Jana |
| 234 | ZYCH, Tymoteusz Adam | III | N | |

LIIGE

RÜHM

MEM

Delegeeritud hääl

1

ANDERSEN, Dorthe

II

A

SORGENFREY, Bente

2

ANDERSSON, Jan Torsten

III

N

3

ANDERSSON, Krister

I

Y

4

ANGELOVA, Milena

I

Y

5

ANTONIOU, Michalis

I

Y

6

ARDHE, Christian

I

Y

7

ATS, Kerli

III

Y

8

BABRAUSKIENE, Tatjana

II

A

9

BACK, Thord Stefan

I

Y

10

BALDZENS, Egils

II

Y

11

BARBUCCI, Giulia

II

A

12

BARCELÓ DELGADO, Andrés

I

Y

13

BARRERA CHAMORRO, Maria Del Carmen

II

N

14

BARTELS, Holger

II

N

15

BÄUMLER, Christian

II

N

16

BERNIS CASTELLS, Jaume

III

Y

17

BERTOLINI, Silvestre

II

Y

18

BIEGON, Dominika

II

N

19

BLANC, Patricia

III

Y

20

BLIJLEVENS, Réné

I

A

21

BOGUSZ, Malgorzata Anna

III

N

22

BOLAND, Séamus

III

N

23

BOLLON, Pierre

I

Y

24

BORSANI, Matteo Carlo

I

Y

25

BRISHOUAL, Rachel

III

A

26

BRONIARZ, Wincenty Slawomir

II

A

27

BRZOBOHATÁ, Zuzana

III

N

28

BYRNE, Peter

I

Y

29

CABRA DE LUNA, Miguel Ángel

III

Y

30

CALDERONE, Marina Elvira

III

N

31

CALISTRU, Elena-Alexandra

III

A

32

CAÑO AGUILAR, Isabel

II

N

33

CATSAMBIS, Constantine

I

Y

34

CHAMPAS, Panagiotis

III

Y

35

CHARRY, Philippe

II

Y

DESIANO, Carole

36

CHOIX, Bruno

I

Y

37

CLEVER, Peter

I

Y

HEMMERLING, Udo

38

COMER, John

III

Y

39

CORAZZA, Chiara

III

Y

40

COULON, Pierre Jean

II

Y

41

COUMONT, Raymond

II

Y

42

CSER, Ágnes

III

Y

43

DE FELIPE LEHTONEN, Helena

I

Y

44

DE LEEUW, Rudy

II

N

ULENS, Miranda

45

DE LOTTO, Pietro Francesco

I

Y

46

DE MELLO, Vasco

I

Y

47

DE MÛELENAERE, Robert

I

Y

48

DEGUARA, Jason

II

N

49

DEL RIO, Cinzia

II

N

50

DESTOM, Joël

III

Y

51

DIAMANTOUROS, Konstantinos

I

Y

52

DIMITRIADOU, Stavroula

II

N

53

DIRX, Jan

III

N

NEISINGH, Ody

54

DOZ ORRIT, Javier

II

Y

55

DROBINSKI-WEIß, Elvira

III

N

56

DUFEK, Bohumír

II

Y

57

DULEVSKI, Lalko

III

N

58

DUTTO, Diego

III

N

59

EDELÉNYI, András

I

Y

60

FELSZEGHI, Sára

II

Y

61

FORNEA, Dumitru

II

Y

62

GARAT PÉREZ, Francisco Javier

III

Y

63

GARCÍA DEL RIEGO, Antonio

I

Y

SABATINI, Giovanni

64

GARCÍA SALGADO, Manuel

II

Y

65

GARDIAS, Dorota

II

Y

66

GAVRILOVS, Vitalijs

I

Y

67

GEISEN, Norbert

III

Y

68

GKOFAS, Panagiotis

III

Y

69

GOBINŠ, Andris

III

N

70

GONDARD-ARGENTI, Marie-Françoise

I

Y

71

GRABO, Louise

III

Y

KILIM, Irma

72

HÄGGLUND, Sam

II

A

73

HÄGGMAN, Maria

II

A

74

HAJNOŠ, Miroslav

II

Y

75

HAUKANÕMM, Monika

III

N

76

HEALY, Joe

III

Y

77

HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo

III

N

78

HOFFMANN, Reiner Gerd

II

N

79

HOLST, Sif

III

A

80

IOANNIDIS, Athanasios

III

Y

81

IZVERNICEANU DE LA IGLESIA, Ileana

III

N

82

JAHIER, Luca

III

N

83

JOHANSSON, Benny

II

A

84

JONUŠKA, Alfredas

I

Y

85

JOÓ, Kinga

III

Y

86

JUODKAITE, Dovile

III

N

87

KÁLLAY, Piroska

II

A

88

KATTNIG, Thomas

II

N

BUZEK, Tanja

89

KIUKAS, Vertti

III

Y

90

KLIMEK, Jan

I

Y

91

KOKALOV, Ivan

II

Y

92

KOLBE, Rudolf

III

N

93

KOLYVAS, Ioannis

III

N

94

KOMORÓCZKI, István

I

Y

95

KONTKANEN, Mira-Maria

I

Y

96

KOUTSIOUMPELIS, Stavros

II

Y

97

KROPIL, Rudolf

III

Y

98

KROPP, Thomas

I

Y

GERSTEIN, Antje

99

KRUPAVICIENE, Kristina

II

Y

100

KÜKEDI, Zsolt

III

Y

101

KUNYSZ, Maciej Dawid

III

A

102

LADEFOGED, Anders

I

Y

103

LE BRETON, Marie-Pierre

I

Y

104

LEFÈVRE, Christophe

II

Y

105

LEITANE, Katrina

III

A

106

LOBO XAVIER, Gonçalo

I

A

107

LOHAN, Cillian

III

N

108

LUSTENHOUWER, Colin

I

N

109

MACHYNA, Emil

II

Y

110

MADSEN, Niels

I

Y

111

MALLIA, Stefano

I

Y

112

MANOLOV, Dimitar

II

Y

113

MARCHIORI, Alberto

I

Y

114

MARIN, Florian

II

N

115

MARTINOVIC DŽAMONJA, Dragica

I

Y

116

MASCIA, Sandro

I

Y

117

MASTANTUONO, Alena

I

Y

LEMCKE, Freya

118

MATSAS, Andreas

II

Y

119

MAVROMMATIS, Manthos

I

Y

120

MEDINA, Felipe

I

Y

121

MENSI, Maurizio

III

A

122

MERLO, Nicoletta

II

Y

123

MESKER, August Pierre

I

N

124

MEYNENT, Denis

II

N

125

MILTOVICA, Baiba

III

Y

126

MINCHEVA, Mariya

I

Y

PANGL, Andreas

127

MIRA, Luís

I

Y

128

MISSLBECK-WINBERG, Christiane

I

Y

129

MITOV, Veselin

II

Y

130

MONE, Andrea

II

A

131

MOOS, Christian

III

A

132

MORENO DÍAZ, José Antonio

II

A

133

MORKIS, Gintaras

I

Y

134

MOSTACCIO, Alessandro

III

N

135

MUREȘAN, Marinel Dănuț

I

Y

136

MURGUÍA ESTEVE, Aitor

II

N

137

NIKOLOPOULOU, Maria

II

N

138

NIKOLOV, Bogomil

III

N

139

NOWACKI, Marcin

I

Y

140

NYGREN, Ellen

II

A

141

OCHEDZAN, Justyna Kalina

III

A

142

O'CONNOR, Jack

II

A

143

ÖNGÖRUR, Berivan

II

A

144

OSTROWSKI, Krzysztof

I

A

145

PADURE, Decebal-Ștefăniță

I

Y

HAUNERT, Nora

146

PAIDAS, Ioannis

II

Y

147

PALMIERI, Stefano

II

A

148

PARTHIE, Sandra

I

A

149

PATER, Krzysztof

III

Y

150

PAVIĆ-ROGOŠIĆ, Lidija

III

A

151

PENTTINEN, Markus

II

Y

152

PETRAITIENE, Irena

II

Y

153

PIETKIEWICZ, Janusz

I

Y

154

PILAWSKI, Lech

I

Y

155

PLOSCEANU, Aurel Laurentiu

I

N

156

POCIVAVŠEK, Jakob Krištof

II

A

157

POPELKOVÁ, Hana

II

Y

VAN KELLE, Lottie

158

POTTIER, Jean-Michel

I

Y

159

POTYRALA, Dariusz Miroslaw

II

Y

160

PREDA, Bogdan

I

Y

VUORI, Timo

161

PROUZET, Emilie

I

Y

162

PUECH d'ALISSAC, Arnold

I

Y

163

PUXEU ROCAMORA, Josep

I

Y

164

QUAREZ, Christophe

II

Y

165

RAMMO, Alari

III

Y

166

RAVNIK, Branko

III

Y

167

REALE, Maurizio

I

Y

168

REDING, Jean-Claude

II

N

169

REISECKER, Sophia

II

A

RUSU, Sabin

170

RELIC, Danko

III

A

171

REPANŠEK, Neža

III

N

172

RIBBE, Lutz

III

N

173

RISTELÄ, Pekka

II

A

174

ROBYNS, Wautier

I

Y

175

ROCHE RAMO, José Manuel

III

N

176

RÖPKE, Oliver

II

N

KLUGE, Norbert

177

SAKAROVÁ, Dana

II

Y

178

SALIS-MADINIER, Franca

II

N

179

SAMMUT BONNICI, Dolores

I

A

180

SCHAFFENRATH, Martin Josef

III

N

181

SCHLÜTER, Bernd

III

A

182

SCHMIDT, Peter

II

N

183

SCHWARTZ, Arnaud

III

N

184

SCHWENG, Christa

I

A

185

SERRA ARIAS, Ricardo

III

Y

186

SIBIAN, Ionut

III

N

187

SILVA, Carlos

II

N

188

SILVA, Francisco

III

N

189

SILVA, João

II

N

190

SINKEVICIUTE, Elena

III

Y

191

SIPKO, Juraj

III

A

192

ŠIRHALOVÁ, Martina

I

Y

193

SMOLE, Jože

I

N

194

SÕBER, Kristi

I

Y

195

SOETE, Paul

I

Y

196

STOEV, Georgi

I

Y

197

STUDNICNÁ, Lucie

II

A

MILIĆEVIĆ-PEZELJ, Anica

198

SÜLE, Katalin Elza

I

Y

199

SVENTEK, David

I

Y

200

SZALAY, Anton

II

Y

201

SZYMANSKI, Mateusz

II

Y

202

TCHOUKANOV, Stoyan

III

N

203

TEDER, Reet

I

Y

MAJETIĆ, Davor

204

THURNER, Andreas

III

N

205

TIAINEN, Simo

III

Y

206

TOPOLÁNSZKY, Ákos

III

A

207

TRINDADE, Carlos Manuel

II

N

MAURICIO DE CARVALHO, Fernando

208

TUPILUȘI, Tudorel

III

Y

209

TZOTZE-LANARA, Zoe

II

N

210

ULGIATI, Luigi

Non-insc

Y

211

UNGERMAN, Jaroslav

Non-insc.

Y

212

VADÁSZ, Borbála

I

Y

213

VARDAKASTANIS, Ioannis

III

N

214

VASK, Kaia

II

Y

215

VERNICOS, George

I

Y

216

VIIES, Mare

II

Y

217

VILARES DIOGO, Edgar

III

N

218

VON BROCKDORFF, Philip

II

N

219

VORBACH, Judith

II

N

220

VYYRYLÄINEN, Tiina

III

Y

221

WAGENER, Marco

II

N

WOLFF, Romain

222

WAGNSONNER, Thomas

II

N

223

WILLEMS, Heiko

I

Y

224

WILLEMS, Marie Josiane

III

A

225

WRÓBLEWSKI, Tomasz Andrzej

I

Y

226

WYCKMANS, Ferdinand

II

N

227

YIAPANIS, Anastasis

III

Y

228

YILDIRIM, Ozlem

II

Y

229

YLIKARJULA, Janica

I

Y

230

ZARINA, Katrina

I

Y

231

ZIELENIECKI, Marcin Antoni

II

Y

232

ZORKO, Andrej

II

N

233

ZVOLSKÁ, Marie

I

Y

HARTMAN RADOVÁ, Jana

234

ZYCH, Tymoteusz Adam

III

N

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 572. istungjärk, 21.9.2022–22.9.2022

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/123 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/123

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Ühtne Euroopa terviseandmeruum: terviseandmete võimaluste kasutamine inimeste, patsientide ja innovatsiooni heaks““

(COM(2022) 196 final)

ja „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühtse Euroopa terviseandmeruumi kohta“

(COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD))

(2022/C 486/16)

| Raportöör: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Raportöör:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 6.6.2022
  nõukogu, 13.6.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 8.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 198/0/1 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 6.6.2022

nõukogu, 13.6.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

8.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

198/0/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt komisjoni teatise üle ühtse Euroopa terviseandmeruumi kohta. COVID-19 kriis ja mõned head koostöönäited, nagu Euroopa COVID-tõend, on näidanud, et EL ja selle kodanikud saavad kasu turvalistest, ühtlustatud ja jagatud andmetest, mis võivad tugevdada liikmesriikide tervishoiusüsteeme kõigis nende mõõtmetes. Komitee nõustub, et digiüleminek on ülioluline, et pakkuda kodanikele paremat tervishoidu, luua tugevamad ja vastupidavamad tervishoiusüsteemid, toetada pikaajalist konkurentsivõimet ja innovatsiooni ELi meditsiini ökosüsteemis ning aidata ELil pandeemiast taastuda. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee seisukohast lähtudes on äärmiselt oluline kasutada innovatsiooni ja digiülemineku pakutavaid võimalusi, et edendada kodanike heaolu ja parandada tervishoiuteenuste kvaliteeti. Samal ajal juhivad organiseeritud kodanikuühiskond ja sotsiaalpartnerid tähelepanu asjaolule, et ELi liikmesriikides on digikirjaoskuse tase erinev ja seda tuleb strateegia rakendamisel silmas pidada. Selles kontekstis on juhtlause „kedagi ei jäeta kõrvale“ asjakohasem kui kunagi varem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee jaoks on ühtse Euroopa terviseandmeruumi ettepanek suurepärane võimalus anda üksikisikutele juurdepääs nende terviseandmetele ja võimalus neid andmeid kontrollida. Samuti leiab komitee, et see strateegia tagab järjekindla raamistiku üksikisikute terviseandmete kasutamiseks teadus- ja arendustegevuse poliitika kontekstis. Mõlema eesmärgi saavutamiseks on väga oluline tagada protsessis usaldus ja turvalisus. Seepärast toetab komitee ulatuslikku teavituskampaaniat, et aidata suurendada usaldust avalikkuse seas. Kodanikud peavad olema teadlikud jagamisprotsessiga seotud eelistest. Komitee leiab, et tarvis oleks rõhutada otsest kasu kodanikele ja tarbijatele, nagu seda on tehtud teiste sidusrühmade puhul. Siiski peab olema selge, et kehtestatud on kohustuslikud kvaliteedinõuded, eelkõige lubade andmise ja anonüümsuse eesmärgil. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee on seisukohal, et ühtsel Euroopa terviseandmeruumil on märkimisväärne positiivne mõju põhiõigustele seoses isikuandmete kaitse ja vaba liikumisega. Kui ühtne Euroopa terviseandmeruum on asjakohaselt ühendatud Euroopa avatud teaduse pilve andmeruumi ja asjakohaste Euroopa bioteaduste andmetaristutega, (1) võimaldab see teadlastel, novaatoritel ja poliitikakujundajatel kasutada andmeid tõhusamalt, turvaliselt ja privaatsust kaitsval viisil. Sellisel juhul nõustub komitee, et kõnealune ettepanek on täiendav kasulik jõupingutus siseturu ja selle potentsiaali edendamiseks Euroopa kodanike elu parandamisel. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee küll toetab seda tegevuskava, kuid juhib komitee tähelepanu asjaolule, et EL ei saa paluda avalikkusel toetada Euroopa terviseandmete vahetamise ala, kui isegi tervishoiu enda rahastamiseks vahendeid napib. COVID-19 on andnud tugeva löögi avalikele tervishoiusüsteemidele ning EL peab teadma, et tal tuleb heastada kahjud ja tugevdada avalikku tervishoiusüsteemi piisava eelarvega, enne kui astutakse samme selle kahtlemata positiivse projekti suunas. Komitee märgib, et kui on olemas eelarve tegevuskavaks, peab EL eraldama vahendeid tervishoiusüsteemide tugevdamiseks ja alles siis liikuma selle huvitava projekti suunas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee rõhutab, et kodanikele on tarvis selgitada esmaste ja teiseste andmete kasutamist. Inimestel peab olema usaldus ja kindlustunne süsteemi suhtes, et teha koostööd ja mõista selle eeliseid nii üksikisikutele kui tervele kogukonnale. Komitee leiab, et peamised hirmud on seotud andmete teisese kasutamisega. Tarvis on selgitada, kuidas andmeid kasutatakse, millised on piirid, milline asutus kontrollib ja valideerib andmed ning millised sanktsioonid on ette nähtud rikkumiste korral. Komitee on kindlalt veendunud, et kodanikuühiskonna organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid saavad aidata neid sõnumeid selgitada ja edastada, kui neid nõuetekohaselt kaasatakse. Kohapealsed kodanikuühiskonna organisatsioonid võivad liikmesriikidele tõeliselt kasu tuua, toetades kogukonda nendes küsimustes, tagamaks, et keegi ei jää sellest edust kõrvale. Samamoodi on patsientide ja terviseandmete kasutajate vahelise usaldusahela põhilülid perearstid ja patsientide valitud raviarstid. Komitee soovitab kaasata need spetsialistid eelkõige teabevahetusstrateegiasse. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kuigi komitee üldiselt toetab seda ettepanekut, kutsub ta komisjoni üles enne edasiliikumist selgelt arutlema riskide vähendamise algatuse eeliste ja puuduste üle. Tuleb mõista, et liikmesriikide tervishoiusüsteemidest rääkides on meie ees liiga palju väljakutseid. Avaliku ja erasektori tervishoiusüsteemide arengutempo on erinev, samuti on erinevad seisukohad nende kohta. Kodanikud peavad mõistma, et kõnealune ettepanek tähendab investeeringuid ja avaliku poliitika valikuid. Kodanikele peab olema selge, et see on osa strateegiast ja edusammudest, mis süsteemi õõnestamise asemel toovad hoopis lisaväärtust. Teabevahetus on vajalik, et vältida üldsuse hulgas arusaamatusi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Selleks, et edendada kõigi jaoks paremat juurdepääsu kindlustusele, mis nõuab kindlustusandjatelt paremat arusaamist asjakohastest tõenditest, kutsub komitee üles mõtlema selle üle, kas on asjakohane läbi vaadata kindlustusandjatele kehtiva teiseste andmete kasutamise täielik keeld. Arvestades sellega kaasnevat riski, mis seisneb kindlustusmaksete individualiseerimises ja riskide valimises, eelistab komitee jääda Euroopa Komisjoni seisukoha juurde, et elektrooniliste terviseandmete teisene kasutamine peaks piirduma üksnes täiesti legitiimsete eesmärkidega, milleks on rahvatervise ja teadusuuringute poliitika parandamine ja elluviimine. Komitee kutsub samuti üles kaaluma võimalust avada need andmed kindlustusandjatele teadusuuringute eesmärgil, tingimusel et need on täielikult kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse ja eespool nimetatud avaliku huvi eesmärkidega ning et pädevad asutused jälgivad neid koostöös kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee on kindlalt veendunud, et ühtsest Euroopa terviseandmeruumist saavad kasu üksikisikud, tervishoiutöötajad, tervishoiuteenuse osutajad, teadlased, reguleerivad asutused ja poliitikakujundajad, kuid see juhtub ainult siis, kui selle strateegia kontekstis kaasatakse kodanikud ja sidusrühmad riiklikesse tervishoiusüsteemidesse tehtavatesse pidevatesse investeeringutesse. Kodanikke pole võimalik kaasata, kui nad tunnevad, et nad pole protsessi keskmes. Komitee soovitab komisjonil ja liikmesriikidel kaasata kodanikuühiskonna organisatsioone, et muuta strateegia rakendamine edukaks ja saada kasu selliste organisatsioonide kogemustest ning levitada teavet algatuse läbipaistvuse ja usaldusväärsuse kohta. Investeeringud nendes valdkondades on üliolulised. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee toetab ideed, et liikmesriigid ja ühtsesse Euroopa terviseandmeruumi kaasatud asutused saaksid kasutada strateegia rakendamiseks programmist „Digitaalne Euroopa“, Euroopa ühendamise rahastust ja programmist „Euroopa horisont“ saadud investeeringute kombinatsiooni. Lisaks toetatakse programmiga „Digitaalne Euroopa“ selliste taristute kasutuselevõttu, mida on vaja selleks, et muuta terviseandmed ELis piiriüleselt turvaliselt kättesaadavaks ja arendada ühiseid andmeruume. Siiski juhib komitee tähelepanu asjaolule, et nende investeeringutega läheb aega ja need ei ole otseselt seotud strateegia ajakavaga. Seetõttu peavad kodanike ootused olema tasakaalus nende investeeringute ajakavaga, et mitte riskida kodanikele pettumuse valmistamisega ning strateegia ja andmete jagamise üldise heakskiidu puudumisega. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Lõpetuseks kutsub komitee komisjoni üles järjekindlalt investeerima küberturvalisuse süsteemidesse, millega saab enneteada tohutuid probleeme kõigis liikmesriikides. Inimestel peab olema usaldus nendes küsimustes ning kõik hiljutised probleemid ja näited paljudes ELi eri osades on tekitanud ebakindlust ja hirmu seoses andmekaitse ja süsteemide turvalisusega. Selle teemaga peab EL tegelema koordineeritult ja see võib olla otsustava tähtsusega sedalaadi tundlike investeeringutega tegelemisel. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Üldine raamistik

| 2.1. | Euroopa Komisjon käivitas ühtse Euroopa terviseandmeruumi, mis on tugeva Euroopa terviseliidu üks peamisi alustalasid. Ühtne Euroopa terviseandmeruum on terviseandmete jagamise raamistik, millega kehtestatakse selged eeskirjad ja tavad, taristu ning juhtimisraamistik elektrooniliste terviseandmete kasutamiseks patsientide poolt, samuti teadusuuringuteks, innovatsiooniks, poliitika kujundamiseks ja reguleerivateks tegevuseks, tagades samal ajal täieliku kooskõla ELi kõrgete andmekaitsestandarditega. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | See aitab ELil teha radikaalse hüppe ettepoole inimestele tervishoiuteenuste osutamisel kogu Euroopas. Sellega suurendatakse inimeste võimalusi kontrollida ja kasutada oma terviseandmeid oma koduriigis või teistes liikmesriikides. See edendab digitaalsete tervishoiutoodete ja -teenuste tegelikku ühtset turgu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Liikmesriigid tagavad, et patsiendi koondandmed, digiretseptid, laboriuuringute tulemused ja haiglast väljakirjutamise dokumendid väljastatakse ja neid aktsepteeritakse ühtses Euroopa vormingus. Koostalitlusvõimest ja turvalisusest saavad kohustuslikud nõuded. Kõik liikmesriigid peavad määrama digitaalse tervishoiu asutused, tagamaks, et kodanike õigused oleksid kaitstud. Need asutused osalevad piiriüleses digitaristus (MyHealth@EU), mis toetab patsiente nende andmete piiriülesel jagamisel. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Lisaks toetub ühtne Euroopa terviseandmeruum isikuandmete kaitse üldmäärusele, kavandatavale andmehaldust käsitlevale õigusaktile, andmemääruse eelnõule ja küberturvalisuse direktiivile. Sellega täiendatakse kõnealuseid algatusi ja pakutakse tervishoiusektori jaoks paremini kohandatud eeskirju. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Elektrooniliste terviseandmete esmane kasutus toetab andmete kasutamist tervishoiuteenuste täiustamiseks riiklikul ja piiriülesel tasandil. Terviseandmeid säilitatakse tavaliselt digitaalsete terviselugudena, mis sisaldavad patsiendi haigusloo osi (keskselt või kaasates erinevaid tervishoiuteenuste osutajaid). Ühtne Euroopa terviseandmeruum võimaldab inimestel oma terviseandmetele juurde pääseda ja teha need kättesaadavaks enda valitud tervishoiutöötajale, sealhulgas välismaal ja tervishoiutöötaja keeles. Seeläbi võib patsient saada parema diagnoosi ja ravi vähemate meditsiiniliste vigadega ning vältida tarbetuid uuringuid. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Elektrooniliste terviseandmete teisene kasutus toimub siis, kui terviseandmeid töödeldakse selleks, et kujundada ja hinnata rahvatervisealast poliitikat või teha teadusuuringuid. See võib suurendada patsientide ohutust ning hoogustada uute ravimite ja meditsiiniseadmete, samuti personaalmeditsiini ja tehisintellektil põhinevate toodete väljatöötamist. Ühtse Euroopa terviseandmeruumi kontekstis avalikustatakse selliste teadusuuringute tulemused koondatud kujul, säilitades nõuetekohaselt andmete privaatsuse. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ühtne Euroopa terviseandmeruum on terviseandmete jaoks ettenähtud süsteem, mis koosneb eeskirjadest, ühtsetest standarditest ja tavadest, taristust ja juhtimisraamistikust, mille eesmärgid on järgmised:






  a) | täiendada üksikisikute võimalusi seeläbi, et suurendatakse nende digitaalset juurdepääsu oma elektroonilistele terviseandmetele ja kontrolli nende üle ning toetatakse nende andmete vaba liikumist; |
| --- | --- | --- |

2.7.

a)

täiendada üksikisikute võimalusi seeläbi, et suurendatakse nende digitaalset juurdepääsu oma elektroonilistele terviseandmetele ja kontrolli nende üle ning toetatakse nende andmete vaba liikumist;

| b) | edendada digitaalsete tervise infosüsteemide, asjakohaste meditsiiniseadmete ja kõrge riskitasemega tehisintellektisüsteemide tegelikku ühtset turgu; |
| --- | --- |

b)

edendada digitaalsete tervise infosüsteemide, asjakohaste meditsiiniseadmete ja kõrge riskitasemega tehisintellektisüsteemide tegelikku ühtset turgu;

| c) | luua järjepidev, usaldusväärne ja tõhus süsteem terviseandmete kasutamiseks teadusuuringutes, innovatsioonis, poliitikakujundamises ja reguleerivas tegevuses. |
| --- | --- |

c)

luua järjepidev, usaldusväärne ja tõhus süsteem terviseandmete kasutamiseks teadusuuringutes, innovatsioonis, poliitikakujundamises ja reguleerivas tegevuses.

3.   Terviseandmete võimalused: usaldus kui strateegia keskpunkt

| 3.1. | Komitee tunneb heameelt komisjoni algatuse üle ühtse Euroopa terviseandmeruumi kohta, mis võimaldab parandada kodanike elukvaliteeti, hoogustada innovatsiooni ja luua turvalise keskkonna andmekaitseks ja andmete jagamiseks. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pärast COVID-19 kriisi kannatasid kõik liikmesriigid oma riiklike tervishoiusüsteemide surve all. See komisjoni algatus tuleb õigel ajal. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee on veendunud, et vaatamata mõnedele positiivsetele tulemustele mitmetes erinevates riikides, valitseb üldine usaldamatus seoses süsteemi kindlusega. Patsientide ja terviseandmete kasutajate vahelise usaldusahela põhilülid perearstid ja patsientide valitud raviarstid. Komitee soovitab neid aktiivselt kaasata, et teavitada kodanikke terviseandmete vahetamise väärtusest nii üksikisikute kui ka kõigi jaoks. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Terviseandmete potentsiaali kasutamiseks esitas komisjon seadusandliku ettepaneku luua ühtne Euroopa terviseandmeruum, et anda inimestele kontroll oma terviseandmete üle ja lubada neid andmeid kasutada, et tagada paremate tervishoiuteenuste osutamine ning võimaldada ELil täielikult ära kasutada terviseandmete ohutu ja turvalise vahetamise, kasutamise ja korduskasutamise võimalusi ilma praegu olemasolevate takistusteta. Komitee toetab seda üldist ideed. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ELi kodanikud saavad võimaluse oma andmetele reaalajas juurde pääseda ja neid jagada, säilitades samas nende üle suurema kontrolli. Ühtse Euroopa terviseandmeruumiga võimaldatakse tõhusamat, kättesaadavamat ja vastupidavamat tervishoidu ning paremat elukvaliteeti, samal ajal antakse inimestele kontroll nende terviseandmete üle ja võetakse kasutusele andmepõhise majanduse võimalused. Komitee ja organiseeritud kodanikuühiskond toonitavad veel kord, et EL peab kasutama ära asjaolu, et inimesed on sellisele algatusele avatud, seni kuni nad mõistavad projekti ja selle kontseptsiooni eeliseid. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Terviseandmete kasutamisega seotud probleemid: riskid ja võimalused

| 4.1. | Komitee arvates on ülioluline, et liikmesriigid mõistaksid, et selle projekti edendamiseks on vaja investeeringuid ja et praegu on mitmeid konkureerivaid strateegilisi prioriteete. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Asjaolu, et ühtne Euroopa terviseandmeruum põhineb isikuandmete kaitse üldmäärusel, (2) andmehaldust käsitleval õigusaktil, (3) andmemääruse eelnõul (4) ja küberturvalisuse direktiivil, (5) annab kodanikele usalduse ja läbipaistvuse mõõtme. Nende horisontaalsete raamistikega nähakse ette tervisesektoris kohaldatavad eeskirjad (sealhulgas turvameetmed). Siiski tuleb arvestada, et terviseandmed on eriti tundliku iseloomuga ja seda tuleb asjakohaselt käsitleda. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Enam kui pooltel liikmesriikidel puuduvad konkreetsed õigusaktid elektrooniliste terviseandmete korduskasutamise kohta näiteks teadusuuringute, poliitikakujundamise või regulatiivsetel eesmärkidel ning nad tuginevad isikuandmete kaitse üldmääruse üldsätetele, kasutades sageli terviseandmete töötlemiseks nõusolekut (6). Sellise olukorra tõttu on terviseandmete korduskasutamine piiratud. Kõigil liikmesriikidel ei ole terviseandmetele juurdepääsuga tegelevat pädevat asutust, kuid seal, kus selline asutus on olemas, kasvab kiiresti taotluste arv terviseandmete kasutamiseks teadusuuringutes või poliitikakujundamise projektides (7), mis näitab huvi sellise süsteemi vastu ja alla surutud nõudluse taset. Komitee tunnustab kõnealust kontseptsiooni ning leiab, et see toetab ka vajadust sellise strateegia järele. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ühtse Euroopa terviseandmeruumiga avatakse uuenduslikud lähenemisviisid vähktõvejuhtumite registreerimisele koos võimalike alternatiividega, et koguda õigeaegset ja asukohaga seostatud teavet erinevate vähiliikide kohta. Selle abil võib saada reaalajas ülevaate vähkkasvajate olukorrast kogu ELis. Samal ajal saab sellega kindlaks teha suundumused, erinevused ja ebavõrdsuse liikmesriikide ja piirkondade vahel. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Oluline on, et see hõlbustaks probleemide ja selliste konkreetsete tegevusvaldkondade kindlakstegemist, mis vajavad investeeringuid ja muid meetmeid ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil. Samuti muudab see vähktõve sõeluuringud ja ravi sihipärasemaks, tõhusamaks ja kättesaadavamaks. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Küberturvalisus on inimeste elus kesksel kohal. Tehnoloogiast saadav kasu on tohutu ja kui see on seotud inimeste andmetega, on potentsiaal veelgi suurem, kuid see kehtib ka riski kohta kaotada oluline ja väärtuslik teave. Komitee on teadlik kaasnevatest riskidest ja hiljutised näited eri liikmesriikides nõuavad meetmete võtmist. Väga oluline on kooskõlastatud strateegia küberpiraatluse vastu võitlemiseks ja küberturvalisuse suurendamiseks. Ilma sedalaadi investeeringuteta on ettepanek kasutu. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Juhtimine, rahastamine ja koostoime tervishoiupoliitika muude meetmetega

| 5.1. | Komitee on kindlalt veendunud, et see projekt on võimalus suurendada ELi mõjuvõimu ning saada kasu suurematest õigustest ja kaitsemeetmetest seoses ELi terviseandmetega. Eeldatakse, et juurdepääs terviseandmetele ja nende jagamine teiste tervishoiutöötajatega peaks muutuma lihtsamaks, samu uuringuid ei pea tarbetult uuesti tegema. Samal ajal hõlbustab parem juurdepääs kvaliteetsetele koostalitlusvõimelistele andmetele ka innovatsiooni ning uute ravimeetodite, uute vaktsiinide ja personaalmeditsiini väljatöötamist. Seepärast on nende eesmärkide saavutamiseks vaja kõigi sidusrühmade – riiklike tervishoiusüsteemide, valitsuste, kodanike, poliitikakujundajate ja teavitajate – vahelist nõuetekohast koordineerimist. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee nõustub, et digiüleminekusse investeerimine tähendab investeeringut paremasse tervishoidu ja liikmesriikide tervishoiusüsteemide vastupanuvõimesse. Siiski viitab komitee ka sellele, et liikmesriigid võiksid Euroopa rahastamiskavade pakutavaid ressursse paremini ära kasutada, eelkõige taaste- ja vastupidavusrahastut, mis on Euroopa taastekava „NextGenerationEU“ peamine tugisammas, mille eesmärk on pakkuda liikmesriikidele rahalist abi, et võidelda COVID-19 pandeemia majandusliku ja sotsiaalse mõjuga ning muuta Euroopa majandus tulevastele šokkidele vastupidavamaks. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitee juhib tähelepanu eelistele, mida toob kaasa taristusse tehtavate investeeringute kombineerimine, et võimaldada digiüleminekut ja edusamme kõikides piirkondades. Sellise ulatusega projekti on mõttetu käivitada ilma asjakohase võrgustiku või taristuta või investeerimata kodanike koolituse ja digikirjaoskuse parandamisse. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee toetab ideed, et enam kui 480 miljonit eurot programmist „Digitaalne Euroopa“, Euroopa ühendamise rahastust ja programmist „Euroopa horisont“ saaksid kasutada liikmesriigid ja ühtse Euroopa terviseandmeruumiga seotud asutused ning muud sektorid. Programmiga „Digitaalne Euroopa“ toetatakse ka selliste taristute kasutuselevõttu, mida on vaja selleks, et muuta terviseandmed ELis piiriüleselt turvaliselt kättesaadavaks ja arendada ühiseid andmeruume. Komitee on seisukohal, et nende investeeringutega läheb aega ja kodanike ootused peavad olema tasakaalus nende investeeringute ajakavaga. |
| --- | --- |

5.4.

Brüssel, 22. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi strateegiliste tegevuskavade kaudu hõlbustati Euroopa teadustaristute loomist terviseuuringute andmete, biopankade kogude, meditsiiniliste ülesvõtete andmete jt jaoks. Üksikasjalik teave on kättesaadav aadressil https://roadmap2021.esfri.eu/.

1

(2)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

2

(3)  ELT L 152, 3.6.2022, lk 1.

3

(4)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühtlustatud õigusnormide kohta, millega reguleeritakse õiglast juurdepääsu andmetele ja andmete kasutamist (andmemäärus); COM/2022/68 final.

4

(5)  ELT L 194, 19.7.2016, lk 1.

5

(6)  Hansen J. jt, „Assessment of the EU Member States' rules on health data in the light of GDPR“, kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/health/system/files/2021-02/ms_rules_health-data_en_0.pdf.

6

(7)  Ettepanekule lisatud mõjuhinnangu kohaselt (lk 15), avaldatakse peagi.

7

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/129 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/129

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse käsitöönduslike ja tööstustoodete geograafiliste tähiste kaitset ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) 2017/1001 ja (EL) 2019/1753 ning nõukogu otsust (EL) 2019/1754“

(COM(2022)174 – 2022/0115 (COD))

(2022/C 486/17)

| Raportöör: | Paulo BARROS VALE |
| --- | --- |

Raportöör:

Paulo BARROS VALE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 11.5.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 118 lõige 1 ja artikli 207 lõige 2 |
| Vastutav tööorgan | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 8.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 227/2/2 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 11.5.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 118 lõige 1 ja artikli 207 lõige 2

Vastutav tööorgan

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

8.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

227/2/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt komisjoni algatuse üle tagada tööstus- ja käsitöönduslike toodete geograafiliste tähiste kaitse ELi tasandil, täites sellega praegu seda liiki toodete puhul valitseva seadusandliku lünga. Piirkondlikku identiteeti ja traditsioonilist oskusteavet tuleb säilitada ning selle valdkonna õigusaktid on oluline vahend piirkondade arendamiseks, kuna geograafiliste tähistega tagatud kaitse toimib nii tootjate kui ka tarbijate heaks. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee on seisukohal, et geograafiliste tähistega pakutav kaitse stimuleerib piirkondade, eelkõige vähem arenenud piirkondade arengut, sest see julgustab tootjaid, tagades, et nende tooteid tunnustatakse ja neid kaitstakse jäljendamise eest, see meelitab inimesi nende territooriumile ja hoiab neid seal, pakkudes võimalusi kõrgemat oskustaset eeldavate ja paremini tasustatud töökohtade saamiseks, ning toetab seal säästvat turismi, sealhulgas nišiturismi, mis keskendub piirkonna mainele. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komisjon on esitanud ettepaneku võtta vastu määrus, milles käsitletakse käsitöönduslike ja tööstustoodete geograafiliste tähiste kaitset. Komitee ei ole kindel, kas komisjoni väljapakutud variant on parem kui olemasoleva raamistiku laiendamine, mida kohaldatakse põllumajandustoodete ja toiduainete, veinide ja piiritusjookide suhtes, nii et see hõlmaks käsitöönduslikke ja tööstustooteid. See eine variant võimaldaks vältida seadusandlike tekstide, menetluste ja ametiasutuste mitmekordistamist, kuna sellega loodaks ühtne geograafiliste tähistega tagatud kaitse süsteem, mis kehtiks igat liiki toodete suhtes. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee peab oluliseks, et geograafilise tähise märkimiseks kasutatav sümbol oleks atraktiivne ja sobiks kõikidele uutele turustuskanalitele, alates traditsioonilisest märgistamisest kuni kõige ajakohasema digitaalse teabevahetuseni. See peab tekitama tarbijas tunde, et tegemist on kvaliteetse ja väga usaldusväärse tootega ning hõlbustama tootja teavitustööd. Komitee on seisukohal, et kaitstud geograafilise tähise sümbolit, mida praegu kasutatakse komisjoni 18. detsembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) lisa alusel, tuleks ajakohastada ja selle kohta välja töötada visuaalse identiteedi juhend. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee arvates on väga oluline, et geograafiliste tähiste kaitse valdkonnas oleks üleminek riiklikult tasandilt Euroopa Liidu tasandile kiire ja lihtne. Oluline on mitte pikendada kahe süsteemi samaaegset kasutamist, mis tekitab segadust nii tarbijate kui ka tootjate jaoks. Lisaks peavad liikmesriigid, kes juba kasutavad Lissaboni kokkuleppe kohast geograafilist kaitset, kandma asjaomastele toodetele kiiresti Euroopa Liidu sümboli, tugevdades sellega nende pakutava kvaliteedi kuvandit. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee soovitab komisjonil tähelepanelikult jälgida sertifitseerimisprotsessides tekkida võivaid konflikte, eelkõige kolmandate riikidega, ja kasutada oma õigust pidada läbirääkimisi. Kuigi on selge, et pädevus otsustada sertifikaatide väljastamise üle peaks kuuluma Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametile (EUIPO), kellel on tööstusomandi valdkonnas tunnustatud pädevus, peaks komisjon siiski looma temaga suhtluskanali, et analüüsida juhtumeid, mis äratavad kahtlust ja võivad tekitada vaidlusi. Piiriülestes piirkondades (nii Euroopa Liidus kui ka kolmandate riikidega) võivad tekkida neile aladele eriomased probleemid vajaliku konsensuse saavutamisel, et kaitsta nii tootjat kui ka tarbijat. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komisjoni ettepaneku eesmärk on tagada, et käsitöönduslikke ja tööstustooteid kaitstakse Euroopa Liidu tasandil geograafiliste tähistega (2). Nimetatud tooted on jäetud välja kehtiva geograafiliste tähiste kaitsemehhanismi kohaldamisalast, mis hõlmab ainult põllumajandustooteid ja toiduaineid, veine ja piiritusjooke. Euroopa Liidus on suur hulk käsitööndusliku ja tööstusliku päritoluga tooteid, millel on oma päritolupiirkonda iseloomustavad ainulaadsed omadused ning mida pidevalt jäljendatakse ja võltsitakse ja mida on vaja kiiresti kaitsta. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kogu liitu hõlmava kaitsemehhanismi puudumine ja õiguskindlusetus, mis tuleneb kas erinevate riiklike õigusaktide olemasolust või nende puudumisest, raskendavad selliste päritolupiirkonnaga seotud ainulaadsete omadustega käsitöönduslike ja tööstustoodete kaitsmist. Kõnealused lüngad võivad viia mõnede selliste toodete kadumiseni, samuti nendega seotud oskuste hääbumiseni. Piirkondliku identiteedi ja iseärasustega ning piirkondade traditsioonide ja identiteedi lahutamatuks osaks olevaid tooteid tuleks säilitada ja kasutada, et ergutada nende piirkondade arengut, tagada neile omase oskusteabe edasiandmine, meelitada ligi elanikke ja säilitada kohapealset elanikkonda. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2019. aasta novembris ühines Euroopa Liit päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid käsitleva Lissaboni kokkuleppe Genfi redaktsiooniga (3). Nüüd on asjakohane kehtestada õigusraamistik, mis võimaldaks liidul esitada oma geograafiliste tähiste loetelu, eesmärgiga viia need süsteemi kaitse alla, et Euroopa tootjad saaksid nimetatud kaitsemehhanismist kasu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nagu komitee on juba märkinud, (4) on ta seisukohal, et geograafiliste tähiste kaitse on Euroopa tootjatele väärtuslik vahend, ning toetab ühtlustatud süsteemi loomist, mis kaitseks selliseid tähiseid mittepõllumajanduslike toodete puhul. Komitee leiab, et see vahend aitab neil tootjatel esitleda oma kvaliteetset toodangut üleilmastunud, liberaliseeritud ja konkurentsivõimelisel turul tulemuslikumalt, avaldades positiivset mõju, mis on veelgi märgatavam vähem arenenud piirkondade puhul. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee kaitses seda seisukohta juba 2015. aastal oma arvamuses Euroopa Liidu geograafilise tähise kaitse laiendamise kohta mittepõllumajanduslikele toodetele (5). Lisaks oma seisukohale, et geograafiliste tähistega tagatud kaitset tuleks ELi tasandi õigusaktide abil laiendada ka mittepõllumajanduslikele toodetele, soovitab komitee, et uus mehhanism peaks võimalikult suures ulatuses tuginema olemasolevale raamistikule, mis hõlmab põllumajandustooteid ja toiduaineid, veine ja piiritusjooke. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee on seisukohal, et käsitöönduslike ja tööstustoodete kaitsmine geograafiliste tähiste abil on meetod, millel on tõenäoliselt mitmekülgne positiivne mõju, mis on seotud järgmisega: toodangu kvaliteet, mis on vajalik, et täita kriteeriumid, millega määratakse kindlaks nimetatud tähistega tagatud kaitse, kindlustades sellega tarbijate ohutuse; võimalus meelitada ligi ja säilitada asjaomase piirkonna elanikke, pakkudes kõrgemat oskustaset eeldavaid ja paremini tasustatud töökohti ning uhkust ja aupaistet, mida tekitab erakordsete omadustega geograafilisesse piirkonda kuulumise tunne; säästva turismi areng ning kaitse jäljendamisest ja võltsimisest tuleneva kahju vastu. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Komisjoni ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu intellektuaalomandit ja ühist kaubanduspoliitikat käsitlevatel sätetel (6). Selle eesmärk on luua käsitöönduslike ja tööstustoodete ühine kaitsesüsteem, st ühtne Euroopa intellektuaalomandiõigus, ning töötada välja tsentraliseeritud mehhanismid lubade andmiseks, koordineerimiseks ja kontrollimiseks, kooskõlas Lissaboni süsteemiga ja rakendades Genfi redaktsiooni allkirjastamisega sõlmitud kokkulepet. Selleks otstarbeks valitud vahend on eraldiseisev määrus, mis kujutab endast põllumajandustooteid ja toiduaineid, veine ja piiritusjooke käsitleva kehtiva määruse jätku. Sidusrühmadega on konsulteeritud ja nad toetasid üldiselt konkreetse geograafiliste tähiste süsteemi loomist. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lisaks variandile säilitada kehtiv õigusraamistik, mis on killustunud ja tagab rahvusvahelisel tasandil vaid vähese kaitse, vaadeldi ettepanekuga seotud mõjuhinnangus kolme strateegilist võimalust: strateegiline valik 1 – põllumajandustoodete geograafiliste tähiste kaitse süsteemi laiendamine käsitöönduslike ja tööstustoodete geograafilistele tähistele; strateegiline valik 2 – eraldiseisev ELi määrus geograafiliste tähiste erikaitse kehtestamise kohta; strateegiline valik 3 – kaubamärgisüsteemi reform. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Valik langes 2. võimalusele, milleks oli ettepanek võtta vastu määrus käsitöönduslike ja tööstustoodete geograafiliste tähiste kaitse kohta. Komitee ei ole kindel, kas see on parim valik, sest kuna ettepaneku eesmärk on võtta kasutusele põllumajandustoodete, toiduainete, veinide ja piiritusjookide puhul kehtiva süsteemi sarnane süsteem, võiks kõige lihtsam lahendus olla olemasoleva raamistiku laiendamine käsitöönduslikele ja tööstustoodetele, s.t valik 1. Selle uue tootekategooria lisamine süsteemi oleks sel juhul osa põllumajandus- ja toidutootmissektoris käimasolevast läbivaatamisprotsessist, nii et geograafiliste tähiste tunnustamist reguleerivad menetlused ühtlustataks, ilma et oleks vaja rohkem seadusandlikke tekste, menetlusi ja vastutavaid ametiasutusi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Territoriaalse seose osas toetab komitee kaitstud geograafiliste tähiste (KGT), mitte kaitstud päritolunimetuste (KPN) kasuks tehtud valikut, kuna komitee jaoks ei ole oluline, et selliste toodete puhul tagataks kavandatud kaitse ainult nendele toodetele, mille tootmise, töötlemise või valmistamise kõik etapid viiakse ellu määratletud geograafilises piirkonnas: käsitöönduslik või tööstustoode võib oma identiteedi säilitada isegi siis, kui üks neist etappidest toimub mõnes teises piirkonnas, sest identiteet tuleneb selle ajaloost või tootmismeetodist. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee on seisukohal, et kõige sobivam on ette näha kahest etapist koosnev süsteem, esmalt riigi ja seejärel liidu tasandil. Sest liikmesriigid tunnevad kõige paremini oma territooriumi omadusi ja tooteid, mis võivad kasu saada geograafiliste tähiste kaitse süsteemist, samuti puuduvad sel tasandil keelelised takistused. Vaevalt on vaja täpsustada, et see riiklik süsteem peab olema paindlik, kulutõhus ja tagama võrdsed tingimused kõigile tootjatele, olenemata nende päritolust. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee toetab seda, et EUIPO (7) valitakse vastutama registreerimisetapi eest Euroopa Liidu tasandil. Kõnealune amet on tööstusomandi valdkonnas üks kõige kogenumaid institutsioone, mis on näidanud suutlikkust ja pädevust oma kohustuste täitmisel ning millel on vajalikud vahendid selliste registreeringute tegemiseks. Nimetatud valik on seda olulisem, et sel viisil on võimalik kontrollida, kas geograafiliste tähiste registreeringute ning kaubamärkide ja patentide registrite vahel esineb vastuolusid. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee pooldab geograafiliste tähiste registreerimise, nende tühistamise või tootespetsifikaadi muutmise taotluste esitamist tootjarühmalt otse EUIPO-le, kui need pärinevad liikmesriigist, kes on taotlenud vabastust kohustusest määrata asutus, kes on pädev haldama riiklikku registreerimisetappi ja muid selle tootekategooriaga seotud menetlusi. Nimelt on asjakohane, et isegi kui tema päritoluriik ei tunnista vajadust investeerida geograafiliste tähistega tagatud kaitse süsteemi, ei tohiks ühtegi tootjat sellest süsteemist välja jätta, kui tal oleks õigus sellest kasu saada. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee tunneb heameelt asjaolu üle, et geograafilise tähise tootespetsifikaadile vastavuse kontrollimisel on säilitatud ettevõtja kinnituse võimalus. Sellistel juhtudel peavad liikmesriigid tegema pistelisi kontrolle. Komitee juhib tähelepanu sellele, et juhul, kui geograafiline tähis hõlmab mitut liikmesriiki või eelkõige ka kolmandat riiki, võib olla keeruline nimetatud kontrolle teha ja tekkida võib isegi kohtualluvuse konflikt. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee peab positiivseks, et käsitöönduslikke ja tööstustooteid kaitstakse Euroopa nimetusega, mis asendab olemasolevaid riiklikke süsteeme. Selle võimalusega välditakse kahe süsteemi – Euroopa ja riikliku süsteemi – samaaegset toimimist ning tagatakse ühtne lähenemisviis. Tänu menetluste ühtlustamisele on see võimalus eriti oluline kaitsemenetluse lihtsustamiseks piiriülestes piirkondades. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee rõhutab määruse ettepaneku artiklis 3 esitatud käsitöönduslikku või tööstuslikku laadi toote määratluse tähtsust. See peaks tekitama sidusrühmade seas laialdase konsensuse, et vältida ebamäärasust küsimuses, millised tooted võivad olla kaitstud geograafiliste tähistega. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee toetab ideed, et tootespetsifikaatides tuleks arvesse võtta innovatsioonitegurit, kuna see võib aidata kaitsta ja arendada kultuuripärandit. Muutus, mis tehakse tootmismeetodis uuendusliku tehnoloogia või protsessi mõjul, kuid mis ei sea kahtluse alla asjaomase toote kvaliteeti, selle autentsust, mainet ega omadusi, mida saab seostada toote geograafilise päritoluga, ei tohi põhjustada selle kaitse kaotamist ega nõuda uue kaitse taotlemise menetluse algatamist. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee tunneb muret, et liikmesriikide vahel ja eelkõige kolmandate riikidega võivad tekkida konfliktid seoses teatava piirkonna nime valimise või kasutamisega ning sertifitseerimisjärgsete kontrollidega. Piiriüleste geograafiliste tähiste puhul on oht, et kasutatava terminoloogia osas ei suudeta saavutada konsensust ja et teatavatel tootjatel puudub juurdepääs sellisele kaitsele, mistõttu tuleks komisjonile anda poliitilised volitused selliste olukordade tekkimisel pidada läbirääkimisi kokkulepete saavutamiseks. Selliste volituste saamine on eriti oluline sertifitseerimisjärgsete kontrollide puhul, et oleks võimalik määrata kindlaks vastavushindamise kriteeriumid, mis on võrdselt kohaldatavad mõlemal pool piiri. |
| --- | --- |

3.12.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

1

(2)  „Geograafiline tähis“ on mis tahes tähis, mis on seotud tootega, mis pärineb teatavast geograafilisest piirkonnast ja millel on konkreetne kvaliteet, maine või muu tunnus, mis on oma olemuselt seotud toote geograafilise päritoluga.

2

(3)  Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) hallatava Lissaboni kokkuleppe Genfi redaktsiooniga antakse lepinguosalistele võimalus anda oma geograafilistele tähistele kaitse, mis saadakse lühikese aja jooksul, on kõrgetasemeline ja kehtib määramata ajaks. Genfi redaktsiooniga ajakohastatakse Lissaboni kokkulepet ja laiendatakse selle kohaldamisala kõikidele geograafilistele tähistele.

3

(4)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 59.

4

(5)  ELT C 251, 31.7.2015, lk 39.

5

(6)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 118 ja 207.

6

(7)  EUIPO – Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet.

7

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/133 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/133

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad laste seksuaalse väärkohtlemise ennetamiseks ja tõkestamiseks“

(COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD))

ja „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Laste ja noorte digikümnend: uus lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia““

(COM(2022) 212 final)

(2022/C 486/18)

| Raportöör: | Veselin MITOV |
| --- | --- |

Raportöör:

Veselin MITOV

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 22.7.2022
  Euroopa Parlament, 12.9.2022
  Euroopa Komisjon, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114
  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 8.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 233/0/1 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 22.7.2022

Euroopa Parlament, 12.9.2022

Euroopa Komisjon, 28.6.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

8.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

233/0/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnustab ettepanekut võtta vastu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad laste seksuaalse väärkohtlemise ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks, (1) ning dokumenti „Laste ja noorte digikümnend: uus lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia“, (2) mis avaldati õigel ajal, sest lapsed kasutavad internetti üha nooremana ja peaaegu iga päev ja ühtlasi on Europol täheldanud kasvavat nõudlust laste seksuaalset väärkohtlemist kujutava materjali järele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee toetab strateegia hariduskomponenti, kuna see on äärmiselt tähtis, et parandada oskusi, sh digikirjaoskust, ning arusaamist isikuandmete kasutamisest tagamaks, et kõik lapsed, olenemata olukorrast, kasutaksid internetti teadlikult, kaitstes end selle võimalike ohtude eest. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Eestkostjate koolitus, samuti kooli-, haridus- ja spordikeskkond on oluline ka seetõttu, et paljudel täiskasvanutel puuduvad vajalikud oskused. Komitee tunnustab komisjoni kavatsust korraldada eespool nimetatud võrgustike ja levitajate kaudu lastele ja nende eestkostjatele mõeldud meediapädevuse kampaaniaid. Komitee soovitab tungivalt neid laiendada teistelegi organiseeritud kodanikuühiskonna organisatsioonidele, et suurendada nende mõju ja töötada välja loomingulisi lahendusi, kuna mõnes liikmesriigis on neil kohapeal pikaajaline eesliinil tegutsemise kogemus. Nende tegevust tuleks seetõttu ka rahaliselt toetada. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee toetab põhimõtteliselt määruse ettepanekut, kuid avaldab kahtlust seoses kavandatud meetmete ebaproportsionaalsuse ja süütuse presumptsiooni rikkumise ohuga, kuna ettepanek näib kohustavat tehnoloogiaettevõtteid internetis postitatud sõnumeid, fotosid ja videoid analüüsima, et avastada võimalikke laste väärkohtlemise juhtumeid, ning kui rikkumises kindel ollakse, kaasama tagantjärele liikmesriigi määratud koordineeriva asutuse, kes on pädev nõudma liikmesriigi kohtult või muult sõltumatult haldusasutuselt tuvastamiskorralduse andmist. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Internetis leviva lapsporno vastu võitlemine on õigustatud ja vajalik, kuid eratuvastussüsteemi kehtestamine prima facie teatavat liiki sisu suhtes – olgu siis tegu ebaseadusliku või ohtliku sisuga – kujutab endast kogu virtuaalse suhtluse laialdase jälgimise ohtu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Määruse ettepanekus on sätestatud, et ettevõtjad peaksid tuvastama laste seksuaalse väärkohtlemisega seotud keelelised mustrid, kasutades tehisintellekti, et analüüsida suhtluseid, kus täiskasvanud otsivad lastega kontakti seksuaalsuhte eesmärgil. Kuid meie digitaalses elus on lihtne tõdeda, et algoritmiline analüüs ei ole veatu. Seetõttu on väga oluline neid kasutada mõistlikult ja kindlaks määratud piirides. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee eesmärk on kaitsta kõigi inimeste huve, nagu kirjavahetuse konfidentsiaalsus ja eraelu puutumatuse austamine, mis on põhiseadusest tulenevad nõuded (3). Siiski kujutab veebimajutus- ja sideteenuste kontroll endast ohtu, eelkõige seoses internetisuhtluste otspunktkrüpteerimisega. Komitee kutsub komisjoni üles teksti parandama ja täpsustama, et säiliks kirjavahetuse konfidentsiaalsus ja eraelu puutumatuse austamine. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee toetab uue Euroopa ameti loomist, millel on kaks olulist pädevusvaldkonda, toimides tegevuskeskuse ning uurimis- ja analüüsikeskusena, kuna võitlus lapsporno ja internetipõhise pedofiilia vastu nõuab oma rahvusvahelise ulatuse tõttu tegevuse ja analüüside koordineerimist. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komiteel oleks hea meel, kui komisjoni kavandatud struktuuri tegevusse kaasataks Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust), sest koordineeritud uurimistega peavad kaasnema koordineeritud juurdlused. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Ülevaade komisjoni kavandatud meetmetest

| 2.1. | Komisjon avaldas 11. mail 2022. aastal ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad laste seksuaalse väärkohtlemise ennetamiseks ja tõkestamiseks, (4) ning strateegia „Laste ja noorte digikümnend: uus lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia“ (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | See pakett põhineb Euroopa Parlamendi 26. novembri 2019. aasta resolutsioonil laste õiguste kohta seoses ÜRO lapse õiguste konventsiooni 30. aastapäevaga, (6) nõukogu järeldustel meediapädevuse kohta ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitusel, millega luuakse Euroopa lastegarantii (7). |
| --- | --- |

2.2.

Teatises sätestatud strateegia

| 2.3. | 2012. aasta lastele parema interneti loomise Euroopa strateegial oli keskne roll laste kaitsmisel ja võimestamisel internetis tänu turvalisema interneti keskuste võrgustikule ja portaalile betterinternetforkids.eu, kuid nüüd on see aegunud, kuna lapsed kasutavad oma nutitelefoni või arvutit aina nooremas eas ja sagedamini ning sõltuvad neist üha enam oma koolihariduses ja meelelahutuse eesmärgil. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | COVID-19 pandeemia ja liikumispiirangud on toonud esile laste, õpetajate ja haridustöötajate digikoolituse probleemid internetis levivate võimalike ohtude vallas. Europoli andmetel on nõudlus lapspornot kujutava materjali järele suurenenud mõnes liikmesriigis 25 %. Teadete arv lastega seksuaalsuhte eesmärgil kontakti otsimise kohta (nn peibutamine) on aastatel 2020–2021 kasvanud enam kui 16 %. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 2022. aasta mais avaldatud komisjoni strateegia põhineb kolmel sambal:






  — | laste kaitsmine ebaseadusliku ja kahjuliku veebisisu eest ning nende heaolu suurendamine internetis; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

laste kaitsmine ebaseadusliku ja kahjuliku veebisisu eest ning nende heaolu suurendamine internetis;

| — | digivõimestamine, et lapsed omandaksid vajalikud oskused, kuidas veebikeskkonnas turvaliselt ja vastutustundlikult navigeerida ja käituda; |
| --- | --- |

—

digivõimestamine, et lapsed omandaksid vajalikud oskused, kuidas veebikeskkonnas turvaliselt ja vastutustundlikult navigeerida ja käituda;

| — | laste aktiivne osalemine, andes neile sõnaõiguse ja pakkudes uuenduslikumaid tegevusi nende internetikogemuse parandamiseks. |
| --- | --- |

—

laste aktiivne osalemine, andes neile sõnaõiguse ja pakkudes uuenduslikumaid tegevusi nende internetikogemuse parandamiseks.

| 2.6. | Strateegia põhineb ulatuslikul konsulteerimisel #DigitalDecade4YOUth (8) kaudu, mille korraldas Euroopa Koolivõrk 2021. aasta märtsist augustini Euroopa turvalisema interneti keskuste võrgustiku Insafe toel ja mida täiendavad konsultatsioonid, ning see tugineb laste õigusele olla ärakuulatud kõigis neid puudutavates otsustusprotsessides (9). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Strateegiat täiendati 2021. aasta aprillis ja mais toimunud õpimooduliga „Parem internet lastele“ (BIK) teemal „Digikultuur ja internetiturvalisus: kuidas pandeemia meie oskused proovile pani?“. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Lisaks said ELi kodanikud (lapsevanemad, õpetajad, haridustöötajad jne) vastata veebiküsitlusele, mis põhines samadel küsimustel, mida kasutati konsultatsioonil #DigitalDecade4YOUth. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | 2020. aasta uuringu „EU Kids Online“ (10) tulemustest nähtus, et enamik lapsi kasutab oma nutiseadet peaaegu iga päev ning hakkab seda kasutama aina nooremana ja üha pikaajalisemalt. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | COVID-19 pandeemia ja liikumispiirangud on toonud esile laste ja nende täiskasvanutest eestkostjate digikoolituse probleemid (vt digiõppe tegevuskava 2021–2027 (11)). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Kogutud andmetest ilmneb, et lapsed puutuvad sageli kokku kahjuliku ja ebaseadusliku sisu, käitumise ja suhtlusega. Sotsiaalmeedia või interaktiivsete mängude kasutamisel võidakse kokku puutuda selliste ohtudega nagu sobimatu sisu, ahistamine, kontakti otsimine seksuaalsuhte eesmärgil, seksuaalne väärkohtlemine. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Europoli andmetel (12) suurenes COVID-19 kriisi esimestel kuudel liikmesriikides nõudlus lapspornot kujutava materjali järele kuni 25 %. USAs sai kadunud ja väärkoheldud laste riiklik keskus (National Center for Missing and Exploited Children) 2021. aastal ligi 30 miljonit teadet laste võimaliku seksuaalse ärakasutamise kohta ning õiguskaitseasutustele teatati rohkem kui 4 000 uuest lapsohvrist. Aastatel 2020–2021 suurenes laste peibutusjuhtumitest teatamine enam kui 16 %. Sihtmärgiks valitakse eelkõige puuetega lapsed: kuni 68 % vaimse või füüsilise puudega tütarlastest ja 30 % sellistest poistest kogeb enne oma 18. sünnipäeva seksuaalvägivalda (13). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Kehtivates ELi õigusaktides (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv ja isikuandmete kaitse üldmäärus) on vanuse kontrollimise ja lapsevanema nõusoleku andmise mehhanismid aga sageli ebatõhusad, kuna üldjuhul peavad kasutajad sisestama oma sünnikuupäeva üksnes veebiprofiili loomisel. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Kavandatud määrusega kehtestatakse veebimajutusteenuse pakkujatele ja isikutevahelise side teenuste osutajatele kohustus tuvastada internetis laste seksuaalset väärkohtlemist kujutavad materjalid, neist teatada ja need kõrvaldada. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Määrusega nähakse ette ka laste seksuaalse väärkohtlemise ennetamise ja selle vastu võitlemise Euroopa ameti loomine, mis hõlbustaks internetis laste seksuaalse väärkohtlemise avastamist, sellest teatamist ja selle kõrvaldamist, toetaks ohvreid ning toimiks internetis toimuva laste seksuaalse väärkohtlemise ennetamisel ja selle vastu võitlemisel teadmiste, eksperditeadmiste ja teadusuuringute keskusena. |
| --- | --- |

2.15.

Üldised märkused määruse ettepaneku kohta

| 2.16. | Ettepanek põhineb veebimajutusteenuse pakkujate ja isikutevahelise side teenuste osutajate kohustustel hinnata ja maandada riske enne kui liikmesriigi kohtunik või liikmesriigi määratud sõltumatu haldusasutus saab anda tuvastamiskorralduse. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Komitee toetab olemasolevaid meetmeid täiendavat ja tõhustavat põhimõtet, millega kehtestatakse karistused veebimajutusteenuse pakkujate ja isikutevahelise side teenuste osutajatele, pannes neile kohustuse prima facie laste väärkohtlemist käsitlevaid fotosid ja videoid jälgida. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Ent komitee väljendab kahtlust seoses eraelu puutumatuse ja vestluste krüpteerimisega seotud ohtudega. Eraettevõtjate võimalik kontroll virtuaalse suhtluse üle ja võimalikud põhjendamatud süüdistused võivad kahjustada süütuse presumptsiooni. |
| --- | --- |

2.18.

3.   Konkreetsed märkused

Strateegias esitatud hariduskomponent

| 3.1. | Laste ja nende eestkostjate harimine sotsiaalmeedia ja muude digivahendite kasutamise valdkonnas on oluline, kuna lapsed kasutavad sageli täiskasvanutele mõeldud digitooteid ja -teenuseid, kus turundusmeetodite ja algoritmide abil võidakse innustada neid avama sisu, mille eesmärk on kuritarvitada laste naiivsust ja nende teadmatust digivahenditest, või isegi looma suhteid ohtlike inimestega, kes peituvad mänguliste rakenduste või laste kasutatavate muude vahendite taga. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Sageli ei taju ei lapsed ega vanemad, kui palju isikuandmeid nad sotsiaalmeedias jagavad. Digipädevus ja -oskused ning teadlikkuse suurendamine isikuandmete kasutamise kohta on väga olulised selleks, et lapsed saaksid virtuaalmaailma teadlikult kasutada. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nimetatud oskusi vajavad laste juhendamiseks ka lapsevanemad, haridustöötajad, õpetajad, huviringide juhid, vaba aja veetmise asutused jne. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee peab hariduskomponenti hädavajalikuks, et lapsi nende digitaalses elus kaitsta ja muuta nad virtuaalmaailmas iseseisvaks. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Paljudel õpetajatel, lapsevanematel ja haridustöötajatel puuduvad vajalikud oskused ning neil on raske tehnoloogia arenguga kursis püsida.
  Need algatused peaks hõlmama ka moodulit laste õiguste kohta internetis, kuna lastel on samad õigused nii internetis kui ka väljaspool seda. |
| --- | --- |

3.5.

Need algatused peaks hõlmama ka moodulit laste õiguste kohta internetis, kuna lastel on samad õigused nii internetis kui ka väljaspool seda.

| 3.6. | Strateegia kõnealune osa peab põhinema tihedal koostööl Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil ning organiseeritud kodanikuühiskonnaga, aga eelkõige koolidega tehtava töö tugevdamisel.
  On ülitähtis, et riiklikud õppekavad hõlmaksid praktilisi ja kohustuslikke kursusi internetis navigeerimise ja sellega seotud ohtude kohta, olles samal ajal kaasavad ning pöörates tähelepanu mitmekesisusele üldiselt ja juurdepääsule konkreetsemalt. |
| --- | --- |

3.6.

On ülitähtis, et riiklikud õppekavad hõlmaksid praktilisi ja kohustuslikke kursusi internetis navigeerimise ja sellega seotud ohtude kohta, olles samal ajal kaasavad ning pöörates tähelepanu mitmekesisusele üldiselt ja juurdepääsule konkreetsemalt.

| 3.7. | Komitee tunnustab komisjoni kavatsust korraldada eespool nimetatud võrgustike ja levitajate kaudu lastele ja nende eestkostjatele mõeldud meediapädevuse kampaaniaid. Komitee soovitab tungivalt neid laiendada teistelegi organiseeritud kodanikuühiskonna organisatsioonidele, et suurendada nende mõju ja töötada välja loomingulisi lahendusi, kuna mõnes liikmesriigis on kohapeal pikaajaline eesliinil tegutsemise kogemus. Komitee leiab, et haridusel on selles kontekstis oluline roll, kuna see on internetis toimuva laste seksuaalse kuritarvitamise ennetamise vastumeede. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee nõustub komisjoniga, et lapsi tuleb julgustada aktiivselt osalema neid käsitlevates strateegilistes aruteludes, andes neile kogunemis- ja ühinemisvabaduse sotsiaalmeediaplatvormidel, ning kaasata nad digistrateegia väljatöötamisse. Seetõttu toetab komitee uue ELi laste osalusplatvormi loomist ning kutsub üles laste arvamust mitte ainult kuulama, vaid sellega ka arvestama. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Määruse ettepanekus sätestatud karistused

| 4.1. | Veebimajutusteenuse pakkujad ja isikutevahelise side teenuste osutajad tuvastavad ebaseaduslikku sisu seni vabatahtlikult. Komisjon väljendab kaudselt kahetsust iseregulatsiooni ebaõnnestumise üle ja teeb ettepaneku sundida neid tegutsema, ähvardades neid vastasel juhul karistusega pärast riiklike ametiasutuste uurimismenetlust. Täpsemalt tähendab see, et teenuseosutajad ja -pakkujad peavad prima facie analüüsima kõike, mis liigub läbi nende serverite. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee mõistab, et komisjoni eesmärk ei ole kodanikke kirjavahetuse konfidentsiaalsusest ilma jätta, kuid tunneb muret sekkuvate tehnoloogiate võimaliku sobimatu kasutamise pärast, mis võib kahjustada eraelu puutumatust, kui tehnoloogiad ei ole piisavalt hästi kavandatud ja sätestatud. Sellel on kaks eesmärki: kasutada tehnoloogiat laste seksuaalse väärkohtlemise ennetamiseks ja vältida eraettevõtjate poolset kirjavahetuse laialdast jälgimist algoritmide abil. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee leiab, et algoritmide väljatöötamise, katsetamise ja kasutamise tavasid tuleks reguleerida, julgustades või isegi kohustades sidusrühmi looma asjakohase ja tõhusa algoritmipõhise juhtimise, et nende vahendite nõuetekohane toimimine oleks tagatud. Komitee leiab, et vahendite paremaks mõistmiseks on vaja kasutada selgitavaid arvutusmeetodeid, et tuua esile kallutatus ja talitlushäired ning seega lahendada probleem enne kasutajateni jõudmist. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee märgib, et ettepanekus nähakse ette liikmesriigi kohtu järelevalve all toimuvad koordineeritud uurimised, kuid kutsub komisjoni üles tegema täiendusi isikuvabaduste säilitamise eesmärgil. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee rõhutab tasakaalustatud lähenemisviisi olulisust, kuna kavandatav süsteem hõlmab sõnumite, fotode ja videote analüüsimist, et avastada võimalikke laste väärkohtlemise juhtumeid, ja juhul, kui rikkumises ollakse kindel, pädevate asutuste teavitamist. Teavitamismehhanism peab hõlmama kavandatavate meetmete vajalikkust, tõhusust, proportsionaalsust ja tasakaalu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee tuletab meelde, et Schrems I kohtuasjas (14) leidis Euroopa Kohus, et õigusakti, mis võimaldab ametiasutustel side sisuga üldiselt tutvuda, tuleb pidada hartas tagatud eraelu puutumatuse põhiõiguse põhisisu kahjustavaks. Serverisse salvestatud sisu digiteerimist, mis hõlmab serveri kaudu toimuva kogu suhtluse analüüsi, tuleb seega pidada küsitavaks. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Vastutus olukorra jälgimise eest langeb sotsiaalplatvormidele ja/või -meediale, kellelt võidakse seetõttu paluda laste väärkohtlemist kujutavate materjalide ülesleidmist, vastasel juhul peavad nad maksma trahvi kuni 6 % oma kogukäibest. Nad peaksid kasutama tehisintellekti ja tuvastama keelelised mustrid, et blokeerida suhtlused, kus täiskasvanud otsivad lastega kontakti seksuaalsuhte eesmärgil. Seega on väga tähtis algoritmilisi skannereid nõuetekohaselt kasutada, vältimaks vigu, mis võivad anda alust põhjendamatuteks süüdistusteks, sest skannerid ei ole eksimatud. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Samuti soovib komisjon kohustada platvorme hindama ohtu, et nende teenuseid kasutatakse lapsporno kujutiste levitamiseks või lastega seksuaalsuhte eesmärgil kontakti otsimiseks, ning propageerima internetiteenuste eakohase kujunduse tegevusjuhendit, (15) kuid selle üldtingimused tekitavad komitees hämmingut. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komisjon täpsustab, et liikmesriigid peavad määrama sõltumatu asutuse, kelle ülesanne on tagada, et platvormid täidaksid oma kohustusi, ning kellel on õigus vajaduse korral taotleda liikmesriigi kohtult või sõltumatult haldusasutuselt ajaliselt piiratud tuvastamiskorraldust, mis on suunatud konkreetse teenuse teatavat liiki sisule, ning paluda asjaomasel ettevõtjal otsida välja kogu sisu, mis on seotud laste seksuaalse väärkohtlemise või lastega seksuaalsuhte eesmärgil kontakti otsimisega. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Kui sõltumatud asutused leiavad, et teenus on lastele liiga ohtlik, võivad nad veebimajutusteenuse pakkujalt või isikutevahelise side teenuste osutajalt nõuda sisu ja suhtluse digiteerimist kindlaksmääratud aja jooksul. Komitee eelistaks, et kõnealuse süsteemi kohaldamine alluks liikmesriigi kohtuniku kui isikuvabaduste kaitsja tõhusale ja eelnevale kontrollile, ning on seisukohal, et sellise korralduse kooskõla põhiõiguste hartaga on küsitav. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Kui ettepanek praegusel kujul vastu võetakse, sunniks määrus tehnoloogiaettevõtjaid jälgima oma platvorme, et avastada algoritme kasutades laste väärkohtlemise juhtumeid. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Kuigi eesmärk on kiiduväärt, leiab komitee, et see võib piirata veebipõhise eraviisilise kirjavahetuse austamist, õigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitset ning et selle vältimiseks tuleb teha kõik võimalik. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Komitee eesmärk on kaitsta kõigi inimeste huve, sest mõned neist on põhiseadusest tulenevad nõuded, nagu kirjavahetuse konfidentsiaalsus ja eraelu puutumatuse austamine (16). |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Komitee rõhutab, et väljavaade veebimajutus- ja sideteenuste üldise analüüsimiskohustuse kehtestamiseks seab ohtu kõik meetodid, mille eesmärk on tagada kirjavahetuse konfidentsiaalsus, näiteks otspunktkrüpteerimine. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Komisjon tunnistab ka seda, et „kasutajate jaoks kõige sekkuvam“ on suhtluste leidmine, kus täiskasvanud tegelevad kontakti otsimisega seksuaalsuhte eesmärgil, sest see eeldab isikutevahelises sides edastatud teksti automaatset läbivaatamist. |
| --- | --- |

4.15.

5.   Uue Euroopa ameti loomine

| 5.1. | Määruse ettepaneku kohaselt luuakse sõltumatu 26 miljoni euro suuruse eelarvega Euroopa amet, mis asub Haagis nagu Europolgi ning mille ülesanne on ebaseadusliku materjali kohta esitatud teadete analüüsimine, sõrmejälgede ja ebaseadusliku materjali andmebaaside koordineerimine ning ettevõtjate abistamine usaldusväärsete tehnoloogiate leidmisel.
  Samuti tegutseks see vahendajana tehnoloogiaettevõtjate, õiguskaitseasutuste ja ohvrite vahel. |
| --- | --- |

5.1.

Samuti tegutseks see vahendajana tehnoloogiaettevõtjate, õiguskaitseasutuste ja ohvrite vahel.

| 5.2. | Komitee tunneb heameelt selle üle, et nimetatud ametil on kaks olulist pädevusvaldkonda, toimides tegevuskeskuse ning uurimis- ja analüüsikeskusena, kuna lapsporno ja internetipõhise pedofiilia vastase võitluse tähtsus nõuab tegevuse ja analüüside koordineerimist. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Tegevuslik aspekt on põhiline ja õigustab ameti tihedat koostööd Europoliga, kelle tõhususes enam ei kahelda. Euroopas ja rahvusvahelisel tasandil veebis laste vastu suunatud seksuaalkuritegevus õigustab ameti olemasolu. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee hindaks kõrgelt, kui komisjoni kavandatud struktuuri tegevusse kaasataks Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet, sest koordineeritud uurimistega peavad kaasnema koordineeritud juurdlused. |
| --- | --- |

5.4.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 209 final.

1

(2)  COM(2022) 212 final.

2

(3)  La constitutionnalisation du droit au respect de la vie privée.

3

(4)  COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD).

4

(5)  COM(2022) 212 final.

5

(6)  ELT C 232, 16.6.2021, lk 2.

6

(7)  ELT L 223, 22.6.2021, lk 14.

7

(8)  https://europa.eu/!XXv6kx.

8

(9)  Article 12 de la Convention des Nations unies relative aux droits de l’enfants.

9

(10)  EU Kids Online.

10

EU Kids Online

(11)  COM(2020) 624 final.

11

(12)  https://europa.eu/!Jh78ux.

12

(13)  Children with disabilities.

13

(14)  Kohtuasi C-362/14, punkt 94.

14

(15)  COM(2022) 212 final.

15

(16)  La consitutionnalisation du droit au respect de la vie privée.

16

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/139 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/139

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/83/EL seoses finantsteenuste kauglepingutega ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/65/EÜ“

(COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD))

(2022/C 486/19)

| Raportöör: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Raportöör:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 18.5.2022
  Euroopa Liidu Nõukogu, 23.5.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 8.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 229/0/3 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 18.5.2022

Euroopa Liidu Nõukogu, 23.5.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

8.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

229/0/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pooldab komisjoni algatust muuta direktiivi 2011/83/EL seoses finantsteenuste kauglepingutega ja tunnistada kehtetuks direktiiv 2001/65/EÜ. Seda nõuavad ühiskonna ja selle käitumise areng, uued esilekerkivad tehnilised lahendused ning ühtse turu tugevdamine finantsteenuste vaba liikumise ja tarbijakaitse eeskirjade tagamise vahendina. COVID-19 kriis pani ELi vastupanuvõime erakordselt proovile ning tõi esile uued käsitlemist vajavad suundumused ja ideed. Komitee toetab seda ettepanekut ka sellest vaatenurgast. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kuigi komitee pooldab ettepanekut, rõhutab ta vajadust investeerida inimeste digi- ja finantskirjaoskusesse, et võimaldada tarbijatel õigesti mõista finantsteenuste kauglepingutega seotud õigusi ja kohustusi, eelkõige õigust lepingust taganeda ja õigust saada lepingueelses etapis rohkem teavet. Liikmesriigid peavad investeerima strateegilise teabevahetuse programmi, et suurendada ühtse turu potentsiaali kooskõlas tarbijate põhiõigustega. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee märgib, et digi- ja füüsilises ostukeskkonnas saadud kogemused peavad olema tasakaalus. Komitee toetab tehnoloogilisest innovatsioonist tulenevaid edusamme, kuid rõhutab ka seda, et inimkontakt on selgitamise ja andmekaitse vallas endiselt olulised. Pidades silmas, et digiteerimine ja moderniseerimine on kodanike heaolu parandamisel tähtsal kohal, märgib komitee samuti, et liikmesriikide ja isegi piirkondade vahel on endiselt palju erinevusi, kusjuures mõned soovivad, et kohaliku kogukonna toetamiseks säilitataks mitmesugust füüsilist taristut. Komitee leiab, et kohalike omavalitsuste kaasamine finantsettevõtete otsustusprotsessi, eelkõige seoses füüsilise taristu olemasoluga maapiirkondades, võib aidata toetada kohalikke kogukondi. Komitee nõuab, et tagataks õigus nõuda finantsteenuste kaugturustamisel inimsekkumist. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee ja selles esindatud kodanikuühiskonna organisatsioonid usuvad ühtse turu potentsiaali Euroopa projekti tugevdamise vahendina. Usalduse suurendamine meie finantssüsteemide vastu on aluspõhimõte, mis toetab ühiskonda tarbijatele suunatud finantsteenuste valdkonnas. Sellega seoses juhib komitee tähelepanu ka vajadusele investeerida järjepidevalt küberturvalisusesse. Inimesed peavad olema teadlikud kauglepingute sõlmimisega seotud riskidest. Selleks et edendada ühtset turu ja finantsteenuste vaba liikumist, mis on muutumas üha olulisemaks, eriti pärast COVID-19 pandeemiat, ning eelkõige seoses e-kaubanduse ja digiteenuste arenguga, peavad nad siiski tundma, et süsteem on usaldusväärne. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee tuletab komisjonile meelde vajadust ühtlustada kõnealune ettepanek tarbijaõiguste direktiiviga. Pärast arvukaid saavutusi seoses tarbijaõiguste direktiiviga ja pidades silmas uue tarbijakaitse tegevuskava (1) loomist, on kõnealune finantsteenuste kaugturustamist käsitlev dokument täiuslik hetk tugevdada tarbijaõigustest kinnipidamist ja suurendada ettevõtjate investeeringuid sellesse valdkonda. Komitee kutsub üles kaasama kodanikuühiskonna organisatsioone, et valmistada paremini ette ja jälgida direktiivi tulevast rakendamist See on hea näide valdkonnast, kus kodanikuühiskonna organisatsioonid saavad toetada paremat keskkonda ja sellele kaasa aidata ning tagada soodsa lähenemisviisi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Tehisintellekti mehhanismid võivad luua turvalise ja usaldusväärse keskkonna kõnealuse direktiivi ettepaneku jaoks. Komitee mõistab innovatsiooni mõju ühiskonnale ja pooldab kõikvõimalike vahendite kasutamist, et pakkuda tarbijatele ja ettevõtjatele selles konkreetses valdkonnas turvalist ja ajaga kaasas käivat kogemust. Komitee on selles valdkonnas tööd teinud ja soovitab tungivalt kasutada tehisintellekti selleks, et luua parem ja integreeritum ühtne turg, mis toetab kodanikke ja tagab finantssüsteemis turvalise tegevuse. (2) |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee leiab, et võttes arvesse ühtse turu eesmärke ja põhimõtteid, võib EL kehtestada head tavad finantsteenuste kaugturustamise reguleerimiseks. Ettepanekus käsitletakse asjakohaseid meetmeid ettevõtjate ja tarbijate jaoks, kuid komitee rõhutab vajadust selgitada väljaspool ELi asuvate ettevõtete tegevust, mis võib Euroopa kodanikke mõjutada. Komitee arvates tuleb ühtlustamise vajadust samuti käsitleda ja seda arvesse võtta. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee kutsub üles võtma meetmeid seoses reklaamieeskirjade ja -normidega, mis on seotud finantsteenuste kaugosutamise tundliku protsessiga. Kindlasti on vaja ühtlustada nende teenuste reklaami reguleerivad eeskirjad, et vältida kõlvatut konkurentsi ja süsteemi kahjustamist. Kui sõnum on tugev, peaksid tulemused kasu tooma ettevõtjatele ja kodanikele ning mõjutama soodsalt tarbijate käitumist, sealhulgas kestlikust aspektist. Komitee nõuab ka tarbijaorganisatsioonide kaasamist, et võimaldada paremat dialoogi ettevõtete ja kodanike vahel. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee leiab samuti, et direktiivi paremaks rakendamiseks ja saamaks tõelist kasu selle põhimõtetest, tuleb paremate tulemuste saavutamiseks investeerida taristusse. Inimesed saavad kahtlemata kasu parematest ja läbipaistvamatest teenustest, kuid sellest tulenevalt on kõikjal vaja juurdepääsu 5G-le, täielikku leviala ja muid taristurajatisi, mis pole igal pool aga kaugeltki reaalsus. Komitee kutsub üles kasutama paremini ja tõhusamalt taaste- ja vastupidavuse rahastamisvahendi rahalisi vahendeid, et tegeleda nende investeeringutega ja tagada, et kedagi ei jäeta kõrvale. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Direktiiviga 2002/65/EÜ, milles käsitletakse tarbijale suunatud finantsteenuste kaugturustust (edaspidi „direktiiv“), püütakse tagada finantsteenuste vaba liikumine ühtsel turul, ühtlustades teatavad tarbijakaitse-eeskirjad selles valdkonnas, ning kõrgetasemeline tarbijakaitse. Tuleb rõhutada, et juba on mitu hiljutist direktiivi ja määrust, millega kehtestatakse tarbijakaitse kõrged standardid, ning uue direktiivi ettepaneku eesmärk on luua turvavõrk juhuks, kui selline kaitse puudub või võib puududa. Kui ei ole kehtestatud tootepõhist ELi õigusakti või tarbijale suunatud finantsteenuseid hõlmavaid horisontaalseid ELi õigusnorme, kohaldatakse direktiivi horisontaalselt olemasoleva või tulevase pangandus-, krediidi-, kindlustus-, pensioni-, investeerimis- ja makseteenuse suhtes, mille kohta sõlmitakse leping kaugsidevahendit kasutades (st ilma kaupleja ja tarbija üheaegse füüsilise kohalolekuta). Direktiiviga määratakse kindlaks teave, mis tuleb esitada tarbijale enne kauglepingu sõlmimist (lepingueelne teave), ja antakse teatavate finantsteenuste puhul tarbijale taganemisõigus ning kehtestatakse normid soovimatute teenuste ja teadaannete kohta. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tarbijale suunatud finantsteenuste kaugturustus on viimase 20 aasta jooksul kiiresti muutunud. Finantsteenuste osutajad ja tarbijad on loobunud faksiaparaatidest ning tekkinud on uued turuosalised (nagu finantstehnoloogia ettevõtted) koos uute ärimudelite ja uute turustuskanalitega (nt finantsteenuste müük veebi teel). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisjoni ettepaneku eesmärk on lihtsustada ja ajakohastada õigusraamistikku, tunnistades kehtiva direktiivi kehtetuks ning lisades finantsteenuste kauglepingutega seotud tarbijaõiguste asjakohased aspektid horisontaalselt kohaldatavasse tarbijaõiguste direktiivi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Õigusakti üldeesmärk jääb samaks, nimelt edendada finantsteenuste osutamist ühtsel turul, tagades samal ajal kõrgetasemelise tarbijakaitse. See eesmärk saavutatakse viiel erineval moel.






  — | Täielik ühtlustamine. Kõigis ELi liikmesriikides on nõuded kõigile finantsteenuste osutajatele ühetaolised ning tarbijatele on tagatud ühed ja samad õigused. |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

Täielik ühtlustamine. Kõigis ELi liikmesriikides on nõuded kõigile finantsteenuste osutajatele ühetaolised ning tarbijatele on tagatud ühed ja samad õigused.

| — | Lepingueelne teave. Olulise teabe esitamine õigel ajal, selgelt ja arusaadavalt kas elektroonilisel kujul või pabervormis tagab vajaliku läbipaistvuse ja võimestab tarbijaid. Selles küsimuses on ettepaneku eesmärk reguleerida, milline lepingueelne teave tuleb esitada ning kuidas ja millal tuleb see teave esitada. |
| --- | --- |

—

Lepingueelne teave. Olulise teabe esitamine õigel ajal, selgelt ja arusaadavalt kas elektroonilisel kujul või pabervormis tagab vajaliku läbipaistvuse ja võimestab tarbijaid. Selles küsimuses on ettepaneku eesmärk reguleerida, milline lepingueelne teave tuleb esitada ning kuidas ja millal tuleb see teave esitada.

| — | Taganemisõigus. Taganemisõigus on üks peamisi tarbijaõigusi. See on iseäranis oluline finantsteenuste valdkonnas, sest teatavad tooted ja teenused on keerulised ning neist võib olla raske aru saada. |
| --- | --- |

—

Taganemisõigus. Taganemisõigus on üks peamisi tarbijaõigusi. See on iseäranis oluline finantsteenuste valdkonnas, sest teatavad tooted ja teenused on keerulised ning neist võib olla raske aru saada.

| — | Õiglus veebis. Finantsteenuseid käsitlevaid lepinguid sõlmitakse üha enam elektrooniliselt. Seepärast on ettepanekus sätestatud konkreetsed normid, et tagada tarbijatele kõrgetasemeline kaitse finantsteenuseid käsitlevate lepingute sõlmimisel elektrooniliselt. |
| --- | --- |

—

Õiglus veebis. Finantsteenuseid käsitlevaid lepinguid sõlmitakse üha enam elektrooniliselt. Seepärast on ettepanekus sätestatud konkreetsed normid, et tagada tarbijatele kõrgetasemeline kaitse finantsteenuseid käsitlevate lepingute sõlmimisel elektrooniliselt.

| — | Õigusnormide täitmise tagamine. Sellega laiendatakse finantsteenuste kauglepingutele normide täitmise tagamist ja karistusi käsitlevad sätted, mida kohaldatakse praegu tarbijaõiguste direktiivi 2011/83/EL alusel. |
| --- | --- |

—

Õigusnormide täitmise tagamine. Sellega laiendatakse finantsteenuste kauglepingutele normide täitmise tagamist ja karistusi käsitlevad sätted, mida kohaldatakse praegu tarbijaõiguste direktiivi 2011/83/EL alusel.

3.   Finantsteenused ja ühtne turg

| 3.1. | Komitee leib, et EL tervikuna seisab silmitsi tõsiste probleemidega, mis tulenevad COVID-19 kriisist, Venemaa agressioonist Ukrainas ja silmapiiril terendavast finantskriisist. On selge, et tarbijate usaldus on nõrgenenud. Lisaks tuleb tegeleda kodumajapidamiste kõrge võlatasemega, mis ei ole kaugeltki veel lahendust saanud. Seda tuleb arvesse võtta kõigis finantspoliitikameetmetes. Tarbijad peavad süsteemi usaldama ning see on otsustava tähtsusega usalduse loomiseks ning meie majanduse ja ühiskonna taastumise tagamiseks. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee nõustub ühtlustamise vajadusega, ent see ei tohi inimesi kahjustada ega piirata. On vaja mõista, et kõik inimesed võta digivahendeid kasutusele samas tempos ja et selles protsessis ei tohiks kedagi kõrvale jätta. Komitee leiab, et finantskirjaoskusesse investeerimine peaks olema ettepanekuga tihedalt kooskõlas olev prioriteet. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Oluline on tagada, et selle protsessi keskmes oleks andmekaitse. Euroopa kodanikel peab olema usaldus andmete jagamise vastu õiguslikel ja tarbijaõigustega seotud eesmärkidel ning seda on võimalik saavutada ainult tugeva ja usaldusväärse süsteemi abil. Andmekaitse on tänapäeval inimeste jaoks üks põletavamaid probleeme ning küberturvalisus on finantsteenuste kauglepingute puhul teabevahetuse edendamisel esmatähtis. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Äärmiselt oluline on tagada ettepaneku ühtlustamine tarbijaõiguste direktiiviga. Samuti tuleb tagada, et selle kontseptsiooni keskmes oleksid uue tarbijakaitse tegevuskava (3) põhimõtted. Komitee leiab, et organiseeritud kodanikuühiskonnal ja sotsiaalpartneritel võib olla selles protsessis väärtuslik roll, eelkõige aidates kodanikel kaitsta oma õigusi, aga ka luues hea õhkkonna, kus ettevõtted saavad konkureerida ning luua tarbijatele paremaid ja selgemaid teenuseid. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ettepaneku puhul on kesksel kohal tehisintellekti mehhanismid. Need võivad hõlbustada tarbijate tegevust, lihtsustades protsesse ja nendega seotud nõudeid, eelkõige nende jaoks, kelle valmidus on väiksem või kellel on vähem digioskusi. Komitee kutsub üles neid vahendeid selgitama ja kasutama, et muuta tulevane rakendamisprotsess edukamaks. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee pooldab võrdsete võimaluste tagamist selles valdkonnas, et iga osaleja (ettevõte) saaks pakkuda kodanikele usaldusväärset teenust. Seetõttu on tarvis investeerida läbipaistvusse ja selgete sõnumite edastamisse, et vältida kõlvatut konkurentsi väljastpoolt Euroopat, mis võib kahjustada direktiivi ettepanekus kavandatud soodsat mõju. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Mõju tarbijatele ja ettevõtetele: veebipõhine ja veebiväline tegevus

| 4.1. | Konkurentsivõime suurendamiseks ja inimeste elu hõlbustamiseks on vaja digiteerimist. Komitee peab hädavajalikuks tagada, et kõigil oleksid tegutsemiseks õiged tingimused ja ühesugused teadmised. See ei vasta aga kaugeltki tegelikkusele. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee nõuab nutikat digiteerimist, milles tehnoloogia ülesanne on inimesi teenida ja nende heaolu suurendada ning hõlbustada teabevahetust. Digiteerimine iseenesest ei lahenda aga kõiki probleeme, vaid peab olema kooskõlas teiste prioriteetidega. Inimeste teadmised tehnoloogia kasutamise kohta on ELis ikka veel väga erinevad ning seda silmas pidades tuleb teha investeeringuid. Komitee tuletab komisjonile meelde, et kuigi tehnoloogia kasutamine on oluline, on sama oluline ka õigus mitte olla kättesaadav ja seda tuleb poliitikakujundamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Finantsettevõtjad peavad tagama, et kõik muutused leiavad turul heakskiidu. Seepärast on teabevahetus tähtis tulemuste saavutamiseks ja ümberkujundamisprotsessi juhtimiseks. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee toetab kahtlemata tehnoloogiat ja innovatsiooni, mis võivad pakkuda paremat tarbijakogemust ja hõlbustada kodanike elu. Tarbijakäitumise areng teeb head muutused võimalikuks ja annab võimaluse edendada vastupidavamaid ja jätkusuutlikumaid tehinguid finantsteenuste kauglepingute valdkonnas. Komitee arvates peavad reklaamieeskirjad olema selged ja ühtlustatud muude sarnaste tegevustega, mis võivad tarbijaid mõjutada. Tagada tuleb tarbijate õigused ja kohustused. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee leiab, et kõnealune ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ning seega proportsionaalsuse põhimõttega selles valdkonnas ettevõtjatele ja tarbijatele määratud karistuste korral. Komitee peab seda aspekti väga kiidu- ja rõhutamisväärseks. Komitee peab üheks aluspõhimõtteks seda, et karistuste rangus peab kajastama rikkumise raskusastet, praegusel juhul tarbijakaitse rikkumist, nagu see on direktiivi ettepanekus määratletud. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee arvates on finantsteenuste kauglepingute puhul ülioluline tagada tasakaalustatud lähenemisviis seoses õigusega pöörduda abi saamiseks inimese poole. Suur osa elanikkonnast vajab endiselt sellist tuge ning pangad ja institutsioonid peavad olema nendest piirangutest teadlikud. Seda tuleb arvesse võtta investeeringute ja teatavate „füüsiliste“ teenuste säilitamise kohta otsuste tegemisel. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee leiab, et mitte ainult pangad, vaid kõik finantsasutused peavad investeerima haridus- ja koolitussüsteemidesse, et toetada oma töötajaid klienditoe pakkumisel. Finantsteenuste kaugturustamine on väga tähtis, kuid sama olulised on ka selles valdkonnas toetust pakkuvad töötajad. Töötajatel peavad olema klientide juhendamiseks vajalikud oskused ja vajalik koolitus. Isegi kui tehisintellekti kasutatakse teenustoe pakkumisel, on klientidega tõhusamaks suhtlemiseks vaja inimkontakti. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Mõjuhinnang – kodanikuühiskonna roll

| 5.1. | Komitee juhib veel kord komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu võimalusele kaasata sotsiaalpartnerid ja organiseeritud kodanikuühiskond kõnealuse direktiivi tutvustamisse ja rakendamisse. Mitte ainult kodanikuühiskonna organisatsioonide teadmised, vaid eelkõige nende kohaolek kohapeal võib aidata tagada asjakohase teabevahetuse, näiteks selleks, et jõuda ühiskonna põhirühmadeni, kes elavad maapiirkondades või kellel on raskusi juurdepääsuga massiteabekanalitele. Komitees esindatud kodanikuühiskonna organisatsioonid saavad toetada ettepaneku nõuetekohast rakendamist, et saavutada paremaid tulemusi ja suurendada kodanike kaasamist sellesse protsessi. |
| --- | --- |

5.1.

6.   Finantsteenused ning taaste- ja vastupidavusrahastu – edasised sammud

| 6.1. | Taaste- ja vastupidavusrahastu on Euroopa taastekava „NextGenerationEU“ peamine tugisammas, mille eesmärk on anda liikmesriikidele rahalist abi, et võidelda COVID-19 pandeemia majandusliku ja sotsiaalse mõjuga ning muuta Euroopa majandus tulevastele šokkidele vastupidavamaks. Komitee leiab samuti, et liikmesriigid võiksid süsteemi parandamisel seda mehhanismi nõuetekohaselt kasutada, et hõlbustada inimeste elu selles valdkonnas. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Kindlasti tuleb investeerida digi- ja finantskirjaoskusesse, et edendada tarbijate harimist ja kaitset. Tarbijate digitaalse ja finantssuutlikkuse arendamine on hädavajalik, et saavutada digitaalarengu tegevuskava eesmärgid, sealhulgas toimiva turu arendamine ja tarbijakaitse suurendamine. Komitee mõistab andmekaitse väärtust ja toetab tarbijate õigust täielikult tagatud kaitsele. Komitee on veendunud, et finantstoodete kaugturustuse tasakaalustatud areng saab olla edukas ainult siis, kui liikmesriigid võimaldavad piisavalt vahendeid selliste probleemide lahendamiseks ja usalduse suurendamiseks finantsteenuste e-kaubanduse vastu ning kui nad mõõdavad selles valdkonnas tehtud edusamme ja annavad aru komisjonile, kes hindab tulemusi ja soovitab parimaid tavasid. |
| --- | --- |

6.2.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 45.

1

(2)  ELT C 517, 22.12.2021, lk 61.

2

(3)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 45.

3

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/144 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/144

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 ja määrust (EL) 2021/1060 seoses täiendava paindlikkusega Venemaa Föderatsiooni sõjalise agressiooni tagajärgedega tegelemiseks — FAST (paindlik abi territooriumidele) – CARE“

(COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD))

(2022/C 486/20)

| Raportöör: | Elena-Alexandra CALISTRU |
| --- | --- |

Raportöör:

Elena-Alexandra CALISTRU

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 4.7.2022
  Euroopa Liidu Nõukogu, 15.7.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 177 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 189/0/1 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 4.7.2022

Euroopa Liidu Nõukogu, 15.7.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 177 ja 304

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

189/0/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | FAST-CARE ettepaneku näol astub komisjon väga vajalikke lisasamme, et aidata liikmesriikidel, kohalikel omavalitsustel ja kodanikuühiskonna partneritel tegeleda Venemaa Ukraina-vastase agressiooni tagajärgedega. Komitee peab väga tervitatavaks uut terviklikku paketti, millega laiendatakse CARE raames juba pakutavat toetust, pakkudes täiendavat abi ja suuremat paindlikkust ühtekuuluvuspoliitika rahastamisel. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee tunnistab ka, et 24. veebruaril toimunud provotseerimata sissetungi otsese ja kaudse mõju tagajärjel saabub pidevalt üha arvukamalt pagulasi kõigisse liikmesriikidesse, kuid eelkõige liidu piiriäärsetesse liikmesriikidesse, mistõttu on vaja võtta lisameetmeid. Praegune olukord on enneolematu ja nõuab kõigi võimalike eriolukorrale kohandatud meetmete võtmist. Seda silmas pidades leiab komitee, et FAST-CARE aitab reageerida sellisele olukorrale, pakkudes lisarahastamist Venemaa sõjalisest agressioonist tulenevatele rändeprobleemidele ning aidates leevendada projektide rakendamisel esinevaid viivitusi, mis on tingitud COVID-19 ning sõja põhjustatud suurte energiakulude ning tooraine- ja tööjõupuuduse kombineeritud mõjust. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee on korduvalt rõhutanud vajadust reageerida viivitamata ja tõhusalt kõigi võimalike vahenditega. Jätkuvad jõupingutused rahastamise paindlikkuse tagamiseks peaksid tagama nii ühtekuuluvuspoliitika investeeringute kõige tõhusama rakendamise mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 raames kui ka 2021.–2027. aasta programmide sujuva käivitamise. Komitee väljendab heameelt asjaolu üle, et ajutiselt lubatakse ühtekuuluvuspoliitika programmide rakendamisel kaasrahastamist ELi eelarvest 100 % ulatuses. Samuti tervitatakse täiendavate ümberpaigutuste võimalust Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja Ühtekuuluvusfondi vahel, aga ka piirkondade kategooriate vahel. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee väljendab suurt heameelt selle üle, et komisjon tunnistab kohalikel omavalitsustel ja kohalikes kogukondades tegutsevatel kodanikuühiskonnal organisatsioonidel lasuvat suurt koormust Venemaa sõjalisest agressioonist tulenevate rändeprobleemide lahendamisel. Komitee tervitab sätet, mille kohaselt tuleks kohalikele omavalitsustele, sotsiaalpartneritele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele ette näha asjaomaste prioriteetide raames vähemalt 30 % suurune toetus, tagamaks, et seda liiki toetusesaajad saavad asjakohase osa vahenditest, arvestades nende aktiivset rolli pagulaste vastuvõtmisel ja integreerimisel. Kuid see osakaal võib olla liiga väike riikide jaoks, kes võtavad vastu arvukalt pagulasi, seega tuleks edasi uurida võimalusi suurendada seda määra Ukrainaga piirnevate riikide puhul. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee arvates on valitsusvälistel organisatsioonidel ja sotsiaalpartneritel oluline roll nii rakendusorganisatsioonide kui ka väärtuslike partneritena selliste programmide rakendamise jälgimisel ning komitee on valmis hõlbustama edasist arutelu selle ülesande üle kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite vahel kas ELis või Ukrainas. Kodanikuühiskond on tõestanud oma tõhusust viivitamatu reageerimise tagamisel sõja esimestel etappidel ning piisavate vahenditega on ta tugevaks vahelüliks rohujuure tasandi vajaduste ja kõrgetasemelise poliitilise arutelu vahel. Komitee taotleb jätkuvalt tihedamat osalemist viivitamatus reageerimises ja paremat pikaajalist kaasamist integratsioonikava koostamisse sõja jätkumisel. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee tervitab komisjoni ettepanekut vabastada liikmesriigid vajadusest täita 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku valdkondliku keskendamise nõudeid, võimaldades neile ümberpaigutusi valdkondlike eesmärkide vahel sama fondi prioriteedi ja piirkonnakategooria raames, võttes arvesse olukorra kiiret muutumist kohapeal. Komitee tervitab ka sätet, mille kohaselt on lõpetatud või täielikult elluviidud meetmete erakorralised kulud rahastamiskõlblikud alates sissetungi kuupäevast. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee võtab teadmiseks terviklike meetmete kogu, mille puhul võetakse arvesse nii mikro-/individuaaltasandi vajadused (nt hiljuti kehtestatud ühikuhinna pikem kohaldamine ja suurendamine, et katta selliste isikute põhivajadused ja toetamine, kes on saanud ajutise kaitse) kui ka makro- ja liikmesriigi tasandi vajadused (nt lihtsustades 2014.-2020. aasta programmide tegevuste üleviimist 2021.–2027. aasta programmitöö perioodile, et võtta arvesse suuremat hulka tegevusi, mille puhul esineb viivitusi, ilma et see mõjutaks liikmesriikide kohustust täita valdkondliku keskendamise nõudeid ja kliimapanuse eesmärke). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Samuti võetakse nõuetekohaselt arvesse sätteid, mille eesmärk on vähendada liikmesriikide halduskoormust, samuti Euroopa Komisjoni kohustust aidata toetusesaajaid ja sidusrühmi, pakkudes täiendavat tuge ja suuniseid, näiteks ülekulusid kandvate hankelepingute haldamisel, ning muid mitteseadusandlikke meetmeid ja suuniseid. Komitee kutsub komisjoni üles tegema koostööd liikmesriikide, kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonnaga, et kaotada mis tahes tarbetu halduskoormus, tagades samal ajal täieliku läbipaistvuse Ukraina sõja tagajärgedega tegelemiseks võetavate vahendite eraldamisel ja meetmete rakendamisel. Sellega seoses rõhutab komitee ka vajadust kaasata aktiivsemalt ELi ja Ukraina kodanikuühiskond ja sotsiaalpartnerid, et tagada ressursside tõhus planeerimine, haldamine ja järelevalve ning kindlustada, et need jõuaksid inimeste ja ettevõteteni, kes neid kõige rohkem vajavad ja sinna, kus neid kõige rohkem vajatakse. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee tunnistab, et praeguse mitmeaastase finantsraamistiku raames tuleks võtta kõik võimalikud meetmed. Sellega seoses nõustub komitee komisjoni kavatsusega muuta mitmeaastase finantsraamistiku määrust, et optimeerida 2014.–2020. aasta järelejäänud vahendeid ja võimaldada sujuvat üleminekut 2021.–2027. aasta programmile. Tuleb siiski märkida, et kuigi komitee on alati nõudnud maksimaalset paindlikkust (1) kõigil tasandeil alates programmide alustamisest kuni lõpetamiseni, et tagada olemasolevate vahendite võimalikult suur kasutamine ajal, mil Ukraina sõja otsesed ja kaudsed tagajärjed kuhjuvad, peab komitee vajalikuks lisada ka uusi uuenduslikke rahastamisvahendeid (2). Üks juba varem komitee soovitatud võimalik lahendus on eraldi Euroopa Liidu fond Ukraina ülesehitamiseks ja arendamiseks, et täiendada jõupingutusi sõjast mõjutatud liikmesriikide toetamiseks (3). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee kutsub nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles määruse viivitamatult heaks kiitma, et selle saaks võimalikult kiiresti vastu võtta. Probleemi ulatus nõuab ühist ja koordineeritumat reageerimist, eelkõige talve kiiret lähenemist silmas pidades. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komisjon on alates 24. veebruarist esitanud Euroopas pagulaste toetamiseks mõeldud ühtekuuluvusmeetmete (CARE) raames mitu ettepanekut, et tagada 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika ja enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondi ning REACT-EU programmide eelrahastamiseks rahaliste vahendite kiire kasutamine, tulla toime Ukraina vastu suunatud Venemaa agressioonisõja otseste tagajärgedega, võimaldades samal ajal liikmesriikidel jätkata jõupingutusi, et taastada majandus COVID-19 pandeemiast tingitud kriisist rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kuna aga vajadused üha suurenevad, on Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlament ja ELi piirkonnad kutsunud komisjoni üles esitama mitmeaastase finantsraamistiku raames uusi algatusi, et toetada liikmesriikide jõupingutusi selles valdkonnas. Praegu on vaja toetada ümberasustatud tsiviilelanike pikemaajalisi vajadusi ja aidata neil integreeruda, pakkudes eluaset ja tervishoiuteenuseid ning juurdepääsu tööhõivele ja haridusele ajal, mil nad viibivad ELi liikmesriikides. Väärib märkimist, et pagulaste pikaajaliste vajaduste rahuldamise temaatika mõjutab kogukondi, keda COVID-19 pandeemia on juba omakorda tõsiselt mõjutanud (nt koormus tervishoiusüsteemile), kuid tekitab ka uusi probleeme, nagu poliitikameetmete sootundlikud aspektid (nt koolidesse on liiga vähe lapsi kirja pandud, mis takistab märkimisväärselt naiste tööalast integratsiooni). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sõda on põhjustanud kitsaskohti tarneahelas ja tööjõupuudust. Lisaks on see võimendanud toormehindade tõusu, sealhulgas energia ja materjalide puhul. Selline olukord lisandub pandeemia tagajärgedele, tekitades lisasurvet avaliku sektori eelarvele ja edasisi viivitusi investeerimisel, eelkõige taristuinvesteeringute puul. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | FAST-CARE pakett toob mitmeid olulisi muudatusi 2014.–2020. aasta ning 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika õigusaktidesse, et hoogustada ja lihtsustada liikmesriikide toetust kolmandate riikide kodanike integreerimisele, jätkates samas piirkondade abistamist COVID-19 pandeemiat taastumisel. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ümberasustatud inimeste vastuvõtjatele – liikmesriigid, kohalikud omavalitsused ja kodanikuühiskonna organisatsioonid – tagatakse suurem toetus järgmiste meetmete abil:






  — | eelmakseid suurendatakse täiendavalt 3,5 miljardi euro võrra, mis makstakse välja 2022. ja 2023. aastal, tagades kiire täiendava likviidsuse kõigile liikmesriikidele; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

eelmakseid suurendatakse täiendavalt 3,5 miljardi euro võrra, mis makstakse välja 2022. ja 2023. aastal, tagades kiire täiendava likviidsuse kõigile liikmesriikidele;

| — | võimalust saada ELilt 100 % ulatuses ELi kaasrahastamist ajavahemikul 2014–2020 laiendatakse nüüd meetmetele, millega edendatakse kolmandate riikide kodanike sotsiaal-majanduslikku integratsiooni; |
| --- | --- |

—

võimalust saada ELilt 100 % ulatuses ELi kaasrahastamist ajavahemikul 2014–2020 laiendatakse nüüd meetmetele, millega edendatakse kolmandate riikide kodanike sotsiaal-majanduslikku integratsiooni;

| — | sama võimalust laiendatakse ka 2021.–2027. aasta programmidele ja see vaadatakse läbi 2024. aasta keskpaigaks; |
| --- | --- |

—

sama võimalust laiendatakse ka 2021.–2027. aasta programmidele ja see vaadatakse läbi 2024. aasta keskpaigaks;

| — | pagulaste põhivajaduste katmiseks ette nähtud lihtsustatud ühikuhinna summat, milleks CARE raames kehtestati 40 eurot, suurendatakse 100 euroni nädalas inimese kohta ning neid kulusid võib taotleda kuni 26 nädala jooksul praeguse 13 nädala asemel; |
| --- | --- |

—

pagulaste põhivajaduste katmiseks ette nähtud lihtsustatud ühikuhinna summat, milleks CARE raames kehtestati 40 eurot, suurendatakse 100 euroni nädalas inimese kohta ning neid kulusid võib taotleda kuni 26 nädala jooksul praeguse 13 nädala asemel;

| — | laiendatakse CARE raames ERFi ja ESFi vahel juba antud ristfinantseerimise võimalust. See tähendab, et Ühtekuuluvusfond võib nüüd kaasata vahendeid ka rändeprobleemide tagajärgedega tegelemiseks; |
| --- | --- |

—

laiendatakse CARE raames ERFi ja ESFi vahel juba antud ristfinantseerimise võimalust. See tähendab, et Ühtekuuluvusfond võib nüüd kaasata vahendeid ka rändeprobleemide tagajärgedega tegelemiseks;

| — | rändeprobleemide lahendamise toimingute kulusid võib nüüd hüvitamise eesmärgil tagasiulatuvalt deklareerida, isegi kui tegevus on juba lõpule viidud. |
| --- | --- |

—

rändeprobleemide lahendamise toimingute kulusid võib nüüd hüvitamise eesmärgil tagasiulatuvalt deklareerida, isegi kui tegevus on juba lõpule viidud.

| 2.6. | Selleks et tagada investeeringute jõudmine sinna, kus neid kõige rohkem vajatakse, viiakse FAST-CARE paketiga sisse kaks olulist muudatust.






  — | Vähemalt 30 % paindlikkusmeetmete raames kasutusele võetud vahenditest eraldataks tegevustele, mida juhivad kohalikud omavalitsused ja kohalikes kogukondades tegutsevad kodanikuühiskonna organisatsioonid, nii et kõige suuremate jõupingutuste tegijad saaksid asjakohast toetust. |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

Vähemalt 30 % paindlikkusmeetmete raames kasutusele võetud vahenditest eraldataks tegevustele, mida juhivad kohalikud omavalitsused ja kohalikes kogukondades tegutsevad kodanikuühiskonna organisatsioonid, nii et kõige suuremate jõupingutuste tegijad saaksid asjakohast toetust.

| — | Programmidega võidakse toetada tegevusi, mis jäävad programmi geograafilisest kohaldamisalast väljapoole, kuid toimuvad samas liikmesriigis, tunnistades, et pagulased liiguvad sageli liikmesriikide piires. |
| --- | --- |

—

Programmidega võidakse toetada tegevusi, mis jäävad programmi geograafilisest kohaldamisalast väljapoole, kuid toimuvad samas liikmesriigis, tunnistades, et pagulased liiguvad sageli liikmesriikide piires.

| 2.7. | Mis puudutab praktilist toetust hilinenud rakendamise lahendamiseks, võib perioodi 2021–2027 programmide raames jätkuvalt toetada projekte, mis ületavad 1 miljoni euro piiri (eelkõige taristuprojektid) ja mida 2014.–2020. aasta programmide raames toetati, kuid mida ei olnud võimalik õigeaegselt lõpule viia hinnatõusu ning tooraine ja tööjõupuuduse tõttu, isegi kui need ei oleks 2021.–2027. aasta rahastamiskõlblikkuse eeskirjade kohaselt rahastamiskõlblikud. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Komitee tunnustab Euroopa Komisjoni jõupingutusi luua kohandatud ja tõhusad vahendid rahalise toetuse andmiseks, et tegeleda Venemaa sõjalise agressiooni tagajärgedega, mille ulatus ja mõju on laienenud. Selle tulemusena seisavad liikmesriigid silmitsi Venemaa agressiooni eest põgenevate inimeste pideva märkimisväärse sissevooluga. Selline olukord lisandub COVID-19 pandeemia tagajärgedele, eelkõige häiretele väärtusahelates, mis tekitab probleeme avaliku sektori eelarvetele, mille põhirõhk oli majanduse taastamisel, kuid tekitab ka ohu, et investeeringuid tuleb edasi lükata, eelkõige neid, mida tehakse taristusse. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee tunnistab ka, et kuna Ukrainas toimuva sõja otsene ja kaudne mõju suureneb jätkuvalt kõigis liikmesriikides, on äärmiselt oluline tagada vahendid rändeprobleemide ja turuhäiretega tegelemiseks, kombineerides rahastamist, menetlusi ja tehnilist abi, tagades sel moel nii paindlikkuse, operatiivsuse kui ka kiire reageerimise. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee nõustub täielikult asjaoluga, et rahalised vahendid peavad olema kättesaadavad kehtiva finantsraamistiku eesmärgistatud läbivaatamise abil, et mitte katkestada rahastamist, mida on vaja kriisi peamiste leevendamismeetmete jaoks ja enim puudustkannatavate isikute toetamiseks. Komitee on juba oma varasemates arvamustes (4) soovitanud eraldada liikmesriikidele täiendavaid vahendeid kohese eelmaksena. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et nende meetmete puhul laiendati võimalust kasutada kuni 100 % ELi kaasrahastamist 30. juunil 2022 lõppenud aruandeaastale, et aidata leevendada liikmesriikide rahanduse koormust, samuti andis liikmesriikidele kõige kiireloomulisemate vajaduste rahuldamiseks vajaliku likviidsuse REACT-EU vahenditest tehtavate eelmaksete märkimisväärne suurendamine (5). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee tunneb heameelt ka selle üle, et komisjon on teinud ettepaneku kehtestada kuni 100 % kaasrahastamise määr prioriteetide puhul, millega edendatakse 2021.–2027. aasta programmide raames kolmandate riikide kodanike sotsiaal-majanduslikku integratsiooni. Sätestatud lõppkuupäev on küll 30. juuni 2024, kuid võimalus vaadata see läbi vastavalt sellele, kuidas seda on kasutatud, ja pikendada, kui selle tõhusus on tõestatud, pakub väljavaateid suurema paindlikkuse ja likviidsuse võimaldamiseks, kui ilmnevad kiireloomulised rahastamisvajadused. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee kiidab iseäranis heaks sätte, et vähemalt 30 % asjaomase prioriteedi raames antavast toetusest tuleks eraldada toetusesaajatele, nagu kohalikud omavalitsused, sotsiaalpartnerid ja kohalikes kogukondades tegutsevad kodanikuühiskonna organisatsioonid, tagamaks, et seda liiki toetusesaajad saavad asjakohase osa vahenditest, arvestades nende aktiivset rolli pagulaste vastuvõtmisel ja integreerimisel. Siiski võib see protsent olla liiga madal Ukrainaga piirnevate riikide puhul, kes võtavad vastu oluliselt rohkem pagulasi. Seega, isegi kui tase on minimaalne, tuleks soodustada suuremaid eraldisi, mis ulatuksid vähemalt 50 %-ni toetusest, mis antakse asjaomase prioriteedi raames toetusesaajatele, kelleks on kohalikud omavalitsused ja kohalikes kogukondades tegutsevad kodanikuühiskonna organisatsioonid. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee mõistab vajadust säilitada ühtekuuluvuspoliitika algsed eesmärgid ja asjaolu, et see ei saa muutuda universaalseks imerohuks kõikvõimalike hädaolukordade puhul. Seda silmas pidades on arusaadav, et pagulaste integreerimise prioriteetide raames liikmesriigi programmiga hõlmatud kogusumma piirdub 5 %-ga asjaomase liikmesriigi puhul ERFist ja ESF+ist saadavatest esialgsetest riiklikest eraldistest kokku. Need künnised tuleks siiski varem läbi vaadata, et jätta vajaduse korral piisavalt tegutsemisruumi, eelkõige piiriäärsete riikide jaoks. On selge, et enamikku Ukrainast põgenevatest pagulastest vastuvõtvate riikide probleemid on tõsisemad kui teiste ELi liikmesriikide omad. Seega tuleks protsendimäärade puhul võtta arvesse tegelikku olukorda kohapeal ja eri liikmesriikide ees seisvate probleemide eripära. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles tegema tihedat koostööd liikmesriikide, kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et kasutada võimalikult tõhusalt ja kiiresti ära FAST-CARE loodud võimalusi Ukraina pagulaste toetamiseks. Kuigi määruses palutakse liikmesriikidel anda rakendamise lõpparuandes aru 30 % tingimuse täitmise kohta, soovitab komitee pidevat aruandlust ning kodanikuühiskonna kaasamist nende sätete rakendamise järelevalvesse. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ülaltoodud kaalutlused kehtivad ka ühtekuuluvuspoliitika rakendamisega seotud programmide kavandamise, rakendamise ja järelevalve ning rakendatavate projektide valimise protsessi suhtes. Sellega seoses tuleks tähelepanu pöörata ohule muuta ühtekuuluvuspoliitika killustunud reageerimiseks meie kontinenti raputanud hädaolukordadele. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Selge koostoime loomine ühtekuuluvuspõhimõtete ja poliitika põhieesmärkide ning uue sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase tegelikkuse vahel, mis seisneb tööjõupuuduses, tarneahela raskustes ning hindade ja energiakulude tõusus, peaks olema peamine mure olemasolevate ressursside kõige tõhusamat kasutamist kajastava nõuetekohase kasutusmäära saavutamisel. |
| --- | --- |

3.10.

| 4. | Komitee võtab teadmiseks komisjoni otsuse mitte pikendada aastateks 2014–2020 N + 3 reeglit veel ühe aasta võrra, samuti komisjoni hinnangu, et olenemata maksete assigneeringute eeljaotusest 2022. ja 2023. aastaks (peamiselt eelmaksete tõttu), ei mõjuta see FAST-CARE 2021.–2027. aasta eelarvet ega nõua muudatuste tegemist mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste ja maksete iga-aastastes ülemmäärades. Komitee soovitab siiski tungivalt, et komisjon jälgiks muutuste mõju ja jätaks ruumi tekkivatele või laienevatele vajadustele või prioriteetidele. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Vt komitee kirjalik seisukoht „COVID-19: Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid – erandlik paindlikkus“.

1

COVID-19: Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid – erandlik paindlikkus

(2)  Komitee on oma arvamustes pidevalt rõhutanud vajadust tagada, et 2021.–2027. aasta mitmeaastane finantsraamistik pakuks võimalust lisada uusi uuenduslikke rahastamisvahendeid lisaks järgmistele: taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend (ELT C 364, 28.10.2020); „COVID-19: Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid – erandlik paindlikkus“; „Koroonaviirusega võitlemise investeerimisalgatust käsitlev määrus“; „Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks / COVID-19 kriis“.

2

taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend

COVID-19: Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid – erandlik paindlikkus

Koroonaviirusega võitlemise investeerimisalgatust käsitlev määrus

Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks / COVID-19 kriis

(3)  Vt komitee arvamus „Kaheksas ühtekuuluvusaruanne“ (ELT C 323, 26.8.2022, lk 54).

3

(4)  Komitee kirjalik seisukoht „REACT-EU“.

4

REACT-EU

(5)  Komitee on oma varasemates arvamustes järjekindlalt väljendanud seisukohta, et ettemaksete või eelmaksete protsentuaalne suurendamine on tervitatav, kuid rahaliste vahendite võimalikult kiire kasutuselevõtmise tagamiseks tuleks rohkem ära teha. Seda märgiti komitee kirjalikus seisukohas „Finantsabi ulatuslikust rahvatervise hädaolukorrast mõjutatud liikmesriikidele“.

5

Finantsabi ulatuslikust rahvatervise hädaolukorrast mõjutatud liikmesriikidele

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/149 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/149

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Inimväärne töö kogu maailmas“

(COM(2022) 66 final)

(2022/C 486/21)

| Raportöör: | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |
| --- | --- |

Raportöör:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 6.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 132/23/33 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 2.5.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

6.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

132/23/33

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, kui oluline on, et komisjon koostaks strateegia inimväärse töö edendamiseks kogu maailmas, mitte ainult ELis. Komitee toonitab, et komisjon esitab peale ettepaneku võtta vastu äriühingute kestlikkusalast hoolsuskohustust käsitlev direktiiv ka teatise, milles käsitletakse inimväärset tööd kogu maailmas õiglaseks üleminekuks ja kestlikuks taastumiseks. Teatises kinnitatakse veel kord ELi kohustust kaitsta eeskirjade ning kaubandus- ja investeerimispoliitika abil tõhusamalt inimväärset tööd ning selles tutvustatakse vahendit, millega keelatakse sunniviisilise töö abil valmistatud toodete, sh väljaspool siseturgu valmistatud toodete ELi turule laskmine. Komitee hindab asjaolu, et uues raamistikus on ühendatud keelustamine rahvusvahelistel standarditel ning hoolsuskohustusel ja läbipaistvuskohustustel põhineva jõustamistagatiste süsteemiga. Ta peab siiski asjakohaseks, et komisjon hindaks raamistiku majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju, eelkõige seoses VKEdega. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee märgib, et olenemata olukorra paranemisest ei ole inimväärne töö endiselt paljude inimeste jaoks kogu maailmas reaalselt tagatud. Selles muret tekitavas olukorras märgib komisjon, et COVID-19 pandeemia ja tehnoloogilisest arengust, kliimamuutustest, demograafilisest üleminekust ja üleilmastumisest tingitud muutused töömaailmas seavad ettevõtjad tõsistesse raskustesse. Need probleemid võivad avaldada kahjulikku mõju ka töötajate töö- ja sotsiaalkaitsestandardite tõhusale jõustamisele kogu maailmas. Komitee on veendunud, et EL peab veelgi tugevdama oma sotsiaalselt vastutustundliku liidri rolli maailmas, rakendades ja edendades kõiki olemasolevaid vahendeid, sealhulgas seadusandlikke. Sarnaselt komisjoniga märgib komitee, et tarbijad nõuavad üha enam kaasaval, kestlikul ja õiglasel viisil valmistatud kaupu ja osutatud teenuseid, mis tagab inimväärse töö neid tootvatele inimestele ja ka mitteametlikus majanduses töötavatele inimestele. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee peab kiiduväärseks asjaolu, et komisjoni vastu võetud teatises inimväärse töö edendamiseks kõikides sektorites ja tegevusvaldkondades on esitatud ülemaailmne lähenemisviis, mis on suunatud kõikidele töötajatele nii siseriiklikel turgudel, kolmandates riikides kui ka ülemaailmsetes tarneahelates. Komitee rõhutab, et EL peaks kogu oma sise- ja välispoliitikat (sealhulgas kaubanduspoliitikat) kasutama selleks, et saavutada inimväärne töö kogu maailmas, seades selle eesmärgi kestliku ja kaasava taastumise ning digipöörde keskmesse. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et EL pakub välja ulatusliku meetmete ja vahendite paketi, mis aitab edendada inimväärse töö universaalse kontseptsiooni nelja sammast, mis on välja töötatud ILO 2008. aasta deklaratsioonis sotsiaalse õigluse ja õiglase globaliseerumise kohta, mida muudeti 2022. aastal, ning mis kajastuvad kestliku arengu eesmärkides: tööhõive edendamine, töötajate õigusi tagavad standardid, sealhulgas sunniviisilise ja lapstööjõu kasutamise kaotamine, piisav sotsiaalkaitse, sotsiaaldialoog ja kolmepoolsus, samuti sooline võrdõiguslikkus kui valdkonnaülene eesmärk. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee kutsub komisjoni üles arendama inimväärse töö põhimõtte teatavaid aspekte, millel on tänapäeval eriline sotsiaalne ja majanduslik väärtus. Näiteks rõhutab komitee lisaks soolisele võrdõiguslikkusele ja mittediskrimineerimisele (soolise võrdõiguslikkuse edendamine inimväärse töö eesmärgi raames) võitlust kõige haavatavamate rühmade – nagu puuetega inimeste – tööturult tõrjutuse ohu vastu, tööohutust ja töötervishoidu ning tööhõive kestlikkust rohepöörde kontekstis. Kõik need on ILO ja kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 valdkonnaülesed eesmärgid. Sellega seoses peab komitee tervitatavaks ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni muutmist, et lisada õigus turvalistele ja tervisele ohututele töötingimustele. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee hindab kõrgelt, et komisjoni teatises tehakse ettepanek tugevdada vastavust olemasolevatele vahenditele ja võtta vastu uued, sealhulgas regulatiivsed vahendid inimväärse töö tegevuskava nelja samba raames. Esimese valdkonnaga seoses, mis hõlmab ELi poliitikameetmeid väljaspool ELi, tervitab komitee seda, et EL edendab ülemaailmsel tasandil teedrajavaid standardeid sotsiaalse vastutuse, läbipaistvuse ja ettevõtluse kestlikkuse toetamiseks. Komitee väljendab heameelt ka selle üle, et Euroopa Parlament võttis vastu resolutsiooni uue kaubandusalase meetme kohta, mis käsitleb sunniviisilise töö abil valminud toodete keelustamist (1). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Õiglase ja kestliku majanduse paketi osana esitas komisjon ka ettepaneku võtta vastu direktiiv äriühingute kestlikkusalase hoolsuskohustuse kohta (vt arvamus INT/973). Komitee peab seda ettepanekut tähtsaks sammuks inimõiguste austamise edendamisel, seades selle ettevõtete ja nende juhtkondade kohustuseks. Küll aga leiab komitee, et ettepanekus on endiselt palju puudusi (nt piiratud isikuline kohaldamisala, kuna seda kohaldatakse vahetult ainult suurettevõtetele ja ainult kaudselt VKEdele; töötajate vähene esindatus) ja ebaselged õigusmõisted (näiteks nõue „väljakujunenud“ ärisuhete kohta), mida riiklikud ametiasutused ja kohtud võivad kohaldada erinevalt, tekitades õiguskindlusetust nii töötajate kui ka äriühingute jaoks. Seetõttu kutsub komitee üles looma tasakaalustatud dialoogiprotsessi komisjoni, parlamendi ja nõukogu vahel, et kõrvaldada nimetatud puudused ja parandada lõpuks vastu võetava õigusakti tõhusust. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee märgib, et mõnel äriühingul on raske kontrollida kogu väärtusahelat ja tagada inimväärne töö. Komitee leiab siiski, et selle eesmärgi saavutamiseks ei tohiks tagatisi vähendada, sest see nõrgendab meetme tõhusust, põhjustab ettevõtetele õiguskindlusetust ja avab ukse ebaausale konkurentsile. Komitee on hoopis veendunud, et sobiv viis selliste ülemaailmsete järelevalveprobleemide lahendamiseks negatiivset mõju põhjustamata, on luua piisavalt toetus- ja koostöövahendeid, mis tagavad kavandatud vahendite tõhususe. Selles võib lisaks avaliku sektori toetusvahenditele ja juhistele olla tähtis roll töötajate esindajate osaluskanalitel kogu väärtusahelas ja asjakohastel tasanditel peetaval sotsiaaldialoogil. Komitee on veendunud, et kogu väärtusahelas hoolsuskohustuse juhtimise tõhusamaks muutmine, mis lihtsustab ettevõtete tööd, on mõjuv põhjus tunnustada ja tagada töötajate esindajate osalemist. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ELi kahepoolsete ja piirkondlike suhete valdkonnas hindab komitee eriti ELi ettepanekut kasutada kaubanduspoliitikat vahendina, millega edendatakse kolmandate riikide ettevõtete vastavust rahvusvahelistele tööstandarditele, stimuleerides inimväärset tööd kõikides ettevõtetes ja riikides, sealhulgas naaberriikides. Seda silmas pidades rõhutab komitee ettepanekut reformida ELi kaubandussoodustuste määrust. Komitee tõstab esile asjaolu, et üks selle eesmärke on hõlbustada importi riikidest, mille ettevõtted järgivad sotsiaalseid, töö- ja keskkonnanõudeid, sealhulgas inimväärne töö. Komitee on veendunud, et see parandab ülemaailmse konkurentsivõime mudelit, mis ei põhine mitte ainult sotsiaalsel õiglusel, vaid ka kõikide ettevõtete vahelisel ausal konkurentsil. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee toetab ELi otsust osaleda aktiivselt Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) reformis, et integreerida sotsiaalne mõõde ülemaailmsesse majanduskasvu, võttes arvesse selle ees seisvaid tohutuid katsumusi (digi- ja rohepööre, elanikkonna vananemine, tulevaste pandeemiate ennetamine jne). Majanduskasvu, konkurentsivõime ja kasumi optimeerimine jõukuse, tööhõive ja heaolu suurendamiseks hõlmab õiglase ülemineku raamistike ja poliitikameetmete loomist, muu hulgas inimväärse ja kestliku töö tagamist ja edendamist maailmas ning õiglasel üleminekul põhinevat lähenemisviisi sotsiaaldialoogi kaudu, nagu on juba varem tehtud. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee kiidab heaks ettepaneku lisada mehhanismid hoolsuskohustuse direktiivi järgimise hindamiseks ja jälgimiseks. Siiski märgib komitee murega, et need mehhanismid ei näe ette sotsiaalset dialoogi sotsiaalpartneritega. Seepärast kutsub komitee komisjoni üles kavandatavas õigusaktis sellised mehhanismid selgelt sätestama. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Lisaks nõuab komitee nii ELi toetust äritegevust ja inimõigusi käsitlevale siduvale ÜRO kokkuleppele kui ka ILO konventsiooni loomist inimväärse töö kohta tarneahelates. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Sissejuhatus ja taust

| 2.1. | Inimväärse töö ja sotsiaalse õigluse tagamine ja edendamine on ILO inimväärse töö tegevuskavas, 1998. aastal vastu võetud ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis (muudetud 2022. aastal) ja ILO sajanda aastapäeva deklaratsioonis töö tuleviku kohta (2019) kokku lepitud õigusraamistike ja poliitikameetmete keskmes. Samuti on kogu rahvusvahelise üldsuse poolt kestliku arengu tegevuskava 2030 kestliku arengu eesmärkide raames võetud kohustuste täitmisel kesksel kohal inimväärse töö tagamine kogu maailmas, eelkõige, kuid mitte ainult, eesmärgi nr 8 raames. See eesmärk edendab püsivat, kaasavat ja kestlikku majanduskasvu, mis loob tootlikke töökohti ja inimväärse töö kõigile. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee on komisjoniga samal seisukohal, et kõnealune inimväärse töö kaitsmise ja edendamise strateegia kogu maailmas ei ole mitte ainult asjakohane, vaid ka vajalik kestliku taastumismudeli raames, mis on loodud ja mida rahastatakse taasterahastu „NextGenerationEU“ kaudu. Komisjoni ja ILO esitatud arvandmed on näitavad, et olenemata olukorra paranemisest ei ole inimväärne töö endiselt paljude inimeste jaoks kogu maailmas reaalselt tagatud. ILO hinnangul puudub 4 miljardil inimesel juurdepääs sotsiaalkaitsele ja 205 miljonit inimest on töötud. Iga kümnes laps maailmas (160 miljonit) on kaasatud lapstööjõu kasutamisse ja 25 miljonit inimest on rakendatud sunniviisilisele tööle. Keskmiselt ekspluateeritakse peaaegu iga neljandat sunniviisilise töö ohvrit väljaspool tema päritoluriiki, kusjuures erisused on märkimisväärsed sõltuvalt olukorra laadist. Kuigi töötervishoid ja tööohutus on inimväärse töö põhiaspektid, sureb ILO andmetel tööõnnetuse või kutsehaiguse tõttu igas minutis maailmas rohkem kui viis töötajat. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee kiidab heaks asjaolu, et EL on otsustanud anda uut hoogu majanduse taastumise mudelile, mis ühendab jõukuse loomise ja töövõimalused kogu maailmas inimõiguste, inimväärse töö ja keskkonnaaspektide austamise tagamise ja edendamisega. Ühisteatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi panus reeglitel põhineva mitmepoolsuse tugevdamiseks“ märgiti, et pandeemiakriisi järel on inimestel, ettevõtetel ja riikidel raskusi asjakohaste eesmärkide saavutamisel. Seetõttu tehti selles ettepanek jätkata eeskirjade, poliitika ja investeeringutega, mis tagavad ja edendavad majanduse digitaalset, keskkonnahoidlikku ja kaasavat taastumist. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Sellega seoses on komisjon esitanud 1) Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele teatise, milles käsitletakse inimväärset tööd kogu maailmas üleilmseks õiglaseks üleminekuks ja kestlikuks taastumiseks (COM (2022) 66 final, 23. veebruar 2022) ning 2) ettepaneku võtta vastu direktiiv äriühingute kestlikkusalase hoolsuskohustuse kohta, mille käsitlemiseks koostab komitee eraldi arvamuse INT/973, mida praegu arutatakse. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee on juba märkinud, et ettevõtted tegutsevad üha enam piiriüleselt. Hargmaised ettevõtted koos oma ülemaailmsete tarneahelatega on peamised osalejad ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) osakaal üha suureneb. Komitee on teinud ettepanekuid poliitika ja poliitiliste algatuste kohta, et parandada kestlikkust, tagada inimõiguste austamine ja edendada inimväärset tööd ettevõtete väärtusahelates (2). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee tunnistab ettevõtja sotsiaalsel vastutusel põhinevate vahendite tähtsust õiglase arengu saavutamisel, kuna ettevõtja sotsiaalne vastutus stimuleerib positiivseid käitumismuutusi keskkonna- ja sotsiaalse kestlikkuse saavutamiseks. Siiski on komitee rõhutanud ka vajadust olukorra parandamise järele. Seetõttu kutsub ta ELi ja liikmesriike üles tagama olemasolevate rahvusvaheliste vahendite tõhusama rakendamise, et tagada kestlik, õiglane ja vastupanuvõimeline COVID-19-järgne majanduskasv ja taastumine, mille keskmes on inimväärne töö. Komitee on nõudnud nii ELi toetust ÜRO siduvale lepingule äritegevuse ja inimõiguste kohta (3) kui ka ILO konventsiooni loomist inimväärse töö kohta tarneahelates. Komitee on samuti väljendanud toetust tõhusale ja sidusale hoolsuskohustuse ja ettevõtja vastutuse kohustuslikule ELi raamistikule, mis põhineb sotsiaalpartneritega peetaval sotsiaaldialoogil ja paljusid sidusrühmi hõlmaval lähenemisviisil. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee tunnistab ELi ühtlustatud õigusraamistiku eeliseid hoolsuskohustuse ja kestlikkuse valdkonnas. Muude sellega kaasnevate eeliste hulgas on ausa konkurentsi nõudmine kõikidelt, ka ELis tegutsevatest kolmandate riikide ettevõtetelt, sest neile kehtivad võrdsed tingimused, ja see tagab suurema õiguskindluse. Selline ühtlustatud õigusraamistik lihtsustab ettevõtete ja töötajate üleminekut kliimaneutraalsele majandusele sotsiaalse ja tööalase õigluse tingimustes kõikide ülemaailmsete väärtusahelate jaoks. Seepärast kutsub komitee üles looma sidusat ja tasakaalustatud ELi õigusraamistikku äriühingute kestlikkusalase hoolsuskohustuse kohta, mis oleks tõhus ja proportsionaalne. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komitee on täielikult teadlik pakilisest vajadusest rakendada kõigis liikmesriikides pandeemiajärgset finantstaastemehhanismi ning toetada kõiki pandeemiajärgseid taastamisprotsesse kogu maailmas, samuti mitmesuguseid üleminekuid keskkonnahoidlikule (CO2-neutraalsele ja ringmajandusele) ja uuenduslikule (digitaalsele) majandusele ulatuslikes kestlikkuse, sotsiaalsetes ja keskkonnaalastes tingimustes sotsiaalpartneritega peetava sotsiaaldialoogi ja kolmepoolsete juhtimismudelite raames. Komitee loodab seda näha uues teatises ja soovituses sotsiaaldialoogi tuleviku kohta. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komitee võtab teadmiseks rahvusvaheliste inimõiguste vaatlejate, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni, Euroopa Nõukogu ja Rahvusvahelise Ametiühingute Konföderatsiooni (ülemaailmne õiguste indeks) uuringud, mis kinnitavad, et inimõiguste tagatiste puudumine (sealhulgas individuaalsete ja kollektiivsete töötajate õiguste tagatised) ja keskkonnanõuete rikkumine kogu maailmas suureneb jätkuvalt. Pandeemia on üksnes süvendanud olukorda mitmes maailma riigis, kus elamistingimused on muutunud ebakindlamaks ja halvemaks. Suurenenud on ka lapstööjõu kasutamine ja sunniviisiline töö. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komitee tunnistab, et praegused teaduslikud tõendid näitavad, et ettevõtted võtavad üha enam kasutusele ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhiseid juhtimissüsteeme ja arendavad oma ärimudeleid kooskõlas ÜRO kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärkidega. Sarnaselt komisjoniga leiab komitee siiski, et arenguruumi veel on. Lisaks ei ole areng olnud mitte ainult aeglasem, vaid ka väga ebaühtlane. Komitee on veendunud, et edusammud ELi ühtlustatud õigusraamistike loomiseks koos tehnilise toe ja praktiliste suunistega on teretulnud, eriti VKEde jaoks. Sel viisil on kohustused tõhusamad ja toovad kasu ELi turul tegutsevatele ettevõtetele, pakkudes neile suuremat õiguskindlust ja võrdseid võimalusi. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Komisjoni kavandatavad peamised meetmed inimväärse töö edendamiseks

| 3.1. | Inimväärse töö edendamise jälgimine on olnud ILO pikaajaline mure ning ta on loonud näitajaid selle tegeliku edu mõõtmiseks. Komitee peab seda tähtsaks, arvestades et komisjon on juba aastaid tagasi avaldanud selleteemalise teatise (4). Komitee kutsub komisjoni üles paremini rakendama edasipüüdlikku ja uuenduslikku tegevuskava ning tagama, et need edusammud seoksid konkurentsivõime sotsiaalse õiglusega. Komitee rõhutab samuti, et inimväärne töö ei ole mitte ainult tööhõive ja sotsiaalkaitse küsimus, vaid ka juhtimise küsimus, mis peab hõlmama sotsiaalset dialoogi sotsiaalpartneritega ülemaailmse ahela kõigil tasanditel ja kõigis tootmisetappides. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee peab tervitatavaks asjaolu, et EL jätkab oma tegevust sellise töökogukonna loomisel, mis viib kõigi ILO inimväärse töö universaalse kontseptsiooni moodustavate elementide tõelise elluviimiseni ja on midagi enamat kui vaid formaalne deklaratsioon. See visioon on kooskõlas inimväärse töö rahvusvahelise standardi kõigi osade lisamisega ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni (1998) (5). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee peab vastuvõetamatuks, et inimväärne töö on sadade miljonite inimeste jaoks kogu maailmas endiselt väga ebareaalne, mida raskendab rahvusvahelise üldsuse jaoks ÜRO kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030 sätestatud kestliku arengu eesmärkide saavutamist. Kuigi kestliku arengu eesmärgid on osa inimväärse töö kontseptsioonist, ohustavad hiljutised kriisid koos praeguste tohutute majanduslike ja sotsiaalsete probleemidega iga päev inimväärset tööd kõigile (kestliku arengu eesmärk nr 8 ja teised seotud eesmärgid). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nende jõupingutuste keskmes on lapstööjõu kasutamise ja sunniviisilise töö kaotamine. Lapstööjõu kasutamisse kaasatud alaealiste arv suurenes 2016.–2020. aastal enam kui kaheksa miljoni võrra, pöörates ümber varasema langussuundumuse. Komitee kiidab heaks komisjoni ettepaneku töötada nulltolerantsi poliitika abil lapstööjõu kasutamise suhtes välja uued ja tõhusamad õiguslikud ja mitteõiguslikud meetmed, sealhulgas keelata sunniviisilise töö või lapstööjõu abil toodetud või levitatavate toodete sisenemine ELi turule. Sellega seoses peab komitee vajalikuks täiendada uut raamistikku erinevate seadusandlike ja muude kui seadusandlike meetmete majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju hindamisega. Komitee kutsub samuti üles tugevdama ELi uut kaubanduspoliitikat majanduskasvu ühe edasiviiva jõuna, et täita kohustust austada rahvusvahelisi inimõigusi ja selle vahendeid ning võidelda lapstööjõu kasutamise ja sunniviisilise töö vastu kogu tarneahelas. Sel viisil ühtlustatakse uued meetmed majanduse taastamise ning ülemaailmse ja kaasava konkurentsivõime mudeliga. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee peab kiiduväärseks nii direktiivi ettepanekut hoolsuskohustuse kohta kui ka uusi õiguslikke tagatisi, et võidelda tõhusamalt sunniviisilise töö ja lapstööjõu kasutamise vastu kogu ülemaailmses väärtusahelas. Komitee nõustub komisjoni seisukohaga, et ametiasutused üksi ei suuda võita võitlust sunniviisilise töö vastu. Komitee väljendab heameelt ka selle üle, et Euroopa Parlament võttis vastu resolutsiooni uue kaubandusalase meetme kohta, mis käsitleb sunniviisilise töö abil valminud toodete keelustamist (6). Paljud eraettevõtjad on juba pühendunud nende eesmärkide saavutamisele, kuid peavad minema veelgi kaugemale kooskõlas äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivi ettepanekuga. Direktiiv peaks edendama seda, et see sidus ELi raamistik oleks konkurentsivõime parandamiseks tõhus ja proportsionaalne. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee peab rõõmustavaks asjaolu, et komisjon edendab ELi sidusa õigusraamistiku ja sotsiaalselt vastutustundliku riigihankepoliitika kasutamist võimsate vahenditena, et võidelda inimväärse töö nimel ning sunniviisilise ja lapstööjõu kasutamise vastu. Komitee leiab siiski, et selle poole liikumiseks on vaja õigusraamistikku tõhusamalt kohaldada, et suurendada sotsiaal- ja keskkonnaklauslite tegelikku tõhusust nii ELi riigihangetes kui ka õiglases kaubanduses. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee hindab ettepanekut võtta vastu uus ELi määrus üldiste tariifsete soodustuste kava kohta, et edendada kestlikku arengut madala sissetulekuga riikides ajavahemikus 2024–2034. Komitee peab kiiduväärseks asjaolu, et uus üldiste tariifsete soodustuste kava suurendab ELi võimalusi rakendada kaubandussoodustusi, et luua majanduslikke võimalusi ja edendada kestlikku arengut inimväärse töö standardi alusel. Juhtimiskokkulepete lisamine, näiteks kolmepoolsete konsultatsioonide korraldamine, parandab sotsiaalpartneritega peetava sotsiaaldialoogi rolli. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee võtab teadmiseks 2. meetme raames võetud kohustuse käsitleda inimväärset tööd uue naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ prioriteedina (7). Selles inimõiguste ja demokraatia programmis nähakse ette erimeetmed, et edendada inimväärset tööd kõigi jaoks, eelkõige riiklikul ja piirkondlikul tasandil, sealhulgas võitlust sunniviisilise töö ja lapstööjõu kasutamise vastu. Komitee väljendab heameelt asjaolu üle, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ uued meetmed hõlmavad sotsiaaldialoogi edendamist ja sotsiaalpartnerite suuremat autonoomiat, samuti dialoogi partnerriikidega, mis aitavad ratifitseerida ja tõhusalt rakendada ajakohaseid ILO konventsioone, eelkõige põhi- ja valitsemiskonventsioone. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Üldised märkused

| 4.1. | Komitee jagab ILO muret, et ettevõtjad ja töötajad, keda 2008. aastal alanud kriisid kõige rohkem on mõjutanud, saavad vähem kasu parematest majanduslikest ja tehnoloogilistest tingimustest, kuna majanduse taastamiseks tehtavad jõupingutused soosivad teatavaid majandus- ja tööturusektoreid, samal ajal kui teised jäetakse kõrvale. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee kordab, et inimväärikuse austamiseks tuleb kaitsta inimväärset tööd kogu maailmas, ning leiab seega, et kõnealune ettepanek on oluline samm inimõiguste austamisel ja edendamisel ettevõtetes. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee loodab, et see annab märkimisväärse tõuke edasisteks edusammudeks. Komitee märgib siiski, et ikka veel on palju puudusi ja mitmeti tõlgendatavaid ebaselged õigusmõisted, mida liikmesriikide ametiasutused ja kohtud võivad erinevalt kohaldada, mis tekitab õiguskindlusetust nii töötajate kui ka ettevõtete jaoks. Näiteks selliste ebamääraste mõistete kasutamine nagu „väljakujunenud ärisuhe“ või pelk „lepingulised tagatised käitumisjuhendite järgimise kohta“ seab ohtu direktiivi tõhususe. Komitee teeb ettepaneku, et komisjon ühelt poolt täpsemalt selgitaks neid õigusmõisteid, sealhulgas kavandatava tsiviilvastutuse korra puudusi, ning teiselt poolt kaasaks ettevõtete ametiühingute esindajaid asjakohasel viisil ja tasandil, et muuta nõuete täitmine tõhusamaks. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee võtab teadmiseks sidusrühmade lähenemisviisi, mis on kogu ettepaneku aluseks. Ametiühingute ja töötajate esindajate tõhus osalemine on üks edutegureid. Komitee avaldab siiski kahetsust, et see ei kajastu ettepanekus piisavalt. Komitee leiab, et selline kaitsealane lünk on oma kollektiivse mõju tõttu kahjulik nii töötajatele kui ka ettevõtetele. Sellega seoses peaks töötajate esindajate praegune kaasamine näiteks Euroopa töönõukogude töö või rahvusvaheliste raamlepingute alusel, andma uue õigusraamistiku jaoks asjakohaseid suuniseid ja tuge. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee võtab rahuloluga teadmiseks komisjoni teatises kajastuva tervikliku lähenemisviisi inimväärsele tööle. Selles võetakse arvesse tarbijate soovi eelistada selliseid kaupade ja teenuste tootmis- ja turustamismudeleid, mis järgivad sotsiaalseid ja keskkonnakestlikkuse tingimusi rohkem. Komisjon on kindlaks teinud, et enamik tarbijaid eelistab tarbimisviise, sealhulgas e-kaubanduses, mis annavad eelise toodetele, mille puhul väärtustatakse inimväärset tööd ja keskkonnaalast tasakaalu. Seetõttu kutsub komitee üles edendama tarbijate sotsiaalselt vastutustundlikku rolli parema teavitamise ja koolituse kaudu, et parandada komisjoni kavandatud meetmete tõhusust inimväärse töö tagamiseks ja edendamiseks maailmas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon on nõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu taotlusega esitada ettepanek äriühingute kestlikkusalast hoolsuskohustust käsitleva direktiivi kohta (INT/973). Komitee märgib, et komisjoni ettepanek piirab direktiivi ettepanekus sisalduvate ettevõtete arvu, kitsendades sellega Euroopa Parlamendi taotluse kohaldamisala. Komitee kutsub üles pidama kolme ELi institutsiooni vahel dialoogi, et jõuda kokkuleppele sidusas ELi õigusraamistikus, sealhulgas tulevase direktiivi kohaldamisala asjakohases laiendamises, mis parandaks tõhusust, ning ausat konkurentsi kõigi ettevõtjate vahel, ning kõrvaldaks mõned kavandatavas tekstis esitatud regulatiivsed puudused, et tagada niiviisi ettevõtetele suurem õiguskindlus. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Konkreetsed märkused

| 5.1. | Komitee võtab teadmiseks komisjoni poolt ELis kavandatud jõupingutused rakendada kõiki selle pädevusalasse kuuluvaid vahendeid, poliitikameetmeid ja võimalusi (riigihanked, kaubanduskokkulepped, arengupoliitika, investeerimispoliitika, fondid jne) inimväärse töö edendamiseks kogu maailmas. Komitee nõuab eelkõige meetmete paketi tõhusamat arendamist ja rakendamist, et tagada ja edendada inimväärseid töötingimusi ning rahvusvaheliste tööstandardite ratifitseerimist, sealhulgas reforme, mis toetavad majanduse elavdamist, Euroopa ettevõtete konkurentsivõime suurendamist ja nende suutlikkust luua maailmas inimväärseid töökohti. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee märgib, et ettepanek võtta vastu äriühingute kestlikkusalast hoolsuskohustust käsitlev direktiiv omistab suurt väärtust ettevõtja sotsiaalse vastutuse meetoditele, näiteks ühepoolsete tegevusjuhendite kujul. Nendes ei võeta aga arvesse töötajate olukorda. Komitee peab asjakohaseks lisada ka kollektiivse juhtimise põhimõtted, et edendada kasulikke kanaleid töötajate esindajate osalemiseks inimväärse tööga seotud kohustuste väljatöötamisel ja järelevalvel kogu väärtusahelas. Nagu on kirjeldatud punktis 4.4, peaksid rahvusvahelised raamlepingud andma asjakohaseid suuniseid ja tuge. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitee nõustub komisjoniga, et sunniviisilise töö vastu tõhusaks võitlemiseks on vaja rohkem ja paremaid meetmeid. Sel eesmärgil toetab komitee komisjoni kavatsust keelata võimalikult kiiresti sunniviisilise töö, sealhulgas lapstööjõu kasutamise abil valmistatud (nii kodumaiste kui ka imporditud) toodete ELi turgudele laskmise. Samal ajal soovitab komitee analüüsida eri meetmeid ning anda põhjalik hinnang erinevate stsenaariumide majanduslikule, sotsiaalsele ja keskkonnamõjule. Keeld peab olema kooskõlas nii õiglase kaubanduse tingimustega kui ka ELi kohustustega ühise kaubanduspoliitika ja Euroopa ülemaailmse konkurentsivõime vallas. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee nõustub komisjoniga, et tõhusaks võitluses lapstööjõu kasutamise vastu on vaja võtta lisameetmeid, arvestades seda põhjustavate tegurite suurt keerukust (sealhulgas rahalised raskused, paremate haridusvõimaluste puudumine, kohalikud tavad laste rolli kohta ühiskonnas jne). Samal ajal kutsub komitee üles järjepidevalt kohaldama ja jõustama olemasolevaid rahvusvahelisi vahendeid. Seega on lapstööjõu kasutamise kaotamiseks vaja terviklikku ja kestlikku majandusarengut arvestavat lähenemisviisi, mis põhineb inimväärse töö standardil: vahendid kvaliteetse hariduse, sissetuleku ja piisava sotsiaalkaitse tagamiseks kõigile. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komitee peab eriti tähtsaks ka kavatsust vaadata läbi inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust käsitleva ELi direktiiv (8), millega kohustatakse liikmesriike inimkaubandust seadusega keelustama. Lisaeesmärk on pakkuda kaitset sunniviisilise töö eest (mis mõjutab muude haavatavamate rühmade hulgas ebaproportsionaalselt palju naisi ja tütarlapsi, eelkõige sisserändajaid). Komitee on juba väljendanud toetust direktiivi terviklikule ja ühtsele lähenemisviisile (9). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Komitee rõhutab, kui oluline on ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa roheliste võlakirjade kohta (COM(2021) 391 final), et kasutada paremini ära ühtse turu ja kapitaliturgude liidu potentsiaali aidata kaasa ELi kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamisele kooskõlas 2016. aasta Pariisi kliimakokkuleppe artikli 2 lõike 1 punktiga c ja Euroopa rohelise kokkuleppega. Komitee on algusest peale väitnud, et roheline kokkulepe saab olla edukas ainult siis, kui see on ka sotsiaalne kokkulepe, nõudes sotsiaalsete investeeringute mõiste täpsemat määratlemist, et tagada turgudele ja ettevõtetele suurem õiguskindlus (10). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Komitee toetab Euroopa Komisjoni tööd, et võtta vastu uus ELi määrus üldise soodustuste kava kohta 2024.–2034. aastaks. Komitee märgib, et komisjon on suurendanud oma toetust rahvusvaheliste tööstandardite järgimise edendamisele üldiste tariifsete soodustuste kava raames soodustatud riikides, lisades kaks uut konventsiooni töötajate õiguste kohta (ILO konventsioon nr 81 tööinspektsiooni kohta ja konventsioon nr 144 kolmepoolse konsultatsiooni kohta), ning tunnistab, et kaubandussoodustuste tühistamine on põhjendatud lapstööjõu ja sunniviisilise töö abil valmistatud kaupade ekspordi korral. Komitee soovitab üldiste tariifsete soodustuste kava määruse ettepanekusse ajavahemikuks 2024–2034 lisada ILO 1998. aasta deklaratsiooni ja selle 2022. aasta muudatuse. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Lisaks peab komitee kiiduväärseks komisjoni kavatsust toetada WTO reformimist, et aidata veelgi kaasa kestlikule arengule, integreerida globaliseerumise sotsiaalne mõõde ja edendada WTOs kokkuleppeid, mis toetavad inimväärset tööd ja sotsiaalset õiglust. Komitee loodab, et avatud läbirääkimisprotsessi käigus saavutatakse sobiv tasakaal sotsiaalsete eesmärkide ja maailma majanduse konkurentsivõime parandamise eesmärkide vahel. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Komitee hindab kõrgelt ettepanekut lisada hoolsuskohustuse direktiivi järgimiseks hindamis- ja järelevalvemehhanismid, sealhulgas Euroopa järelevalveasutuste võrgustik, et aidata kaasa direktiivi rakendamisele. Komitee märgib siiski murega, et esiteks ei ole asjakohase järelevalveorgani volitused (jurisdiktsioon) selgelt määratletud ja teiseks ei näe need mehhanismid ette sotsiaalpartneritega peetavat sotsiaaldialoogi. Seepärast kutsub komitee komisjoni üles kavandatavas õigusaktis sellised mehhanismid selgelt sätestama. |
| --- | --- |

5.9.

Brüssel, 22. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0245_ET.html

1

(2)  Komitee arvamus teemal „Kestlikud tarneahelad ja inimväärne töö rahvusvahelises kaubanduses“, 2020/02161 (ELT C 429, 11.12.2020, lk 197).

2

(3)  Komitee on seda teemat üksikasjalikult juba käsitlenud arvamuses REX/518 „ÜRO siduv leping äritegevuse ja inimõiguste kohta“ (ELT C 97, 24.3.2020, lk 9).

3

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:52006DC0249

4

(5)  www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=1000:62:0::NO:62:P62_LIST_ENTRIE_ID:2453911:NO

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0245_ET.html

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/ALL/?uri=CELEX%3A32021R0947

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiiv 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (ELT L 101, 15.4.2011, lk 1).

8

(9)  ELT C 51, 17.2.2011, lk 50.

9

(10)  Komitee koostab sellesisulist omaalgatuslikku arvamust ECO/581 „Sotsiaalne taksonoomia: probleemid ja võimalused“ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 15).

10

Euroopa Liidu Teataja

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel siiski vähemalt veerandi häältest (kodukorra artikli 43 lõige 2).

| Muudatusettepanek 3


  SOC/727


  Inimväärne töö kogu maailmas


  Punkt 2.6


  Muuta järgmiselt: | Esitanud:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

Muudatusettepanek 3

SOC/727

Inimväärne töö kogu maailmas

Punkt 2.6

Muuta järgmiselt:

Esitanud:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee tunnistab ettevõtja sotsiaalsel vastutusel põhinevate vahendite tähtsust õiglase arengu saavutamisel, kuna ettevõtja sotsiaalne vastutus stimuleerib positiivseid käitumismuutusi keskkonna- ja sotsiaalse kestlikkuse saavutamiseks. Siiski on komitee rõhutanud ka vajadust olukorra parandamise järele. Seetõttu kutsub ta ELi ja liikmesriike üles tagama olemasolevate rahvusvaheliste vahendite tõhusama rakendamise, et tagada kestlik, õiglane ja vastupanuvõimeline COVID-19-järgne majanduskasv ja taastumine, mille keskmes on inimväärne töö. Komitee on nõudnud nii ELi toetust ÜRO siduvale lepingule äritegevuse ja inimõiguste kohta (1) kui ka ILO
  konventsiooni loomist
  inimväärse töö
  kohta
  tarneahelates. Komitee on samuti väljendanud toetust tõhusale ja sidusale hoolsuskohustuse ja ettevõtja vastutuse kohustuslikule ELi raamistikule, mis põhineb sotsiaalpartneritega peetaval sotsiaaldialoogil ja paljusid sidusrühmi hõlmaval lähenemisviisil. | Komitee tunnistab ettevõtja sotsiaalsel vastutusel põhinevate vahendite tähtsust õiglase arengu saavutamisel, kuna ettevõtja sotsiaalne vastutus stimuleerib positiivseid käitumismuutusi keskkonna- ja sotsiaalse kestlikkuse saavutamiseks. Siiski on komitee rõhutanud ka vajadust olukorra parandamise järele. Seetõttu kutsub ta ELi ja liikmesriike üles tagama olemasolevate rahvusvaheliste vahendite tõhusama rakendamise, et tagada kestlik, õiglane ja vastupanuvõimeline COVID-19-järgne majanduskasv ja taastumine, mille keskmes on inimväärne töö. Komitee on nõudnud nii ELi toetust ÜRO siduvale lepingule äritegevuse ja inimõiguste kohta (1) kui ka
  seda, et
  ILO
  kaaluks võimalusi töötada välja ja võtta tulevikus vastu asjakohased ja sobivad vahendid

   (2) inimväärse töö jaoks tarneahelates. Komitee on samuti väljendanud toetust tõhusale ja sidusale hoolsuskohustuse ja ettevõtja vastutuse kohustuslikule ELi raamistikule, mis põhineb sotsiaalpartneritega peetaval sotsiaaldialoogil ja paljusid sidusrühmi hõlmaval lähenemisviisil. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee tunnistab ettevõtja sotsiaalsel vastutusel põhinevate vahendite tähtsust õiglase arengu saavutamisel, kuna ettevõtja sotsiaalne vastutus stimuleerib positiivseid käitumismuutusi keskkonna- ja sotsiaalse kestlikkuse saavutamiseks. Siiski on komitee rõhutanud ka vajadust olukorra parandamise järele. Seetõttu kutsub ta ELi ja liikmesriike üles tagama olemasolevate rahvusvaheliste vahendite tõhusama rakendamise, et tagada kestlik, õiglane ja vastupanuvõimeline COVID-19-järgne majanduskasv ja taastumine, mille keskmes on inimväärne töö. Komitee on nõudnud nii ELi toetust ÜRO siduvale lepingule äritegevuse ja inimõiguste kohta (1) kui ka ILO
  konventsiooni loomist
  inimväärse töö
  kohta
  tarneahelates. Komitee on samuti väljendanud toetust tõhusale ja sidusale hoolsuskohustuse ja ettevõtja vastutuse kohustuslikule ELi raamistikule, mis põhineb sotsiaalpartneritega peetaval sotsiaaldialoogil ja paljusid sidusrühmi hõlmaval lähenemisviisil.

Komitee tunnistab ettevõtja sotsiaalsel vastutusel põhinevate vahendite tähtsust õiglase arengu saavutamisel, kuna ettevõtja sotsiaalne vastutus stimuleerib positiivseid käitumismuutusi keskkonna- ja sotsiaalse kestlikkuse saavutamiseks. Siiski on komitee rõhutanud ka vajadust olukorra parandamise järele. Seetõttu kutsub ta ELi ja liikmesriike üles tagama olemasolevate rahvusvaheliste vahendite tõhusama rakendamise, et tagada kestlik, õiglane ja vastupanuvõimeline COVID-19-järgne majanduskasv ja taastumine, mille keskmes on inimväärne töö. Komitee on nõudnud nii ELi toetust ÜRO siduvale lepingule äritegevuse ja inimõiguste kohta (1) kui ka
  seda, et
  ILO
  kaaluks võimalusi töötada välja ja võtta tulevikus vastu asjakohased ja sobivad vahendid

   (2) inimväärse töö jaoks tarneahelates. Komitee on samuti väljendanud toetust tõhusale ja sidusale hoolsuskohustuse ja ettevõtja vastutuse kohustuslikule ELi raamistikule, mis põhineb sotsiaalpartneritega peetaval sotsiaaldialoogil ja paljusid sidusrühmi hõlmaval lähenemisviisil.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 65 |
| --- | --- |
| Vastu: | 97 |
| Erapooletuid: | 13 |

Poolt:

65

Vastu:

97

Erapooletuid:

13

| MUUDATUSETTEPANEK 4


  SOC/727


  Inimväärne töö kogu maailmas


  Punkt 2.7


  Muuta järgmiselt: | Esitanud:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

MUUDATUSETTEPANEK 4

SOC/727

Inimväärne töö kogu maailmas

Punkt 2.7

Muuta järgmiselt:

Esitanud:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee tunnistab ELi ühtlustatud õigusraamistiku eeliseid hoolsuskohustuse ja kestlikkuse valdkonnas. Muude sellega kaasnevate eeliste hulgas on ausa konkurentsi nõudmine kõikidelt, ka ELis tegutsevatest kolmandate riikide ettevõtetelt, sest neile kehtivad võrdsed tingimused, ja see tagab suurema õiguskindluse. Selline ühtlustatud õigusraamistik lihtsustab ettevõtete ja töötajate üleminekut kliimaneutraalsele majandusele sotsiaalse ja tööalase õigluse tingimustes kõikide ülemaailmsete väärtusahelate jaoks. Seepärast kutsub komitee üles looma sidusat ja tasakaalustatud ELi õigusraamistikku äriühingute kestlikkusalase hoolsuskohustuse kohta, mis oleks tõhus ja proportsionaalne. | Komitee tunnistab ELi ühtlustatud õigusraamistiku eeliseid hoolsuskohustuse ja kestlikkuse valdkonnas. Muude sellega kaasnevate eeliste hulgas on
  õigusraamistiku kohaldamisalas
  ausa konkurentsi nõudmine kõikidelt, ka ELis tegutsevatest kolmandate riikide ettevõtetelt, sest neile kehtivad võrdsed tingimused, ja see tagab suurema õiguskindluse. Selline ühtlustatud õigusraamistik lihtsustab ettevõtete ja töötajate üleminekut kliimaneutraalsele majandusele sotsiaalse ja tööalase õigluse tingimustes kõikide ülemaailmsete väärtusahelate jaoks. Seepärast kutsub komitee üles looma sidusat ja tasakaalustatud ELi õigusraamistikku äriühingute kestlikkusalase hoolsuskohustuse kohta, mis oleks tõhus ja proportsionaalne. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee tunnistab ELi ühtlustatud õigusraamistiku eeliseid hoolsuskohustuse ja kestlikkuse valdkonnas. Muude sellega kaasnevate eeliste hulgas on ausa konkurentsi nõudmine kõikidelt, ka ELis tegutsevatest kolmandate riikide ettevõtetelt, sest neile kehtivad võrdsed tingimused, ja see tagab suurema õiguskindluse. Selline ühtlustatud õigusraamistik lihtsustab ettevõtete ja töötajate üleminekut kliimaneutraalsele majandusele sotsiaalse ja tööalase õigluse tingimustes kõikide ülemaailmsete väärtusahelate jaoks. Seepärast kutsub komitee üles looma sidusat ja tasakaalustatud ELi õigusraamistikku äriühingute kestlikkusalase hoolsuskohustuse kohta, mis oleks tõhus ja proportsionaalne.

Komitee tunnistab ELi ühtlustatud õigusraamistiku eeliseid hoolsuskohustuse ja kestlikkuse valdkonnas. Muude sellega kaasnevate eeliste hulgas on
  õigusraamistiku kohaldamisalas
  ausa konkurentsi nõudmine kõikidelt, ka ELis tegutsevatest kolmandate riikide ettevõtetelt, sest neile kehtivad võrdsed tingimused, ja see tagab suurema õiguskindluse. Selline ühtlustatud õigusraamistik lihtsustab ettevõtete ja töötajate üleminekut kliimaneutraalsele majandusele sotsiaalse ja tööalase õigluse tingimustes kõikide ülemaailmsete väärtusahelate jaoks. Seepärast kutsub komitee üles looma sidusat ja tasakaalustatud ELi õigusraamistikku äriühingute kestlikkusalase hoolsuskohustuse kohta, mis oleks tõhus ja proportsionaalne.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 73 |
| --- | --- |
| Vastu: | 100 |
| Erapooletuid: | 14 |

Poolt:

73

Vastu:

100

Erapooletuid:

14

| Muudatusettepanek 5


  SOC/727


  Inimväärne töö kogu maailmas


  Punkt 4.6


  Muuta järgmiselt: | Esitanud:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

Muudatusettepanek 5

SOC/727

Inimväärne töö kogu maailmas

Punkt 4.6

Muuta järgmiselt:

Esitanud:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon on nõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu taotlusega esitada ettepanek äriühingute kestlikkusalast hoolsuskohustust käsitleva direktiivi kohta (INT/973). Komitee märgib, et komisjoni ettepanek piirab direktiivi ettepanekus sisalduvate ettevõtete arvu, kitsendades sellega Euroopa Parlamendi taotluse kohaldamisala. Komitee kutsub üles pidama kolme ELi institutsiooni vahel dialoogi, et jõuda kokkuleppele sidusas ELi õigusraamistikus, sealhulgas
  tulevase direktiivi kohaldamisala asjakohases laiendamises
  , mis parandaks tõhusust, ning ausat konkurentsi kõigi ettevõtjate vahel, ning kõrvaldaks mõned kavandatavas tekstis esitatud regulatiivsed puudused, et tagada niiviisi ettevõtetele suurem õiguskindlus. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon on nõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu taotlusega esitada ettepanek äriühingute kestlikkusalast hoolsuskohustust käsitleva direktiivi kohta (INT/973). Komitee märgib, et komisjoni ettepanek piirab direktiivi ettepanekus sisalduvate ettevõtete arvu, kitsendades sellega Euroopa Parlamendi taotluse kohaldamisala. Komitee kutsub üles pidama kolme ELi institutsiooni vahel dialoogi, et jõuda kokkuleppele sidusas ELi õigusraamistikus, sealhulgas
  selles, et poliitikakujundajad peavad silmas mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate keerulist positsiooni ning tagavad, et toetusvahendid on pärast hoolsuskohustust käsitlevate õigusaktide jõustumist Euroopa ja riiklikul tasandil valmis

   (1), mis parandaks tõhusust, ning ausat konkurentsi kõigi ettevõtjate vahel, ning kõrvaldaks mõned kavandatavas tekstis esitatud regulatiivsed puudused, et tagada niiviisi ettevõtetele suurem õiguskindlus. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon on nõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu taotlusega esitada ettepanek äriühingute kestlikkusalast hoolsuskohustust käsitleva direktiivi kohta (INT/973). Komitee märgib, et komisjoni ettepanek piirab direktiivi ettepanekus sisalduvate ettevõtete arvu, kitsendades sellega Euroopa Parlamendi taotluse kohaldamisala. Komitee kutsub üles pidama kolme ELi institutsiooni vahel dialoogi, et jõuda kokkuleppele sidusas ELi õigusraamistikus, sealhulgas
  tulevase direktiivi kohaldamisala asjakohases laiendamises
  , mis parandaks tõhusust, ning ausat konkurentsi kõigi ettevõtjate vahel, ning kõrvaldaks mõned kavandatavas tekstis esitatud regulatiivsed puudused, et tagada niiviisi ettevõtetele suurem õiguskindlus.

Komitee väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon on nõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu taotlusega esitada ettepanek äriühingute kestlikkusalast hoolsuskohustust käsitleva direktiivi kohta (INT/973). Komitee märgib, et komisjoni ettepanek piirab direktiivi ettepanekus sisalduvate ettevõtete arvu, kitsendades sellega Euroopa Parlamendi taotluse kohaldamisala. Komitee kutsub üles pidama kolme ELi institutsiooni vahel dialoogi, et jõuda kokkuleppele sidusas ELi õigusraamistikus, sealhulgas
  selles, et poliitikakujundajad peavad silmas mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate keerulist positsiooni ning tagavad, et toetusvahendid on pärast hoolsuskohustust käsitlevate õigusaktide jõustumist Euroopa ja riiklikul tasandil valmis

   (1), mis parandaks tõhusust, ning ausat konkurentsi kõigi ettevõtjate vahel, ning kõrvaldaks mõned kavandatavas tekstis esitatud regulatiivsed puudused, et tagada niiviisi ettevõtetele suurem õiguskindlus.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 68 |
| --- | --- |
| Vastu: | 97 |
| Erapooletuid: | 15 |

Poolt:

68

Vastu:

97

Erapooletuid:

15

| MUUDATUSETTEPANEK 1


  SOC/727


  Inimväärne töö kogu maailmas


  Punkt 1.7


  Muuta järgmiselt: | Esitanud:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

MUUDATUSETTEPANEK 1

SOC/727

Inimväärne töö kogu maailmas

Punkt 1.7

Muuta järgmiselt:

Esitanud:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Õiglase ja kestliku majanduse paketi osana esitas komisjon ka ettepaneku võtta vastu direktiiv äriühingute kestlikkusalase hoolsuskohustuse kohta (vt arvamus INT/973). Komitee peab seda ettepanekut tähtsaks sammuks inimõiguste austamise edendamisel, seades selle ettevõtete ja nende juhtkondade kohustuseks. Küll aga leiab komitee, et ettepanekus on endiselt palju puudusi (nt
  piiratud isikuline kohaldamisala, kuna seda kohaldatakse vahetult ainult suurettevõtetele ja ainult
  kaudselt
  VKEdele;
  töötajate vähene esindatus) ja ebaselged õigusmõisted (näiteks nõue „väljakujunenud“ ärisuhete kohta), mida riiklikud ametiasutused ja kohtud võivad kohaldada erinevalt, tekitades õiguskindlusetust nii töötajate kui ka äriühingute jaoks. Seetõttu kutsub komitee üles looma tasakaalustatud dialoogiprotsessi komisjoni, parlamendi ja nõukogu vahel, et kõrvaldada nimetatud puudused ja parandada lõpuks vastu võetava õigusakti tõhusust. | Õiglase ja kestliku majanduse paketi osana esitas komisjon ka ettepaneku võtta vastu direktiiv äriühingute kestlikkusalase hoolsuskohustuse kohta (vt arvamus INT/973). Komitee peab seda ettepanekut tähtsaks sammuks inimõiguste austamise edendamisel, seades selle ettevõtete ja nende juhtkondade kohustuseks. Küll aga leiab komitee, et ettepanekus on endiselt palju puudusi (nt
  on karta, et direktiivi sätteid, mis ei hõlma otseselt mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, laiendatakse neile
  kaudselt
  de facto

   (1); töötajate vähene esindatus) ja ebaselged õigusmõisted (näiteks nõue „väljakujunenud“ ärisuhete kohta), mida riiklikud ametiasutused ja kohtud võivad kohaldada erinevalt, tekitades õiguskindlusetust nii töötajate kui ka äriühingute jaoks. Seetõttu kutsub komitee üles looma tasakaalustatud dialoogiprotsessi komisjoni, parlamendi ja nõukogu vahel, et kõrvaldada nimetatud puudused ja parandada lõpuks vastu võetava õigusakti tõhusust. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Õiglase ja kestliku majanduse paketi osana esitas komisjon ka ettepaneku võtta vastu direktiiv äriühingute kestlikkusalase hoolsuskohustuse kohta (vt arvamus INT/973). Komitee peab seda ettepanekut tähtsaks sammuks inimõiguste austamise edendamisel, seades selle ettevõtete ja nende juhtkondade kohustuseks. Küll aga leiab komitee, et ettepanekus on endiselt palju puudusi (nt
  piiratud isikuline kohaldamisala, kuna seda kohaldatakse vahetult ainult suurettevõtetele ja ainult
  kaudselt
  VKEdele;
  töötajate vähene esindatus) ja ebaselged õigusmõisted (näiteks nõue „väljakujunenud“ ärisuhete kohta), mida riiklikud ametiasutused ja kohtud võivad kohaldada erinevalt, tekitades õiguskindlusetust nii töötajate kui ka äriühingute jaoks. Seetõttu kutsub komitee üles looma tasakaalustatud dialoogiprotsessi komisjoni, parlamendi ja nõukogu vahel, et kõrvaldada nimetatud puudused ja parandada lõpuks vastu võetava õigusakti tõhusust.

Õiglase ja kestliku majanduse paketi osana esitas komisjon ka ettepaneku võtta vastu direktiiv äriühingute kestlikkusalase hoolsuskohustuse kohta (vt arvamus INT/973). Komitee peab seda ettepanekut tähtsaks sammuks inimõiguste austamise edendamisel, seades selle ettevõtete ja nende juhtkondade kohustuseks. Küll aga leiab komitee, et ettepanekus on endiselt palju puudusi (nt
  on karta, et direktiivi sätteid, mis ei hõlma otseselt mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, laiendatakse neile
  kaudselt
  de facto

   (1); töötajate vähene esindatus) ja ebaselged õigusmõisted (näiteks nõue „väljakujunenud“ ärisuhete kohta), mida riiklikud ametiasutused ja kohtud võivad kohaldada erinevalt, tekitades õiguskindlusetust nii töötajate kui ka äriühingute jaoks. Seetõttu kutsub komitee üles looma tasakaalustatud dialoogiprotsessi komisjoni, parlamendi ja nõukogu vahel, et kõrvaldada nimetatud puudused ja parandada lõpuks vastu võetava õigusakti tõhusust.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 72 |
| --- | --- |
| Vastu: | 107 |
| Erapooletuid: | 12 |

Poolt:

72

Vastu:

107

Erapooletuid:

12

| Muudatusettepanek 2


  SOC/727


  Inimväärne töö kogu maailmas


  Punkt 1.12


  Muuta järgmiselt: | Esitanud:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

Muudatusettepanek 2

SOC/727

Inimväärne töö kogu maailmas

Punkt 1.12

Muuta järgmiselt:

Esitanud:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lisaks nõuab komitee nii ELi toetust äritegevust ja inimõigusi käsitlevale siduvale ÜRO kokkuleppele kui ka ILO
  konventsiooni loomist
  inimväärse töö kohta
  tarneahelates. | Lisaks nõuab komitee nii ELi toetust äritegevust ja inimõigusi käsitlevale siduvale ÜRO kokkuleppele kui ka
  seda, et
  ILO
  kaaluks võimalusi töötada välja ja võtta tulevikus vastu asjakohased ja sobivad vahendid

   (1) inimväärse töö
  jaoks
  tarneahelates. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Lisaks nõuab komitee nii ELi toetust äritegevust ja inimõigusi käsitlevale siduvale ÜRO kokkuleppele kui ka ILO
  konventsiooni loomist
  inimväärse töö kohta

tarneahelates.

Lisaks nõuab komitee nii ELi toetust äritegevust ja inimõigusi käsitlevale siduvale ÜRO kokkuleppele kui ka
  seda, et
  ILO
  kaaluks võimalusi töötada välja ja võtta tulevikus vastu asjakohased ja sobivad vahendid

   (1) inimväärse töö
  jaoks
  tarneahelates.

Hääletuse tulemus: muudatusettepaneku üle ei hääletatud, sest see on täpselt sama, mis punkt 2.6.

| Poolt: | – |
| --- | --- |
| Vastu: | – |
| Erapooletuid: | – |

Poolt:

–

Vastu:

–

Erapooletuid:

–

---

(1)  Komitee on seda teemat üksikasjalikult juba käsitlenud arvamuses REX/518 „ÜRO siduv leping äritegevuse ja inimõiguste kohta“, https://webapi2016.eesc.europa.eu/v1/documents/EESC-2019-01278-00-01-AC-TRA-ET.docx/content.

(1)  Komitee on seda teemat üksikasjalikult juba käsitlenud arvamuses REX/518 „ÜRO siduv leping äritegevuse ja inimõiguste kohta“, https://webapi2016.eesc.europa.eu/v1/documents/EESC-2019-01278-00-01-AC-TRA-ET.docx/content.

(2)  
  REX/462 „Inimväärne töö ülemaailmsetes tarneahelates“, punkt 1.9, https://www.eesc.europa.eu/et/our-work/opinions-information-reports/opinions/decent-work-global-supply-chains-own-initiative-opinion.

(1)  
  INT/973 – Äriühingute kestlik üldjuhtimine (https://www.eesc.europa.eu/et/our-work/opinions-information-reports/opinions/sustainable-corporate-governance), punkt 1.6.

(1)  
  INT/973 – Äriühingute kestlik üldjuhtimine (https://www.eesc.europa.eu/et/our-work/opinions-information-reports/opinions/sustainable-corporate-governance), punkt 4.9.

(1)  
  REX/462 „Inimväärne töö ülemaailmsetes tarneahelates“, punkt 1.9, https://www.eesc.europa.eu/et/our-work/opinions-information-reports/opinions/decent-work-global-supply-chains-own-initiative-opinion.

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/161 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/161

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta“

(COM(2022) 241 final)

(2022/C 486/22)

| Raportöör: | Mariya MINCHEVA |
| --- | --- |

Raportöör:

Mariya MINCHEVA

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 14.6.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõige 2 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 6.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 146/0/2 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 14.6.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõige 2

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

6.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

146/0/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et liikmesriikide tööhõivepoliitika kavandatud suunised on asjakohased, sest need käsitlevad tööturu kõige pakilisemaid küsimusi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee juhib tähelepanu praegusele üha ebakindlamale geopoliitilisele olukorrale. Selle mõju tulevasele nõudlusele mõjutab arvatavalt ettevõtjate investeerimisotsuseid ja töökohakindlust ning lükkab edasi investeerimiskavade kasutuselevõttu nii era- kui ka avalikus sektoris. Kuna energiahind tõuseb ja inflatsioon kiireneb, mis ostujõudu tõsiselt mõjutab, ning eeldatavalt seisab ees majanduslangus, on veelgi olulisem tagada kestlike investeeringute konkurentsivõime. Liikmesriigid peaksid töötama tõeliselt integreeritud ühtse turu nimel ning aitama väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel laieneda. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Praegusel keerulisel ajal tuleb astuda samme, et tugevdada nii sotsiaalpartnerite rolli kui ka nende kaasamist tööhõive-, sotsiaal- ja majandusreformide ja -poliitika kujundamisse ja rakendamisse, sealhulgas nende suutlikkuse suurendamise kaudu. See on oluline ka Euroopa sotsiaalõiguste samba ning riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamiseks. Tööhõive- ja sotsiaalküsimustega tegelevad kodanikuühiskonna organisatsioonid, haridus- ja sotsiaalteenuste osutajad, sotsiaalsed ettevõtted ja hoolekandeorganisatsioonid vajavad soodsat keskkonda, et pakkuda oma teenuseid vähekaitstud rühmadele. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kuna tööjõupuudus kasvab taas, tuleks rakendada tõhusaid meetmeid, et julgustada sotsiaalpartnereid leidma lahendusi oskuste vajadusele riiklikul tasandil, tegutsedes viisil, mis on kohandatud konkreetse sektori ja kohalike oludega. Kiirete tehnoloogiliste muutuste ning rohe- ja digipöördega muutub varem omandatud oskuste ja pädevuste kasutusaeg üha lühemaks. Asjakohaste oskuste ja pädevuste omandamine kogu elu jooksul on üha olulisem nii töötajate kui ka ettevõtjate jaoks. Soodustada tuleks tööjõu liikuvust ELis ja seaduslikku töörännet. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee leiab, et palgavaesuse vähendamiseks on vaja kombineeritud meetmeid, kuhu kuuluvad eri poliitilised vahendid ja sotsiaalpartnerite läbirääkimistel otsustatud meetmed. Lisaks inimväärsele palgale, mis hõlmab piisavat miinimumpalka, võivad need poliitikavahendid hõlmata hästi kavandatud ja ajutisi rahalisi stiimuleid, millega kaasnevad sihipärased ja tõhusad oskuste omandamise ja täiendamise meetmed. Liikmesriike tuleks julgustada ja toetada neid kooskõlastatult rakendama. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Sihipärane toetus on eriti oluline pikaajalistele töötutele ja/või mitteaktiivsetele inimestele, sest see suurendab nende võimalusi tööturule siseneda (või naasta) ja on oluline tegur töökohtade säilitamisel. Kuna pandeemia on eriti rängalt mõjutanud noori, on väga olulised noortele ja tulevikku suunatud ning kaasavad poliitikameetmed, et noori ei jäetaks kõrvale. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Mitteaktiivsuse taseme vähendamiseks peab tegema pingutusi selle nimel, et tuua tööturult eemale jäänud inimesed sinna tagasi. Kui mitmesuguseid töövorme, töö paindlikkust ja kaugtööd õigusaktide või kollektiivläbirääkimiste kaudu riiklikul tasandil nõuetekohaselt reguleerida, võivad need olla olulised tegurid, mis aitavad vähekaitstud rühmadest pärit inimestel tööd leida. Riiklikke tööturuasutusi tuleks tugevdada, sealhulgas tagades nende teenuste digiülemineku ning edendades koostööd erasektori tööturuasutuste ja muude asjaomaste tööturu osalistega. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Liikmesriike ja eelkõige neid liikmesriike, keda määratletakse sotsiaalvaldkonna tulemustabelis alasooritajatena, tuleks julgustada – ka ELi vahendite järjepideva kasutamise kaudu – soodustama raamistikku, mis aitab tööandjatel võtta tööle puuetega inimesi või aktiveerida füüsilisest isikust ettevõtjate võimalusi, kus see võimalik on. Seejuures on tööhõiveprojektide toetamisel ja rakendamisel keskse tähtsusega sotsiaalmajanduse üksused. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Soolise palgalõhe kaotamise meetmed on endiselt olulised ja selle probleemi algpõhjustega tuleks tegeleda. Praegu arutlusel olev ettepanek, milles käsitletakse tasustamise läbipaistvuse direktiivi, peaks tõhusamalt rakendama põhimõtet, mille kohaselt makstakse meestele ja naistele samaväärse töö eest võrdset tasu. See põhimõte on üks soolise palgalõhe vähendamise meetmetest. Samas tuleb jälgida, et see ei tekitaks ettevõtjatele ja eriti VKEdele lisakoormust. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Vananeva elanikkonna, pikeneva oodatava eluea ning tööjõu kahanemise tõttu tuleb tõsiselt tegeleda liikmesriikide sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteemide probleemidega, et säilitada pensionisüsteemide piisavus ja rahaline jätkusuutlikkus. On vaja võtta meetmeid, et suurendada tööjõudu kaasavamate tööturgude kaudu, sealhulgas aktiveerides praegu tööturult tõrjutud või tööturul alaesindatud rühmi. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Pärast ajutise kaitse direktiivi jõustumist tegutsesid liikmesriigid kiiresti, et kohandada oma riiklikke õigusraamistikke, et nad saaksid toetada Ukraina pagulasi ja Ukrainas elavaid kolmandate riikide kodanikke, kes on sõja tõttu Euroopasse põgenenud. Tegeleda tuleb kõigi kitsaskohtadega. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Üldised märkused ja taust

| 2.1. | 2022. aasta tsükli jooksul on Euroopa poolaasta taas alustanud oma ulatuslikku majandus- ja tööhõivepoliitika koordineerimist, kohandades seda kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu rakendusnõuetega veelgi. 2022. aasta mais avaldatud riigiaruanded (1) sisaldavad hinnangut Euroopa sotsiaalõiguste samba ja selle tegevuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. Tegevuskavas on sätestatud sotsiaalsed eesmärgid ja näitajad, mis on Euroopa poolaasta ning riiklike taaste- ja vastupidavuskavade lahutamatu osa. Seos sotsiaalvaldkonna tulemustabeliga annab tegevuskava rakendamisest sihipärase ülevaate. Riigipõhiseid soovitusi on ühtlustatud. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2021. aastal säilitati nõukogu otsuse (EL) 2020/1512 lisas esitatud liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised muudatusteta. 2022. aastal esitas Euroopa Komisjon mitu muudatusettepanekut, mis kajastavad hiljutisi poliitilisi algatusi ja lisavad uusi elemente, mis on seotud Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Komitee tunneb heameelt, et komisjon keskendub COVIDi-järgsele keskkonnale, mille eesmärk on tagada kestlik majanduskasv. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sõda Ukrainas on süvendanud tarnehäireid ja suurendanud ebakindlust. ELi majandus puutub kaudselt kokku ka COVIDiga seotud terviseolukorraga muudes piirkondades. ELi majandusväljavaated näevad ette majanduskasvu aeglustumist ja kiiremat inflatsiooni, eriti 2022. aastaks (2). Kõrged inflatsioonimäärad ning energia- ja gaasihinna järsk tõus avaldavad ettevõtjatele (ja nende konkurentsivõimele) ning kodumajapidamistele (ja nende ostujõule) täiendavat survet. See mõjutab paratamatult mõne ettevõtja võimet luua uusi töökohti ja on lähikuudel sotsiaalkaitsesüsteemide jaoks probleem, mis nõuab sihipäraseid poliitikameetmeid tööturu üleminekute toetamiseks. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Lisaks kaasavuse ja õigluse tagamisele peaks liikmesriikide tööhõivepoliitika kajastama ka majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Tööturupoliitika mõju tuleks hoolikalt hinnata, et see stimuleeriks pigem kestlikku taastumist kui tööhõive määra vähenemist, halvema kvaliteediga töökohti ja üksikisikute ostujõu vähenemist. Rohkem tähelepanu tuleks pöörata tööjõu ja oskuste nappusele ning järgida tuleks konkreetseid poliitilisi soovitusi ja algatusi kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavaga. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Konkreetsed märkused

3.1.   
  Suunis 5: tööjõunõudluse suurendamine

| 3.1.1. | Kestlik majanduskasv, kvaliteetsete töökohtade loomine ja tööhõives osalemine (sealhulgas eakad ja noored, naised, tööturult eemale jäänud inimesed, mitteaktiivsed inimesed jne) on Euroopas endiselt peamised majanduslikud ja sotsiaalsed probleemkohad. Nende probleemide lahendamiseks tuleb tagada investeeringute konkurentsivõime, kasutades ära rohe- ja digipöörde potentsiaali. Komitee toetab Euroopa Komisjoni üleskutset liikmesriikidele luua ettevõtluskeskkond, mis suudaks soodustada vastutustundlikku ettevõtlust ja tõelist füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist, vähendada bürokraatiat, teha tööd tõeliselt integreeritud ja nõuetekohaselt toimiva ühtse turu nimel ning aidata VKEdel laieneda. Komitee soovitab tungivalt, et mikroettevõtjad jääksid 5. suunise reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Tööjõunõudlust kogu ELis saab parandada järgmistel viisidel: suurendada investeeringuid (eriti tootlikke) peamistes majandussektorites; vajaduse korral tegeleda tööjõumaksude koormava mõjuga, nõrgendamata sotsiaalkaitset ja tagades sissetuleku sotsiaalhoolekandesüsteemide jätkusuutlikkuse tagamiseks; tugevdada võitlust maksudest kõrvalehoidmise ja maksupettuste ning mitteametliku majanduse vastu; teha tööandjatele ja töötajatele kättesaadavaks mitmekesised töövormid, mida reguleeritakse õigusaktide või kollektiivläbirääkimiste kaudu, ja seejuures parandada töötingimusi uutes töövormides, et muuta need töötajate jaoks atraktiivseks. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Eeldatakse, et üha ebakindlam geopoliitiline olukord ja selle mõju tulevasele nõudlusele mõjutavad ettevõtjate investeerimisotsuseid ja töökohakindlust ning lükkavad edasi investeerimiskavade kasutuselevõttu nii era- kui ka avalikus sektoris. Inflatsiooni tõttu alanevad kasvumäärad ja reaalpalgad eeldatavasti vähenevad, enne kui need järgmisel aastal mõõdukalt tõusevad. Komitee võtab teadmiseks komisjoni seisukoha, mille kohaselt jäävad mõnes sektoris palgakokkulepetes tõenäoliselt tähtsamaks töökohakindluse, mitte palgatõusuga seotud mured (3). Inflatsioon avaldab survet palgatõusule ja ostujõule. Et vältida väga ohtlikku palga-hinna spiraali ja suurendada tootlikkust, on väga oluline jätta sotsiaalpartneritele ruumi parandada kollektiivläbirääkimiste katvust ja tavasid sektori ja ettevõtja tasandil, kus saaks võtta konkreetseid meetmeid. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Samal ajal on kvaliteetsete töövõimaluste loomiseks vaja struktuurseid tööturumeetmeid. Soodustada tuleks tööjõu liikuvust ELis ja seaduslikku töörännet. Komitee loodab, et komisjoni 27. aprilli 2022. aasta seaduslikku rännet käsitlev oskuste ja talendi pakett pakub ELi tööturule olulist tuge. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Komitee kiidab heaks nii keskendumise ringmajandusele, mis on töökohtade loomise potentsiaaliga sektor, kui ka toetuse sektoritele ja piirkondadele, mida rohepööre eriti mõjutab nende sektoripõhise spetsialiseerumise või teatavat liiki tööstuse piirkondliku kontsentreerumise tõttu. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Komitee juhib tähelepanu ka 110. Rahvusvahelisel Töökonverentsil vastu võetud resolutsioonile, milles tahetakse lisada ohutu ja tervisliku töökeskkonna põhimõte Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööalastesse aluspõhimõtetesse ja põhiõigustesse. Komitee rõhutab pidevat vajadust investeerida töökohal toimuvate õnnetuste ja kutsehaiguste ärahoidmise ning riskiennetuse kultuuri. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Komitee leiab, et piisav miinimumpalk, mis on kehtestatud seadusega või kollektiivläbirääkimistega, on väärtuslik vahend palgavaesuse probleemi käsitlemiseks. Siiski ei piisa ainult sellest ning vaja on kombineerida eri poliitikavahendeid. Need võivad hõlmata hästi kavandatud ja ajutisi rahalisi stiimuleid, maksusüsteemi ümberjaotava mõju ümberkujundamist, kus see on asjakohane jms. Rahalisi vahendeid tuleks kombineerida sihipäraste ja tõhusate oskuste omandamise ja täiendamise meetmetega, sest madala kvalifikatsiooniga töötajatel on suurem palgavaesuse oht kui hea kvalifikatsiooniga töötajatel (19 % vs. 4,9 %) (4). Liikmesriike tuleks julgustada ja toetada neid kooskõlastatult rakendama. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Sotsiaalpartnerite autonoomiat ja nende vabadust pidada kollektiivläbirääkimisi vabatahtlikkuse alusel tuleb austada. Kollektiivläbirääkimised ja nende katvuse suurendamine on endiselt parimad vahendid palgakujunduses õige tasakaalu saavutamiseks, pidades silmas palkade õiglust ja nende reageerimist tootlikkuse arengule ning töötingimuste ja sotsiaalmaksete parandamist. Seadusjärgse miinimumpalga olemasolu korral on sotsiaalpartnerite tõhus kaasamine sama oluline, et leida õiged lahendused riigi olukorrale kohandatud ülespoole suunatud sotsiaal-majandusliku lähenemise saavutamiseks. Kui kollektiivläbirääkimiste katvus on vähene, peaksid liikmesriigid püüdma luua sotsiaalpartneritele soodsad tingimused selle suurendamiseks. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Sotsiaalpartnerite kaasamine on osutunud COVID-19 kriisi ajal väga väärtuslikuks. Praegusel keerulisel ajal tuleb astuda samme, et tugevdada nii sotsiaalpartnerite rolli kui ka nende kaasamist tööhõive-, sotsiaal- ja majandusreformide ja -poliitika kujundamisse ja rakendamisse, sealhulgas nende suutlikkuse suurendamise kaudu. See on oluline ka Euroopa sotsiaalõiguste samba ning riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamiseks. Arvesse tuleks võtta ka kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli, mis on seotud nende vastavate poliitikavaldkondadega. |
| --- | --- |

3.1.9.

3.2.   
  Suunis 6: tööjõupakkumise edendamine ning parem juurdepääs tööhõivele, elukestvale oskuste omandamisele ja pädevustele

| 3.2.1. | Komiteel on hea meel, et suunise pealkirja on muudetud, et lisada sellesse elukestva õppe kontseptsioon. Kiirete tehnoloogiliste muutuste ning rohe- ja digipöördega muutub varem omandatud oskuste ja pädevuste kasutusaeg üha lühemaks. Asjakohaste oskuste ja pädevuste omandamine kogu elu jooksul on üha olulisem nii töötajate kui ka ettevõtjate jaoks. Seepärast on oluline hinnata jagatud vastutust elukestva õppe eest töökohal. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Komitee kiidab heaks väljapakutud käsitluse, mis pakub terviklikke toetusmeetmeid, mis lihtsustavad tööturu muutustega toimetulekut. Täiendusõppe ja ümberõppe võimalused (5) on väga olulised, et inimesed saaksid tööturu muutustega sammu pidada, ning need peavad olema tagatud ja kättesaadavad kogu inimeste tööelu jooksul (Euroopa sotsiaalõiguste samba 1. põhimõte). Motivatsiooni puudumine koolituses osalemiseks on siiski jätkuvalt tõsine probleem ja sellele tuleks uurida lahendusi. Sotsiaalpartneritel on oluline ülesanne oskuste vajaduste hindamisel. Koolitusfondidel on oluline roll tööga seotud koolituste rahastamisel, samuti tuleks edendada riiklikke häid tavasid ja liikmesriigid peaksid neid üksteisele tutvustama (6). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Sihipärane toetus on eriti oluline pikaajalistele töötutele ja/või mitteaktiivsetele inimestele, sest see suurendab nende võimalusi tööturule siseneda (või naasta) ja on oluline tegur töökohtade säilitamisel. Liikmesriike tuleks julgustada lühendama 18-kuulist töötusperioodi, mis on kehtestatud pikaajaliste töötutega ühenduse võtmiseks. Kiiresti on vaja sihipäraseid meetmeid noorte meelitamiseks ametialaste karjäärivõimalustega. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Pärast COVID-19 kriisi ajal toimunud langust kasvab tööjõupuudus taas (7). Tõhusate oskuste prognooside puudumine on tööandjate jaoks kogu ELis kriitiline probleem. Investeeringud täiskasvanuõppesse ja oskuste arendamisse, mis on tihedalt seotud tööturu vajadustega, võivad mängida olulist rolli majanduse taastamisel ja sotsiaalse Euroopa ülesehitamisel. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | See kehtib ka Ukraina sõja eest põgenevate pagulaste kohta. Lisaks keeleõppele tuleb võtta meetmeid, et lihtsustada juba omandatud kvalifikatsioonide tunnustamist, mis on vajalikud tööturule integreerumiseks. Seetõttu kiidab komitee heaks komisjoni suunised, mis käsitlevad Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste juurdepääsu tööturule, kutseharidusele ja -koolitusele ning täiskasvanuharidusele (8). |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Kava „RePowerEU“ rakendamiseks vajalikud investeeringud on tihedalt seotud vajadusega koolitatud tööjõu järele. Seoses isiklike õppekontodega (9) kordab komitee oma arvamust, et otsus selle kohta, kas võtta isiklik õppekonto kasutusele ühe koolituse pakkumise ja rahastamismehhanismina, peab jääma täielikult liikmesriikide otsustada. Igal juhul peab isiklik õppekonto toetama juurdepääsu tunnustatud ja valideeritud koolituskursustele. Sotsiaalpartnerite roll asjakohaste koolitusfondide kavandamisel ja/või haldamisel on väga oluline. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Komitee nõustub, et üldise kvalifikatsioonitaseme tõstmiseks tuleb kõigis liikmesriikides teha jõupingutusi. See on eriti oluline õppeprotsessi alguses, kuid ka inimeste kogu tööelu jooksul. Nagu 2022. aasta ühises tööhõivearuandes (10) õigesti märgiti, on madala haridustasemega noorte osakaalu vähenemise positiivne suundumus aeglustunud ning aastatel 2015–2020 on see määr langenud vaid 1,1 protsendipunkti võrra. Tööpõhiste kutseharidussüsteemide tugevdamine liikmesriikides ja kolmanda taseme hariduse vastavus tööturu vajadustele on eriti oluline, nagu ka teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonnas lõpetanute arvu suurendamine kutseharidussüsteemis ning kõrgharidusasutustes, eriti naiste puhul. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Pandeemia on tabanud noori eriti rängalt: nad on olnud üks pandeemia põhjustatud majandus- ja sotsiaalkriisist enim mõjutatud rühmi. COVID-19 kriis on nurjanud kümne aasta jooksul noortele töökohtade loomise vallas tehtud edusammud. Et asjakohaselt valmistuda muutuvaks töömaailmaks (üleilmastumine, kliimakriis, demograafilised muutused ja tehnoloogia areng), peavad valitsused ja institutsioonid arvestama iga megatrendi mõjuga. Väga olulised on noortele ja tulevikku suunatud ning kaasavad poliitikameetmed, et noori ei jäetaks kõrvale (11). |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | Sooline palgalõhe on ELis endiselt probleem. Kuna see on riigiti väga erinev, tuleks tegeleda selle probleemi algpõhjustega, nagu tööturu ja hariduse segregatsioon, soostereotüübid, kättesaadava lapsehoiu ja muu hooldustaristu puudumine ning majapidamis- ja hoolduskohustuste ebavõrdne jaotus. Palgadiskrimineerimine (sealhulgas vanuse alusel) tuleb välja juurida. Praegu arutlusel olev Euroopa Komisjoni ettepanek, milles käsitletakse tasustamise läbipaistvuse direktiivi, peaks aitama liikmesriikidel tõhusamalt rakendada põhimõtet, mille kohaselt makstakse meestele ja naistele samaväärse töö eest võrdset tasu. See põhimõte on üks soolise palgalõhe vähendamise meetmetest. Samas tuleb jälgida, et see ei tekitaks ettevõtjatele ja eriti VKEdele lisakoormust. |
| --- | --- |

3.2.9.

3.3.   
  Suunis 7: tööturgude toimimise parandamine ja sotsiaaldialoogi tulemuslikumaks muutmine

| 3.3.1. | Tööturgude toimimise parandamiseks tuleb läbi vaadata eri osalejate – avalike tööturuasutuste ja sotsiaalteenuste – roll ja vastutus. Tähelepanu tuleb pöörata võimalustele luua partnerlusi sotsiaalteenuste (tööturult eemale jäänud inimesteni jõudmine ja nende ettevalmistamine koolitusprogrammideks), avalike tööturuasutuste (kohandatud aktiivse tööturupoliitika meetmed, kus on töötajate hoidmise komponent, juhendamis- ja nõustamisteenused) ja erasektori tööturuasutuste (ühised ja/või täiendavad meetmed, st vabade töökohtade andmebaasi jagamine) vahel. Poliitikameetmete tõhusust tuleb hinnata, vajaduse korral tuleb need uuesti läbi mõelda või ümber kujundada. Avalike tööturuasutuste suutlikkust tuleks suurendada, sealhulgas nende teenuste digiülemineku kaudu. Samuti tuleks soodustada koostööd erasektori tööturuasutuste ja muude asjaomaste tööturu osalistega. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Sotsiaalpartneritel on selles peamine roll, eriti kohalike tööturgude ja üleminekusektorite kontekstis, kus nad saavad aidata sillutada üleminekut ühelt sektorilt, töökohalt ja/või elukutselt teisele. Oluline roll on ka kodanikuühiskonna organisatsioonidel, kellel on eriteadmised mitmesugustes tööhõivevormides (eriti vähekaitstud rühmade puhul) ja sotsiaalküsimustes ning kes pakuvad üldist huvi pakkuvaid haridus- ja sotsiaalteenuseid. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Mitteaktiivsuse määr on kogu ELis endiselt suhteliselt kõrge (12). Nüüd on aeg tuua tööturult eemale jäänud inimesed tööturule tagasi. Kui mitmesuguseid töövorme, töö paindlikkust ja kaugtööd õigusaktide või kollektiivläbirääkimiste kaudu riiklikul tasandil nõuetekohaselt reguleerida, et tagada õiglased töötingimused, võivad need olla olulised tegurid, mis aitavad eelkõige vähekaitstud rühmadest pärit inimestel tööd leida. Sotsiaaltaristu ja teenused, nagu lapsehoid ja pikaajaline hooldus, võimaldavad hoolduskohustustega inimestel kaaluda tööturule sisenemist. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Koostöö sotsiaalpartneritega on väga tähtis õiglaste, läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste edendamiseks, kus õigused ja kohustused on tasakaalus. Komitee jagab seisukohta, et vältida tuleks töösuhteid, mis viivad mitteametlike ja ebakindlate töötingimusteni, sealhulgas platvormitöös, mille kohta on praegu arutusel direktiivi eelnõu. Komitee juhib tähelepanu sellele, et uut töökorraldust, sealhulgas platvormitööd reguleerivad meetmed peaksid reguleerima paindlikku töökorraldust asjakohaselt kas Euroopa või riigi tasandil, pakkudes samal ajal olulisi tagatisi töötajate piisavaks kaitseks. Arvesse tuleb võtta sotsiaalpartnerite rolli. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   
  Suunis 8: kõigi jaoks võrdsete võimaluste edendamine, sotsiaalse kaasatuse toetamine ja vaesuse vastu võitlemine

| 3.4.1. | Kõigi jaoks võrdsete võimaluste ja kaasavate tööturgude edendamine on eriti oluline praegu, mil Euroopas valitseb mitu kriisi. Sellised sammud on eriti olulised selleks, et saavutada Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise tegevuskavas seatud 78 % tööhõives osalevate inimeste eesmärk ning tegeleda tööjõupuudusega. See kehtib kõigi kohta, kes on tööturul alaesindatud, aga ka Ukraina sõja eest põgenenud inimeste massilise laine valguses. Pärast ajutise kaitse direktiivi jõustumist tegutsesid liikmesriigid kiiresti, et kohandada oma riiklikke õigusraamistikke, et nad saaksid toetada Ukraina pagulasi ja Ukrainas elavaid kolmandate riikide kodanikke, kes on sõja tõttu Euroopasse põgenenud. Tegeleda tuleb kõigi kitsaskohtadega. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Vaja on kohandatud lähenemisviisi erinevatele vähekaitstud rühmadele (nt eakad töötajad, (noored) puuetega inimesed, hoolduskohustustega inimesed, pikaajalised töötud ja katkendliku tööstaažiga inimesed, noored, kes ei tööta, ei õpi ega osale koolitusel, samuti rändajad jne). Arvesse tuleks võtta ka tööhõive erinevusi maa- ja linnapiirkondade vahel. ELi vahendeid tuleks kasutada hoovana, et julgustada liikmesriike, eelkõige neid, keda määratletakse sotsiaalvaldkonna tulemustabelis alasooritajatena, pakkuma tööandjatele stiimuleid puuetega inimeste töölevõtmiseks või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise edendamiseks. Inimväärne töö on parim vahend vaesuse vähendamiseks ja inimväärikuse tagamiseks. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Ajutisi hüvitisi ja sissetulekutoetuse meetmeid tuleks pakkuda nii kaua, kui on vaja selleks, et toetada töötuid või madalapalgalisi uute ja paremate töövõimaluste leidmisel. Madalapalgaliste hüvitised (13) koos struktuurimeetmetega, mille eesmärk on hõlbustada vähekaitstud rühmade kaasamist, võivad soodustada nende sisenemist tööturule, kuid need peaksid olema ajutised erakorralised ja täiendavad meetmed, sest julgustada ja toetada tuleks inimväärset elatustaset võimaldavat piisava palga poliitikat. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Sotsiaalsed ettevõtted on olulised, eriti kuna neil on algtasemel töökohad kõige vähem kaitstud inimestele ja nad osutavad teenuseid piirkondlikul tasandil. Komitee kiidab heaks komisjoni sotsiaalmajanduse tegevuskava ja kutsub komisjoni üles looma parimate projektide hindamisprojekte riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Eriti kiidab komitee heaks lastele keskendumise. Laste vaesusega tuleks tegeleda terviklike ja integreeritud meetmete abil ning edendada tuleks lastegarantii rakendamise meetmeid. Komitee nõustub täielikult, et taskukohased, kättesaadavad ja kvaliteetsed teenused, nagu alusharidus ja lapsehoid, kooliväline lapsehoid, haridus, koolitus, eluase ning tervishoid ja pikaajaline hooldus, on laste vaesuse vähendamisel ja võrdsete võimaluste tagamisel keskse tähtsusega. Üldisemalt tuleks tugevdada tõhusat juurdepääsu kvaliteetsetele sotsiaalteenustele, mis on seotud üksikisiku vajadustega. COVID-19 kriis heitis sellele tõsiselt tähelepanu ja seda teemat ei tohi unustada, kui pandeemia on lõppenud. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Samal ajal muudavad rohepööre, mis viib energiasüsteemi ümberkujundamiseni, ja eelkõige hiljutine energiahinna tõus vähekaitstud rühmade elu veelgi keerulisemaks (14). Vaatamata poliitilistele kohustustele tuleb energiaostuvõimetuse probleemi lahendamiseks veel tööd teha ning tagada, et võetud meetmed oleksid sihipärased ja tõhusad. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Vananeva elanikkonna, oodatava eluea pikenemise ja tööjõu vähenemise kombinatsioon tähendab, et üha suurem arv eakaid on majanduslikult sõltuvad. Selle ärahoidmiseks peame suutma suurendada tööjõudu kaasavamate tööturgude kaudu, sealhulgas aktiveerides praegu tööturult tõrjutud või tööturul alaesindatud rühmi. On vaja võtta meetmeid liikmesriikide sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteemide ees seisvate probleemide lahendamiseks. Pensionisüsteemide piisavus ja rahaline jätkusuutlikkus kõigi jaoks on oluline poliitika kõigis liikmesriikides. Komitee kiidab heaks komisjoni välja pakutud tervikliku lähenemisviisi meeste ja naiste võrdsetele võimalustele pensioniõiguste omandamisel ning vajaduse aktiivsena vananemise strateegiate järele, et hõlbustada eakate osalemist tööturul ja vähendada soolist pensionilõhet. Komitee rõhutab, et oluline on vältida katkendlikke tööperioode inimeste aktiivse tööelu jooksul, et toetada sotsiaalkindlustussüsteeme sotsiaalmaksete kaudu ja tagada, et inimestel oleks pensionile jäämisel õigus piisavale pensionisissetulekule. |
| --- | --- |

3.4.7.

Brüssel, 22. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa poolaasta 2022: riigipõhised aruanded.

1

(2)  European Economic Forecast. Spring 2022.

2

(3)  Spring 2022 Economic Forecast: Russian invasion tests EU economic resilience.

3

(4)  2022. aasta ühine tööhõivearuanne.

4

(5)  Vt ka tööturu vaatlusrühma uuringuaruanne „The work of the future: ensuring lifelong learning and training of employees“.

5

(6)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Majandus- ja rahaliidu pakett“ (ELT C 323, 26.8.2022, lk 62).

6

(7)  2022. aasta ühine tööhõivearuanne.

7

(8)  C(2022) 4050 final.

8

(9)  Nõukogu soovitus, mis käsitleb isiklikke õppekontosid.

9

(10)  Vastu võetud nõukogus 14. märtsil 2022.

10

(11)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostab praegu teabearuannet teemal „Noorte võrdne kohtlemine tööturul“.

11

(12)  Suurim mitteaktiivsuse määr on Itaalias (2021. aastal üle 37 %). Mitteaktiivsuse määr on üle 30 % ka Horvaatias, Rumeenias, Kreekas ja Belgias. Rohkem andmeid Euroopa majanduslikult mitteaktiivse elanikkonna kohta leiab siit.

12

(13)  OECD määratleb madalapalgaliste hüvitist kui alalist tööga seotud maksukrediiti, maksusoodustust või samaväärset tööga seotud toetussüsteemi, mille kaks eesmärki on leevendada palgavaesust ja suurendada väikese sissetulekuga töötajate tööstiimuleid.

13

(14)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse kliimameetmete sotsiaalfond“ (ELT C 152, 6.4.2022, lk 158).

14

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/168 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/168

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühishangete õigusakti abil Euroopa kaitsetööstust tugevdava vahendi loomise kohta“

(COM(2022) 349 final)

(2022/C 486/23)

| Raportöör: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | : Jan PIE |

Raportöör:

Maurizio MENSI

Kaasraportöör:

: Jan PIE

| Konsulteerimistaotlus | nõukogu, 22.7.2022
  Euroopa Parlament, 12.9.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 173 lõige 3 |
| Vastutav sektsioon | tööstuse muutuste nõuandekomisjon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 155/1/13 |

Konsulteerimistaotlus

nõukogu, 22.7.2022

Euroopa Parlament, 12.9.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 173 lõige 3

Vastutav sektsioon

tööstuse muutuste nõuandekomisjon

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

155/1/13

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt ettepaneku üle võtta vastu määrus ühishangete õigusakti abil Euroopa kaitsetööstust tugevdava vahendi loomise kohta. Selle abil soovitakse Euroopa kaitsetööstust ja kaitsevõimet viivitamatult tugevdada, pidades silmas pakilisi probleeme, mis tulenevad Venemaa sissetungist Ukrainasse. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee toetab kõnealuse vahendi eesmärke: parandada Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi, edendades selle tõhusust ja hädaolukordadele kiirreageerimist Euroopa Liidu vastupidavamaks muutmiseks, ning soodustada liikmesriikide koostööd ja koostoimet kaitsevaldkonna hangetes. Mõlemad eesmärgid on tähtsamad kui kunagi varem olukorras, kus Euroopas on jälle sõda, ning üldises plaanis tuleb ühiskonda asjakohaselt kaitsta, arvestades võimalikke tulevasi pingeid strateegilisel tasandil. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee arvates on loodav vahend kasulik, et paremini struktureerida ja hallata praegust tippnõudlust kiiresti vajaminevate valmisseadmete järele. Küll aga ei saa seda pidada tulevase Euroopa kaitseinvesteeringute programmi alustalaks, sest tööstuspoliitika seisukohast on see üsna nõrk vahend. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee nõustub sellega, et vaja on võtta meetmeid, et ühiselt kiirendada tööstuse kohanemist struktuurimuutustega, sealhulgas suurendada selle tootmisvõimsust, et aidata Euroopa tööstusel õigeaegselt vastata liikmesriikide suurenenud nõudlusele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee peab ühishankeid vajalikuks ka selleks, et ära hoida olukord, kus liikmesriikide suuremad kaitseinvesteeringud süvendavad Euroopa kaitsesektori killustatust, piiravad koostöövõimalusi, suurendavad välissõltuvust ja takistavad koostalitlusvõimet. Ühishangetega tagatakse, et kõik liikmesriigid suudavad kiiresti täita oma kõige pakilisemad kaitsevõimevajadused, mis on ilmnenud või mida süvendab reageerimine Venemaa agressioonile Ukraina vastu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Samas leiab komitee, et varude täiendamine tähendab sageli Ukrainasse saadetud toodete asendamist täpselt samade toodetega. Sellised ostud ei pruugi tööstusele avaldada olulist struktureerivat mõju ega soodustada tehnoloogilist innovatsiooni. Seetõttu kahtleb komitee, kas määrusega loodava vahendi loogikat tuleks laiendada otse tulevasele Euroopa kaitseinvesteeringute programmile. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee väljendab heameelt lähenemisviisi üle, mille kohaselt soodustatakse ühishankeid ELi eelarvest antava otsese rahalise toetusega, kuid kahtleb, kas 500 miljoni euro suurune rahastamispakett on piisav, et oluliselt mõjutada liikmesriikide hankeotsuseid. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee tõstatab küsimuse selle kohta, kui tõhus on kasutada rahalist toetust kõnealuse vahendi rakendamisel tehniliseks ja haldusabiks ning anda toetusi kuludega sidumata rahastamise vormis. Seepärast kutsub komitee kaasseadusandjaid üles seda meetodit selgitama, et tagada ELi kulutuste tõhusus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee kiidab heaks põhimõtte, et ELi rahalisel toel saab hankega soetada vaid selliseid kaitseotstarbelisi tooteid, mis on toodetud ELis või assotsieerunud riikides, ning et kolmandate riikide kontrolli all olevatele ELi ettevõtjatele on seatud eritingimused. Selline piiramine on Euroopa maksumaksjate huvides, see on vajalik Euroopa kaitsetööstuse võimekuse tugevdamiseks ning on kooskõlas strateegilise autonoomia eesmärgiga. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Samas kutsub komitee üles tõlgendama paindlikult nõuet, et mitteassotsieerunud kolmas riik (üksus) ei tohi kaitseotstarbelistele toodetele piiranguid kehtestada. Kuna määrusega loodav vahend hõlmab valmistoodete hankeid ja selle eesmärk on tegeleda kõige pakilisemate tootevajadustega, leiab komitee, et see nõue on asjaomase vahendi puhul vähem asjakohane kui Euroopa Kaitsefondi puhul, mille eesmärk on arendada tulevast kaitsevõimet. Seetõttu tuleks nõuet rakendada hoolikalt, leides tasakaalu ühelt poolt suurema autonoomia soovi ning teiselt poolt hanke kiireloomulisuse ja vajaduse vahel tagada koostalitlusvõime olemasoleva varustusega. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee toetab kava rakendada vahendit eelarve otsese täitmise korras, kuid rõhutab vajadust tagada, et komisjoni pädevad talitused saaksid õigeaegselt vajalikud inimressursid, et tulla toime sellega kaasneva töökoormusega. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee kutsub liikmesriike üles tegema tihedat koostööd Euroopa Komisjoni ja kõrge esindaja / Euroopa Kaitseagentuuri juhi loodud kaitsevaldkonna ühishangete rakkerühmaga, et tagada loodava vahendi edukas rakendamine. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Venemaa sõjalise agressiooni tõttu Ukraina vastu võtsid ELi riigipead ja valitsusjuhid 11. märtsil 2022 Versailles’s toimunud kohtumisel kohustuse suurendada Euroopa kaitsevõimet. Versailles’ deklaratsioonis märgitakse, et liikmesriigid peaksid suurendama kaitsekulutusi, tihendama ühisprojektide kaudu koostööd, kõrvaldama puudujäägid ja täitma võimetega seotud eesmärgid, edendama innovatsiooni, sealhulgas tsiviil- ja sõjatööstuse sünergia kaudu, ning tugevdama ELi kaitsetööstust. Lisaks sellele kutsus Euroopa Ülemkogu „komisjoni üles esitama koostöös Euroopa Kaitseagentuuriga mai keskpaigaks kaitseinvesteeringute puudujääkide analüüsi ning tegema muid täiendavaid algatusi, mis on vajalikud Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tugevdamiseks“. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vastuseks sellele üleskutsele esitasid Euroopa Komisjon ja kõrge esindaja 18. mail 2022 ühisteatise „Kaitseinvesteeringute puudujääkide analüüs ja edasised sammud Ühisteatises märgitakse, et kaitsekulutuste aastatepikkune tõsine alarahastamine tõi ELis kaasa tööstusliku ja võimete puudujäägi ning kaitsevarustuse varude praeguse madala taseme. Kaitsevarustuse üleandmine Ukrainale on rahuajale kohandatud varude taseme tingimustes põhjustanud sõjalise varustuse kiireloomulise ja kriitilise puudujäägi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ühisteatises tuletatakse meelde, et julgeolekuolukorda ja juba Ukrainasse saadetud varustust arvesse võttes peavad liikmesriigid kiiremas korras taastama kaitselahingute valmiduse. Varude täiendamine võimaldaks anda Ukrainale täiendavat abi. Samal ajal kutsutakse ühisteatises liikmesriike üles ostma vajalikku kaitsevarustust ja varusid ühiselt. Kõige pakilisemalt vajaminevate toodete ühishange tagaks suurema kulutõhususe, parandaks koostalitlusvõimet ja väldiks olukorda, kus haavatavamad liikmesriigid jääksid vajalikust varustusest ilma, kuna kaitsetööstusel ei ole vastuoluliste nõudmiste tõttu võimalik lühikese aja jooksul sellisele nõudlusele reageerida. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Seda arvesse võttes tehakse ühisteatises ettepanek soodustada ühishankeid ELi eelarvest rahastatava sihtotstarbelise lühiajalise vahendiga. Kõnealuse vahendi kaudu antav ELi rahaline toetus peaks soodustama liikmesriikide kaitsevaldkonna ühishankeid ja tooma kasu Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile, tagades samal ajal Euroopa relvajõudude tegutsemisvõime, varustuskindluse ja suurema koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Olukorra kiireloomulisuse tõttu esitas komisjon 19. juulil 2022 määruse vormis ettepaneku sellise vahendi kohta: määrus ühishangete õigusakti abil Euroopa kaitsetööstust tugevdava vahendi loomise kohta. Komisjon loodab, et määrus võetakse kiiresti vastu ja see jõustub 2022. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Vahendi loomise järel kavatseb komisjon teha ettepaneku võtta vastu määrus Euroopa kaitseinvesteeringute programmi kohta. Komisjoni sõnul võiks Euroopa kaitseinvesteeringute programmi määrus olla aluseks liikmesriikide ja liidu julgeoleku seisukohast suurt ühist huvi pakkuvatele tulevastele ühistele arendus- ja hankeprojektidele. Lühiajalise vahendi loogikat laiendades võib määrus olla ka aluseks võimalikule seonduvale liidu rahalisele sekkumisele Euroopa kaitsetööstuse baasi tugevdamisse, eelkõige projektide puhul, mida ükski liikmesriik ei suudaks üksi välja töötada või milleks vajalikke hankeid korraldada. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Euroopa Liidu geopoliitiline kontekst on järsult muutunud, arvestades Venemaa sõjalist agressiooni Ukraina vastu. Asjaolu, et territoriaalsed konfliktid ja intensiivne sõjategevus on jälle Euroopa pinnal tagasi, nõuab liikmesriikidelt kaitsekavade ja -võime ümbermõtestamist. Samal ajal tuleb kohandada aluseks olevat tööstuslikku ja tehnoloogilist baasi, mis peaks võimaldama toetada ja tugevdada liikmesriikide relvajõude, mis on väljakujunenud demokraatia põhivahend ja kaitsevad Euroopa kodanike vabadust. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et liikmesriigid on teatanud kaitsekulutuste suurendamisest, et ruttu kõrvaldada kiireloomulised puudujäägid sõjalises varustuses. Ent ilma koordineerimise ja koostööta võivad need suuremad investeeringud süvendada Euroopa kaitsesektori killustatust, piirata koostöövõimalusi kogu ostetud varustuse olelusringi jooksul ning takistada koostalitlusvõimet. Lisaks on lühiajaliste hangete puhul tehtud valikutel sageli pikaajaline mõju Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi turujõule ja võimalustele järgmistel aastakümnetel. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Seepärast toetab komitee algatust soodustada kõige pakilisemate kaitseotstarbeliste toodete ühishankeid. Ühishanked tunduvad olevat eriti olulised praeguses olukorras, kus nõudluse järsk suurenemine sarnaste toodete järele on vastamisi tööstuse pakkumise poolega, mis on endiselt kohandatud rahuajale ja millel on seega raskusi nõudlusele vastamisel. Seetõttu on kaitsevaldkonna hangetes vaja koostööd, et tagada liikmesriikide solidaarsus, suurendada koostalitlusvõimet, hoida ära väljatõrjumise mõju ja parandada avaliku sektori kulutuste tõhusust. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Sama oluline on aidata tööstusel kohaneda uue julgeolekukeskkonna struktuurimuutustega. Euroopa riikide sõjalise võimekuse vajalik tugevdamine on pikaajaline jõupingutus ja Ukraina jätkuv toetamine võib osutuda vajalikuks pikema aja jooksul, peab Euroopa kaitsesektori tehnoloogiline ja tööstuslik baas suurendama oma tootmisvõimsust. See on vajalik, et tulla toime nii praeguse tippnõudlusega kui ka pikemas perspektiivis. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Seepärast leiab komitee, et kavandatav vahend on oma lähenemisviisi, ulatuse ja rahastamispaketi poolest liiga piiratud, et Euroopa kaitsetööstuse võimekuse suurendamisel tõepoolest midagi muuta. Varude täiendamine ise piirab juba toodete ja tarnijate valikut ning 500 miljonit eurot 27 liikmesriigile kahe aasta jooksul on üsna tagasihoidlik investeering. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Lühidalt öeldes võib komitee arvates olla kavandatav määrus kasulik, et paremini struktureerida ja hallata praegust tippnõudlust kiiresti vajaminevate valmisseadmete järele, kuid tööstuspoliitika seisukohast on see üsna nõrk vahend. Sellest tulenevalt leiab komitee, et vahendit ei tuleks tingimata pidada alusepanijaks tulevasele Euroopa kaitseinvesteeringute programmile, mille eesmärk on toetada ühiselt väljatöötatud süsteemide ühishankeid, samuti ühishankeid selliste süsteemide jaoks kogu nende olelusringi jooksul. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Ettepaneku kohaselt võetakse loodavas vahendis arvesse komisjoni ja kõrge esindaja / Euroopa Kaitseagentuuri juhi loodud kaitsevaldkonna ühishangete rakkerühma tööd. Rakkerühm peaks hõlbustama liikmesriikide väga lühiajaliste hankevajaduste koordineerimist ning tegema koostööd liikmesriikide ja ELi kaitsetööstuse tootjatega, et toetada ühishankeid varude täiendamiseks. Seetõttu on rakkerühma töö äärmiselt oluline vahendi edu jaoks ning komitee kutsub liikmesriike üles seda täiel määral ära kasutama. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee kahtleb, kas kavandatav eelarve on piisavalt suur, et oluliselt mõjutada liikmesriikide hankeotsuseid. Samal ajal on komitee täiesti teadlik finantssurvest praegusele mitmeaastasele finantsraamistikule ja vajadusest lisarahastamise järele tulevase Euroopa kaitseinvesteeringute programmi jaoks. Seda arvesse võttes on eriti oluline suunata vahendi piiratud rahastamisvõimalused kõige asjakohasematele ühishangetele. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Seoses eelarvepiirangute ja projektide valikuga kahtleb komitee, kuidas saab kuludega sidumata rahastamise kontseptsiooni praktikas kohaldada loodava vahendi raames tehtavatele ostudele. Komitee tõstatab küsimuse ka selle kohta, kui tõhus on kasutada eelarvet kõnealuse vahendi rakendamisel tehniliseks ja haldusabiks. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee toetab kava rakendada vahendit eelarve otsese täitmise korras, kuid rõhutab vajadust tagada, et komisjoni pädevad talitused saaksid õigeaegselt vajalikud inimressursid, et tulla toime sellega kaasneva töökoormusega. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee nõustub kavandatud määruse rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidega, eelkõige võimalusega laiendada juba olemasolevaid hankelepinguid. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee pooldab ka lisatingimust, mille kohaselt rahastab EL ainult selliste seadmete hankimist, mis on toodetud ELis või assotsieerunud riikides, sealhulgas kolmandate riikide (üksuste) kontrolli all olevate ettevõtjate poolt, kes võivad anda oma asukohaliikmesriigile julgeolekutagatisi. See tingimus kordab Euroopa Kaitsefondi asjaomaseid sätteid ja tagab Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tugevdamise eesmärgi täitmise. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Samas kahtleb komitee nõudes, et mitteassotsieerunud kolmas riik (üksus) ei tohi kaitseotstarbelisele tootele piiranguid kehtestada. Kavandatav vahend hõlmab valmishankeid ja selle eesmärk on täita kõige pakilisemaid tootevajadusi. Seetõttu tundub see nõue loodava vahendi puhul vähem asjakohane kui Euroopa Kaitsefondi puhul, mille eesmärk on arendada tulevast kaitsevõimet ja mille puhul on tehnoloogiline autonoomsus väljakuulutatud eesmärk. Seepärast kutsub komitee üles seda sätet tõlgendama paindlikult, jättes liikmesriikidele võimaluse leida tasakaal ühelt poolt tegevusvabaduse soovi ning teiselt poolt hanke kiireloomulisuse ja vajaduse vahel tagada koostalitlusvõime olemasolevate seadmetega. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Lõpetuseks tõstatab komitee küsimuse, kas teatavad pakkumuste hindamise kriteeriumid, nimelt need, mis puudutavad hanke positiivset mõju Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile, on sobivad. Arvestades keskendumist kõige pakilisematele vajadustele ja kiiresti kättesaadavate valmisseadmete hankeid, ei ole see mõju tõenäoliselt liikmesriikide jaoks oluline kriteerium, välja arvatud juhul, kui töövõtja asub nende enda territooriumil. Lisaks sellele on ostu sooritavatel liikmesriikidel tõenäoliselt raske tõendada positiivset mõju Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile, eriti kui esmane mure on kiireloomulisus. |
| --- | --- |

4.8.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/172 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/172

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu turvalise ühenduvuse programm aastateks 2023–2027“

(COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD))

ja

teemal „Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: ELi lähenemisviis kosmoseliikluse korraldamisele – ELi panus ülemaailmse probleemi lahendamiseks“

(JOIN(2022) 4 final)

(2022/C 486/24)

| Raportöör: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |

Raportöör:

Pierre Jean COULON

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 189 lõige 2 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 222/0/1 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 2.5.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 189 lõige 2 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

7.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

222/0/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et kõnealune teatis ja ettepanek, mis märgib Euroopa kosmosepaketi väljatöötamise algust, on praegu vajalikud ja möödapääsmatud. Komitee leiab, et ühisteatises peaks aktiivse diplomaatia raames järjekindlalt edendama kosmoseliikluse mitmepoolset juhtimist ÜRO, eelkõige ÜRO kosmose rahumeelse kasutamise komitee ja desarmeerimiskonverentsi raames, sest meil ei ole selles valdkonnas piisavalt eeskirju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Peamiseks prioriteediks on kosmoseliikluse korraldamine ja seejuures kosmosejäätmete haldamine ning selle jaoks tuleb Euroopa tasandil võtta arvesse kõiki riiklikke osalejaid. Nagu ühisteatises märgitud ja sellest arvamusest nähtub, on kosmoseliikluse korraldamise programmide rägastiku peamine probleem rahvusvahelise standardimise puudumine. Seega on ilmselge, et tuleb välja töötada eeskujulikud rahvusvahelised standardid, suunised ja tavad. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee kutsub üles praktikas rakendama kosmose olukorrast ülevaate saamise süsteemi, et tagada kosmose pikaajaline jätkusuutlikkus kõigi liikmesriikide jaoks.
  Kosmoseõiguse teine keskne põhimõte on eri osalejate vastutus oma kosmosetegevuse eest. See tähendab rahvusvahelist vastutust oma tegevuse kontrollimise eest, samuti vastutust kahju eest, mida see tegevus avakosmoses põhjustab. Ühisteatis käsitleb peamiselt rahvusvahelist vastutust tegevuse kontrollimise eest. |
| --- | --- |

1.3.

Kosmoseõiguse teine keskne põhimõte on eri osalejate vastutus oma kosmosetegevuse eest. See tähendab rahvusvahelist vastutust oma tegevuse kontrollimise eest, samuti vastutust kahju eest, mida see tegevus avakosmoses põhjustab. Ühisteatis käsitleb peamiselt rahvusvahelist vastutust tegevuse kontrollimise eest.

| 1.4. | Komitee avaldab kahetsust rahvusvahelise standardimise puudumise üle ning soovitab vastu võtta nii Euroopa tasandi standardid, sh satelliidijäätmete haldamiseks, kui ka suunised ning kaasata sellesse organiseeritud kodanikuühiskonda.
  Vastasseis seni peamiselt riiklike kosmosevaldkonna osalejate ja nende vahel, kes tahavad kosmosesektoris saada juhtivateks era- või avaliku sektori osalejateks, nõuab rahvusvaheliste standardite põhjalikku reformi. Need standardid võeti vastu siis, kui kosmosetegevus puudutas vaid piiratud hulka tehnoloogilise ja tööstusliku võimekusega osalejaid. |
| --- | --- |

1.4.

Vastasseis seni peamiselt riiklike kosmosevaldkonna osalejate ja nende vahel, kes tahavad kosmosesektoris saada juhtivateks era- või avaliku sektori osalejateks, nõuab rahvusvaheliste standardite põhjalikku reformi. Need standardid võeti vastu siis, kui kosmosetegevus puudutas vaid piiratud hulka tehnoloogilise ja tööstusliku võimekusega osalejaid.

| 1.5. | Komitee on rõhutanud täiendavas arvamuses CCMI/196, „Uus kosmosetööstus“ järgmist:






  — | sünergiat tuleks edendada Euroopa Kaitsefondiga, suurendades tsiviil-, kaitse- ja kosmosesektori koostoimet; |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

sünergiat tuleks edendada Euroopa Kaitsefondiga, suurendades tsiviil-, kaitse- ja kosmosesektori koostoimet;

| — | raamprogrammi „Euroopa horisont“ tuleks kasutada kosmoseturu stimuleerimiseks, toetades uuenduslike ärilahenduste loomist nii ELi kosmoseteenuste sektori kui ka kosmosetaristu sektori jaoks ning kiirendades vajalike põhitehnoloogiate kättesaadavaks muutumist; |
| --- | --- |

—

raamprogrammi „Euroopa horisont“ tuleks kasutada kosmoseturu stimuleerimiseks, toetades uuenduslike ärilahenduste loomist nii ELi kosmoseteenuste sektori kui ka kosmosetaristu sektori jaoks ning kiirendades vajalike põhitehnoloogiate kättesaadavaks muutumist;

| — | haridus- ja koolitustegevus on kosmosega seotud valdkondades kõrgetasemeliste oskuste arendamise võti, samas kui kosmosepõhise ühenduvussüsteemi parandamiseks võiks kasutada varasemate satelliidiprojektide, nagu Galileo ja Copernicuse käigus saadud kogemusi; |
| --- | --- |

—

haridus- ja koolitustegevus on kosmosega seotud valdkondades kõrgetasemeliste oskuste arendamise võti, samas kui kosmosepõhise ühenduvussüsteemi parandamiseks võiks kasutada varasemate satelliidiprojektide, nagu Galileo ja Copernicuse käigus saadud kogemusi;

| — | juhtimise valdkonnas tagaks vastutuse andmine parimatele osalejatele nende tõendatud pädevuse alusel ja kooskõlas riigihanke-eeskirjadega programmi tõhusa rakendamise, soodustades samal ajal uue kosmosetööstuse teket; |
| --- | --- |

—

juhtimise valdkonnas tagaks vastutuse andmine parimatele osalejatele nende tõendatud pädevuse alusel ja kooskõlas riigihanke-eeskirjadega programmi tõhusa rakendamise, soodustades samal ajal uue kosmosetööstuse teket;

| — | konkurentsivõime ja innovatsioonivõime aluseks on ka teaduse ja tehnika arengu soodustamine, mis tuleb kasuks väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, idufirmadele ja innovaatilistele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

—

konkurentsivõime ja innovatsioonivõime aluseks on ka teaduse ja tehnika arengu soodustamine, mis tuleb kasuks väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, idufirmadele ja innovaatilistele ettevõtjatele.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Kosmos on tänapäeval mitmes mõttes majanduslik lisaterritoorium. Avaliku ja erasektori investeeringute tegemise kiirenemine toob kaasa kosmosetegevuse intensiivistumise ja muudab kosmose suuremaks geostrateegiliseks tegevusväljaks. Tehnoloogiline konkurents, kosmosesektorile pühendunud idufirmade esilekerkimine, uute turgude ja teenuste ilmumine ning riikide ja eraettevõtjate valmisolek tõhustada orbiidil toimuvat tegevust laiendavad kosmoseruumi kasutamist. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vaatamata kosmose strateegilisele olulisusele puuduvad ülemaailmne pädev asutus ja siduvad õigusaktid, mis oleksid kohaldatavad madalate ja geostatsionaarsete orbiitide puhul. Samuti puuduvad kosmoseliikluse korraldamist reguleerivad õigusaktid ja süsteem, samas kui orbiidil olevate satelliitide arv suureneb. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Siiani tugineb kosmoseliikluse juhtimine üksnes vabatahtlikele ja mittesiduvatele headele tavadele, mida ei ole alati sugugi hästi hallatud ega rakendatud ning mille eesmärk on vähendada satelliitide ja kosmoseprügi kokkupõrgete statistilist ohtu. Nende tavade kohaselt ei tohi orbiidil tahtlikult toota kosmoseprügi ning nõutakse, et kasutuselt kõrvaldatud satelliidid muudetaks passiivseteks, kasutades ära jääkkütuse. Samuti tuleb madalal orbiidil olevate satelliitide puhul järgida 25 aasta reeglit (kasutuselt kõrvaldatud satelliidid peavad atmosfääri naasma 25 aasta jooksul) ja geostatsionaarsed satelliidid tuleb paigutada nn surnuaiaorbiidile, kui neid ei kasutata. Need reeglid ei ole aga enam kokkupõrke ohu vähendamiseks piisavad. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Lisaks on esile kerkimas uued tegevuskontseptsioonid: kosmose jälgimine ja orbiidil olevate objektide seire, kosmoseliikluse koordineerimine ning kosmoseliikluse koordineerimine ja korraldamine (1). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Seega on hädavajalik ning ka strateegiliselt oluline võtta vastu kosmosetegevust ja satelliitliiklust käsitlevad asjakohased õigusaktid, mis tagavad kosmosetegevuse pikaajalise kestlikkuse, samuti on oluline tehisintellekti kasutamine, et vähendada kokkupõrke ohtu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Selle aasta alguses käivitas Euroopa Komisjon projekti Spaceways, mille eesmärk on luua kosmoseliikluse korraldamise süsteemi raamistik, et määrata kindlaks nn liikluseeskirjad ja tingimused, mille alusel võib litsentse ja lennulubasid välja anda. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | 2021. aasta jaanuaris käivitatud projektide Spaceways ja EUSTM eesmärk on esitada Euroopa Komisjonile vastavalt 2022. aasta juuniks ja augustiks soovitused ja suunised kosmoseliikluse korraldamise kohta, samuti õiguslik, poliitiline ja majanduslik hinnang, mille tulemusel koostatakse lõplikud soovitused ja rakendamise suunised (2). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komisjoni ja kõrge esindaja ühisteatises tunnistatakse vajadust ELi lähenemisviisi järele. Samuti nähakse ühisteatises Euroopa Kaitseagentuuri toel ette korrapärased konsultatsioonid, arutelud ja dialoogid kõigi ELi transpordi valdkonna asjaomaste tsiviil- ja sõjaliste sidusrühmadega, eelkõige lennunduse ja Euroopa kosmosetööstuse sidusrühmadega, võttes samal ajal arvesse kaitse- ja julgeolekuvajadusi. Komitee soovib, et sellesse protsessi kaasataks kogu ühiskond, mitte ainult tööstus. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Teatises nähakse ette EL SST konsortsiumi kasutamine, (3) et luua ELi kosmoseliikluse tulevase korraldamise jaoks oluline operatiivsuutlikkus. Selleks tuleb parandada selle tulemuslikkust, välja arendada kosmose jälgimise ja orbiidil olevate objektide seire teenused ning tehisintellekti ja kvanttehnoloogia abil uued tehnoloogiad, toetada kosmoseprügi vähendamist ja orbiidi hooldamist ning luua rahastamisel koostoime ELi, riiklike fondide, Euroopa Kosmoseagentuuri, programmi „Euroopa horisont“ ja Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi vahel. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Kosmose kasutamise tõhustamine väljaspool Euroopat on oluline aspekt liidu turvalise ühenduvuse programmis aastateks 2023–2027. Liit peab kosmoseterritooriumi haldamisel kohaldatavate standardite väljatöötamisel tuginema eelkõige ÜRO kosmoseasjade büroole ja riiklikele asutustele. Samal ajal tuleb julgustada ühiste standardite väljatöötamist eraldi foorumil ja edendada integreeritud lähenemisviisi rahvusvahelistes standardiorganisatsioonides. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Seatud eesmärgid eeldavad lühiajaliselt, et tööstus võtab teatavad kohustused, ning keskpikas perspektiivis koostavad liikmesriigid seadusandliku ettepaneku, et vähendada riiklike lähenemisviiside killustatust ja vältida konkurentsimoonutusi väljaspool liitu tegutsevate ettevõtjatega, kehtestades ettevõtjate võrdse kohtlemise põhimõtte. Samuti kavandatakse mittesiduvaid meetmeid, näiteks suuniseid.
  Kõigepealt esitatakse seadusandlik ettepanek, seejärel peavad Euroopa organisatsioonid vastu võtma kõigile kohaldatavad tehnilised nõuded kas standardite või suuniste kujul. |
| --- | --- |

2.11.

Kõigepealt esitatakse seadusandlik ettepanek, seejärel peavad Euroopa organisatsioonid vastu võtma kõigile kohaldatavad tehnilised nõuded kas standardite või suuniste kujul.

| 2.12. | Teatises märgitakse, et EL eelistab mitmepoolset lähenemisviisi ÜRO raamistikus, edendades arutelu ÜRO kosmose rahumeelse kasutamise komitee ja desarmeerimiskonverentsiga. Seetõttu peab EL kindlaks määrama ÜRO asutused, kes on pädevad neid tegevusi läbi viima, sest tegemist on inimkonna tulevikuga, unustamata samas ka Rahvusvahelist Tsiviillennunduse Organisatsiooni.
  Teatises kirjeldatud meetod on alt üles suunatud: selle lähtepunkt on riiklike ja piirkondlike asutuste panus, mille abil tuleb saavutada konsensus kavandatavates eeskirjades ja standardites, seejärel tuleb piirkondlikud komponendid integreerida ülemaailmsesse haldussüsteemi, mille juhtimine on veel määratlemata. |
| --- | --- |

2.12.

Teatises kirjeldatud meetod on alt üles suunatud: selle lähtepunkt on riiklike ja piirkondlike asutuste panus, mille abil tuleb saavutada konsensus kavandatavates eeskirjades ja standardites, seejärel tuleb piirkondlikud komponendid integreerida ülemaailmsesse haldussüsteemi, mille juhtimine on veel määratlemata.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komisjoni teatises hinnatakse kosmoseliikluse korraldamise vajadusi ja pakutakse välja Euroopa lähenemisviis ülemaailmsele kosmose kasutusele, sealhulgas tsiviilkasutusele. Kosmosetegevuse arendamine, avakosmose kasutajate arvukuse ja mitmekesisuse suurenemine ning kõigi tegevussektorite sõltuvus satelliittehnoloogiast ja -teenustest on toonud kaasa orbiitide järkjärgulise ülekasutamise ja sagedusspektri küllastumise, mistõttu tuleb seda tegevust ratsionaliseerida. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Maa orbiite käsitletakse rahvusvahelises õiguses (Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liit) piiratud loodusvaradena. Maa orbiitide kasutamisele kohaldatavad vaba juurdepääsu ja omastamisest hoidumise põhimõtted seisavad vastakuti nõudmistega sageduste eraldamiseks ning riikide ja ettevõtete, mis mõnikord Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liidu eeskirju rikuvad, satelliitsüsteemide levikuga. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vastasseis seni peamiselt riiklike kosmosevaldkonnas osalejate ja nende vahel, kes seda staatust taotlevad, sealhulgas erasektori osalejad, nõuab rahvusvaheliste standardite põhjalikku reformi. Need standardid võeti vastu siis, kui kosmosetegevus puudutas vaid piiratud hulka tehnoloogilise ja tööstusliku võimekusega osalejaid. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Lisaks õiguslikele küsimustele tuleb arvestada, et kosmoseterritooriumit kasutatakse olukorras, mida iseloomustab rahvusvaheliste geopoliitiliste pingete naasmine, nagu on praegu selgelt näha. See hõlmab orbitaalpositsioonide kasutamist heidutamisoperatsioonideks, konkureerimist tehnoloogia valdkonnas või satelliiditõrjerelvade katsetamist, mis on tekitanud riikide vahel usaldamatuse õhkkonna. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Orbiitide ja sagedusspektri küllastumisest tulenevad probleemid ning kosmoseprügi aina laiemast levikust tulenev oht on sundinud liikmesriike, Euroopa Kosmoseagentuuri ja ELi SST konsortsiumi (4) kaaluma seirevahendite ja -tehnoloogiate paremat koordineerimist. Komitee nõuab rangeid eeskirju, pidades silmas erasatelliitide kogumite levikut ja võimalikke seadustega reguleerimata alasid. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ühisteatisest nähtub rahvusvahelise dialoogi ettevaatlik taaskäivitamine selleks, et kehtestada käitumisjuhend ja meetmed, sealhulgas õiguslikud meetmed, mille eesmärk on tagada avakosmose kestlik kasutamine. |
| --- | --- |

3.6.

Õiguslikud ja poliitilised kaalutlused

| 3.7. | Komitee toetab teatises ja määruse ettepanekus esitatud tegevuseesmärke ning soovib juhtida tähelepanu õiguslikele ja poliitilistele kaalutlustele, mida ei tohi kõnealuseid küsimusi silmas pidades tähelepanuta jätta. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kosmoseõigust kui sellist ei ole lihtne määratleda. Kosmose täpsema piiritlemise küsimuses ei ole saavutatud konsensust, kuid siiski on tunnistatud, et kosmoseõigust iseloomustavad eelkõige selle juhtpõhimõtted. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Kuigi peamised põhimõtted on viie rahvusvahelise lepingu ja kaheksa rahvusvahelise resolutsiooni põhjal sätestatud, (5) on kosmoseõiguse määratluse küsimus jäänud lahendamata. Nimelt tegeleti kosmoseuuringute alguses peamiselt sellega, et takistada esimestel kosmoseriikidel taevakehade omastamist, mitte kosmoseõiguse kui sellise sõnaselge määratlemisega. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kosmoseõiguse põhimõtted kehtestati 13. detsembri 1963. aasta ÜRO resolutsioonis nr 1962 (XVIII), ning neid korrati 1967. aasta esimeses kosmoselepingus.
  Need sisaldavad järgmisi elemente:






  — | avakosmose uurimine ja kasutamine kogu inimkonna hüvanguks; |
| --- | --- | --- |

3.10.

Need sisaldavad järgmisi elemente:

—

avakosmose uurimine ja kasutamine kogu inimkonna hüvanguks;

| — | kasutus- ja uurimisvabadus; |
| --- | --- |

—

kasutus- ja uurimisvabadus;

| — | omastamisest hoidumine; |
| --- | --- |

—

omastamisest hoidumine;

| — | rahuotstarbeline kasutamine; |
| --- | --- |

—

rahuotstarbeline kasutamine;

| — | riikide vastutus oma kosmosetegevuste eest; |
| --- | --- |

—

riikide vastutus oma kosmosetegevuste eest;

| — | koostöö ja vastastikune abi; |
| --- | --- |

—

koostöö ja vastastikune abi;

| — | riiklik jurisdiktsioon ja kontroll kosmoseobjektide üle; |
| --- | --- |

—

riiklik jurisdiktsioon ja kontroll kosmoseobjektide üle;

| — | riikide vastutus kahju eest; |
| --- | --- |

—

riikide vastutus kahju eest;

| — | astronautide staatus inimkonna saadikutena. |
| --- | --- |

—

astronautide staatus inimkonna saadikutena.

| 3.11. | Kosmoseõiguse rahumeelsest olemusest annavad tunnistust veel kaks põhimõtet.
  Neist esimene on koostöö ja vastastikuse abistamise kohustus kõigile avakosmose uurimises ja kasutamises osalevatele riikidele. See hõlmab tõhusat ja läbipaistvat dialoogi kosmoseriikide vahel, et tagada tegevuse kestlikkus ja turvalisus. Nagu teatisest ilmneb, keskendutakse selles dialoogis praegu eelkõige kosmoseprügi küsimusele. |
| --- | --- |

3.11.

Neist esimene on koostöö ja vastastikuse abistamise kohustus kõigile avakosmose uurimises ja kasutamises osalevatele riikidele. See hõlmab tõhusat ja läbipaistvat dialoogi kosmoseriikide vahel, et tagada tegevuse kestlikkus ja turvalisus. Nagu teatisest ilmneb, keskendutakse selles dialoogis praegu eelkõige kosmoseprügi küsimusele.

| 3.12. | Kosmoseõiguse teine keskne põhimõte on riikide ja uute osalejate vastutus oma kosmosetegevuse eest. See tähendab rahvusvahelist vastutust oma tegevuse kontrollimise eest, samuti vastutust kahju eest, mida see tegevus avakosmoses põhjustab. Ühisteatis käsitleb peamiselt rahvusvahelist vastutust tegevuse kontrollimise eest. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Peamiste kosmoselepingute väljatöötamise ajal ei olnud kosmoseprügi ning orbiitide ja sageduste küllastumise teema päevakorras. Kuid praegu on meie ühiskonna sõltuvus satelliitressurssidest toonud kaasa objektide kosmosesse saatmise järsu sagenemise, nii et orbiitide ja sageduste eraldamise küsimus on muutunud tõeliseks strateegiliseks probleemiks. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Seetõttu oleme nüüd, pärast kuuekümneaastast kosmosetegevust, tunnistajateks orbiitidega seotud julgeolekuprobleemide enneolematule süvenemisele. Alates 2007. aasta jaanuarist, mil Hiina viis läbi oma satelliiditõrjerelva testi, on eri vormides jõudemonstratsioonid kosmoses mitmekordistunud. Samuti kerkib esile kosmose relvastamise probleem.
  Rahvusvahelises õiguses paikneb see küsimus hallis alas, sest endiselt puudub määratlus sellest, mida peetakse avakosmoses ründevahendiks või agressiooniks. Samas on võimalikud ründemeetodid avakosmoses erinevad ja mitmekesised. |
| --- | --- |

3.14.

Rahvusvahelises õiguses paikneb see küsimus hallis alas, sest endiselt puudub määratlus sellest, mida peetakse avakosmoses ründevahendiks või agressiooniks. Samas on võimalikud ründemeetodid avakosmoses erinevad ja mitmekesised.

| 3.15. | Nende hulka kuuluvad raketirünnakad, laserkiirerünnakud, küberrünnakud sideühendustele, orbitaalpositsioonide ärakasutamine jne. Geostatsionaarse orbiidi puhul on aktuaalsed teistsugused probleemid: sageduste ülekoormus ja häirete oht. Geostatsionaarne orbiit on ülimalt oluline tsoon telekommunikatsiooniteenuste järjepidevuse tagamiseks kõigile planeedi riikidele. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Sellega kaasneb ka mitmeid õiguslikke probleeme, sest geostatsionaarse orbiidi areng on viinud uue majandusturu loomiseni ja isegi spekulatsioonide sünnini. Eespool toodut silmas pidades leiab komitee, et ühisteatises tuleks aktiivse diplomaatia raames järjekindlalt edendada kosmoseliikluse mitmepoolset juhtimist ÜROs, eelkõige ÜRO kosmose rahumeelse kasutamise komitee ja desarmeerimiskonverentsi raames, sest meil ei ole selles valdkonnas piisavalt eeskirju. |
| --- | --- |

3.16.

Kosmoseliikluse korraldamine: Euroopa juhtimisväljakutse

| 3.17. | Kosmoseliikluse korraldamine ei ole uus kontseptsioon. Kosmosealase tegevuse turvalisuse, ohutuse ja kestlikkusega seotud probleemide olemuse ja olulisuse tõttu on kosmoseliikluse korraldamine saavutanud enneolematu prioriteedi kosmosevaldkonnas osalejate ja riikide seas, kes on teadlikud oma sõltuvusest kosmosevaradest. Kosmose jälgimise ja seire ning kosmose olukorrast ülevaate saamise programmid on aga juba olemas üksnes neil riikidel, kellel on selleks tehnoloogiline võimekus. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Kõige kõrgetasemelisemat süsteemi kasutab praegu USA kaitseministeerium. Nende kosmoseseire võrgustik, mis põhineb maapealsetel ja kosmoseradaritel, pakub Ameerika Ühendriikidele ainulaadset tuvastamis- ja identifitseerimisvõimekust, mida ta kasutab mõjutusvahendina ka oma liitlaste ja partnerite suhtes.
  Ka mõni teine riik, näiteks Venemaa, Hiina, Jaapan, India ja teatud Euroopa riigid (Prantsusmaa, Saksamaa), on välja arendanud oma kosmoseseireprogrammid. Kosmoseseireprogrammide strateegilise funktsiooni tõttu on suurem osa neist sõjalise kontrolli all, seejuures pakuvad toetust kosmoseagentuurid.
  ELis on Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Poola, Portugal, Rumeenia ja Hispaania loonud ELi SST konsortsiumi, et tasuta hinnata kokkupõrke ohtu orbiidil ja kosmoseprügi kontrollimatu taassisenemise ohtu Maa atmosfääri ning tuvastada purunemisi orbiidil. 2023. aastal saab ELi SSTst partnerlus, milles osaleb senisest rohkem liikmesriike, et pakkuda Euroopa ja ülemaailmsetele satelliidioperaatoritele kokkupõrke ohu hindamise teenust.
  Mõned eraettevõtted on loonud ka oma kosmose jälgimise ja seire või kosmose olukorrast ülevaate saamise süsteemid, et pakkuda andmeid ja äriteenuseid. |
| --- | --- |

3.18.

Ka mõni teine riik, näiteks Venemaa, Hiina, Jaapan, India ja teatud Euroopa riigid (Prantsusmaa, Saksamaa), on välja arendanud oma kosmoseseireprogrammid. Kosmoseseireprogrammide strateegilise funktsiooni tõttu on suurem osa neist sõjalise kontrolli all, seejuures pakuvad toetust kosmoseagentuurid.

ELis on Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Poola, Portugal, Rumeenia ja Hispaania loonud ELi SST konsortsiumi, et tasuta hinnata kokkupõrke ohtu orbiidil ja kosmoseprügi kontrollimatu taassisenemise ohtu Maa atmosfääri ning tuvastada purunemisi orbiidil. 2023. aastal saab ELi SSTst partnerlus, milles osaleb senisest rohkem liikmesriike, et pakkuda Euroopa ja ülemaailmsetele satelliidioperaatoritele kokkupõrke ohu hindamise teenust.

Mõned eraettevõtted on loonud ka oma kosmose jälgimise ja seire või kosmose olukorrast ülevaate saamise süsteemid, et pakkuda andmeid ja äriteenuseid.

| 3.19. | Nagu ühisteatises märgitud ja sellest arvamusest nähtub, on kosmoseliikluse korraldamise programmide rägastiku peamine probleem rahvusvahelise standardimise puudumine. Siiski on selge, et tuleb välja töötada eeskujulikud rahvusvahelised standardid, suunised ja tavad. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Üleilmsed algatused ja otsused kosmoseliikluse korraldamise kohta loovad tõenäoliselt Euroopale ja selle kosmosevaldkonnas osalejatele keerulise keskkonna. Ameerika Ühendriigid on teinud esimese poliitilise sammu ja öelnud, et nemad peaksid olema andmete ja kosmose olukorra tundmise parimate standardite väljatöötamisel ülejäänud maailma jaoks teerajaja rollis. Seda ka standardsete tehnikate väljatöötamisel kokkupõrke ohu leevendamiseks ja rahvusvahelisel tasandil mitmesuguste tehniliste standardite, tavade ja kosmoseoperatsioonide ohutusstandardite edendamisel. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | EL on teadlik kosmoseliikluse korraldamise strateegilisest, kaubanduslikust ja geopoliitilisest mõõtmest, mis ei piirdu avakosmose kestlikkusega, vaid hõlmab ka Euroopa tulevast sõltumatust kosmosele juurdepääsul ja selle kasutamisel.
  Euroopa kosmosevaldkonnas osalejad on juba välja töötanud teatavad poliitikasuunad ja algatused, mille eesmärk on kosmoseliikluse korraldamisega seotud probleemide otsene või kaudne haldamine. Siiski on Euroopa viivitusel probleemi lahendamisel ühiste projektide abil oma tagajärjed. |
| --- | --- |

3.21.

Euroopa kosmosevaldkonnas osalejad on juba välja töötanud teatavad poliitikasuunad ja algatused, mille eesmärk on kosmoseliikluse korraldamisega seotud probleemide otsene või kaudne haldamine. Siiski on Euroopa viivitusel probleemi lahendamisel ühiste projektide abil oma tagajärjed.

| 3.22. | Euroopa satelliitide tootmise tööstuse tulevane konkurentsivõime võib olla ohus, kui ettevõtjad on sunnitud kasutama USA kosmoseliikluse korraldamise andmeid või taotlema USA kosmoseliikluse korraldamise litsentsi koos võimalusega, et nende taotluse rahuldamisest keeldutakse. Samuti ähvardavad märkimisväärsed ohud Euroopa kandurraketiteenuse osutajaid.
  Seoses 2021. aastal kasutusele võetud uue Euroopa kosmose olukorrast ülevaate saamise süsteemiga toetuvad paljud Euroopa osalejad suuresti USAga sõlmitud andmejagamislepingutele. Need lepingud hõlmavad ministeeriume ja relvajõudusid, (6) Euroopa valitsustevahelisi organisatsioone (Euroopa Kosmoseagentuur, Euroopa Meteoroloogiasatelliitide Kasutamise Organisatsioon), kommertssatelliitide operaatoreid ja kandurraketiteenuse osutajaid. |
| --- | --- |

3.22.

Seoses 2021. aastal kasutusele võetud uue Euroopa kosmose olukorrast ülevaate saamise süsteemiga toetuvad paljud Euroopa osalejad suuresti USAga sõlmitud andmejagamislepingutele. Need lepingud hõlmavad ministeeriume ja relvajõudusid, (6) Euroopa valitsustevahelisi organisatsioone (Euroopa Kosmoseagentuur, Euroopa Meteoroloogiasatelliitide Kasutamise Organisatsioon), kommertssatelliitide operaatoreid ja kandurraketiteenuse osutajaid.

| 3.23. | Komitee arvates peab EL vastu võtma sätted, et tagada mitte ainult tõendatud toimivustase, vaid ka kosmosepõhiste teenuste pikaajaline kättesaadavus. Teisalt, kuna Euroopa püüab rakendada usaldusväärset ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat, millesse kosmosevahendid annavad olulise, kui mitte lausa hädavajaliku panuse, peab Euroopa vastama valitsus- ja kaitsevaldkonna kasutajate kõrgeimatele julgeoleku- ja ohutusnõuetele. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Komitee märgib, et kuigi ELi lähenemisviis on minevikus keskendunud peamiselt kosmosevarade füüsilisele kaitsele, mis põhineb jäigal ja kulukal strateegial, viitavad hiljutisemad ELi algatused üleminekule, mis tugineb rohkem vastupanuvõimele. Praegu pooldab EL kosmosetaristu turvalisuse valdkonnas ennetavat strateegiat. Seetõttu on ta käivitanud kaks olulist algatust: ettepaneku luua rahvusvaheline kosmosetegevuse käitumisjuhend ning Euroopa programm kosmose olukorrast ülevaate saamiseks. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Komitee peab siiski kahetsusväärseks olulist vajakajäämist – nimelt on keeruline kooskõlastada suutlikkuse taset teatud liikmesriikide puhul, kellel on olemas omaenda seire- ja kontrollivahendid. Praeguse seisuga on keeruline jõuda konsensuseni eesmärkides, mida Euroopa kosmoseliikluse korraldamise programmiga saavutada tuleks. Kosmoseliikluse korraldamise küsimus on suures osas täiuslik näide sellest, kui keeruline on kehtestada kosmosevaldkonnas tõelist Euroopa juhtimist – isegi kui kosmose kestliku kasutamise ja avakosmose turvalisuse küsimused puudutavad kõiki liikmesriike, olgu siis seetõttu, et neil on olemas kosmosealane võimekus, või seetõttu, et nad kasutavad kosmoseressursse. Need probleemid pärsivad Euroopa kosmosetööstuse konkurentsivõimet rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Pikas perspektiivis võib see, et Euroopa ei ole kehtestanud standardeid ja puudub kooskõla muude standarditega, kahjustada vaba ligipääsu kosmosele. Ainuüksi orbiidile lähetamise võimekusest ei piisa. Euroopa kosmosealase konkurentsivõime säilitamiseks on vaja suutlikkust kasutada satelliite ka väljaspool Euroopat määratletud standarditest sõltumatult. Seda näitas 22. juunil 2022 toimunud Ariane 5 esimese missiooni edu, mille eesmärk oli paigutada orbiidile kaks satelliiti, üks Malaisia ja üks India satelliit. Lisaks saab varsti reaalsuseks järgmine etapp – Ariane 6, mis on paindlikum ja odavam kui Ariane 5 (ja seega USA SpaceX konkurentsi tingimustes konkurentsivõimelisem) ja mille esimene lend on kavandatud 2023. aastaks. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Komitee kasutab käesoleva teatisega seoses võimalust tuletada meelde






  — | oma pühendumust Galileo tsiviilrakendustele raudtee-, mere- ja maanteetranspordis; |
| --- | --- | --- |

3.27.

—

oma pühendumust Galileo tsiviilrakendustele raudtee-, mere- ja maanteetranspordis;

| — | oma soovi, et kiiresti võetaks kasutusele volinik Thierry Bretoni soovitatud elutähtis infrastruktuur. |
| --- | --- |

—

oma soovi, et kiiresti võetaks kasutusele volinik Thierry Bretoni soovitatud elutähtis infrastruktuur.

| 3.28. | Kuigi riiklikult väljatöötatud eeskirjade ja standardite olemasolu teatavates liikmesriikides võib osutuda ühiste sätete väljatöötamisel kasulikuks, on siiski hädavajalik, et Euroopa tasandile jääks standardimismeetmete väljatöötamisel viimane sõna. Selle jaoks peavad ELi liikmesriigid ja Euroopa Kosmoseagentuur kokku leppima Euroopa jõupingutuste eesmärkides ja põhimõtetes kosmoseliikluse korraldamise valdkonnas ning määratlema konsulteerimis- ja koordineerimismehhanismid. Samuti peavad nad selgelt piiritlema rollid, ühemõtteliselt jagama vastutuse ning läbipaistvalt jaotama tegevuse liikmesriikide ja Euroopa sidusrühmade vahel, ilma et see oleks vastuolus teiste riikide olemasolevate süsteemidega. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Komitee hinnangul kujutab ühisteatis endast hilinenud, kuid sellegipoolest tervitatavat avaldust selle kohta, et on väga oluline lahendada kosmostegevuse intensiivistumisest tingitud mitmetasandilised probleemid, milleks vajaliku siduva raamistiku puudumine võib ohustada tasakaalu kogu maailmas. |
| --- | --- |

3.29.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  JOIN(2022) 4 final.

1

(2)  Projektis Spaceways, mida rahastatakse Euroopa Liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa Horisont 2020“ kaudu, osalevad 13 juhtivat Euroopa osalejat kosmosevaldkonnas: satelliitide ja kandurrakettide tootjad, teenuseoperaatorid ja -pakkujad, samuti poliitika- ja õigusvaldkonna teadustöökeskused ja -instituudid.

2

Projekti EUSTM panustavad 20 juhtivat Euroopa osalejat.

(3)  Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Poola, Portugal, Rumeenia ja Hispaania.

3

(4)  https://www.eusst.eu

4

(5)  I. Chalaye, Le statut des orbites terrestres et leur utilisation à la lumière des principes du droit spatial, Rakendusliku Geopoliitika Uuringute Instituut (IEGA), Pariis, oktoober 2021.

5

Le statut des orbites terrestres et leur utilisation à la lumière des principes du droit spatial

(6)  https://www.esa.int/Safety_Security/SSA_Programme_overview

6

---

LISA

Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni lisaarvamus CCMI/196 „Uus kosmosetööstus“ on esitatud järgmistel lehekülgedel.

„Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni arvamus teemal „Kosmosepõhine turvaline ühendus ja uus kosmosetööstus: Euroopa tööstuse liikumine tehnoloogilise suveräänsuse ja innovatsiooni poole“

(arvamuse TEN/775 lisaarvamus)

| Raportöör: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Franck UHLIG |

Raportöör:

Maurizio MENSI

Kaasraportöör:

Franck UHLIG

| Täiskogu otsus | 22.2.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 56 lõige 1 |
| | täiendav arvamus |
| Vastutav sektsioon | tööstuse muutuste nõuandekomisjon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 24.6.2022 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 21/0/1 |

Täiskogu otsus

22.2.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 56 lõige 1

täiendav arvamus

Vastutav sektsioon

tööstuse muutuste nõuandekomisjon

Vastuvõtmine sektsioonis

24.6.2022

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

21/0/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Euroopa Komisjoni algatusi kosmosepõhise turvalise ühenduse ja uue kosmosetööstuse kohta, et toetada liikmesriikide tööstuslikku ja operatiivset suveräänsust. Tagada sõltumatus ei ole oluline mitte üksnes tööstuse edasise konkurentsivõime, vaid ka strateegilise sõltumatuse ja vastupanuvõime tagamiseks, (1) nagu näitas hiljuti eelkõige COVID-19 kriisi ja Ukraina sõja järelkajana tekkinud elektrooniliste komponentide puudus, mis avaldas Euroopa kosmosetööstusele tugevat mõju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee leiab, et turvaline, kättesaadav ja taskukohane ühendus ei ole mitte ainult oluline osalusdemokraatia toimimise vahend, vaid ka põhiõiguste nõuetekohase rakendamise eeltingimus ning võimalus suurendada kodanike ja kodanikuühiskonna mõjuvõimu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee tunnistab kosmose tähtsust meie majanduse ja ühiskonna jaoks ning selle strateegilist tähtsust julgeoleku ja kaitse seisukohast, mida näitab Venemaa-Ukraina sõda. Lisaks sellele on nii maapealse kui ka kosmosetaristu füüsiline turvalisus ja küberturvalisus koos asjakohaste andmetega keskse tähtsusega, et tagada teenuse katkematus ja süsteemide nõuetekohane toimimine. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee arvates on oluline stimuleerida Euroopa kosmose ökosüsteemi, et edendada kaksiküleminekut ja lahendada selliseid suuri ülemaailmseid probleeme nagu kliimamuutused. Samuti tunnistab komitee kosmosevaldkonna idufirmade ja VKEde ELi kosmoseprogrammidesse kaasamise võimalikke eeliseid, sealhulgas nende panust ELi vastupanuvõimesse ja strateegilisse autonoomiasse. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee on kindlal arvamusel, et kuna turvalise ja autonoomse kosmosepõhise ühendussüsteemi (edaspidi „programm“) juhtimiseks on vaja eri organite koostööd, tuleb tagada tõhus ja küllaldane koordineerimine. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee arvates tuleks juba olemasolevat raamprogrammi „Euroopa horisont“ kasutada selleks, et stimuleerida kosmoseturgu, toetada uuenduslike ärilahenduste loomist ELi kosmosesektori järgmise ja eelneva etapi jaoks ning et teha programmi jaoks seoses algatustega EuroQCI (2) ja ENTRUSTED (3) vajalikud peamised tehnoloogiad kiiremini kättesaadavaks. Eelkõige nõuaks komponentide, süsteemide ja allsüsteemide Euroopa-põhine süsteem suuri pikaajalisi jõupingutusi tugeva Euroopa tööstuse taastamiseks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee soovitab edendada koostoimet Euroopa Kaitsefondiga. Koostoimet tuleks edendada ka komisjoni tegevuskava kaudu sünergia kohta tsiviil-, kaitse- ja kosmosetööstuse vahel. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee leiab, et Euroopa kosmosetööstuse konkurentsivõime tagamiseks peaksid komisjoni algatused kaasa aitama kõrgetasemeliste oskuste arendamisele kosmosevaldkonnas ning toetama haridus- ja koolitustegevust, et kasutada liidu kodanike kogu potentsiaali selles valdkonnas. See parandaks programmi olulist sotsiaalset mõõdet. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee rõhutab vajadust võtta olemasolevate kosmosevarade (Galileo, (4) Copernicus (5)) ajakohastamisel ning tulevaste kogumite ja teenuste arendamisel arvesse kogu kosmosesuutlikkust. See suurendab ELi kosmosevarade vastupanuvõimet ja suurendab ELi tööstuse konkurentsivõimet. Kui määrata kohustused tõendatud pädevuse alusel, peaks see tagama programmi tõhusa elluviimise. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee on seisukohal, et EL peab edendama teaduse ja tehnika arengut ning toetama kosmosesektori konkurentsivõimet ja innovatsioonisuutlikkust, eelkõige VKEde, idufirmade ja innovatiivsete ettevõtete puhul, stimuleerides sellega kosmosetaristu ja -teenustega seotud majandustegevust. On tõsiasi, et teadus- ja innovatsiooniprogrammidel on oluline roll Euroopa Liidu ja selle liikmete tehnoloogilise suutlikkuse suurendamisel. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Arvamuse taust, sealhulgas asjakohane seadusandlik ettepanek

| 2.1. | Euroopa Komisjoni ettepaneku eesmärk on välja töötada programm, et võimaldada kindlat ja vastupidavat satelliitsidet. Komisjon on võtnud kohustuse edendada innovatsiooni kosmostööstuses ja aidata veelgi kaasa ELi eduka uue kosmosetööstuse ökosüsteemi arendamisele, olles lisanud selle oma kosmoseprogrammi peamiste prioriteetide hulka. Selleks on komisjon käivitanud algatuse CASSINI (6). Eelkõige tagaks see valitsussektori kasutajatele usaldusväärsete, turvaliste ja kulutõhusate ülemaailmsete satelliitsideteenuste pikaajalise kättesaadavuse, mis toetavad elutähtsa taristu kaitset, järelevalvet, välistegevust ja kriisiohjet, suurendades seega liikmesriikide vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Algatus peaks saama kasu Euroopa kosmosetööstuse oskusteabest, mida saadakse nii väljakujunenud tööstusettevõtjate kui ka uue kosmosetööstuse ökosüsteemi kaudu. Seega on ülemaailmsest satelliidiühendusest nüüdseks saanud ELi ja selle liikmesriikide julgeoleku, turvalisuse ja vastupanuvõimega seotud strateegiline vara. Ettepaneku eesmärk on samuti võimaldada kiire äriotstarbelise lairibaühenduse kättesaadavust kogu Euroopas, kõrvaldada leviaugud ja tagada ühtekuuluvus liikmesriikide territooriumidel ning võimaldada ühendust strateegilise tähtsusega geograafilistes piirkondades, näiteks Aafrikas ja Arktikas. Galileo ja Copernicuse järel kavandatud kolmas satelliidikogum toetub kolmele uuele diferentseerumist soodustavale tegurile: sisseprojekteeritud turve (tänu uute tehnoloogiate, nt kvandi kasutamisele) tundlikus sides (kaitsevaldkond), mitmeorbitaalne satelliidikogum ning avaliku ja erasektori partnerlusel põhinev ülesehitus (et veelgi edendada äriotstarbelist mõõdet). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ettepanek on kooskõlas ELi mitme muu poliitikastrateegia ja käimasoleva seadusandliku algatusega, mis hõlmavad andmeid (näiteks INSPIRE direktiiv (7) ja avaandmete direktiiv (8)), pilvandmetöötlust ja küberturvalisust. Eelkõige tagaks riiklike teenuste osutamine edasise ühtekuuluvuse kooskõlas ELi digi- ja küberturvalisuse strateegiatega, kindlustades Euroopa taristu, võrkude, side ja andmete terviklikkuse ja vastupanuvõime. Ettepanekuga toetatakse ka ELi kosmosetööstuse konkurentsivõimet ja innovatsioonisuutlikkust ning aidatakse suurel määral kaasa sellele, et tagada lähiaastatel Euroopa sõltumatu ja taskukohane juurdepääs kosmosele, avaldades samal ajal otsustavat ja sügavat positiivset mõju Euroopa kanderakettide kasutusmudelite konkurentsivõimele (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Euroopa Ülemkogu 21.–22. märtsi 2019. aasta järeldustes on rõhutatud, et liit peab tegema rohkem jõupingutusi arendamaks konkurentsivõimelist, turvalist, kaasavat ja eetilist digimajandust, millel on maailmatasemel ühendus (10). Eelkõige on komisjoni 22. veebruari 2021. aasta tegevuskavas sünergia kohta tsiviil-, kaitse- ja kosmosetööstuse vahel märgitud, et selle eesmärk on teha juurdepääs kiirele ühendusele Euroopas kõigile kättesaadavaks ja luua vastupanuvõimeline ühendussüsteem, mis võimaldab Euroopal olenemata asjaoludest jääda ühendatuks (11). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Programm täiendaks olemasolevat riiklikku satelliitsidet (GOVSATCOM) (12) reguleerivat ELi korda, milles käsitletakse olemasoleva riikliku satelliitsidesuutlikkuse ühiskasutust. Satelliitide piiratud kasutusea tõttu tuleb järgmisel kümnendil täiendada mitut riikide omandis olevat taristut, mis on hõlmatud riikliku satelliitside ühiskasutusega (13). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Üha suurenevate hübriid- ja küberohtude ning looduskatastroofide sagenemise tõttu suureneb valitsussektori osalejate vajadus parandada vastavate satelliitsidelahenduste turvalisust, usaldusväärsust ja kättesaadavust. Peale selle lisandub kvantarvutite edenemisega veel üks oht, sest need arvutid omandavad suutlikkuse dekrüpteerida praegu krüpteeritud sisu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | USAs, Hiinas ja Venemaal on kasutusele võetud mitmesugused avaliku sektori toe või rahastusega ELi-välised eriti suured satelliidikogumid. Koos saadaolevate sageduste ja orbiidisõlmede nappuse ning riiklike satelliitsidevõimsuste piiratud kasutuskestusega kaasneb sellega kiireloomuline vajadus rajada ELi turvaline kosmosepõhine ühendussüsteem. Programm korvaks riiklike satelliitsideteenuste suutlikkuse ja võimekuse puudujäägid. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Programm peaks samuti võimaldama erasektoril osutada äriotstarbelisi satelliitsideteenuseid. Mõjuhinnangu kohaselt on avaliku ja erasektori partnerlus kõige sobivam rakendusmudel, mis tagab programmi eesmärkide saavutamise. See stimuleeriks eelkõige innovatsiooni Euroopa kosmosetööstuse kõikides komponentides (suured süsteemiintegraatorid, sõltumatud keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad, VKEd ja idufirmad). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kuna valitsused, kodanikud ja ELi institutsioonid sõltuvad üha enam ühendusest, on nende vajaduste tarbeks vaja tugevamaid turvalahendusi, lühemat latentsusaega (14) ja suuremat ribalaiust, mistõttu tuleb innovatiivse tehnoloogia ning uute tööstussuundumuste ja lähenemisviiside kaudu tagada kindel juurdepääs vastupidavatele lahendustele. Kavandatavast süsteemist saab seega tehnoloogiakujundaja, nagu on rõhutatud ettepanekus. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Selleks et programm oleks kulutõhus ja saaks kasu mastaabisäästust, peaks see optimeerima riiklike teenuste pakkumise ja nõudluse vastavust. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Tegelikult võimaldab satelliitside kõikjale ulatuvat leviala, mis täiendab maapealseid võrke. Seda käsitletakse üha enam strateegilise varana, mis rõhutab kasvavat ülemaailmset vajadust riiklike teenuste järele, mis tagavad vastupidava ühenduse, et mitte üksnes toetada nende julgeolekuoperatsioone, vaid ühtlasi ühendada elutähtis taristu, hõlbustada tõhusat ja tulemuslikku piiriülest või valdkondadevahelist elektroonilist suhtlust Euroopa haldusasutuste, ettevõtete ja kodanike vahel, aidata kaasa tõhusama, lihtsustatud ja kasutajasõbraliku e-halduse väljaarendamisele üleriigilisel, piirkondlikul ja kohalikul haldusatasandil, (15) ühtlasi tegeleda kriisiohjega ning toetada piirivalvet ja mereseiret. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Programmi elluviimisel järgitakse järkjärgulist lähenemisviisi, mille eesmärk on tagada kvaliteet. Esialgne väljatöötamine ja kasutuselevõtt võiks alata 2023. aastal, kvantkrüptograafiaga seotud esmateenuste osutamine ja orbiidil testimine 2025. aastaks ning täielik kasutuselevõtt integreeritud kvantkrüptograafia abil, mis võimaldab täisteenuseid, 2028. aastaks. Selle kogumaksumus on hinnanguliselt 6 miljardit eurot ning rahalised vahendid saadakse erinevatest avaliku sektori allikatest (liidu eelarve, liikmesriigid ja Euroopa Kosmoseagentuuri toetused) ja erasektori investeeringutest. Mis puudutab liidu rahalisi vahendeid, siis see ei takista ELi kosmosemääruse olemasolevate kosmosetööstuse komponentide, eelkõige Galileo ja Copernicuse programmide elluviimist. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee leiab, et tänases digimaailmas on kosmosepõhine ühendus nüüdisaegse ühiskonna jaoks elutähtis ja strateegiline vara. See võimaldab majandusvõimu, digivaldkonnas juhtpositsiooni ja tehnoloogilist suveräänsust, majanduslikku konkurentsivõimet ja ühiskondlikku arengut. Andes kosmosevaldkonnas tegutsejatele tähtsama rolli, soovitakse programmi abil tagada kvaliteetsed ja turvalised kosmoseandmed ja -teenused, mis võivad Euroopa kodanikele ja ettevõtetele tuua sotsiaal-majanduslikku kasu, suurendada ELi julgeolekut ja sõltumatust ning tugevdada ELi rolli kosmosesektori liidrina, võimaldades sel konkureerida teiste kosmosemajanduse valdkonna juhtriikide ja tärkavate kosmoseriikidega. Lisaks on see ka oluline tehniline vahend, mis tagab sõnavabaduse ja ideede vaba liikumise. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee arvates on turvaline, kättesaadav ja taskukohane ühendus mitte ainult osalusdemokraatia toimimise, vaid ka põhiõiguste vastupanuvõimelise rakendamise eeltingimus ning võimalus suurendada kodanike ja kodanikuühiskonna mõjuvõimu. Euroopa kodanikud sõltuvad üha enam kosmosetehnoloogiast, -andmetest ja -teenustest. See hõlmab iseäranis isikuandmete kaitset käsitlevate õigusnormide järgimist. Lisaks on kosmosel kasvav tähtsus ELi majanduskasvu, julgeoleku ja geopoliitilise mõjuvõimu seisukohast. Selles tähenduses võib usaldusväärset ja turvalist ühendust pidada valitsuste ja kodanike avalikuks hüveks. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee julgustab kasutama avaliku ja erasektori partnerlust sobiva rakendusmudelina, mis tagab programmi eesmärkide saavutamise. Erasektori otsene kaasamine loob soodsa keskkonna kiire lairibaühenduse ja sujuva ühenduse edasiarendamiseks kogu Euroopas. Seda tehakse, kõrvaldades leviaugud ja tagades ühtekuuluvuse liikmesriikide territooriumidel ning võimaldades ühendust strateegilise tähtsusega geograafilistes piirkondades. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Konkurentsipõhise hankemenetluse kaudu võib komisjon sõlmida kontsessioonilepingu, et saavutada vajalik lahendus ning kaitsta liidu ja liikmesriikide huve. Tööstuse kaasamine sellise kontsessiooni kaudu peaks võimaldama erasektori partneril täiendavate omainvesteeringute abil suurendada programmi taristu suutlikkust. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Sellega seoses rõhutab komitee, et avaliku sektori roll peaks piisaval määral kajastuma programmi edasises juhtimises, pöörates erilist tähelepanu taristu turvalisusele ning kulude, ajakava ja tulemuslikkuse hoolikale kontrollile. Komisjonist saaks kontsessioonilepingu sõlmimise ja järelevalvega tegelev programmi haldur. Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ametile usaldataks riiklike teenuste osutamine ning arendus- ja valideerimistegevuse järelevalve eest vastutaks Euroopa Kosmoseagentuur. Komitee arvates on uue tärkava kosmosemajanduse innovatsiooni ja ökosüsteemi jaoks üliolulised ka VKEd. Seepärast tuleks aktiivselt stimuleerida VKEde kosmoseteenuste edendamist ja nende hankimist nii avaliku sektori asutuste kui ka erasektori poolt. See aitaks luua töökohti, parandada tehnoloogilisi oskusi ja suurendada Euroopa konkurentsivõimet, mis on üha olulisemad ELi üleminekuks nii kestlikule majandusele kui ka digimajandusele. See tagaks toimiva ja läbipaistva konkurentsi, tugevdades ELi tehnoloogilist sõltumatust turvalisuse, teenuse katkematuse ja usaldusväärsusega seotud erinõuete kaudu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee leiab, et hankemenetluses tuleks töötada välja konkreetsed kontsessioonilepingu sõlmimise kriteeriumid, mis tagaksid idufirmade ja VKEde osalemise kogu kontsessioonilepingu väärtusahelas, stimuleerides sellega innovatiivsete ja murranguliste tehnoloogiate edendamist. Kui ELi-väliste tarnijate hõlmamine võib tekitada probleeme turvalisuse ja strateegilisest seisukohast, tuleks kehtestada sobivad osalemiseeskirjad. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee leiab, et VKEsid tuleks julgustada ära kasutama ELi käsutuses olevaid mitmesuguseid rahastamisvahendeid, et elavdada kosmosetööstuse ökosüsteemi, sest see aitaks luua töökohti, parandada tehnoloogilisi oskusi ja suurendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee leiab, et iseäranis suurenevate geopoliitiliste pingete kontekstis põhineb ELi ja liikmesriikide strateegiline suveräänsus peamiselt Euroopa tööstuse tehnoloogilisel sõltumatusel ja suutlikkusel ning satelliitside turvalisusel. Seepärast toetab komitee kindlalt algatusi, mille eesmärk on tugevdada ELi liikmesriikide tööstuslikku ja tehnoloogilist suveräänsust. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee toetab ettepanekut ning peab valitsussektori tegevuse ja erasektori äritegevuse vahelist võimalikku sünergiat majanduslikust seisukohast oluliseks võimaluseks, sealhulgas Euroopa kodanikele lisateenuste osutamiseks, pidades silmas avaliku ja erasektori investeeringute suurendamist kosmosetegevuses kogu maailmas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee rõhutab, et on oluline toetada kosmosetööstuse konkurentsivõimet ja innovatsioonisuutlikkust liidus. See aitaks suurel määral tagada Euroopa sõltumatu ja taskukohase juurdepääsu kosmosele lähiaastatel, avaldades samal ajal otsustavat ja sügavat positiivset mõju Euroopa kanderakettide kasutusmudelite konkurentsivõimele. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee rõhutab, et programm peaks võimaldama telekommunikatsioonivõrgu operaatoritel ära kasutada suurenenud suutlikkust ning usaldusväärseid ja turvalisi teenuseid. Peale selle võimaldaks äriotstarbeline mõõde jaeteenustel jõuda enamate erakasutajateni kogu ELis. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Seoses programmi juhtimisega (kavandatava määruse V peatükk) on selge, et programmis on kesksel kohal neli põhiosalejat, nimelt komisjon, Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet, liikmesriigid ja Euroopa Kosmoseagentuur. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Sellega seoses on komitee kindlal arvamusel, et programmi nõuetekohaseks toimimiseks on hädavajalik ülesanded, rollid ja vastutus selgelt jaotada ning eri osalejate tegevust asjakohaselt koordineerida. Seega peaks kohustuste täpne jaotus nende tõendatud pädevuse alusel tagama ka programmi tõhusa elluviimise kulude ja tähtaegade aspektist. Kosmoseliikluse tõhus korraldamine on oluline ka ohutuse suurendamiseks, arvestades, et kosmosejäätmete hulk suureneb. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee rõhutab, et süsteemide toimivuse ja vastupanuvõime tagamiseks on keskne tähtsus nii maapealse kui ka kosmosetaristu küberturvalisusel. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee rõhutab, et Euroopa kosmosetööstuse konkurentsivõime tagamiseks peaks programm kaasa aitama kõrgetasemeliste oskuste arendamisele kosmosevaldkonnas ning toetama haridus- ja koolitustegevust, edendades võrdseid võimalusi, soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist, et kasutada liidu kodanike kogu potentsiaali selles valdkonnas. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee rõhutab, et taristu rajamine ja ajakohastamine võib hõlmata paljusid eri riikidest pärit tööstusettevõtjaid, kelle tegevust tuleb tõhusalt koordineerida, et töötada välja usaldusväärsed ja täielikult integreeritud süsteemid, pöörates erilist tähelepanu turvalisusele ja küberturvalisusele. |
| --- | --- |

4.9.

Brüssel, 24. juuni 2022

Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni esimees

Pietro Francesco DE LOTTO

---

(1)  Euroopas on maailma suuruselt teine kosmosetööstus, kus töötab üle 231 000 spetsialisti ja mille väärtus on hinnanguliselt 53–62 miljardit eurot. Uuring „Space Market“, Euroopa Parlament, november 2021.

1

(2)  Euroopa kvantsidetaristu (EuroQCI) algatus.

2

(3)  Uurimisprojekt turvalise satelliitside valdkonnas (SatCom) ELi valitsustele. ENTRUSTED: „Euroopa võrgustik, mis käsitleb satelliitside tegevuskava riiklike kasutajate jaoks, kes vajavad turvalisi, koostalitluslikke, innovaatilisi ja standardiseeritud teenuseid“.

3

(4)  Euroopa ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem, mis toimib alates 2016. aasta detsembrist, mil see hakkas pakkuma teenuseid avaliku sektori asutustele, ettevõtetele ja kodanikele.

4

(5)  Euroopa Liidu Maa seire programm, mis pakub Maa seire andmeid, mida kasutatakse teenuseosutajate, avaliku sektori asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide jaoks.

5

(6)  Innovatsioonile suunatud konkurentsivõimelised kosmosevaldkonna idufirmad on Euroopa Komisjoni kosmosealase ettevõtluse algatus, mille peamine eesmärk on toetada idufirmasid ja VKEsid nende eri kasvuetappides vahendite ja rahastusega.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1024 avaandmete ja avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (ELT L 172, 26.6.2019, lk 56).

8

(9)  Kuna praegu on orbiidil 18 satelliiti ja järgmise 10–15 aasta jooksul on kavandatud üle 30 satelliidi, on EL ka Euroopa suurim institutsiooniline kanderaketiteenuste klient. Kanderaketid on äriotstarbeliste satelliitide järel suuruselt teine Euroopa kosmosetööstuse valdkond, mis hoogustab Euroopa tööstust. Komisjon koondab ELi programmide kanderaketiteenuste vajadused ning tegutseb kui Euroopa usaldusväärsete ja kulutõhusate stardilahenduste tark tellija. On äärmiselt tähtis, et Euroopal oleksid ka tulevikus tänapäevased, tõhusad ja paindlikkust võimaldavad stardikompleksid.

9

(10)  Pärast 2019. aasta juunit allkirjastasid liikmesriigid deklaratsiooni Euroopa kvantsidetaristu (EuroQCI) kohta ning leppisid kokku töötada ühiselt koos komisjoniga ja Euroopa Kosmoseagentuuri toel, et arendada välja kvantsidetaristu, mis hõlmab kogu ELi.

10

(11)  COM(2021) 70 final.

11

(12)  EL võttis 28. aprillil 2021. aastal vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2021/696 tuleneva riikliku satelliitside komponendi, et tagada selle kasutajatele usaldusväärsete, turvaliste ja kulutõhusate satelliitsideteenuste pikaajaline kättesaadavus. Määruses (EL) 2021/696 on kavandatud, et riikliku satelliitside komponendi esimeses etapis kuni ligikaudu 2025. aastani kasutatakse olemasolevat suutlikkust. Sellega seoses peab komisjon hankima riikliku satelliitside suutlikkuse liikmesriikidelt, kellel on riiklikud süsteemid ja kosmosesuutlikkus, ning äriotstarbelise satelliitside või teenuse osutajatelt, võttes arvesse liidu olulisi julgeolekuhuve.

12

(13)  Tegelikult on riiklik satelliitside strateegiline vara, mis on tihedalt seotud riikliku julgeolekuga ja mida kasutab enamus liikmesriike. Riiklikud kasutajad kalduvad eelistama kas riikide omandis olevaid lahendusi (riikliku satelliitside omanikud on Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Itaalia, Luksemburg ja Hispaania) või avaliku ja erasektori ühislahendusi (näiteks Saksamaa Satcom BW või Luksemburgi GovSat) või kasutama erasektori spetsiaalseid akrediteeritud teenuse osutajaid. Riiklik satelliitside määratleti juba 2013. aastal (Euroopa Ülemkogu 19.–20. detsembri 2013. aasta järeldustes) paljutõotava valdkonnana, mis võib märkimisväärselt kaasa aidata tugeva, turvalise ja vastupanuvõimelise Euroopa Liidu saavutamisele. Nüüd on see Euroopa kosmosestrateegia (COM(2016) 705 final), Euroopa kaitsealase tegevuskava (COM(2016) 950 final) ja ELi üldise strateegia lahutamatu osa.

13

(14)  Lühike latentsusaeg tähendab minimaalset viivitust, mis tekib arvutiandmete töötlemisel võrguühenduse kaudu. Mida lühem on töötlemise latentsusaeg, seda lähemale on see reaalajas juurdepääsule. Lühema latentsusajaga võrguühendus on selline, mille puhul viivitusaeg on väga lühike.

14

(15)  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule. ISA (Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alased lahendused) programmi vahehindamise tulemused, 23. september 2019, COM(2019) 615 final.

15

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/185 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/185

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kava „REPowerEU““

(COM(2022) 230 final)

ja

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrust (EL) 2021/1060, määrust (EL) 2021/2115, direktiivi 2003/87/EÜ ja otsust (EL) 2015/1814]“

(COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD))

(2022/C 486/25)

| Raportöörid: | Stefan BACK


  Thomas KATTNIG


  Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Raportöörid:

Stefan BACK

Thomas KATTNIG

Lutz RIBBE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 6.6.2022
  Euroopa Ülemkogu, 3.6.2022
  Euroopa Komisjon, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304; Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõige 2 |
| Täiskogu otsus | 21.9.2022 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 220/01/07 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 6.6.2022

Euroopa Ülemkogu, 3.6.2022

Euroopa Komisjon, 28.6.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304; Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõige 2

Täiskogu otsus

21.9.2022

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

7.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

220/01/07

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee esindab kodanikuühiskonda, keda praegune järsk hinnatõus põhjendamatult mõjutab. Seetõttu juhib komitee enne kava „REPowerEU“ sisu käsitlemist tähelepanu sellele, et paljusid praegu lahendamist vajavaid probleeme oleks olnud võimalik ära hoida või vähemalt piirata, kui sõltuvust energiaimpordist oleks vähendatud, nagu Euroopa Komisjon viimastel aastatel soovitas. Komitee tuletab meelde Euroopa Liidu 2014. aasta energiajulgeoleku strateegiat ja 2015. aasta energialiidu strateegiat, mille kohaselt ei ole EL ikka veel väliste energiavarustuse häirete suhtes piisavalt kaitstud. Samuti kutsuti neis liikmesriikide ja ELi tasandi poliitikakujundajaid üles elanikele selgitama valikuid, mis on seotud meie sõltuvuse vähendamisega teatud kütustest, energiatarnijatest ja tarneteedest. Ent enamik poliitikuid ja suur osa meie ühiskonnast oli odavate fossiilkütuste varudest pimestatud ega suutnud järgida ettevaatuspoliitikat. Praegune olukord on sellise hooletuse kurb tagajärg. Komitee peab kahetsusväärseks, ELil on olnud vaja sõda Ukrainas ja sellest tulenevaid moonutusi Venemaa energiatarnes, et juhtida tähelepanu sellele esmatähtsale energiajulgeoleku küsimusele ja käivitada REPowerEU kavas esitatud meetmed, mille eesmärk on tagada sõltumatus Venemaa energia impordist. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee väljendab heameelt REPowerEU kava eesmärgi üle muuta EL Venemaa gaasi- ja naftatarnest sõltumatuks ning nõustub nelja samba lähenemisviisiga: säästa energiat, mitmekesistada gaasitarneid, asendada fossiilkütused taastuvenergiale ülemineku kiirendamise kaudu ja leida rahastamislahendusi. Komitee võtab teadmiseks vahetegemise meetmete vahel lühikeses ning keskmises ja pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee rõhutab vajadust tagada varustuskindlus võimalikult taskukohase hinnaga nii tarbijatele kui ka tööstusele ning juhib tähelepanu sellele, et energiavarustus, mis põhineb peamiselt Euroopa taastuvenergial ja vähese CO2 heitega energiaallikatel, annaks suure panuse heakskiidetud energiajulgeolekusse. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Sellega seoses juhib komitee tähelepanu kavandatud kliimameetmete sotsiaalfondi pakutavatele toetusvõimalustele ja ettevõtjate puhul riigiabi ajutise kriisiraamistiku suunistele. Eesmärk peab olema ülemineku hõlbustamine. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee on seisukohal, et kava raames tehtavaid jõupingutusi tuleb pidada piisavaks, pidades silmas tarneolukorra kiireloomulisust. Seetõttu nõustub komitee vajadusega paindlikkuse järele fossiilkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste, kivisöe ja tuumaenergia kasutamisel üleminekuperioodil. Seda perioodi tuleb hoida võimalikult lühikesena, see ei tohi tekitada uusi sõltuvusi ega kahjustada jõupingutusi saavutada kliimaneutraalsus võimalikult kiiresti, hiljemalt 2050. aastaks. Seejuures tuleb silmas pidada, et tuumaenergia staatuse küsimus jääb lahtiseks ja praegu iga liikmesriigi enda otsustada. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Arvestades olukorra kiireloomulisust ja ettenägematute häirete ohtu Venemaa energiatarnetes, peab komitee oluliseks meetmeid, mida saab rakendada kohe – eelkõige väga suurt energiasäästu, samuti partnerluslepinguid ja uute algatuste varajast rakendamist. Komitee juhib tähelepanu ohule, et praeguse kriisi kombineeritud majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed seavad demokraatliku süsteemi surve alla, kui ei leita piisavaid lahendusi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee toetab ettepanekut suurendada energiatõhususe 2030. aasta eesmärki paketis „Eesmärk 55“ kavandatud 9 %-lt 14 %-le ning pooldab üldisi jõupingutusi vähendada gaasitarbimist 2030. aastaks hinnanguliselt 30 %. Komitee väljendab heameelt ka hiljuti vastu võetud nõukogu määruse üle, milles käsitletakse gaasi kasutamise 15 %-list kooskõlastatud vähendamist 2022.–2023. aasta talvel, ning rõhutab, et säästmise suutlikkus on liikmesriigiti erinev. Uute ettepanekute kõrgem tase näitab ka seda, et vaja on olnud Ukraina sõjast tingitud pakilisust, et viia eesmärgid uuele tasemele. Komitee toetab eelkõige varaseid energiasäästumeetmeid, nagu üksikkasutajate energiasäästmine, mille komisjon algatas koostöös Rahvusvahelise Energiaagentuuriga, samuti turupõhiseid meetmeid, nagu vähempakkumised ja tarbimiskajameetmed. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Samuti kutsub komitee kaasseadusandjaid üles järgima komisjoni palvet lisada kavas esitatud suurem energiasäästu eesmärk paketti „Eesmärk 55“, et võita aega, mis on praeguses olukorras väga oluline. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Seoses impordi mitmekesistamisega juhib komitee tähelepanu võimalustele, mida pakuvad vabatahtlik ühisost ELi energiaplatvormi kaudu ja uued energiapartnerlused, mida saab kohe rakendada. Komitee kutsub siiski komisjoni üles töötama enne ebademokraatlike või poliitiliselt ebastabiilsete riikidega partnerlussuhete sõlmimist välja geopoliitilise energiaimpordi strateegia, võttes arvesse ka energia- ja kliimakriisi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee toetab taastuvenergia osakaalu suurendamist ELi energiaallikate jaotuses ja toetab kindlalt komisjoni soovi lisada kavas ette pandud 45 % osakaal paketti „Eesmärk 55“. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Nende veel kaugemale ulatuvate eesmärkide saavutamiseks tuleb importida mitmeid tehnilisi seadmeid, sest ELil ei ole enam tootmisvõimsust. Näiteks imporditakse päikesepaneele peamiselt Hiinast. Seega sõltuvad fossiilsed energiaallikad mitte ainult impordist, vaid ka vajalikest seadmetest. Komitee kutsub kõiki poliitikakujundajaid üles aktiivselt edendama taastuvenergiaseadmete, sealhulgas akusalvestuse tootmiskohtade laiendamist Euroopas. ELi päikeseenergiatootjate liitu võib pidada esimeseks sammuks. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Siiski on vaja tohutuid investeeringuid, et suurendada taastuvenergia osakaalu ELi energiaallikate jaotuses. Samas on avaliku sektori investeeringute osakaal CO2 heite vähendamise tehnoloogiate teadus- ja arendustegevusse ELis väiksem kui teistes tähtsamates majandusriikides ja see ohustab ELi konkurentsivõimet peamiste tulevikutehnoloogiate valdkonnas. Komitee märgib, et rohepöörde ja varustuskindluse jaoks on vaja piisavat taastuvenergia õiget kombinatsiooni, et elektrifitseerimine ja saastevaba vesiniku tootmine oleksid edukad, välja arendataks salvestustehnoloogiad ja täielikult kasutataks ära digipöörde pakutavad võimalused. Seetõttu on endiselt tähelepandav vajadus teadus- ja arendustegevusse investeerimise järele. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee rõhutab lisaväärtust, mida pakuvad ettepanekud, mis käsitlevad taastuvenergiaprojektidele loa andmise kiirmenetlust ja selliste projektide jaoks eelisarendusalade määratlemist. Komitee rõhutab taas, et kui järgida soovitusi kohaldada neid põhimõtteid varakult, tooks see kaasa lisaväärtust. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Seejuures juhib komitee tähelepanu taastuvate energiaallikate, sealhulgas vesiniku omamaise tootmise tähtsusele. Kuid ta rõhutab ka asjaolu, et mõned prioriteetsed taastuvad energiaallikad, nagu vesinik, ei pruugi olla kohe kättesaadavad piisavas koguses ja/või taskukohase hinnaga. Et keskpikas perspektiivis oleks võimalik loobuda eespool punktis 1.3 esitatud üleminekulahendustest, on oluline töötada välja Euroopa CO2 heite vähendamise poliitika, milles pööratakse eritähelepanu valdkondadele, kus heidet on raske vähendada (suurest soojusest sõltuvad tööstusharud, aga ka üürnikud kortermajades ja transport). Sobivad vahendid on juba olemas (nt CO2 heite hinnavahe lepingud ja omatarbeks kollektiivselt toodetud energia). Need vahendid tuleb kasutusele võtta võimalikult kiiresti, pidades silmas sotsiaalset mõju ja vajadust tagada ettevõtjate rahvusvaheline konkurentsivõime. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Mis puudutab taastuvaenergia arendamise potentsiaali, siis juhib komitee tähelepanu omatarbeks toodetud energia tarbimise, taastuvenergiakogukondade ja energia jagamise potentsiaalile. Kavas see küll kajastub, kuid kahjuks selles ei selgitata, kuidas selliste tegevuste ees seisvad tõkked kõrvaldada. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komitee rõhutab ka, kui olulised on liikmesriikide käitumismustrid ja traditsioonid, mis mõjutavad kestlike energiaallikate jaotuse valikuid. Komitee toetab olemasolevate ressursside ulatuslikumat kasutamist taastuvenergia arendamiseks. Arvestades riikide erinevaid valikuid, tuleks soodustada mitmekülgsust. Seetõttu tuleks kasutada mitmesuguseid taastuvaid ja vähese CO2 heitega energiaallikaid, mis sobivad majanduslikult ja ökoloogiliselt uude energiasüsteemi, mis põhineb peamiselt Euroopa energiaallikatel. Komitee võtab teadmiseks, et tuumaenergia staatus on seni jäänud lahtiseks ja praegu on see jäetud iga liikmesriigi enda otsustada. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Komitee nõustub, et taastuvaid energiaallikaid, salvestus- ja jaotusvõrke tuleks käsitleda ülekaalukalt avalikes huvides olevana, kuid oleks soovinud näha paremat selgitust, kuidas see konkreetselt välja näeks. Komitee on juba oma varasemates arvamustes juhtinud tähelepanu elektriautode suurele potentsiaalile strateegilisel elektri salvestamisel. Kahjuks ka seda kavas ei käsitleta. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Investeeringute osas märgib komitee ära vajaduse võtta suurema tähelepanu alla võimalik positiivne mõju tööhõivele ja piirkondlikule majandusele ning selle, kui oluline on siduda energia- ja kliimaaspektid sotsiaalse ja piirkondliku ühtekuuluvusega.- |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Komitee peab kahetsusväärseks, et kavas ei käsitleta piisavalt avaliku sektori rahastamise refinantseerimist, mis võiks toimida algkapitalina, et meelitada ligi erainvesteeringuid energiasõltumatusesse. Üks võimalus võiks olla sihtotstarbeline maks kõrgetest nafta- ja gaasihindadest saadud juhuslikele kasumitele. Komitee mõistab, et sellise meetme puhul peab olema valvas, et vältida seda, et nii pärsitaks investeeringuid taastuvatesse ja vähese CO2 heitega energiaallikatesse. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Hiljutine nõukogu määrus gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmete kohta ja sellele lisatud teatis „Säästame gaasi turvalise talve nimel“ on samm õiges suunas, et parandada kriisiks valmisolekut. Küll aga soovib komitee näha üldisemat kriisiraamistikku, mis sobiks sellise ulatusega kriisiga toimetulemiseks, mis on praegu ELis Ukrainas toimuva sõja tõttu. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Komitee võtab teadmiseks komisjoni presidendi hiljutised märkused ELi energiaturu praeguse struktuuri puudulikkuse ja elektrituru reformimise vajaduse kohta. Komitee väljendab heameelt kavatsuse üle uurida võimalusi elektrituru optimeerimiseks, kuid rõhutab, et igale ettepanekule peab eelnema põhjalik mõjuhinnang. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | REPowerEU kava, mis igal juhul vajab suurt rahastust, on praeguses finantsraamistikus väga raske rahastada. Sellega seoses rõhutab komitee, kui oluline on kehtestada tasakaalus eelarve nõue, et investeeritaks meie ühiskonna sotsiaal-ökoloogilisesse käitumisse (1). |
| --- | --- |

1.22.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Teatises „Kava „REPowerEU““ (2) pakub Euroopa Komisjon välja tervikliku meetmekogumi, mille eesmärk on vähendada ELi sõltuvust Venemaa fossiilkütustest, kiirendades üleminekut puhtale energiale, ja ühendada jõud, et saavutada vastupidavam energiasüsteem ja tõeline energialiit. Kava koosneb neljast sambast. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Esimeses sambas käsitletakse energia säästmist: parema energiatõhususe kaudu energiatarbimise vähendamine 2030. aastaks veel 5 % võrra lisaks paketis „Eesmärk 55“ kavandatud 9 %-le (3). Gaasitarbimise puhul saavutatakse paketiga „Eesmärk 55“ 2030. aastaks üldine vähenemine 30 % võrra. Komisjon on palunud kaasseadusandjatel lisada see ettepanekpaketti „Eesmärk 55“, enne kui see vastu võetakse. Kohese lühiajalise meetmena algatab komisjon koos Rahvusvahelise Energiaagentuuriga energiasäästukampaania, mis on suunatud üksikisikute ja ettevõtjate valikutele, ning soovitab liikmesriikidel olemasolevaid vahendeid täielikult ära kasutada, sealhulgas tõhusamalt rakendada ja ajakohastada riiklikke energia- ja kliimakavu (4). Komitee võtab teadmiseks hiljuti vastu võetud nõukogu määruse, millega nähakse ette vähendada 2022.–2023. aasta talvel kollektiivselt gaasikasutust viimase viie aasta keskmise põhjal 15 % (5). Määrusele on lisatud teatis, mis sisaldab soovitusi rakendamisel (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Teises sambas tahetakse vähendada sõltuvust Venemaa gaasist selle aasta lõpuks kahe kolmandiku võrra ja see lõpetada 2027. aastaks gaasiimpordi mitmekesistamise kaudu. Seda tehakse USAst, Egiptusest, Iisraelist ja Sahara-tagusest Aafrikast pärit veeldatud maagaasi suurema impordi abil (+50 miljardit kuupmeetrit) ning torujuhtme impordi abil Venemaa-välistelt tarnijatelt (+10 miljardit kuupmeetrit). Lisaks koondab aprillis loodud ELi energiaplatvorm nõudlust, hõlbustab vabatahtlikku ühisostu, optimeerib taristu kasutamist ja loob pikaajalisi rahvusvahelisi partnerlusi. ELis suurendatakse maagaasi tootmist ning keskpikas plaanis võetakse kasutusele alternatiivid, nagu biometaan ja taastuvallikatest toodetud vesinik. Mitmekesistamine hõlmab ka tuumkütust, mille puhul mõned liikmesriigid sõltuvad praegu Venemaa allikatest. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kolmandas sambas tehakse ettepanek asendada fossiilkütused ja kiirendada Euroopa üleminekut puhtale energiale: esiteks suurendatakse taastuvenergia direktiivi 2030. aasta eesmärki 40 %-lt 45 %-le. Tähelepanu all on sellised peamisi tehnoloogiad nagu päikeseenergia (eesmärk võtta 2025. aastaks kasutusele üle 320 GW päikeseenergiavõimsust, st kahekordistada 2022. aasta võimsust ja võtta 2030. aastaks kasutusele 600 GW; ELi päikeseenergiastrateegia; uus Euroopa päikesekatuste algatus), tuuleenergia (lubade andmise kiirendamine, näiteks eelisarendusaladel), soojuspumbad (soojuspumpade kasutuselevõtu tempo kahekordistamine, et jõuda järgmise viie aasta jooksul kokku 10 miljoni ühikuni) ja elektrolüüsiseadmed. Kaasseadusandjaid kutsutakse üles viima kooskõlla taastuvenergia direktiivis kavandatud muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste alleesmärgid (75 % tööstuses ja 5 % transpordis), kiirendada vesiniku kasutamist, kahekordistades vesinikuorgude arvu, viia suveks lõpule üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate vesinikuprojektide hindamine, et ehitada üles asjaomane taristu, et 2030. aastaks (7) toota, importida ja transportida 20 miljonit tonni vesinikku. Luuakse uued vesinikualased partnerlused (Vahemere riikide ja Ukrainaga). Biometaani tootmist suurendatakse 2030. aastaks 35 miljardi kuupmeetrini. Olemasolevate biogaasiseadmete ümberehitamiseks on selle perioodi jooksul vaja investeerida 37 miljardit eurot. Et edendada elektrifitseerimist ja vesiniku kasutuselevõttu tööstuses, võtab komisjon innovatsioonifondi raames kasutusele CO2 heite hinnavahe lepingud ja sihtotstarbelised REPowerEU alusel rahastamise komponendid ning loob ELi päikeseenergiatootjate liidu. Keskendutakse ka biomassile ning põllumajandus- ja metsajäätmetele. Komisjon kutsub kaasseadusandjaid üles võtma kiiresti vastu menetluses olevad ettepanekud alternatiivkütuste ja muude selliste transpordiga seotud küsimuste kohta, mis toetavad keskkonnahoidlikku liikuvust. Kaubaveo keskkonnahoidlikumaks muutmise algatus on kavandatud 2023. aastaks. Komisjon juhib tähelepanu vajadusele kiirendada loamenetlusi ka menetluses olevate ettepanekute varajase rakendamise abil. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Viimases sambas käsitletakse arukaid investeeringuid: praegusest hetkest kuni 2027. aastani on lisaks paketi „Eesmärk 55“ vajadustele vaja 210 miljardi euro ulatuses investeeringuid. Teistelt tarnijatelt veeldatud maagaasi ja torugaasi impordi rahastamine nõuab 2030. aastaks 10 miljardit eurot. Elektrivõrku tuleb 2030. aastaks investeerida veel 29 miljardit eurot. Nende investeeringute rahastamiseks kasutab komisjon taaste- ja vastupidavuskavu, heitkogustega kauplemise süsteemi sertifikaatide enampakkumisel müümist ning ühtekuuluvuspoliitika, ühise põllumajanduspoliitika, Euroopa ühendamise rahastu, programmi „InvestEU“, innovatsioonifondi ja maksumeetmete ressursse. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisjon on esitanud määruse, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu, samuti otsust (EL) 2015/1814, direktiivi 2003/87/EÜ ja määrust (EL) 2021/1060, et võimaldada rahastu kasutamist saavutamaks REPowerEU eesmärgid. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Üldiselt võib olla vajalik jätkata üleminekuperioodil nafta, muude fossiilkütuste ja kivisöe kasutamist. Oma roll on ka tuumaenergial. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee esindab kodanikuühiskonda, keda praegune järsk hinnatõus põhjendamatult mõjutab. Seetõttu juhib komitee enne kava „REPowerEU“ sisu käsitlemist tähelepanu sellele, et paljusid praegu lahendamist vajavaid probleeme oleks olnud võimalik ära hoida või vähemalt piirata, kui sõltuvust energiaimpordist oleks vähendatud, nagu Euroopa Komisjon viimastel aastatel soovitas. Komitee tuletab meelde Euroopa Liidu 2014. aasta energiajulgeoleku strateegiat ja 2015. aasta energialiidu strateegiat, mille kohaselt ei ole EL ikka veel väliste energiavarustuse häirete suhtes piisavalt kaitstud. Samuti kutsuti neis liikmesriikide ja ELi tasandi poliitikakujundajaid üles elanikele selgitama valikuid, mis on seotud meie sõltuvuse vähendamisega teatud kütustest, energiatarnijatest ja tarneteedest. Ent enamik poliitikuid ja suur osa meie ühiskonnast oli odavate fossiilkütuste varudest pimestatud ega suutnud järgida ettevaatuspoliitikat. Praegune olukord on sellise hooletuse kurb tagajärg. Komitee peab kahetsusväärseks, ELil on olnud vaja sõda Ukrainas ja sellest tulenevaid moonutusi Venemaa energiatarnes, et juhtida tähelepanu sellele esmatähtsale energiajulgeoleku küsimusele ja käivitada REPowerEU kavas esitatud meetmed, mille eesmärk on tagada sõltumatus Venemaa energia impordist. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ukraina rahva vastu toime pandud Venemaa kuritegude tagajärjel on kehtestatud sanktsioonid Venemaa nafta ja gaasi impordile ning Venemaa energiaekspordi vähendamine mõnda ELi liikmesriiki. Seetõttu on vaja kiiresti vähendada energiaimporti Venemaalt. Komitee toetab täielikult kõiki algatusi, mis selle eesmärgi poole püüdlevad. Eesmärk peab olema lõpetada järk-järgult kogu energiaimport Venemaalt nii kiiresti kui võimalik, ideaaljuhul järgmise kolme aasta jooksul. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Seetõttu toetab komitee põhimõtteliselt täielikult REPowerEU kava. Selles seatakse õige eesmärk – lõpetada võimalikult kiiresti Euroopa sõltuvus Venemaa energiaimpordist, sealhulgas asjakohased lühiajalised ja keskmise tähtajaga meetmed selle eesmärgi edendamiseks. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Olukord on väga pingeline – eriti rahvusvahelises plaanis. Niikaua kui Euroopa impordib Venemaalt gaasi ja naftat, aitab ta kaasa Putini agressioonisõjale. Euroopa vajab Venemaa gaasi, et hoida oma tööstust töökorras ja ELi elanike kodusid soojas, mis nõrgendab ELi diplomaatilist positsiooni. Kuni Venemaa saab kasutada Euroopasse toimuvaid tarneid gaasi hulgimüügihindadega manipuleerimiseks, kannatavad Euroopa elanikud ja tööstus kõrgete hindade tõttu. Lisaks tuleb karta ulatuslikke majanduslikke tagajärgi, kui ELi varustamine Venemaa gaasiga täielikult lõpeb. Seega avaldab praegune olukord kahjulikku mõju nii hindadele kui ka varustuskindlusele ja nii ettevõtjad kui ka tarbijad on selles olukorras pantvangid. Mõned ettevõtjad on kõrgete energiahindade tõttu juba olnud sunnitud tootmist piirama või selle lõpetama, mis avaldab negatiivset mõju ka tööhõivele. Samal ajal ei tea leibkonnad sageli, kuidas oma energiaarveid tasuda. Selline segane olukord avaldab survet ka ELi demokraatlikule süsteemile ja tuleb lahendada võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tuleb küsida, kas REPowerEU kava on piisavalt kaugeleulatuv. Peamine eesmärk on kaotada järk-järgult sõltuvus Venemaa gaasi ja nafta impordist ning saavutada ELi energiasõltumatus Venemaast, peamiselt taastuvenergia osakaalu suurendamise, suurema energiatõhususe ja alternatiivse impordi kaudu, kuid vajaduse korral ka fossiil-, vähese CO2 heitega ja kivisöeenergia kasutamise kaudu ajutiste lahendustena väga lühikese aja jooksul. Kõike seda silmas pidades tuleb jõupingutusi pidada piisavaks. Küll aga tuleb küsida: kas Euroopa teeb ja eelkõige kas liikmesriigid teevad kõik endast oleneva, et Venemaa gaasitarned võimalikult kiiresti lõpetada? Pidades silmas ainult REPowerEU kava ja arvestades seda, mida me seni teame paketi „Eesmärk 55“ seadusandliku protsessi tulemustest, tundub see küsitav. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | On ainult kaks täiesti usutavat võimalust, mis mõlemad annavad kohe panuse maagaasi asendamisse pikas plaanis ja on täielikult kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ strateegiliste eesmärkidega: taastuvenergia mastaapne kasv ja nõudluse järsk vähendamine. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Võttes arvesse kulu ja aega, mis on vajalik peamiste keskmise pikkusega ja pikaajaliste lahenduste väljatöötamiseks, rõhutab komitee, kui olulised on kohe võetavad meetmed. Viimaste hulgas on üksikisikute ja ettevõtjate valikud, vabatahtlikud ühisostud ELi energiaplatvormi kaudu, uute energiapartnerluste loomine usaldusväärsete toetajatega, gaasi hoiustamine, soovituste järgimine lubade andmise kiirmenetluste varaseks rakendamiseks, eelisarendusalade kasutuselevõtt ja biometanooli suurem tootmine. Kaasseadusandjad võiksid kohe vastavalt komisjoni üleskutsele tegutseda ja lisada aja võitmiseks paketti „Eesmärk 55“ eraldi ettepanekutes sätestatud eesmärgid – suurendada taastuvenergia osakaalu 40 %-lt 45 %-le, suurendada energiatõhusust veel 5 % ja parandada hoonete energiatõhusust. Kaasseadusandjad võiksid tegutseda ka vastavalt üleskutsele võtta asjakohased ettepanekud kiiresti vastu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee väljendab heameelt ka nõukogu hiljutise määrus üle, milles käsitletakse gaasi kasutamise koordineeritud vähendamist 2022.–2023. aasta talvel. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Võttes arvesse olukorra äärmist kiireloomulisust, toetab komitee ka viisi, kuidas REPowerEU kavas võetakse arvesse võimalikku vajadust kasutada üleminekuperioodil fossiilkütuseid ja vähese CO2 heitega kütuseid ning kivisütt, mis peab toimuma võimalikult lühidalt, et ära hoida nende allikate ammendumine. Komitee suhtub positiivselt ka asjaolusse, et siiani on tuumaenergia küsimus jäetud iga liikmesriigi pädevusse. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komiteel on heameel kliimameetmete sotsiaalfondi loomise üle. Fondiga leevendatakse negatiivset sotsiaalset ja majanduslikku mõju ning pakutakse liikmesriikidele rahalisi vahendeid, et toetada nende meetmeid, mis on mõeldud majanduslikult vähekaitstud leibkondadele, mikroettevõtjatele ja transpordikasutajatele avalduva sotsiaalse mõju leevendamiseks. Samal ajal juhib komitee tähelepanu sellele, et kliimameetmete sotsiaalfondi kavandatav rahastamispakett ei paku piisavat rahalist toetust sotsiaal-majandusliku mõju vastutustundlikuks käsitlemiseks kliima- ja liikuvuseesmärkide saavutamisel. Seetõttu on vaja sellele vastavat suurt eelarvet. Komitee juhib tähelepanu ka sellele, et liikmesriikide suutlikkus meelitada ligi ja hallata erasektori vahendeid on erinev. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Liikmesriigid peaksid toetama ka elanikke ja eelkõige rahaliselt nõrgemaid leibkondi nii lühiperspektiivis – kahel järgmisel talvel – kui ka pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Energiasäästmises on komisjon seadnud eesmärgiks vähendada gaasi ja nafta tarbimist kohe 5 % (vastavalt ligikaudu 13 miljardit kuupmeetrit gaasi ja ligikaudu 16 miljonit naftaekvivalenttonni). See ei ole kaugeltki edasipüüdlik ega vasta Ukraina-vastase sõja põhjustatud kriisi mõõtmele. Poliitiline tegelikkus on siiski see, et 27. juunil 2022 kohtunud energeetikanõukogu kiitis heaks komisjoni 2021. aastal kavandatud 9 % vähendamise taseme, jättes tähelepanuta REPowerEU kavas esitatud soovitused lisada ettepanek paketti „Eesmärk 55“. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Saksamaal vähendati gaasitarbimist juba 2022. aasta jaanuarist maini peaaegu 15 %, (8) kuigi turu-uuringute kohaselt suudaksid kodutarbijad isegi rohkem säästa. See näitab selgelt, et olukord ja valmisolek või tegutsemisvõimekus võivad eri liikmesriikides olla väga erinevad. Võib-olla on meetmetel, mis seda asjaolu võimaldavad, parimad võimalused edu saavutamiseks, nagu on näha nõukogu 26. juulil 2022 vastu võetud määruse puhul, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid, milles võetakse nõuetekohaselt arvesse ka tööstuse vajadusi. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Energiakampaaniad ei tohiks seisneda üksnes üleskutsetes säästa energiat, vaid peaksid hõlmama meetmeid, millel on otsene mõju, näiteks vähempakkumised. Vähempakkumiseks korraldab keskasutus – kas reguleeriv asutus või süsteemihaldur – tööstustarbijatele pakkumismenetluse, kus saab esitada oma pakkumise gaasi vabatahtlikuks piiramiseks oma konkreetsete kulude alusel. See võiks aidata saavutada gaasihoidlate täituvust ja suurendada tõenäosust, et Venemaa gaasitarneteta stsenaariumi korral elaks EL talve üle ilma liigse sotsiaalse ja majandusliku kahjuta. Komitee juhib tähelepanu tarbimiskaja potentsiaalile nõudlust vähendada. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Taastuvenergia asjus näib, et komisjoni seatud üldeesmärk suurendada taastuvenergia osakaalu 2021. aastal kavandatud 40 % asemel 45 % on seni jäänud märkamatuks – vähemalt energeetikanõukogu 27. juuni 2022. aasta istungil hoolimata komisjoni nõudmisest lisada see paketti „Eesmärk 55“. Komitee peab seda kahetsusväärseks, sest see aeglustab soovitud arengu mõju. Komitee väljendab siiski heameelt 2022. aasta mais tehtud eraldi ettepaneku üle kiirendada taastuvenergia projektidele loa andmise menetlusi ja võtta selliste projektide puhul kasutusele eelisarendusalad. Nii kõrvaldatakse suur takistus taastuvenergia kiirelt kasutuselevõtult eelkõige päikese- ja tuuleenergia projektide puhul. Seepärast pooldab komitee ka REPowerEU teatises esitatud soovitust, mille kohaselt tuleks lubade andmise kiirmenetlused ja eelisarendusalad kasutusele võtta kohe, enne kui komisjoni ettepanek heaks kiidetakse. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Nende veel kaugemale ulatuvate eesmärkide saavutamiseks tuleb importida mitmeid tehnoloogiaseadmeid, sest ELil ei ole enam tootmisvõimsust, näiteks päikesepaneele imporditakse peamiselt Hiinast. Seega sõltuvad fossiilsed energiaallikad mitte ainult impordist, vaid ka vajalikest seadmetest. Komitee kutsub kõiki poliitikakujundajaid üles mastaapselt edendama taastuvenergiaseadmete tootmiskohtade laiendamist Euroopas. ELi päikeseenergiatootjate liitu võib pidada esimeseks sammuks. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Siiski on vaja tohutuid investeeringuid, et suurendada taastuvenergia osakaalu ELi energiaallikate jaotuses. Samas on avaliku sektori investeeringute osakaal CO2 heite vähendamise tehnoloogiate teadus- ja arendustegevusse ELis väiksem kui teistes tähtsamates majandusriikides ja see ohustab ELi konkurentsivõimet peamiste tulevikutehnoloogiate valdkonnas. Komitee märgib, et rohepöörde ja varustuskindluse jaoks on vaja piisavat taastuvenergia õiget kombinatsiooni, et elektrifitseerimine ja saastevaba vesiniku tootmine oleksid edukad, välja arendataks salvestustehnoloogiad ja täielikult kasutataks ära digipöörde pakutavad võimalused, muutes sellised kontseptsioonid nagu virtuaalsed elektrijaamad lõpuks kättesaadavaks. Seetõttu on endiselt tähelepandav vajadus teadus- ja arendustegevusse investeerimise järele. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Sellised mõisted nagu omatarbeks toodetud energia tarbimine, taastuvenergiakogukonnad ja energia jagamine, mida tunnustati laialdaselt puhta energia paketis ja mida komitee on alati toetanud, on taastuvate energiaallikate kasutuselevõtuks tähtsad. Vaja on katta tohutult suured investeerimisvajadused. Elanikud on valmis investeerima oma- või kogukondlikuks tarbeks toodetud energia tarbimisse, kui nad mõistavad, et see on kasulik ka neile. Neid tuleks pigem julgustada kui heidutada. Paljudes liikmesriikides tehakse endiselt viimast. REPowerEU kavaga paralleelses ELi päikeseenergiastrateegias teadvustatakse seda ning korratakse sellega seoses teist taastuvenergia direktiivi, täpsustamata, kuidas sundida liikmesriike lõpuks asjakohaseid tõkkeid kaotama. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Taastuvenergia ja hoiustamise määratlemine ülekaaluka avaliku huvina on mõttekas, kuid selle otsene mõju jääb ebaselgeks. Jaotusvõrku, mis ühendab vastavaid rajatisi tarbijaga, tuleb samuti tunnistada ülekaaluka üldise huvina. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Isegi kui teha väga suuri edusamme energianõudluse vähendamisel (vt punktid 3.7–3.9) ja taastuvenergia osakaalu suurendamisel (vt punktid 3.10–3.12), on ilmne, et EL ei jõua energiasõltumatuseni ei lühikese ega keskpika aja jooksul. Sõltumatus tundub pikemas plaanis võimalik, kuid kas seda soovitakse või mitte, tundub endiselt olevat ebaselge. Halva kogemuse tõttu sõltuvusega Venemaast on vaja hästi läbimõeldud lähenemisviisi, et valida, milliste riikide ja piirkondadega tulevikus koostööd teha. Kuigi kiireloomulisuse tõttu tuleb veeldatud maagaasi ja (saastevaba) vesiniku impordi suhtes teha kiireid otsuseid, peab vältima pikaajalisi siduvaid otsuseid ilma põhjaliku riskianalüüsita. Enne kui komisjon pakub mittedemokraatlikele või poliitiliselt ebastabiilsetele riikidele energiapartnerlust, kutsub komitee kutsub komisjoni üles töötama välja geopoliitilise energiaimpordi strateegia, võttes arvesse kliimamuutuste leevendamist ja energiakriisi.- |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Veeldatud maagaas näib olevat lahendus paljude liikmesriikide jaoks, kuid selle CO2 jalajälje tõttu on tegemist üleminekutehnoloogiaga ja selle kasutusaeg peab olema võimalikult lühike. Järgmise 20 aasta jooksul tuleb kõik äsja ehitatud veeldatud maagaasi taristud kas eemaldada või need peavad olema võimelised transportima ja tarnima saastevaba vesinikku. See peab olema kõigi järgmiste kuude jooksul tehtavate investeerimisotsuste aluspõhimõte. Vesiniku kasutamiseks valmisolekut kasutatakse sageli liigitamisel, kuid tegelikkuses on selle tähendus väga ebaselge. Sarnaselt saastevaba vesiniku määratlusega asjaomases delegeeritud õigusaktis peab komisjon määratlema vesiniku kasutamiseks valmisoleku, et ühendada investeeringute turvalisus selgete kliimaeesmärkidega. Taksonoomiat tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | See näitab, kui oluline on säästvate energiaallikate jaotuse kaalumisel võtta arvesse riiklikke käitumismustreid ja lähenemisviise. Komitee märgib, et komisjon mainib oma REPowerEU kavas lühidalt tuumaenergia rolli, pidades silmas, et see valik on liikmesriikide ainuvastutus. Komitee toetab ELis kättesaadavate vahendite ulatuslikumat kasutamist, sealhulgas komisjoni kavandatud prioriteedina taastuvenergia kasutamise kiiret ja mastaapset laiendamist. Mitmekülgsed energiatootmise võimalused aitavad suurendada energiavarustuskindlust. Seepärast tuleks lisaks tuule- ja päikeseenergiale kasutada vähese CO2 heitega energiaallikaid, mis sobivad uutesse energiasüsteemidesse, mis põhinevad peamiselt Euroopa energiaallikate kõikumisel. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Arukate investeeringute sammas seab õiged prioriteedid. Komitee kordab siiski, et õige lähenemisviisiga võib CO2-vaba, detsentraliseeritud ja digiülemineku teinud energiavarustuse struktuur avaldada väga soodsat mõju töökohtadele ja piirkondlikule majandusele (vt TEN/660). Praeguses kriisis vajab Euroopa Liit üldist energeetikakäsitlust, mis ühendab konkreetsed energia- ja kliimateemad sotsiaalse ja piirkondliku ühtekuuluvuse poliitika eesmärkidega. Seda aspekti suuresti eiratakse päikeseenergiastrateegias, mille komisjon esitas koos REPowerEU kavaga. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Komisjon juhib õigustatult tähelepanu sellele, et avaliku sektori investeeringud võivad hoogustada erasektori rahastust ja peavadki seda tegema. REPowerEU ei hõlma aga asjaomaste avaliku sektori vahendite refinantseerimist. Fossiilkütuste toetuste kaotamine oleks üks võimalus, kuidas seda korraldada. Teine võimalus oleks maksustada juhuslik kasum, mis on tingitud suurest nafta- ja gaasikriisist ning mis väljendub tohutus lisakasumis, eriti suurte naftaettevõtete jaoks. Komitee teeb ettepaneku, et see kasum maksustataks ja suunataks rahalise hüvitisena energiatarbijatele, nt majanduslikult nõrgematele leibkondadele või energiamahukatele ettevõtjatele, ning seda kasutataks taastuvenergia tootmise ja vajaliku võrgutaristu laiendamiseks, eriti kuna mõnes liikmesriigis seda juba arutatakse või rakendatakse. Komitee arvates peaks selleks, et mitte heidutada energiaettevõtjaid investeerimast vähese CO2 heitega lahendustesse, olema sellist maksu kehtestades väga valvas. Komitee kutsub komisjoni üles tegema viivitamata ettepanekuid asjaomaste meetmete kohta. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Võttes arvesse, et tõenäoliselt on kasulik edendada kohalikele oludele kohandatud lahendusi, toetab komitee täielikult komisjoni ettepanekut kasutada taaste- ja vastupidavuskavasid ning taaste- ja vastupidavusrahastut, et aidata rakendada REPowerEU kava. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | REPowerEU kava, mis igal juhul vajab suurt rahastust, on praeguses finantsraamistikus väga raske rahastada. Sellega seoses rõhutab komitee, kui oluline on kehtestada tasakaalus eelarve nõue, et investeeritaks meie ühiskonna sotsiaal-ökoloogilisesse käitumisse (9). |
| --- | --- |

3.26.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Biometaan võib aidata vähendada Euroopa sõltuvust Venemaa gaasist ja selle lõpetada. Selle tootmiseks ja seejuures elurikkuse kahjustamise ärahoidmiseks tuleks aga eelkõige ajakohastada olemasolevaid biogaasiseadmeid. Biogaasijaamu kasutatakse praegu sageli ainult elektrienergia tootmiseks baaskoormuse vahemikus, st ööpäevaringselt. Saadud soojust kasutatakse harva. Sellised käsitused ei ole tõhusad. Saadud biogaasi tuleks töödelda ja suunata see otse gaasivõrku või siis tuleks seda kasutada ka soojuse tarnimiseks kohalike elektri ja soojuse koostootmisjaamade kujul. Väiksemad gaasihoidlad võivad aidata elektrit toota, kui puudub tuul või päike. Olemasolevate süsteemide moderniseerimiseks on vaja investeeringuid. Teatises mainitakse vastavaid stiimuleid, kuid üksikasjad puuduvad ja need tuleks kohe esitada. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Nagu on märgitud punktis 3.14, peab veeldatud maagaasil olema oma roll lühikeses ja keskmises plaanis. REPowerEU kavas lubatakse hindamist ja kavandamist, vabatahtlikke ühisoste ja paremat koordineerimist. Vahepeal aga mõned liikmesriigid juba tegutsevad. Vaja on Euroopa solidaarsust ja komisjon peab tagama, et ükski liikmesriik ei tegutse ühegi teise liikmesriigi huvide vastu, nagu on sätestatud gaasivarustuskindlust käsitlevas määruses (EL) 2017/1938. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Gaasivarustuskindluse määrusega nähakse ette ka terviklik Euroopa solidaarsuskord gaasiga seotud hädaolukorras. Hiljutine nõukogu määrus gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmete kohta ja sellele lisatud teatis „Säästame gaasi turvalise talve nimel“ on samm õiges suunas, et parandada kriisiks valmisolekut. Küll aga soovib komitee näha üldisemat kriisiraamistikku, mis sobiks sellise ulatusega kriisiga toimetulemiseks, mis on praegu ELis Ukrainas toimuva sõja tõttu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Elektri jõul soojusenergia tootmine ja soojuspumbad näivad ka kaugkütte kontekstis olevat kõige paljutõotavam lahendus maagaasi asendamiseks küttesektoris. Siiski on palju takistusi (alates vajalikest oskustöölistest ja lõpetades sotsiaalsete küsimustega, eriti suure üürnike osakaaluga linnaosades). Teatises neid punkte ei käsitleta. Vaja on üksikasjalikumat ja kriitilisemat kodanikuühiskonda hõlmavat käsitlust. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Energiahindade tohutu tõus on toonud esile energiaturu nõrkused. Koguni komisjoni president von der Leyen märkis, et praegune elektriturusüsteem ei toimi enam ja seda tuleb reformida. Tuleb esitada põhimõttelisi küsimusi energia tuleviku kohta, et tagada keskkonnahoidlik, taskukohane ja usaldusväärne energiavarustus ning õigus energiale. Ülesehitust ja selle reguleerimist tuleb kohandada uute oludega, kus valitseval kohal on taastuvenergia. Samuti tuleb luua vajalikud tingimused üksikute osalejate jaoks ja tugevdada asjakohast tarbijakaitset. Komitee kiidab heaks komisjoni kavatsuse uurida võimalusi elektrituru korralduse optimeerimiseks ning toetab tugevalt turuhinnanguid, milles analüüsitakse kõigi võimalike energiaturu osalejate ja energiaturu korralduses osalejate käitumist. Igal juhul rõhutab komitee, kui oluline on enne iga ettepaneku esitamist läbi viia põhjalik mõjuhinnang. Komitee juhib tähelepanu tungivale vajadusele tegeleda kõrgete elektrihindadega, sealhulgas elektri- ja gaasihindade ühendamisega, millel on negatiivne mõju liikmesriikide majandusele. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Lisaks juhib komitee tähelepanu sellele, et üha enam on vaja süstemaatiliselt prognoosida kasvavat energianõudlust piirkondade ja energialiikide kaupa. Seejuures tuleb arvesse võtta energialiikide ümberkujundamist, samuti tulevase energiasüsteemi ülesehituse kontseptuaalset kavandamist, et tagada investeeringute nõuetekohane paigutamine ja varustuskindlus. Komisjon peaks koostama sellest ülevaate ja sellest laialdaselt teavitama, sest ühiskonnas puudub sageli selgus selle kohta, mil määral suudab Euroopa end ise energiaga varustada. |
| --- | --- |

4.6.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus, ELT C 105, 4.3.2022, lk 11.

1

(2)  COM(2022) 230 final.

2

(3)  COM(2022) 222 final.

3

(4)  COM(2022) 240 final.

4

(5)  Nõukogu dokument 11625/22.

5

(6)  COM(2022) 360 final.

6

(7)  COM(2022) 230 final, lk 7, ja SWD(2022), lk 26.

7

(8)  Industrie spart Gas, Sparpotenzial bei Verbrauchern nicht gehoben (handelsblatt.com).

8

Industrie spart Gas, Sparpotenzial bei Verbrauchern nicht gehoben

(9)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus, ELT C 105, 4.3.2022, lk 11.

9

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/194 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/194

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „COVID-19 tingitud ajutine vabastus teenindusaegade kasutamisel lennujaamades“

(COM(2022) 334 final)

(2022/C 486/26)

| Pearaportöör: | Thomas KROPP |
| --- | --- |

Pearaportöör:

Thomas KROPP

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 12.7.2022
  Euroopa Parlament, 19.7.2022
  nõukogu, 4.8.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 143/1/2 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 12.7.2022

Euroopa Parlament, 19.7.2022

nõukogu, 4.8.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

143/1/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib, et lennundus pakub ELi-sisest ja rahvusvahelist ühenduvust, mis on kaubanduse ja turismi ning seega ka Euroopa majandusliku heaolu oluline eeltingimus. Lennundussektor vaevleb endiselt mitme ülemaailmse kriisi koosmõju käes, nagu COVID-19 pandeemia, mitme Euroopa kaubanduspartneri (eelkõige Hiina) õhuruumi sulgemine, jätkuv sõda Ukrainas, kiirenev inflatsioon, ülemaailmse majanduslanguse kasvav tõenäosus ja tööjõupuudus mitmes majandussektoris, sealhulgas ka lennunduses. Teised maailma piirkonnad jälgivad pingsalt, kuidas Euroopa lennundus neid probleeme lahendab. Naabruses asuvad sõlmlennujaamad Istanbulis, Dubais, Dohas ja Londonis saavad kasu Euroopa sõlmlennujaamade ja Euroopa rahvusvahelisse võrgustikku kuuluvate lennuettevõtjate konkurentsivõime lämmatamisest. Seepärast on komitee järjekindlalt väitnud, et lennunduse suhtes kohaldatavad mis tahes reguleerivad meetmed ei tohi mõjutada Euroopa rahvusvahelist konkurentsivõimet. Nii keskkonnale kui ka Euroopas hõivatud tööjõule oleks kahjulik, kui reisijatevood suunatakse ümber Euroopas asuvatest rahvusvahelistest ühendustest ja lennutatakse rahvusvahelistesse sihtkohtadesse ELi-väliste sõlmlennujaamade kaudu. Teenindusaegade määruses pakutud muudatusi tuleb vaadelda ka selles laiemas kontekstis. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Määruses (EMÜ) nr 95/93 (1) on määratletud menetlused ja eeskirjad teenindusaegade jaotamise kohta ELi lennujaamades. Kõnealuse määruse artiklis 10 on sätestatud, et lennuettevõtjad peavad kasutama vähemalt 80 % neile jaotatud teenindusaegadest teatava sõiduplaani perioodi jooksul, et need säiliksid järgmise aasta vastaval sõiduplaani perioodil (teenindusaegade määrus). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Võttes arvesse pandeemia ootamatut ulatust ja kestust, on komisjon pärast selle puhkemist muutnud teenindusaegade määrust kahel korral, et sisuliselt peatada „kasuta või kaota“ säte ning anda komisjonile delegeeritud volitused ootamatute edasiste arengutega toime tulemiseks. Need teenindusaegade kasutamisest vabastamise meetmed kaotavad kehtivuse 29. oktoobril 2022 ning komisjoni delegeeritud volitused lõppesid juba 21. veebruaril 2022. Turu tegeliku olukorra kajastamiseks on nüüd viivitamatult vaja uut läbivaatamist ja lisakohandusi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Eurocontroli prognooside alusel eeldab komisjon, et lennundusturg taastub järk-järgult pandeemiaeelsele tasemele, kuid see eeldus võib olla põhjendamatult optimistlik (2). Komitee leiab, et kuigi ettepanek tehti heade kavatsustega, puuduvad selles vajalikud kaitsemeetmed, et hoida ära soovimatuid tagasilööke Euroopa konkurentsivõimele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee peab tervitatavaks komisjoni uue ettepaneku indu säilitada lennundusturul võimalikult suur konkurentsivõime. Siiski ei ole komisjoni turuanalüüs ega tema prognoositav turu areng järgmisel kolmel hooajal piisavalt usaldusväärne, et selgitada või isegi põhjendada soovitatud tagasipöördumist 80:20-reegli juurde. Komitee ei nõustu komisjoni seisukohaga, et lennundusturg on naasmas tavaolukorda. Komisjoni andmete põhjal oleks enne turu stabiliseerumist asjakohasem madalam künnis, näiteks 70:30. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee toetab komisjoni ettepanekut laiendada teenindusaegade põhjendatud kasutamatajätmise kohaldamisala nii, et see hõlmaks ka poliitilisi rahutusi ja loodusõnnetusi, kui need asjaolud toovad lennunduse jaoks kaasa selgelt väljenduvad piirangud. Komitee ei ole siiski veendunud, et praeguse teenindusaegade põhjendatud kasutamatajätmise kavandatud muutmine on õigustatud. Komisjoni visandatud menetlused suurendavad asjatut keerukust veelgi. Tegelikult ei saa kõrvalekaldeid praegustest menetlustest enam käsitada erakorraliste meetmetena, mis aga tekitab õiguslikku ebakindlust ajal, mil kogu sektor vajab hädasti stabiilset õigusraamistikku. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee toetab ettepanekut suurendada teenindusaegade jaotamise läbipaistvust, tugevdades Euroopa lennujaamade koordinaatorite ühenduse rolli ja kohustades koordinaatoreid avalikustama, milliste sihtkohtade puhul need erandid kehtivad. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee väljendab heameelt kavandatud meetmete üle, mille eesmärk on leevendada Venemaa Ukraina-vastase sõjalise agressiooni jätkuvat ja prognoositavat mõju Euroopa lennundusele. Komisjoni eeldus, et tavapäraseid sätteid saab rakendada neli kuud pärast vaenutegevuse lõppu, näib siiski liiga optimistlik. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kuigi komitee toetab täielikult komisjoni kavatsusi, leiab ta siiski, et vaatamata ilmsetele ajapiirangutele oleks tulnud koostada mõjuhinnang, et paremini hinnata kehtivasse teenindusaegade määrusesse kavandatud muudatuste mõju. Kuna mõjuhinnang sellise põhjenduse toetuseks puudub, tugineb komisjon Eurocontroli prognoosidele, mis ei pruugi kajastada praeguste turusuundumuste keerukust. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Mõjuhinnang ei ole vajalik üksnes kehtiva teenindusaegade määruse muutmise põhjendamiseks. Nagu komitee on juba märkinud (3), tuleks ELi meetmeid tihedalt kooskõlastada maailma lennujaamade lennuteenindusaegade nõukoguga (Worldwide Airport Slot Board, WASB), et vältida maailma eri piirkondades sama küsimuse erinevat käsitlemist. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Jätkuvaid ülemaailmseid kriise tuleb vaadelda selle taustal, milline on nende kumulatiivne mõju rahvusvahelisele lennundusele. Arvestades praegusi raskusi nende mõjude ohjamisel, leiab komitee, et komisjon peaks ettepaneku läbi vaatama, eesmärgiga muuta võimalikult vähe kehtivaid sätteid, et säilitada nende käsitamine „hädaolukorra õigusaktidena“. Praegune hädaolukord ei ole üldse leevenenud ja seega tuleks erakorralisi meetmeid pikendada vähemalt komisjoni visandatud ajavahemiku võrra, kuid tundub ennatlik kavandada selliseid muudatusi, mida on soovitanud komisjon. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Nagu komisjon seletuskirjas märgib, seisneb üks teenindusaegade määruse reguleerimisega seotud raskusi selles, kuidas tagada eelnevalt antud teenindusaegade kasutamine. Komisjon muutis määrust kahel korral, et kohandada „kasuta või kaota“ reeglit. Komisjonile anti ka delegeeritud volitused muuta teenindusaegade kasutamise künnist seoses nõudluse jätkuva vähenemisega. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Need teenindusaegade kasutamisest vabastamise meetmed kaotavad kehtivuse 29. oktoobril 2022 ning komisjoni delegeeritud volitused lõppesid juba 21. veebruaril 2022. Seoses „kasuta või kaota“ põhireegliga teeb komisjon nüüd ettepaneku taastada alates 29. oktoobrist 2022 standardne 80 % suurune teenindusaegade kasutamise määr. Põhjenduseks märgiti, et 2022. aasta juunis prognoosis Eurocontrol, et 2022.–2023. aasta talvehooajal liiklusmaht taastub, saavutades 90 % 2019. aasta tasemest. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | See põhjendus ei veena komiteed. Tingituna Venemaa sõjalisest agressioonist Ukraina vastu on märkimisväärselt sagenenud sõjalised lennud, samuti ümbersuunatud ülelennud, millest kumbki ei ole teenindusaegade jaotamise seisukohast oluline. Lisaks tuleb eristada kaubalende – mis ei ole kriisiperioodil märkimisväärselt vähenenud – reisijateveost, mis vähenes. Reisijateveoturgu on vaja täiendavalt diferentseerida: tänu ELi COVID-19 passile taastus Euroopa-sisene liiklus hoopis kiiremini pandeemiaeelsele tasemele, ent sise- ja pikamaalendude taastumine ei ole jõudnud samasse etappi. Tõenäoliselt taastuvad ärilennud palju aeglasemalt kui puhkuselennud (4). Puhkuselendude jätkuv taastumine ei ole muidugi kindel; osa kasvust on tingitud plahvatuslikult kasvanud nõudlusest puhkuse järele pärast kahte COVID-19 pandeemia aastat. Peamised Euroopa lennuettevõtjad ei ole veel suuri kaugsõidu lennukeid Airbus 380 oma lennukipargis uuesti kasutusele võtnud just seetõttu, et nad seisavad silmitsi suurte kütusekuludega ega eelda lennunõudluse märkimisväärset ja järjepidevat suurenemist. Sidusrühmade esitatud andmed osutavad, et liiklusvoog suureneb eeldatavasti 90 %-ni 2019. aasta tasemest, kuid reisilendude nõudlus vaid 78 %-ni. Kui lennukite täituvuse määr on madalam, võib lennuettevõtjatelt näiteks eeldada, et nad ühendavad sama päeva lende, et säilitada kasumlikud lennud (5). Nõudlust mõjutavad kasvavad inflatsioonimäärad ja suurenev majanduslanguse oht mitmes riigis. Seetõttu ei tohiks prognoosid põhineda paremini taastuvatel piirkondadel, vaid peaksid kajastama ka eriti rängalt räsitud allturge. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nende tegurite põhjal leiab komitee, et lennundusturu taastumine võib olla vaevalisem, kui komisjon eeldab. Turusegmendid taastuvad endiselt erinevas tempos: kaubalennud 6 %, odavlennuettevõtjad –9 % ja lennuettevõtjad 21 %, võrreldes 2019. aasta tasemega. See on seda olulisem, et künnised käivad kogu teenindusaegade sarja kohta, mis tähendab, et teenindusaegade sari (näiteks tipptundide lennud) peab ületama 80 % künnist. Pandeemiaeelsetel perioodidel oli teenindusaegade kasutamise määr 95 % ja väikseim määr 80 %. Kui Eurocontrol prognoosib teenindusaegade kasutamise keskmiseks määraks 90 %, siis tuleb eeldada, et teenindusaegade sari ei ulatu (keskmiselt) 80 %-ni. Sel põhjusel on liiga ennatlik pöörduda tagasi 80:20-künnise juurde. Kuni puuduvad kindlamad andmed turu kestliku taastumise põhjendamiseks, tundub asjakohasem rakendada suhet 70:30. Samuti tuleb märkida, et Euroopa lennujaamade ees seisvad probleemid näitavad selgelt, et COVID-19 pandeemia mõju ei ole veel kadunud. Suured ELi sõlmlennujaamad, nagu Frankfurt, ja ELi-välised sõlmlennujaamad, nagu Londoni Heathrow, on piiranud saabuvaid ja väljuvaid lende, mis on toonud kaasa lendude massilise tühistamise, et püüda leevendada survet lennuettevõtjate tegevusele nendes lennujaamades. Pingete põhjuseks on mitmed erinevad muutujad, näiteks töötajate nappus. See näitab, et teenindusaegade kasutamise määra pandeemiaeelseid künniseid ei ole veel võimalik saavutada (6). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Suhe 70:30 oleks kooskõlas Ühendkuningriigi valitsuse poolt vastu võetud künniste ja põhimõtetega (7). Vaatamata lennundussektorilt tulnud teravale kriitikale, leiab komitee, et see aitaks saavutada põhjendatud tasakaalu varasema olukorra taastamise ja endiselt vajaliku teenindusaegade kaitse (olgugi vähendatud) taseme vahel, arvestades sektori ees seisvaid tõsiseid probleeme. Lisaks ühtlustatakse seeläbi ELi teenindusaegade määruse künnis naaberriikide poliitikaga ning tagatakse ELi sõlmlennujaamadele samaväärsed tingimused Euroopa suurima rahvusvahelise sõlmlennujaama, Londoni Heathrow’ lennujaamaga. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Lisaks teeb komisjon ettepaneku, et ajavahemikul 29. oktoobrist 2022 kuni 26. märtsini 2024 võib ta igal ajal iseseisvalt delegeeritud õigusakti abil kohandada teenindusaegade kasutamise määra vahemikus 0 kuni70 %, tingimusel et Eurocontroli andmed näitavad, et nädalane lennuliiklus neljal järjestikusel nädalal langeb alla 80 % 2019. aasta vastavate nädalate mahtudest ning et lennuliikluse vähenemine tõenäoliselt jätkub. Komisjon teeb ka ettepaneku, et kui ametiasutused kehtestavad piiranguid, mille eesmärk on reageerida epidemioloogilisele olukorrale, poliitilisele rahutusele või loodusõnnetusele, ning ainult juhul, kui need avaldavad lennuliiklusele kahjulikku mõju, saavad lennuettevõtjad kasutada teenindusaegade põhjendatud kasutamatajätmise erandeid. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee toetab komisjoni püüdlustes tagada võimalus kasutada selgelt määratletud erandlikel asjaoludel delegeeritud õigusakte paindlikult ja läbipaistvalt, et kohandada teenindusaegade kasutamise määrade arvutamist ja seega kohandada künniseid teenindusaegade kaitseks. Uus eelnõu ei täida aga seda eesmärki mitmes aspektis. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.7.1. | Vastupidiselt komisjoni arvamusele leiab komitee, et lennuettevõtjatel peaks olema võimalik kasutada teenindusaegade põhjendatud kasutamatajätmise erandeid juhtudel, kui riik ei soovita reisida. Isegi kui reisihoiatustel puudub vahetu õiguslik mõju, on neil vaieldamatu mõju nõudlusele lennureiside järele ja seda tuleks asjakohaselt kajastada. |
| --- | --- |

2.7.1.

| 2.7.2. | Lisaks leiab komitee, et nõue jälgida nädala lennuliiklusvooge neljal järjestikusel nädalal enne mis tahes parandusmeetmete võtmist on põhjendamatult koormav ja võib regulatiivset sekkumist tarbetult edasi lükata. Neljanädalane põhjendamata seireetapp näib meelevaldne. Palju olulisem on tagada otsustusprotsessi läbipaistvus. |
| --- | --- |

2.7.2.

| 2.7.3. | Komitee soovitab kohaldada teenindusaegade põhjendatud kasutamatajätmise reeglit väljumis- ja saabumislennujaamas, mis on omavahel lahutamatult seotud nn lennujaamapaarina varasemate teenindusaegade kogumi taastamisel konkreetsetel marsruudil. Komisjon ei näe seda praegu ette kohustusliku nõudena. |
| --- | --- |

2.7.3.

| 2.7.4. | Komisjon ei ole piisavalt põhjendanud, miks tuleks teenindusaegade kasutamise määra arvutamist muuta: teenindusaegade määruse artikli 10 lõikega 4 võimaldatakse kaitstud teenindusaegade arvestada kasutatud teenindusaegadena, kuid nüüd teeb komisjon ettepaneku neid eirata. Komisjon eeldab ilma täiendavate tõenditeta, et tavapärased teenindusaegade eeskirjad saab taastada 16 nädalat pärast Ukraina õhuruumi taasavamist. See näib olevat liiga optimistlik, arvestades jätkuvat vaenutegevust, taristukahjustuste määra ning kahe poole vahelise lepingu sisu ja stabiilsusega seotud ebakindlust. 16 nädalat näib olevat meelevaldne periood, mis ei tohiks olla tavaolukorda naasmist käsitleva õigusliku otsuse alus. |
| --- | --- |

2.7.4.

| 2.8. | Komitee on järjekindlalt toetanud komisjoni püüdlust viia teenindusaegade määrus võimalikult suures ulatuses kooskõlla rahvusvaheliste tavade ja poliitikaga. Kõik asjaomased sidusrühmad osalevad konsultatsioonides selle üle, kuidas kohandada teenindusaegu käsitlevaid eeskirju turul esinevate kriisidega. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komitee peab tervitatavaks komisjoni soovitatud parandusi teenindusaegade koordinaatorite koostöö osas. Protsessi suurem läbipaistvus hoiab kõigi turuosaliste seas ära tarbetu segaduse. |
| --- | --- |

2.9.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1).

1

(2)  Saksamaa lennuettevõtja Lufthansa avalikustas kavatsuse vähendada jätkuva kriisi tõttu lendude hulka veelgi: https://www.airliners.de/lufthansa-streicht-winterflugplan/65956.

2

(3)  ELT C 123, 9.4.2021, lk 37, punkt 1.5.

3

(4)  https://www.airliners.de/prognose-globaler-geschaeftsreiseverkehr-erholt-deutlich/65958

4

(5)  Müncheni lennujaama reisijate arvu ja prognooside kohta avaldatud andmed näitavad, et pandeemiaeelse lennumahu taastumine võtab varem eeldatust kauem aega: https://www.airliners.de/wachsendes-passagieraufkommen-bayerns-flughaefen-weit-entfernt-corona-niveau/65950.

5

(6)  Komisjon mainib seletuskirjas personalinappust peamistes lennujaamades, kuid peab seda lühiajaliseks nähtuseks. Selles võib kahelda, kuna tööjõupuudus mõjutab paljusid majandussektoreid, mitte ainult lennundust. Ei ole põhjust arvata, et lennunduses lahendatakse see probleem lähiajal.

6

(7)  24. jaanuaril 2022 seadis Ühendkuningriigi valitsus teenindusaegade kasutamise suhtarvuks 70:30. See jõustus 27. märtsil 2022. aastal sammuna tavaolukorra eeskirjade suunas, kaitstes samal ajal sektorit tulevase ebakindluse eest, nagu märkis Ühendkuningriigi transpordiminister Grant Shapps.

7

---

| 21.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 486/198 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 486/198

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Energiasüsteemi ümberkujundamise geopoliitiline mõju“

(JOIN(2022) 23 final)

(2022/C 486/27)

| Raportöör: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI (PL-I) |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Ioannis VARDAKASTANIS (EL-III) |

Raportöör:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI (PL-I)

Kaasraportöör:

Ioannis VARDAKASTANIS (EL-III)

| Konsulteerimistaotlus | 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Õiguslik alus | Vastutav sektsioon |
| | kodukorra artikli 52 punkt 2 |
| Konsulteerimistaotlus | välissuhete sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 14.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 21.9.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 572 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 229/1/6 |

Konsulteerimistaotlus

28.6.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Õiguslik alus

Vastutav sektsioon

kodukorra artikli 52 punkt 2

Konsulteerimistaotlus

välissuhete sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

14.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

21.9.2022

Täiskogu istungjärk nr

572

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

229/1/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | 2022. aasta läheb kõikjal maailmas ajalukku kui ulatuslike geopoliitiliste ja energiaga seotud muutuste aasta. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnustab Euroopa Komisjoni ja üksikute liikmesriikide jõupingutusi, mis on kiirendanud Venemaa energiavarustusest sõltumatuse saavutamist. Komitee leiab, et arvestades Ukraina sõja dünaamikat, on vaja protsessi veelgi kiirendada, kehtestades range embargo, millega peab kaasnema alternatiivsete taastuvenergiaallikate kiire arendamine. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Käesolevas arvamuses võetakse arvesse konsulteerimistaotlust seoses teatisega JOIN(2022)23: „ELi energiaalane välistegevus muutuvas maailmas“, mille Euroopa Komisjoni energeetika peadirektoraat ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldasid ühiselt 18. mail 2022. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et Euroopa on energiasüsteemi ümberkujundamisel endiselt esirinnas, kuid juhib tähelepanu tõigale, et ELis toimuvad muutused ei ole piisavad ülemaailmsete heitkoguste mõju kompenseerimiseks ning et meie huvides nii kliimamuutuste kui ka majanduse arenemise seisukohast on vaja võtta meetmeid rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komiteel on heameel mitmete ELi algatuste üle, mis kas tugevdavad ELi sisemist vastupanuvõimet, näiteks REPowerEU, või selliste algatuste üle nagu energiasüsteemi õiglase ümberkujundamise partnerlus, Global Gateway ja Lääne-Balkani roheline tegevuskava, mis tugevdavad poliitilist stabiilsust. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Samal ajal juhib komitee tähelepanu asjaolule, et praegused poliitilised pinged nõuavad veelgi aktiivsemat koostööd teatavate riikidega, kes suudavad varustada Euroopat gaasi ja naftaga. Näiteks Ameerika Ühendriikide ning erineval määral Lõuna-Ameerika ja Aafrika riikidega, kelle fossiilkütuste eksportimisega peaks kaasnema teadmussiirde ja taastuvenergia tehnoloogiate kasutuselevõtt, mis võiksid kiirendada nende kliimapööret. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee kiidab heaks algatuse ühendada Moldova ja Ukraina Euroopa energiavõrku, kuid nõuab ka geopoliitilise olukorra perioodilist läbivaatamist, mis tuleneb dünaamilistest muutustest selliste riikide energiastruktuuris nagu Armeenia, Gruusia ja Kasahstan. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee juhib tähelepanu vajadusele luua erisuhted riikidega, kes on peamised puhta energia tehnoloogiate tootmiseks vajalike raskmetallide ja toorainete tarnijad ja keda võib ähvardada oht. See nõuab rahvusvaheliste suhete kontekstis täiesti uue tööstusharu – Euroopa energiadiplomaatia – arendamist. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Arvestades hiljutisi kogemusi seoses Euroopa liigse sõltuvusega ebakindlatest allikatest pärit toorainetest, kutsub komitee ELi üles olema oma energiasüsteemi ümberkujundamise laiaulatuslike kavade koostamisel võimalikult paindlik. Tuleks anda aega valitud otsuste geopoliitilise mõju analüüsimiseks ja nende kohandamiseks, kui otsused maailmas põhjustavad soovimatuid ja ootamatuid pingeid. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Energiasüsteemi ümberkujundamisega seotud küsimused on juba aastaid olnud kogu maailmas poliitilistes tegevuskavades esikohal. Euroopa Liit on oma Euroopa rohelise kokkuleppega energiasüsteemi ümberkujundamisel esirinnas, lähtudes seejuures kestlikkuse, solidaarsuse ja rahvusvahelise koostöö väärtustest. Kuigi EL põhjustab vaid ligikaudu 8 % (ja see protsent väheneb) ülemaailmsest heitkogustest, ei piisa vaid ELi sisepoliitikast – olgu see siis nii kaugelepürgiv kui tahes. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nagu märgiti konverentsi „Euroopa rohelise kokkuleppe geopoliitika“ järeldustes, (1) on nende ühiste piiriüleste kliimaohtudega tegelemisel keskse tähtsusega mitmepoolsus ning kogu planeeti haaravat kriisi saab ohjata pigem mitmepoolsuse ja mitte lõhestava geopoliitikaga. See seisukoht kajastus ka komitee arvamuses „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“, (2) milles komitee toetab komisjoni väljendatud vajadust tõhustada kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamiseks võetavaid rahvusvahelisi meetmeid, nõustudes komisjoni seisukohaga, et meie kliimamuutustega kohanemise eesmärgid peavad olema võrdväärsed meie üleilmse liidrirolliga kliimamuutuste leevendamisel. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kuna kliimamuutused ja sellega seotud meetmed põhjustavad geopoliitikas ja tööstuses tohutuid muutusi, mille eestvedajaks on taastuvenergia õitseng ning mis avaldavad suurt mõju rahvusvahelistele suhtele, otsustas komitee, et kliimamuutusi käsitleva ulatusliku koondarvamuse koostamisel on otsustava tähtsusega geopoliitilistele mõjudele keskendumine. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kuigi valitseb teaduslik konsensus, et vaja on vähendada kasvuhoonegaaside heidet atmosfääri, ei saa kliimapoliitikas eirata sellega seotud üha kasvavaid positiivseid ja negatiivseid seoseid majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste probleemide vahel. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Energiaturu toimimine ja selle parameetrid on otseselt seotud konkreetsete piirkondade poliitilise olukorraga. Eespool nimetatule lisandub asjaolu, et fossiilkütuste tarned sõltuvad väga suurel määral mõnest üksikust tootjariigist. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nagu toodi esile komitee arvamuses „Euroopa energiapoliitika välismõõde“, (3) on suur sõltuvus impordist ja selliste teatavate impordiallikate domineerimine, mis ei järgi kõik ELiga samu turueeskirju ja poliitilisi reegleid, seadnud energia varustuskindluse ELi päevakorras olulisele kohale. Siis viidati Gruusias 2008. aastal toimunud sõjalise agressiooni tagajärgedele, kuid arvestades praegust olukorda Ukrainas, on see endiselt märkimisväärselt päevakajaline ning jätab tugeva jälje energiajulgeoleku ja geopoliitika küsimuste tajumisele. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Keskpikas tulevikus näeb maailma energiamaastik välja hoopis teistsugune. Energiasüsteemi ümberkujundamisel on geopoliitikale ulatuslik mõju ning sellega kaasnevad nii ohud kui ka võimalused. Selle mõju olemus sõltub paljudest teguritest. Ühe näitena võib tuua asjaolu, et dekarboniseerimine võib suurendada sõltuvust gaasiimpordist, mis võib muuta ELi ja Venemaa suhted veelgi keerulisemaks. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kui energiasüsteem muutub, siis muutub ka energiapoliitika. Puhta energia maailmas kerkivad esile uued võitjad ja kaotajad. Mõned näevad seda puhta energia võidujooksuna. Riigid või piirkonnad, kus domineerib puhas tehnoloogia, ekspordivad taastuvenergiat või impordivad vähem fossiilkütuseid, saavad uuest süsteemist kasu, samal ajal kui fossiilkütuste ekspordist sõltuvate riikide või piirkondade mõjuvõim võib väheneda. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Kui energiasüsteemi ümberkujundamist mõistetakse kui süsteemsete meetmete võtmist, mille eesmärk on vähendada kliimamuutuste protsesse kiirendavat süsinikuühendite eraldumist atmosfääri, siis tuleks lisaks energiasüsteemi ümberkujundamisele otsida ja rakendada optimaalseid lahendusi kestliku põllumajanduse ja metsamajandamise, biosekvestreerimise, kariloomade kasvatamise ja kasutamise ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia arendamisega kaasnevate võimaluste valdkonnas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Võttes arvesse ELi riikide tekitatud kasvuhoonegaaside heitkoguste taset võrreldes teiste maailma majandusjõududega, on vajalike tulemuste saavutamiseks tarvis teha jõupingutusi, et kaasata teisi riike kliimamuutuste vastu võitlemise koalitsiooni. EL peab pöörama erilist tähelepanu rahvusvahelise koostöö eri vormidele, sealhulgas investeerimis-, kaubandus- ja innovatsioonipartnerlusele, et tõhustada kohanemismeetmeid kogu maailmas ja eriti arenguriikides. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ELi liikmesriikide kaubandustegevus jätab maha märkimisväärse CO2 jalajälje ülejäänud maailmas. ELi ülesanne on tegeleda Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamise välismõjuga, edendades muu hulgas üleminekut kahepoolses ja piirkondlikus arengukoostöös ning käsitledes kaubanduspoliitika ebasoodsat ülekanduvat mõju. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Geopoliitika on äärmiselt oluline Euroopa rohelise kokkuleppe edu tagamiseks, kuna rohepööre avaldab ilmselgelt suurt mõju rahvusvahelistele suhetele. Märkimisväärne probleem on arenenud ja arenguriikide erinevad prioriteedid, sest Euroopa roheline kokkulepe mõjutab riike erinevalt. Nende probleemide lahendamisel peaks arenenud maailm tegema kõik endast oleneva, et tegeleda madala sissetulekuga riikidele avalduva mõjuga, näitamaks, et Euroopa rohelises kokkuleppes ei jäeta kedagi kõrvale. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Üks näide ülemaailmsete partnerite kaasamisele keskendunud tegevusest on energiasüsteemi õiglase ümberkujundamise partnerlus, millele panid COP26 maailma liidrite tippkohtumisel aluse Lõuna-Aafrika, Prantsusmaa, Saksamaa, Ühendkuningriigi ja USA valitsused ning EL. Algatuse eesmärk on toetada Lõuna-Aafrikat oma majanduse dekarboniseerimisel, loobudes söest ja liikudes vähese heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelise majanduse poole, mis põhineb puhtal ja taastuval energial ning tehnoloogial. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Veel üks näide on uus Euroopa strateegia Global Gateway, millega soovitakse edendada arukaid, puhtaid ja turvalisi ühendusi digi-, energia- ja transpordivaldkonnas ning tugevdada tervishoiu-, haridus- ja teadussüsteeme kogu maailmas. Global Gateway eesmärk on koondada aastatel 2021–2027 kuni 300 miljardi euro ulatuses investeeringuid, et toetada kestvat ülemaailmset taastumist, võttes arvesse meie partnerite vajadusi ja ELi enda huve. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Veel üks ülimalt oluline näide geopoliitika vallas on Lääne-Balkani roheline tegevuskava, mille eesmärk on toetada ulatuslikku ökoloogilist üleminekut vähese heitega ja kestlikule ringmajandusele Lääne-Balkani riikides. Lääne-Balkani roheline tegevuskava võib eelkõige vallandada ringmajanduse potentsiaali, luues rohkem töökohti ja avades uued väljavaated majanduskasvule. Selle rohepöörde toetamiseks on ilmtingimata vaja piisavat ELi, riikide valitsuste ja erasektori pakutavat rahastust. Komitee arvamuse „Energia – Lääne-Balkani riikide arengut ja ühinemisprotsessi süvendamist edendav tegur“ (4) kohaselt peab energia olema piirkonna arengut ja vastastikust seotust edendav tegur ning Lääne-Balkani riikide kodanikel peab olema selge arusaam majanduslikest ja keskkonnaalastest eelistest, mida ELiga ühinemine kaasa toob. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Nagu on märgitud eespool nimetatud konverentsi „Euroopa rohelise kokkuleppe geopoliitika“ järeldustes, kaasneb energiasüsteemi ümberkujundamisega energiahindade märkimisväärne kõikumine. Kõik see tekitab geopoliitilise probleemi, mida EL ja tema ülemaailmsed partnerid peaksid aitama leevendada, vähendades puhta energia kasutamise edendamise ja laiendamisega seotud riske ning vältides juba olemasoleva ebavõrdsuse süvenemist. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Eeltoodut on juba väljendatud komitee arvamuses „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ (5), milles komitee kutsus komisjoni üles püüdlema edasise kohanemispoliitika kujundamisel kliimamuutustega kohanemise poliitika ja kliimaõigluse parema ühildamise poole. Komitee tunnistas, et kliimamuutustel võib kogukondade jaoks olla erinev sotsiaalne, majanduslik, rahvatervisega seotud ja muu kahjulik mõju, ning toetas olemasoleva ebavõrdsuse vähendamist pikaajaliste leevendus- ja kohanemisstrateegiate abil, et mitte keegi ei jääks maha. Komitee nõudis tungivalt, et komisjon selgitaks, kuidas ta täpsemalt eemaldab ülemaailmselt kõige haavatavamate riikide, kogukondade ja sektorite takistused rahastusele juurdepääs ning kuidas võetakse piirkondlikul ja kohalikul tasandil arvesse soolise integratsiooni ja ebavõrdsuse probleemide lahendamisega seotud ettepanekuid. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ELi kliimamuutuste vastu võitlemise välispoliitika ei peaks tuginema ainult ELi liikmesriikidele, kes esitaksid nn välisargumente ja toetaksid nõudliku kliimapöörde strateegia rakendamist, vaid see peaks toetuma ka ELi mittekuuluvate riikide oskusteabele (näiteks koostööle Ameerika loodusvarade säilitamise teenistusega (American Natural Resource Conservation Service – NCRS) ja teiste sarnaste organisatsioonidega). Ei tohi unustada, et selliste algatuste raames nagu seda on ühtse energiaturu ülesehitamine ei ole mitte vähem tähtis hoolitseda heade tavade vahetamise eest sisemiselt ja töötada välja süsteemne lähenemisviis ümberkujundamisega seotud probleemidele. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Taastuvate energiaallikate dünaamiline areng nõuab samal ajal ülekandetaristu ajakohastamist ja energiasüsteemi integreerimist ning elektrienergia tootmise ja tarnimise tsentraliseeritud meetodist eemaldumist. Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega tuleb pidevalt edendada kohalikke algatusi energiavajaduste rahuldamiseks. Nagu märgiti komitee arvamuses „Kliimaneutraalse majanduse saavutamine – lõimitud energiasüsteem kliimaneutraalse Euroopa nimel“ (6), peaks komisjon julgustama Euroopa Liidu naaberriike ja eriti idapartnerlusriike, et nad järgiksid süsteemi lõimimise kava ja võtaksid selle oma poliitikasse üle. See on oluline nii kliimaneutraalsuse saavutamiseks kui ka stabiilse varustuskindluse ja taskukohaste hindade tagamiseks eratarbijatele ja majandusele. Tuleb lähemalt kontrollida, kas süsinikdioksiidi piirimaks on selle jaoks kasulik. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Strateegiat, mis näitaks kliimapoliitika rakendamise vajadust väljaspool ELi, on võimalik usaldusväärselt ja tõhusalt rakendada üksnes siis, kui nõuetekohaselt käsitletakse ELi liikmesriikides ümberkujundamisega kaasnevaid sotsiaalseid probleeme. Komitee arvamuses „2030. aasta kestliku arengu tegevuskava rakendamisel ei jäeta kedagi kõrvale“ (7) selgitati, et „kedagi ei jäeta kõrvale“ tähendab, et kõik, kuid eelkõige rohkem kõrvalejäänud ühiskonnaliikmed, saavad võimalustest kinni haarata ja on valmis ohtudega toime tulema. Selles kontekstis vajavad erilist tähelepanu kõige haavatavamad ühiskonnarühmad, samuti kõige ebasoodsamas olukorras olevad piirkonnad ja territooriumid. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Kui EL leiaks tõhusad ja sotsiaalselt vastuvõetavad lahendused küsimustele, mis on seotud kliimapoliitika eripalgelise mõjuga üksikutele ELi riikidele, siis pälviks ta kestlikkuse valdkonnas usalduse ülemaailmse liidrina tegutsemisel. Samal ajal aitab maailma tasandil kestlikkuskohustuste võtmine täita ELi poliitilisi eesmärke muudes valdkondades (nt rände põhjustega tegelemine, õiglane üleilmne kaubandus ja välispoliitika kontekstis sõltuvuse vähendamine naftariikidest). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Kõnealuses arvamuses märgiti, et Euroopa Komisjon on juba hakanud välismõjude arvessevõtmisse tõsisemalt suhtuma, tunnistades näiteks taastuvate energiaallikate ebasoodsas olukorras olekut kuni fossiilsete ressursside kõikide välismõjude turuhinnas arvesse võtmiseni transpordisektoris ja püüdes arvestada transpordisektoris kahjulike välismõjudega. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Haridus ja teadmussiire on hädavajalikud nii universaalse kohustusliku hariduse kui ka üldsuse teavitamise seisukohast. Selle raames tuleb pöörata erilist tähelepanu sotsiaalsetele rühmadele, keda üleminek otseselt mõjutab. Tuleb visandada selge pilt meid ees ootavast alternatiivsest tsivilisatsiooni arengust, et kaitsta veenvalt seisukohta, mille kohaselt on ühiskonna ühe osa praeguste üleminekupüüdlustega võimalik vältida palju suuremaid kulusid, mida tegevusetuse korral peab maksma kogu rahvusvaheline üldsus. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Energiasüsteemi ümberkujundamine ja uute keskkonnahoidlike tehnoloogiate arendamine aitavad kaasa ainulaadsete teadmiste ja ainulaadse pädevuse arendamisele ning kõrgelt kvalifitseeritud töökohtade loomisele. Selline arengusuund Euroopa majanduses on ainulaadne arenguvõimalus ja lubab ELi liikmesriikidel tugevdada oma juhtpositsiooni tehnoloogilise liidrina heitkoguste vähendamisega seotud ülemineku valdkonnas. Kui kliimamuutuste kahjuliku mõju vastu võitlevate riikide alliansiga liitub rohkem ELi mittekuuluvaid riike, võimaldab see luua turge Euroopa riikidest pärinevatele tehnoloogiatele. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Fossiilkütuste järkjärguline kasutuselt kõrvaldamine toob kaasa pingete teravnemise ELi riikide – nende toorainete importijate – ja ELi mittekuuluvate riikide tarnijate vahel. Sellisel juhul tuleks eelkõige arvestada Venemaa kui kohaliku kütusetarnijaga, kelle tulu nende toorainete müügist moodustab olulise osa riigi eelarvetuludest. Lisaks võivad Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika ning Sahara-taguse Aafrika piirkonna riigid, kelle tulud sõltuvad suurel määral fossiilkütuste ekspordist, seista silmitsi märkimisväärsete poliitiliste ja sotsiaalsete tagajärgedega, mis võivad põhjustada pagulasvooge ja rännet Euroopasse. Poliitilisest seisukohast võib koostöömudeli muutmist kindlasti pidada ohuks sellise riigi positsioonile, mille majandus ja juhtimine sõltuvad fossiilkütuste tarnimisest saadavast tulust. Investeeringuid ja koostöölahendusi taastuvenergia edendamiseks võiks vaadelda kui võimalust, mis aitab kaasa nende riikide majanduse üleminekule. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | 21. sajandil Euroopa pinnal toimuva sõja kontekstis saadud kogemused annavad põhjust mõelda tuumaenergia vastutustundliku kasutamise üle ja vaadata läbi taksonoomia eeskirjad, mis ei aita võidelda kliimamuutuste kahjulike mõjudega. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Venemaa nafta, gaasi ja söe impordile kehtestatud võimalik embargo, mis tuleneb Venemaale seoses Ukraina vastase agressiooniga kehtestatud sanktsioonidest, või impordist loobumine, kuna on vaja peatada Putini režiimi toetavad rahaülekanded, aitab kiirendada Venemaalt pärit kütuse impordi peatamise eeldatavat geopoliitilist mõju. Samal ajal võib tekkida vajadus mõelda uuesti läbi ELi riikides kättesaadavatest kütustest loobumise tempo. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Koondumine ELi riikide gaasiliidu loomiseks näib olevat põhjendatud. Selline lähenemisviis avaks võimaluse ühishangete kavandamiseks ja aitaks kaasa soodsate majanduslike tingimuste saavutamisele, võimaldades samal ajal koordineerida otsuseid kõnealuse tooraine importimise lõpetamiseks idast. Arvestades sellise otsuse poliitilist mõõdet, võiks see aidata saavutada ELi riikide välispoliitika sidususe. |
| --- | --- |

3.20.

4.   Probleemid ja võimalused

| 4.1. | Euroopa Liidu kliimapoliitika avaldab eripalgelist mõju sõltuvalt selle rakendamise piirkonnast ja sõltuvalt välispoliitika valdkonnas võetud meetmetest, millega soovitakse leevendada kindlaks tehtud riske ja tõhustada üleminekuprotsesse. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Lääne-Balkani riikide puhul pannakse energiaturu meetmete valdkonnas suuri lootusi ELi liikmesuse protsessile. Eeltoodu võib mängida olulist soodsat rolli selle piirkonna geopoliitiliste tingimuste kujundamisel. Kirjutades alla rohelise tegevuskava teemalisele Sofia deklaratsioonile, võtsid Lääne-Balkani riikide valitsused kohustuse saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja järgida täiel määral Euroopa rohelist kokkulepet. Lääne-Balkani roheline tegevuskava võib eelkõige vallandada ringmajanduse potentsiaali, luues rohkem töökohti ja avades uued majanduskasvu väljavaated. Selle rohepöörde toetamiseks on ilmtingimata vaja piisavat ELi, riikide valitsuste ja erasektori pakutavat rahastust. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Aafrika puhul tuleks alustuseks rõhutada, et kliimamuutuste leevendamise poliitika ei ole selle maailmajao riikide jaoks prioriteet. EL peaks seepärast tegema koostööd Aafrikaga, nagu tehakse ka teiste arenguriikidega, et tagada kõigi algatuste kohapealne aktsepteerimine ja kooskõla partnerriikide prioriteetidega, kohaldades seejuures alt üles lähenemisviisi. Vastasel juhul ei pruugita mõista kliimapoliitika valdkonnas võetud meetmeid ja kohalikud kogukonnad, kes seisavad silmitsi eluliste probleemidega, võivad olla sellele vastu. Nagu sedastatud komitee arvamuses „EL ja Aafrika: võrdse arengupartnerluse muutmine tegelikkuseks, tuginedes kestlikkusele ja ühistele väärtustele“ (8), on probleemid, millega Aafrika arenguriigid silmitsi seisavad, väga keerukad ning me peame nendega tegelemisel kasutama tundlikku ja mitmemõõtmelist lähenemisviisi. Lisaks prognoositakse, et Aafrika energianõudlus kahekordistub 2050. aastaks, samas kui vaesuse määr jääb vankumatult kõrgeks. See kinnistaks, kui mitte ei süvendaks keskkonna ja sotsiaal-majanduslike aspektidega seotud jätkusuutlikkuse probleeme. Siiski võivad tekkida võimalused ja Aafrika riigid võivad mängida juhtivat rolli päikeseenergia muundamisel elektrienergiaks fotogalvaanilise tehnoloogia abil ja sünteetiliste kütuste suuremahulises tootmises. Spetsiifilised võimalused ühisprojektideks, äritegevuseks ja poliitikameetmete võtmiseks võivad aidata luua uut sotsiaal-ökoloogilise turumajanduse lähenemisviisi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Idapartnerluse puhul on eriti vaja teha tihedat koostööd riikidega, kes sõltuvad suurel määral fossiilkütustest nagu ka EL ja keda seetõttu ohustab tugev hindade kõikumine, seda eelkõige seoses praeguse agressiooniga Ukraina vastu. Ukraina, Moldova ja Gruusia puhul tuleks teha jõupingutusi, et aidata neil riikidel saada sõltumatuks Venemaalt pärinevate fossiilkütuste tarnetest ja võimaldada nende elektrivõrkude integreerimine Euroopa võrku. Eespool nimetatud meetmeid on nimetatud hiljutises deklaratsioonis kiire integreerimise kohta ELi elektrivõrku ja selleks on vaja nii otsuseid tegevate organite kui ka põhivõrguettevõtjate ühiseid jõupingutusi. |
| --- | --- |

4.4.

Brüssel, 21. september 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/en/agenda/our-events/events/geopolitics-european-green-deal

1

(2)  ELT C 374, 16.9.2021, lk 84.

2

(3)  ELT C 264, 20.7.2016, lk 28.

3

(4)  ELT C 32, 28.1.2016, lk 8.

4

(5)  ELT C 374, 16.9.2021, lk 84.

5

(6)  ELT C 123, 9.4.2021, lk 22.

6

(7)  ELT C 47, 11.2.2020, lk 30.

7

(8)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 105.

8

---