# Jurnalul Oficial C 476/2022

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 476 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6515 decembrie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 476

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6515 decembrie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2022/C 476/01 | Recomandarea Consiliului din 8 decembrie 2022 privind accesul la servicii de îngrijire pe termen lung de înaltă calitate și accesibile din punct de vedere financiar | 1 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

2022/C 476/01

Recomandarea Consiliului din 8 decembrie 2022 privind accesul la servicii de îngrijire pe termen lung de înaltă calitate și accesibile din punct de vedere financiar

1

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 476/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10619 – SNAM / ENI / JV) (
  1
  ) | 12 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2022/C 476/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10619 – SNAM / ENI / JV) (
  1
  )

1

12

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | CONSILIU |
| 2022/C 476/03 | Poziția în primă lectură (UE) nr. 4/2022 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +) Adoptată de către Consiliu la 10 decembrie 2022 | 13 |
| 2022/C 476/04 | Expunere de motive a Consiliului: Poziția în primă lectură (UE) nr. 4/2022 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +) | 27 |

III   Acte pregătitoare

CONSILIU

2022/C 476/03

Poziția în primă lectură (UE) nr. 4/2022 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +) Adoptată de către Consiliu la 10 decembrie 2022

13

2022/C 476/04

Expunere de motive a Consiliului: Poziția în primă lectură (UE) nr. 4/2022 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +)

27

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 476/05 | Rata de schimb a monedei euro – 14 decembrie 2022 | 29 |
| | Curtea de Conturi |
| 2022/C 476/06 | Raportul special 28/2022: – Instrumentul de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE) | 30 |
| | INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | Autoritatea de supraveghere a AELS |
| 2022/C 476/07 | Comunicarea Autorității AELS de Supraveghere privind ratele dobânzii pentru recuperarea ajutoarelor de stat și ratele de referință/scont pentru statele AELS, aplicabile începând cu 1 septembrie 2022 –
  Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de scont stabilite în partea VII din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat și cu articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 14 iulie 2004 | 31 |
| 2022/C 476/08 | Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni | 32 |
| 2022/C 476/09 | Ajutoare de stat – Decizie de constatare a acceptării măsurilor adecvate în temeiul articolului 1 alineatul (1) din partea I și al articolului 19 alineatul (1) din partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, propuse în contextul adoptării unor noi orientări privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc | 33 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2022/C 476/05

Rata de schimb a monedei euro – 14 decembrie 2022

29

Curtea de Conturi

2022/C 476/06

Raportul special 28/2022: – Instrumentul de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE)

30

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea de supraveghere a AELS

2022/C 476/07

Comunicarea Autorității AELS de Supraveghere privind ratele dobânzii pentru recuperarea ajutoarelor de stat și ratele de referință/scont pentru statele AELS, aplicabile începând cu 1 septembrie 2022 –
  Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de scont stabilite în partea VII din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat și cu articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 14 iulie 2004

Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de scont stabilite în partea VII din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat și cu articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 14 iulie 2004

31

2022/C 476/08

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

32

2022/C 476/09

Ajutoare de stat – Decizie de constatare a acceptării măsurilor adecvate în temeiul articolului 1 alineatul (1) din partea I și al articolului 19 alineatul (1) din partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, propuse în contextul adoptării unor noi orientări privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc

33

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 15.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 476/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 476/1

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 8 decembrie 2022

privind accesul la servicii de îngrijire pe termen lung de înaltă calitate și accesibile din punct de vedere financiar

(2022/C 476/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292 coroborat cu articolul 153 alineatul (1) litera (k),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Serviciile de îngrijire pe termen lung accesibile, inclusiv din punct de vedere financiar, și de înaltă calitate permit persoanelor care au nevoie de îngrijire să își mențină autonomia cât mai mult timp posibil și să trăiască cu demnitate. Acestea contribuie la protejarea drepturilor omului, la promovarea progresului social și a solidarității între generații, la combaterea excluziunii sociale și a discriminării și pot contribui la crearea de locuri de muncă. |
| --- | --- |

(1)

Serviciile de îngrijire pe termen lung accesibile, inclusiv din punct de vedere financiar, și de înaltă calitate permit persoanelor care au nevoie de îngrijire să își mențină autonomia cât mai mult timp posibil și să trăiască cu demnitate. Acestea contribuie la protejarea drepturilor omului, la promovarea progresului social și a solidarității între generații, la combaterea excluziunii sociale și a discriminării și pot contribui la crearea de locuri de muncă.

| (2) | În noiembrie 2017, Parlamentul European, Consiliul și Comisia au proclamat Pilonul european al drepturilor sociale (1), stabilind 20 de principii pentru a sprijini buna funcționare și echitatea piețelor muncii și a sistemelor de protecție socială. Principiul 2 promovează egalitatea de gen prin promovarea egalității de tratament și de șanse între femei și bărbați în toate domeniile. Principiul 9 promovează dreptul persoanelor cu responsabilități de îngrijire la echilibrul dintre viața profesională și cea privată. Principiul 10 subliniază drepturile lucrătorilor la un nivel ridicat de protecție a sănătății și securității în muncă. Principiul 17 recunoaște dreptul persoanelor cu handicap la incluziune, în special la servicii care să le permită să participe pe piața muncii și în societate. Principiul 18 privind îngrijirea pe termen lung prevede că orice persoană are dreptul la servicii de îngrijire pe termen lung de bună calitate și accesibile din punct de vedere financiar, în special la servicii medicale la domiciliu și servicii comunitare. |
| --- | --- |

(2)

În noiembrie 2017, Parlamentul European, Consiliul și Comisia au proclamat Pilonul european al drepturilor sociale (1), stabilind 20 de principii pentru a sprijini buna funcționare și echitatea piețelor muncii și a sistemelor de protecție socială. Principiul 2 promovează egalitatea de gen prin promovarea egalității de tratament și de șanse între femei și bărbați în toate domeniile. Principiul 9 promovează dreptul persoanelor cu responsabilități de îngrijire la echilibrul dintre viața profesională și cea privată. Principiul 10 subliniază drepturile lucrătorilor la un nivel ridicat de protecție a sănătății și securității în muncă. Principiul 17 recunoaște dreptul persoanelor cu handicap la incluziune, în special la servicii care să le permită să participe pe piața muncii și în societate. Principiul 18 privind îngrijirea pe termen lung prevede că orice persoană are dreptul la servicii de îngrijire pe termen lung de bună calitate și accesibile din punct de vedere financiar, în special la servicii medicale la domiciliu și servicii comunitare.

| (3) | Serviciile de îngrijire pe termen lung organizate de autoritățile publice, la nivel național, regional sau local, sunt considerate în principal servicii sociale de interes general, deoarece au o funcție socială clară. Acestea facilitează incluziunea socială și protejează drepturile fundamentale ale tuturor persoanelor care au nevoie de îngrijire, inclusiv ale persoanelor în vârstă. |
| --- | --- |

(3)

Serviciile de îngrijire pe termen lung organizate de autoritățile publice, la nivel național, regional sau local, sunt considerate în principal servicii sociale de interes general, deoarece au o funcție socială clară. Acestea facilitează incluziunea socială și protejează drepturile fundamentale ale tuturor persoanelor care au nevoie de îngrijire, inclusiv ale persoanelor în vârstă.

| (4) | În conformitate cu „Raportul privind îngrijirea pe termen lung: tendințe, provocări și oportunități într-o societate în curs de îmbătrânire” al Comisiei Europene și al Comitetului pentru protecție socială (2) (denumit în continuare „Raportul din 2021 privind îngrijirea pe termen lung”), majoritatea îngrijitorilor sunt femei. Decalajul observat în ceea ce privește repartizarea activităților de îngrijire între femei și bărbați reprezintă unul dintre principalii factori determinanți ai inegalității de gen pe piața forței de muncă. În medie, femeile au venituri mai mici, inclusiv pensii mai mici, și sunt potențial mai puțin în măsură să își permită servicii de îngrijire; în același timp trăiesc mai mult decât bărbații și, prin urmare, au mai multă nevoie de îngrijire pe termen lung și sunt expuse unui risc mai ridicat de sărăcie și de excluziune socială pe parcursul vieții. Prin urmare, asigurarea unor servicii de îngrijire formală pe termen lung adecvate și accesibile din punct de vedere financiar, precum și a unor politici de îmbunătățire a condițiilor de muncă din sector și de reconciliere a muncii remunerate cu responsabilitățile de îngrijire ar putea contribui la sprijinirea egalității de gen. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu „Raportul privind îngrijirea pe termen lung: tendințe, provocări și oportunități într-o societate în curs de îmbătrânire” al Comisiei Europene și al Comitetului pentru protecție socială (2) (denumit în continuare „Raportul din 2021 privind îngrijirea pe termen lung”), majoritatea îngrijitorilor sunt femei. Decalajul observat în ceea ce privește repartizarea activităților de îngrijire între femei și bărbați reprezintă unul dintre principalii factori determinanți ai inegalității de gen pe piața forței de muncă. În medie, femeile au venituri mai mici, inclusiv pensii mai mici, și sunt potențial mai puțin în măsură să își permită servicii de îngrijire; în același timp trăiesc mai mult decât bărbații și, prin urmare, au mai multă nevoie de îngrijire pe termen lung și sunt expuse unui risc mai ridicat de sărăcie și de excluziune socială pe parcursul vieții. Prin urmare, asigurarea unor servicii de îngrijire formală pe termen lung adecvate și accesibile din punct de vedere financiar, precum și a unor politici de îmbunătățire a condițiilor de muncă din sector și de reconciliere a muncii remunerate cu responsabilitățile de îngrijire ar putea contribui la sprijinirea egalității de gen.

| (5) | Prezenta recomandare promovează aplicarea articolelor 21, 23, 24, 25, 26, 31, 33 și 34 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (3), care vizează nediscriminarea, egalitatea între femei și bărbați , drepturile copilului, drepturile persoanelor în vârstă, integrarea persoanelor cu handicap, condițiile de muncă corecte și echitabile, precum și dreptul la viața de familie și la viața profesională și dreptul la securitate socială și la asistență socială. |
| --- | --- |

(5)

Prezenta recomandare promovează aplicarea articolelor 21, 23, 24, 25, 26, 31, 33 și 34 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (3), care vizează nediscriminarea, egalitatea între femei și bărbați , drepturile copilului, drepturile persoanelor în vârstă, integrarea persoanelor cu handicap, condițiile de muncă corecte și echitabile, precum și dreptul la viața de familie și la viața profesională și dreptul la securitate socială și la asistență socială.

| (6) | Prezenta recomandare respectă Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, care recunoaște dreptul egal al tuturor persoanelor cu handicap de a trăi independent în comunitate având o libertate de alegere egală cu a celorlalte persoane. |
| --- | --- |

(6)

Prezenta recomandare respectă Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, care recunoaște dreptul egal al tuturor persoanelor cu handicap de a trăi independent în comunitate având o libertate de alegere egală cu a celorlalte persoane.

| (7) | Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, adoptat de Comisie la 4 martie 2021, a anunțat o inițiativă privind îngrijirea pe termen lung cu scopul de a stabili un cadru de reforme ale politicilor care să orienteze dezvoltarea unui sistem sustenabil de îngrijire pe termen lung capabil să asigure un acces mai bun la servicii de calitate pentru persoanele aflate în dificultate, și a încurajat statele membre să investească în forța de muncă din domeniul sănătății și al îngrijirii, îmbunătățind condițiile de muncă ale acesteia și accesul său la formare. |
| --- | --- |

(7)

Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, adoptat de Comisie la 4 martie 2021, a anunțat o inițiativă privind îngrijirea pe termen lung cu scopul de a stabili un cadru de reforme ale politicilor care să orienteze dezvoltarea unui sistem sustenabil de îngrijire pe termen lung capabil să asigure un acces mai bun la servicii de calitate pentru persoanele aflate în dificultate, și a încurajat statele membre să investească în forța de muncă din domeniul sănătății și al îngrijirii, îmbunătățind condițiile de muncă ale acesteia și accesul său la formare.

| (8) | Raportul din 2021 privind îngrijirea pe termen lung subliniază că cererea de servicii de îngrijire pe termen lung de înaltă calitate este în creștere iar creșterea ofertei cu privire la aceasta poate contribui la egalitatea de gen și la echitatea socială. Raportul respectiv identifică accesul, accesibilitatea financiară și calitatea drept provocări-cheie în domeniul îngrijirii pe termen lung, o forță de muncă adecvată fiind esențială pentru a răspunde cererii tot mai mari de servicii de înaltă calitate, subliniind, în același timp, faptul că îngrijirea informală implică adesea costuri neglijate. |
| --- | --- |

(8)

Raportul din 2021 privind îngrijirea pe termen lung subliniază că cererea de servicii de îngrijire pe termen lung de înaltă calitate este în creștere iar creșterea ofertei cu privire la aceasta poate contribui la egalitatea de gen și la echitatea socială. Raportul respectiv identifică accesul, accesibilitatea financiară și calitatea drept provocări-cheie în domeniul îngrijirii pe termen lung, o forță de muncă adecvată fiind esențială pentru a răspunde cererii tot mai mari de servicii de înaltă calitate, subliniind, în același timp, faptul că îngrijirea informală implică adesea costuri neglijate.

| (9) | Se preconizează că îmbătrânirea populației va contribui la creșterea cererii de îngrijire pe termen lung, deoarece declinul capacității funcționale și nevoia de îngrijire pe termen lung sunt asociate cu vârstele mai înaintate. În conformitate cu Raportul din 2021 privind îngrijirea pe termen lung, se preconizează că numărul persoanelor cu vârsta de cel puțin 65 de ani va crește cu 41 % în următorii 30 de ani, de la 92,1 milioane în 2020 la 130,2 milioane în 2050, în timp ce numărul persoanelor cu vârsta de cel puțin 80 de ani este estimat să crească cu 88 %, de la 26,6 milioane în 2020 la 49,9 milioane în 2050. |
| --- | --- |

(9)

Se preconizează că îmbătrânirea populației va contribui la creșterea cererii de îngrijire pe termen lung, deoarece declinul capacității funcționale și nevoia de îngrijire pe termen lung sunt asociate cu vârstele mai înaintate. În conformitate cu Raportul din 2021 privind îngrijirea pe termen lung, se preconizează că numărul persoanelor cu vârsta de cel puțin 65 de ani va crește cu 41 % în următorii 30 de ani, de la 92,1 milioane în 2020 la 130,2 milioane în 2050, în timp ce numărul persoanelor cu vârsta de cel puțin 80 de ani este estimat să crească cu 88 %, de la 26,6 milioane în 2020 la 49,9 milioane în 2050.

| (10) | Pandemia de COVID-19 a afectat sistemele de îngrijire pe termen lung, a exacerbat multe deficiențe structurale preexistente, în special lipsa unor servicii de calitate și deficitul de lucrători, și a evidențiat necesitatea urgentă de a se consolida reziliența sistemelor de îngrijire pe termen lung și de a se intensifica eforturile de îmbunătățire a autonomiei personale și de facilitare a unei vieți independente. |
| --- | --- |

(10)

Pandemia de COVID-19 a afectat sistemele de îngrijire pe termen lung, a exacerbat multe deficiențe structurale preexistente, în special lipsa unor servicii de calitate și deficitul de lucrători, și a evidențiat necesitatea urgentă de a se consolida reziliența sistemelor de îngrijire pe termen lung și de a se intensifica eforturile de îmbunătățire a autonomiei personale și de facilitare a unei vieți independente.

| (11) | În conformitate cu „Raportul din 2021 privind îmbătrânirea populației – Proiecții economice și bugetare pentru statele membre ale UE (2019-2070)” al Comisiei Europene și al Comitetului pentru politică economică, există diferențe semnificative de la un stat membru la altul în ceea ce privește nivelul finanțării publice pentru îngrijirea pe termen lung, unele țări investind mai puțin de 1 % din PIB, în timp ce altele cheltuiesc mai mult de 3 % din PIB. În 2019, cheltuielile publice cu îngrijirea pe termen lung s-au ridicat la 1,7 % din PIB-ul Uniunii în conformitate cu raportul respectiv, ceea ce reprezintă mai puțin decât valoarea estimată a orelor de îngrijire pe termen lung furnizate de îngrijitorii informali, estimată la aproximativ 2,5 % din PIB-ul Uniunii (4). În statele membre cu cheltuieli publice reduse pentru îngrijirea pe termen lung, utilizarea serviciilor formale de îngrijire pe termen lung este mai limitată. Cererea tot mai mare de servicii de îngrijire pe termen lung sporește presiunea asupra cheltuielilor publice, impunând totodată îmbunătățirea raportului cost-eficacitate al furnizării de servicii de îngrijire pe termen lung, de exemplu prin politici de promovare a sănătății și de prevenire, o mai bună integrare și direcționare a serviciilor, colectarea de date și dovezi și utilizarea noilor tehnologii și a tehnologiilor digitale. Politicile care conduc la finanțarea sustenabilă a îngrijirii pe termen lung sunt importante pentru sustenabilitatea finanțelor publice, în special în contextul îmbătrânirii populației și al scăderii forței de muncă în Uniune. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu „Raportul din 2021 privind îmbătrânirea populației – Proiecții economice și bugetare pentru statele membre ale UE (2019-2070)” al Comisiei Europene și al Comitetului pentru politică economică, există diferențe semnificative de la un stat membru la altul în ceea ce privește nivelul finanțării publice pentru îngrijirea pe termen lung, unele țări investind mai puțin de 1 % din PIB, în timp ce altele cheltuiesc mai mult de 3 % din PIB. În 2019, cheltuielile publice cu îngrijirea pe termen lung s-au ridicat la 1,7 % din PIB-ul Uniunii în conformitate cu raportul respectiv, ceea ce reprezintă mai puțin decât valoarea estimată a orelor de îngrijire pe termen lung furnizate de îngrijitorii informali, estimată la aproximativ 2,5 % din PIB-ul Uniunii (4). În statele membre cu cheltuieli publice reduse pentru îngrijirea pe termen lung, utilizarea serviciilor formale de îngrijire pe termen lung este mai limitată. Cererea tot mai mare de servicii de îngrijire pe termen lung sporește presiunea asupra cheltuielilor publice, impunând totodată îmbunătățirea raportului cost-eficacitate al furnizării de servicii de îngrijire pe termen lung, de exemplu prin politici de promovare a sănătății și de prevenire, o mai bună integrare și direcționare a serviciilor, colectarea de date și dovezi și utilizarea noilor tehnologii și a tehnologiilor digitale. Politicile care conduc la finanțarea sustenabilă a îngrijirii pe termen lung sunt importante pentru sustenabilitatea finanțelor publice, în special în contextul îmbătrânirii populației și al scăderii forței de muncă în Uniune.

| (12) | Dependența masivă de îngrijirea informală nu va fi sustenabilă și se preconizează că nevoile de îngrijire formală și presiunea asupra bugetelor publice vor crește. |
| --- | --- |

(12)

Dependența masivă de îngrijirea informală nu va fi sustenabilă și se preconizează că nevoile de îngrijire formală și presiunea asupra bugetelor publice vor crește.

| (13) | Protecția socială pentru îngrijirea pe termen lung este limitată, iar costurile reprezintă adesea un obstacol serios în calea accesului la îngrijirea pe termen lung. Pentru multe gospodării, resursele financiare se află în fruntea clasamentului motivelor pentru neutilizarea, sau neutilizarea în mai mare măsură a serviciilor profesionale de îngrijire la domiciliu. Fără o protecție socială adecvată, costurile totale estimate ale îngrijirii pe termen lung pot depăși adesea venitul unei persoane. Deși regimurile de protecție socială variază de la un stat membru la altul, în unele state membre sprijinul public este disponibil doar pentru o mică parte a persoanelor cu nevoi de îngrijire pe termen lung. Chiar și atunci când este disponibilă, protecția socială este adesea insuficientă, deoarece, chiar și după primirea sprijinului, în medie, aproape jumătate dintre persoanele în vârstă care au nevoie de îngrijire pe termen lung se află sub pragul sărăciei, conform estimărilor, după acoperirea din resurse proprii a costurilor serviciilor de îngrijire la domiciliu. |
| --- | --- |

(13)

Protecția socială pentru îngrijirea pe termen lung este limitată, iar costurile reprezintă adesea un obstacol serios în calea accesului la îngrijirea pe termen lung. Pentru multe gospodării, resursele financiare se află în fruntea clasamentului motivelor pentru neutilizarea, sau neutilizarea în mai mare măsură a serviciilor profesionale de îngrijire la domiciliu. Fără o protecție socială adecvată, costurile totale estimate ale îngrijirii pe termen lung pot depăși adesea venitul unei persoane. Deși regimurile de protecție socială variază de la un stat membru la altul, în unele state membre sprijinul public este disponibil doar pentru o mică parte a persoanelor cu nevoi de îngrijire pe termen lung. Chiar și atunci când este disponibilă, protecția socială este adesea insuficientă, deoarece, chiar și după primirea sprijinului, în medie, aproape jumătate dintre persoanele în vârstă care au nevoie de îngrijire pe termen lung se află sub pragul sărăciei, conform estimărilor, după acoperirea din resurse proprii a costurilor serviciilor de îngrijire la domiciliu.

| (14) | Multe persoane nu pot accesa serviciile de îngrijire pe termen lung de care au nevoie, printre altele, din cauza unei oferte globale scăzute de servicii și din cauza gamei limitate de opțiuni de îngrijire pe termen lung și a decalajelor teritoriale. În multe state membre, opțiunile de îngrijire pe termen lung sunt limitate. În cazul în care există mai multe opțiuni, acestea se limitează în principal la îngrijirea informală, asigurată în principal de femei, și îngrijirea rezidențială. Oferta de îngrijire pe termen lung la domiciliu și în comunitate este încă scăzută. În plus, disparitățile teritoriale în ceea ce privește furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung îngreunează accesul egal la îngrijirea pe termen lung, în special în zonele rurale și în cele care se depopulează. Opțiunile sunt și mai limitate pentru persoanele cu handicap, din cauza accesibilității inegale a serviciilor de îngrijire. Deși diversitatea sistemelor de îngrijire pe termen lung din statele membre este recunoscută, rețele publice puternice de furnizori de servicii de îngrijire pe termen lung, dotate cu resursele umane și financiare adecvate, pot contribui la îmbunătățirea accesului la serviciile de îngrijire pe termen lung. |
| --- | --- |

(14)

Multe persoane nu pot accesa serviciile de îngrijire pe termen lung de care au nevoie, printre altele, din cauza unei oferte globale scăzute de servicii și din cauza gamei limitate de opțiuni de îngrijire pe termen lung și a decalajelor teritoriale. În multe state membre, opțiunile de îngrijire pe termen lung sunt limitate. În cazul în care există mai multe opțiuni, acestea se limitează în principal la îngrijirea informală, asigurată în principal de femei, și îngrijirea rezidențială. Oferta de îngrijire pe termen lung la domiciliu și în comunitate este încă scăzută. În plus, disparitățile teritoriale în ceea ce privește furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung îngreunează accesul egal la îngrijirea pe termen lung, în special în zonele rurale și în cele care se depopulează. Opțiunile sunt și mai limitate pentru persoanele cu handicap, din cauza accesibilității inegale a serviciilor de îngrijire. Deși diversitatea sistemelor de îngrijire pe termen lung din statele membre este recunoscută, rețele publice puternice de furnizori de servicii de îngrijire pe termen lung, dotate cu resursele umane și financiare adecvate, pot contribui la îmbunătățirea accesului la serviciile de îngrijire pe termen lung.

| (15) | În domeniul îngrijirii pe termen lung, calitatea depinde de un mecanism eficace de asigurare a calității, care, în multe state membre, lipsește sau nu dispune de resurse suficiente. Asigurarea calității este adesea insuficientă în îngrijirea la domiciliu și în comunitate. Deși calitatea serviciilor de îngrijire rezidențială este mai reglementată, standardele de calitate se concentrează adesea pe rezultatele clinice și nu abordează suficient calitatea vieții persoanelor care beneficiază de îngrijire și capacitatea acestora de a trăi independent. Chiar și atunci când sunt în vigoare standarde de calitate, punerea lor în aplicare nu este întotdeauna eficace, adesea din cauza unei structuri administrative inadecvate sau a lipsei de resurse. Lipsa unor standarde de înaltă calitate aplicate strict atât furnizorilor de servicii publici, cât și celor privați poate conduce la situații de neglijență și abuz pentru beneficiarii serviciilor de îngrijire și la condiții de muncă precare pentru îngrijitori. Un cadru de calitate național pentru îngrijirea pe termen lung, adaptat contextului și structurilor operaționale naționale, poate contribui la abordarea acestor provocări. Un astfel de cadru poate fi transpus în cadre de calitate specifice pentru diferite niveluri de furnizare și administrare a îngrijirii pe termen lung sau pentru diverse medii de îngrijire. |
| --- | --- |

(15)

În domeniul îngrijirii pe termen lung, calitatea depinde de un mecanism eficace de asigurare a calității, care, în multe state membre, lipsește sau nu dispune de resurse suficiente. Asigurarea calității este adesea insuficientă în îngrijirea la domiciliu și în comunitate. Deși calitatea serviciilor de îngrijire rezidențială este mai reglementată, standardele de calitate se concentrează adesea pe rezultatele clinice și nu abordează suficient calitatea vieții persoanelor care beneficiază de îngrijire și capacitatea acestora de a trăi independent. Chiar și atunci când sunt în vigoare standarde de calitate, punerea lor în aplicare nu este întotdeauna eficace, adesea din cauza unei structuri administrative inadecvate sau a lipsei de resurse. Lipsa unor standarde de înaltă calitate aplicate strict atât furnizorilor de servicii publici, cât și celor privați poate conduce la situații de neglijență și abuz pentru beneficiarii serviciilor de îngrijire și la condiții de muncă precare pentru îngrijitori. Un cadru de calitate național pentru îngrijirea pe termen lung, adaptat contextului și structurilor operaționale naționale, poate contribui la abordarea acestor provocări. Un astfel de cadru poate fi transpus în cadre de calitate specifice pentru diferite niveluri de furnizare și administrare a îngrijirii pe termen lung sau pentru diverse medii de îngrijire.

| (16) | Îngrijirea pe termen lung are o valoare socială importantă și un potențial important de creare de locuri de muncă, însă statele membre întâmpină dificultăți în a atrage și a păstra lucrători din sistemul serviciilor de îngrijire, printre altele din cauza competențelor inadecvate, a condițiilor de muncă dificile și a salariilor mici. Există oportunități neexploatate pentru a aborda deficitul de forță de muncă din acest sector. Printre astfel de măsuri s-ar putea număra, în funcție de nevoile și circumstanțele naționale, măsuri care să vizeze lucrătorii cu fracțiune de normă care doresc să își crească timpul de lucru, foștii îngrijitori șomeri și inactivi, lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire formale pe termen lung care doresc să își amâne pensionarea și studenții. Fără a aduce atingere competenței statelor membre de a reglementa admisia, inclusiv volumele de admisie, a resortisanților țărilor terțe în scopul ocupării unui loc de muncă, explorarea unor căi de migrație legale și etice pentru lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung ar putea contribui la rezolvarea deficitului de forță de muncă. |
| --- | --- |

(16)

Îngrijirea pe termen lung are o valoare socială importantă și un potențial important de creare de locuri de muncă, însă statele membre întâmpină dificultăți în a atrage și a păstra lucrători din sistemul serviciilor de îngrijire, printre altele din cauza competențelor inadecvate, a condițiilor de muncă dificile și a salariilor mici. Există oportunități neexploatate pentru a aborda deficitul de forță de muncă din acest sector. Printre astfel de măsuri s-ar putea număra, în funcție de nevoile și circumstanțele naționale, măsuri care să vizeze lucrătorii cu fracțiune de normă care doresc să își crească timpul de lucru, foștii îngrijitori șomeri și inactivi, lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire formale pe termen lung care doresc să își amâne pensionarea și studenții. Fără a aduce atingere competenței statelor membre de a reglementa admisia, inclusiv volumele de admisie, a resortisanților țărilor terțe în scopul ocupării unui loc de muncă, explorarea unor căi de migrație legale și etice pentru lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung ar putea contribui la rezolvarea deficitului de forță de muncă.

| (17) | Competențele necesare în sectorul îngrijirii sunt din ce în ce mai complexe. Competențele reprezintă o combinație de cunoștințe, abilități și atitudini care îi permit unei persoane să îndeplinească cu succes o sarcină sau o activitate într-un anumit context. Pe lângă aptitudinile și competențele tradiționale, îngrijitorii trebuie adesea să aibă expertiză tehnologică legată de utilizarea noilor tehnologii, competențe digitale și competențe de comunicare, adesea într-o limbă străină, precum și competențe pentru a face față nevoilor complexe și pentru a lucra în echipe multidisciplinare. Fără politici adecvate în materie de educație și formare, inclusiv formarea la locul de muncă, cerințele în materie de competențe pot acționa pentru mulți ca o barieră în calea intrării sau a avansării în acest sector. |
| --- | --- |

(17)

Competențele necesare în sectorul îngrijirii sunt din ce în ce mai complexe. Competențele reprezintă o combinație de cunoștințe, abilități și atitudini care îi permit unei persoane să îndeplinească cu succes o sarcină sau o activitate într-un anumit context. Pe lângă aptitudinile și competențele tradiționale, îngrijitorii trebuie adesea să aibă expertiză tehnologică legată de utilizarea noilor tehnologii, competențe digitale și competențe de comunicare, adesea într-o limbă străină, precum și competențe pentru a face față nevoilor complexe și pentru a lucra în echipe multidisciplinare. Fără politici adecvate în materie de educație și formare, inclusiv formarea la locul de muncă, cerințele în materie de competențe pot acționa pentru mulți ca o barieră în calea intrării sau a avansării în acest sector.

| (18) | Îngrijitorii de profesie se confruntă adesea cu o lipsă de formare în domeniul securității și sănătății în muncă, cu formule de lucru atipice, cu un program de lucru neregulat, cu munca în schimburi, cu lacune în materie de protecție socială, cu tensiuni fizice sau mentale și cu salarii mici. Acoperirea scăzută prin contracte colective de muncă a lucrătorilor din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung și cheltuielile publice limitate în domeniul îngrijirii pe termen lung pot contribui la salariile scăzute din acest sector. |
| --- | --- |

(18)

Îngrijitorii de profesie se confruntă adesea cu o lipsă de formare în domeniul securității și sănătății în muncă, cu formule de lucru atipice, cu un program de lucru neregulat, cu munca în schimburi, cu lacune în materie de protecție socială, cu tensiuni fizice sau mentale și cu salarii mici. Acoperirea scăzută prin contracte colective de muncă a lucrătorilor din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung și cheltuielile publice limitate în domeniul îngrijirii pe termen lung pot contribui la salariile scăzute din acest sector.

| (19) | Anumite categorii de lucrători, inclusiv îngrijitorii la domiciliu în sistemul serviciilor de îngrijire în regim intern sau lucrătorii casnici care oferă servicii de îngrijire pe termen lung, se confruntă cu condiții de muncă deosebit de dificile, inclusiv salarii mici, condiții de lucru nefavorabile, muncă nedeclarată, protecție socială inadecvată, precum și cu nerespectarea normelor esențiale de protecție a muncii și forme neregulate de angajare. Convenția privind personalul casnic (nr. 189) din 2011 a Organizației Internaționale a Muncii stabilește drepturile și principiile de bază și impune autorităților naționale competente să ia o serie de măsuri în vederea asigurării unor condiții de muncă decente pentru lucrătorii casnici. |
| --- | --- |

(19)

Anumite categorii de lucrători, inclusiv îngrijitorii la domiciliu în sistemul serviciilor de îngrijire în regim intern sau lucrătorii casnici care oferă servicii de îngrijire pe termen lung, se confruntă cu condiții de muncă deosebit de dificile, inclusiv salarii mici, condiții de lucru nefavorabile, muncă nedeclarată, protecție socială inadecvată, precum și cu nerespectarea normelor esențiale de protecție a muncii și forme neregulate de angajare. Convenția privind personalul casnic (nr. 189) din 2011 a Organizației Internaționale a Muncii stabilește drepturile și principiile de bază și impune autorităților naționale competente să ia o serie de măsuri în vederea asigurării unor condiții de muncă decente pentru lucrătorii casnici.

| (20) | Îngrijirea informală joacă un rol esențial în furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung, întrucât îngrijitorii informali, în special femei, asigură în mod tradițional cea mai mare parte a îngrijirilor, adesea din cauza lipsei unor servicii de îngrijire formală pe termen lung accesibile, inclusiv din punct de vedere financiar. Pe de altă parte, multe persoane aleg, de asemenea, să furnizeze sau să primească îngrijire informală ca o chestiune de preferință. Cu toate acestea, furnizarea de îngrijire informală poate afecta sănătatea fizică și mentală și bunăstarea îngrijitorilor și reprezintă un obstacol semnificativ în calea ocupării forței de muncă, în special pentru femei. Acest lucru are un efect imediat asupra veniturilor lor curente și le poate afecta prestațiile de bătrânețe ca urmare a unei acumulări reduse a drepturilor la pensie, impactul putând fi și mai important în cazul îngrijitorilor cu responsabilități suplimentare de îngrijire a copiilor. Prin urmare, un bun echilibru între viața profesională și cea privată și o mai bună conciliere a muncii cu sarcinile de îngrijire sunt necesare pentru toți îngrijitorii informali, atât bărbați, cât și femei. În plus, în unele cazuri, îngrijitorii informali nu au acces la o protecție socială adecvată și nu primesc suficient sprijin direct și/sau indirect pentru activitățile lor de îngrijire, inclusiv sprijin financiar. Măsurile în sprijinul validării competențelor lor îi pot ajuta pe cei interesați să facă tranziția către activități de îngrijire formală. Copiii și tinerii care provin din familii în care un membru suferă de o boală cronică tind să se confrunte cu mai multe probleme de sănătate mintală și mai multe efecte negative, cu consecințe pe termen lung asupra veniturilor și a incluziunii lor în societate. |
| --- | --- |

(20)

Îngrijirea informală joacă un rol esențial în furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung, întrucât îngrijitorii informali, în special femei, asigură în mod tradițional cea mai mare parte a îngrijirilor, adesea din cauza lipsei unor servicii de îngrijire formală pe termen lung accesibile, inclusiv din punct de vedere financiar. Pe de altă parte, multe persoane aleg, de asemenea, să furnizeze sau să primească îngrijire informală ca o chestiune de preferință. Cu toate acestea, furnizarea de îngrijire informală poate afecta sănătatea fizică și mentală și bunăstarea îngrijitorilor și reprezintă un obstacol semnificativ în calea ocupării forței de muncă, în special pentru femei. Acest lucru are un efect imediat asupra veniturilor lor curente și le poate afecta prestațiile de bătrânețe ca urmare a unei acumulări reduse a drepturilor la pensie, impactul putând fi și mai important în cazul îngrijitorilor cu responsabilități suplimentare de îngrijire a copiilor. Prin urmare, un bun echilibru între viața profesională și cea privată și o mai bună conciliere a muncii cu sarcinile de îngrijire sunt necesare pentru toți îngrijitorii informali, atât bărbați, cât și femei. În plus, în unele cazuri, îngrijitorii informali nu au acces la o protecție socială adecvată și nu primesc suficient sprijin direct și/sau indirect pentru activitățile lor de îngrijire, inclusiv sprijin financiar. Măsurile în sprijinul validării competențelor lor îi pot ajuta pe cei interesați să facă tranziția către activități de îngrijire formală. Copiii și tinerii care provin din familii în care un membru suferă de o boală cronică tind să se confrunte cu mai multe probleme de sănătate mintală și mai multe efecte negative, cu consecințe pe termen lung asupra veniturilor și a incluziunii lor în societate.

| (21) | Organizarea serviciilor de îngrijire pe termen lung diferă la nivelul Uniunii. Îngrijirea pe termen lung este organizată într-un sistem adesea complex de servicii de asistență medicală și socială și, uneori, de alte tipuri de sprijin, cum ar fi ajutorul pentru locuințe și activitățile locale. Există, de asemenea, diferențe în ceea ce privește statutul profesional al îngrijitorilor de profesie, rolul jucat de administrațiile de la nivel național, regional și local și de sectorul public, cel privat și cel cooperatist. Indicatorii utilizați pentru monitorizarea îngrijirii pe termen lung variază, de asemenea, iar adesea datele administrative nu sunt disponibile sau comparabile la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(21)

Organizarea serviciilor de îngrijire pe termen lung diferă la nivelul Uniunii. Îngrijirea pe termen lung este organizată într-un sistem adesea complex de servicii de asistență medicală și socială și, uneori, de alte tipuri de sprijin, cum ar fi ajutorul pentru locuințe și activitățile locale. Există, de asemenea, diferențe în ceea ce privește statutul profesional al îngrijitorilor de profesie, rolul jucat de administrațiile de la nivel național, regional și local și de sectorul public, cel privat și cel cooperatist. Indicatorii utilizați pentru monitorizarea îngrijirii pe termen lung variază, de asemenea, iar adesea datele administrative nu sunt disponibile sau comparabile la nivelul Uniunii.

| (22) | Printre părțile interesate din domeniul îngrijirii pe termen lung se numără persoanele care au nevoie de îngrijire pe termen lung, membrii familiilor acestora și organizațiile care le reprezintă, autoritățile competente de la nivel național, regional și local, partenerii sociali, organizațiile societății civile, furnizorii de servicii de îngrijire pe termen lung și organismele responsabile cu promovarea incluziunii sociale și a integrării și cu protecția drepturilor fundamentale, inclusiv organismele naționale de promovare a egalității. Organismele economiei sociale, inclusiv cooperativele, societățile de ajutor reciproc, asociațiile și fundațiile, precum și întreprinderile sociale sunt parteneri importanți ai autorităților publice pentru furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung. |
| --- | --- |

(22)

Printre părțile interesate din domeniul îngrijirii pe termen lung se numără persoanele care au nevoie de îngrijire pe termen lung, membrii familiilor acestora și organizațiile care le reprezintă, autoritățile competente de la nivel național, regional și local, partenerii sociali, organizațiile societății civile, furnizorii de servicii de îngrijire pe termen lung și organismele responsabile cu promovarea incluziunii sociale și a integrării și cu protecția drepturilor fundamentale, inclusiv organismele naționale de promovare a egalității. Organismele economiei sociale, inclusiv cooperativele, societățile de ajutor reciproc, asociațiile și fundațiile, precum și întreprinderile sociale sunt parteneri importanți ai autorităților publice pentru furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung.

| (23) | Procesul semestrului european, sprijinit de tabloul de bord social, a evidențiat provocările din domeniul îngrijirii pe termen lung, ceea ce a dus la primirea de către unele state membre a unor recomandări specifice în acest domeniu. Orientările privind ocuparea forței de muncă ale statelor membre adoptate prin Decizia (UE) 2022/2296 a Consiliului (5) subliniază importanța asigurării disponibilității unor servicii de îngrijire pe termen lung accesibile, inclusiv din punct de vedere financiar, și de calitate. Metoda deschisă de coordonare pentru protecție socială și incluziune socială urmărește să promoveze servicii de îngrijire pe termen lung accesibile, de înaltă calitate și sustenabile și sprijină acest obiectiv prin monitorizare, supravegherea multilaterală a reformelor, activități tematice și învățare reciprocă. Comitetul pentru protecție socială a elaborat un cadru european de calitate pentru serviciile sociale (6), inclusiv îngrijirea pe termen lung. Cu toate acestea, nu există încă un cadru cuprinzător la nivelul Uniunii care să ghideze reformele naționale în domeniul îngrijirii pe termen lung. |
| --- | --- |

(23)

Procesul semestrului european, sprijinit de tabloul de bord social, a evidențiat provocările din domeniul îngrijirii pe termen lung, ceea ce a dus la primirea de către unele state membre a unor recomandări specifice în acest domeniu. Orientările privind ocuparea forței de muncă ale statelor membre adoptate prin Decizia (UE) 2022/2296 a Consiliului (5) subliniază importanța asigurării disponibilității unor servicii de îngrijire pe termen lung accesibile, inclusiv din punct de vedere financiar, și de calitate. Metoda deschisă de coordonare pentru protecție socială și incluziune socială urmărește să promoveze servicii de îngrijire pe termen lung accesibile, de înaltă calitate și sustenabile și sprijină acest obiectiv prin monitorizare, supravegherea multilaterală a reformelor, activități tematice și învățare reciprocă. Comitetul pentru protecție socială a elaborat un cadru european de calitate pentru serviciile sociale (6), inclusiv îngrijirea pe termen lung. Cu toate acestea, nu există încă un cadru cuprinzător la nivelul Uniunii care să ghideze reformele naționale în domeniul îngrijirii pe termen lung.

| (24) | Uniunea oferă numeroase oportunități de finanțare pentru îngrijirea pe termen lung, vizând diferite priorități de investiții în conformitate cu reglementările specifice ale diferitelor programe de finanțare, printre care se numără Fondul european de dezvoltare regională (cu accent prioritar pe serviciile nerezidențiale familiale și în comunitate), Fondul social european Plus și componenta sa pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială, Fondul pentru o tranziție justă, Orizont Europa, programul „UE pentru sănătate”, programul „Europa digitală”, sprijinul tehnic pentru îmbunătățirea capacității autorităților naționale de a concepe, de a dezvolta și de a pune în aplicare reforme prin intermediul Instrumentului de sprijin tehnic, precum și Mecanismul de redresare și reziliență pentru reformele și investițiile eligibile în contextul redresării în urma pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(24)

Uniunea oferă numeroase oportunități de finanțare pentru îngrijirea pe termen lung, vizând diferite priorități de investiții în conformitate cu reglementările specifice ale diferitelor programe de finanțare, printre care se numără Fondul european de dezvoltare regională (cu accent prioritar pe serviciile nerezidențiale familiale și în comunitate), Fondul social european Plus și componenta sa pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială, Fondul pentru o tranziție justă, Orizont Europa, programul „UE pentru sănătate”, programul „Europa digitală”, sprijinul tehnic pentru îmbunătățirea capacității autorităților naționale de a concepe, de a dezvolta și de a pune în aplicare reforme prin intermediul Instrumentului de sprijin tehnic, precum și Mecanismul de redresare și reziliență pentru reformele și investițiile eligibile în contextul redresării în urma pandemiei de COVID-19.

| (25) | Prezenta recomandare se bazează pe dreptul Uniunii, care este aplicabil și relevant pentru îngrijirea pe termen lung, referitor la transparența și previzibilitatea condițiilor de muncă, cum sunt de exemplu Directivele 96/71/CE (7), (UE) 2019/1152 (8) și (UE) 2022/2041 (9) ale Parlamentului European și ale Consiliului, cel referitor la echilibrul dintre viața profesională și cea privată, cum este de exemplu Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului (10), precum și cel referitor la securitatea și sănătatea în muncă, cum sunt de exemplu Directivele 89/391/CEE (11), 89/656/CEE (12), 90/269/CEE (13) și 98/24/CE (14) ale Consiliului
  și Directivele 2000/54/CE (15), 2003/88/CE (16), 2004/37/CE (17) și 2013/35/UE (18) ale Parlamentului European și ale Consiliului. |
| --- | --- |

(25)

Prezenta recomandare se bazează pe dreptul Uniunii, care este aplicabil și relevant pentru îngrijirea pe termen lung, referitor la transparența și previzibilitatea condițiilor de muncă, cum sunt de exemplu Directivele 96/71/CE (7), (UE) 2019/1152 (8) și (UE) 2022/2041 (9) ale Parlamentului European și ale Consiliului, cel referitor la echilibrul dintre viața profesională și cea privată, cum este de exemplu Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului (10), precum și cel referitor la securitatea și sănătatea în muncă, cum sunt de exemplu Directivele 89/391/CEE (11), 89/656/CEE (12), 90/269/CEE (13) și 98/24/CE (14) ale Consiliului

și Directivele 2000/54/CE (15), 2003/88/CE (16), 2004/37/CE (17) și 2013/35/UE (18) ale Parlamentului European și ale Consiliului.

| (26) | Respectând pe deplin principiile subsidiarității și proporționalității și ținând seama de diversitatea și diferitele structuri organizaționale ale sistemelor de îngrijire pe termen lung, inclusiv sistemele descentralizate, prezenta recomandare nu aduce atingere competențelor statelor membre de a-și organiza sistemele de protecție socială și nu le împiedică să mențină sau să stabilească dispoziții privind protecția socială care să le depășească pe cele recomandate, |
| --- | --- |

(26)

Respectând pe deplin principiile subsidiarității și proporționalității și ținând seama de diversitatea și diferitele structuri organizaționale ale sistemelor de îngrijire pe termen lung, inclusiv sistemele descentralizate, prezenta recomandare nu aduce atingere competențelor statelor membre de a-și organiza sistemele de protecție socială și nu le împiedică să mențină sau să stabilească dispoziții privind protecția socială care să le depășească pe cele recomandate,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

OBIECTIVUL ȘI DOMENIUL DE APLICARE

| 1. | Prezenta recomandare are ca obiectiv îmbunătățirea accesului la servicii de îngrijire pe termen lung accesibile din punct de vedere financiar și de înaltă calitate pentru toate persoanele care au nevoie de acestea. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prezenta recomandare vizează toate persoanele care au nevoie de îngrijire pe termen lung, precum și toți îngrijitorii formali și informali. Aceasta se aplică serviciilor de îngrijire pe termen lung furnizate în toate mediile de îngrijire. |
| --- | --- |

2.

DEFINIȚII

| 3. | În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:






  (a) | „îngrijire pe termen lung” înseamnă o serie de servicii și asistență pentru persoanele care, din cauza unei fragilități, a unei boli și/sau a unui handicap de natură fizică și/sau mintală pe o perioadă îndelungată, sunt dependente de sprijin pentru îndeplinirea activităților cotidiene și/sau au nevoie de asistență medicală în permanență. Activitățile cotidiene pentru care sprijinul este necesar pot include activitățile de îngrijire personală pe care o persoană trebuie să le desfășoare în fiecare zi, și anume activități cotidiene, precum spălatul, îmbrăcatul, hrănirea, așezarea pe pat sau ridicarea din pat sau pe/de pe un scaun, deplasarea, utilizarea toaletei și controlul funcțiilor vezicii urinare și intestinelor sau pot fi legate de viața independentă, și anume activități instrumentale cotidiene, precum pregătirea meselor, gestionarea banilor, cumpărarea de alimente sau de obiecte personale, efectuarea de activități casnice ușoare sau grele și utilizarea unui telefon; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

„îngrijire pe termen lung” înseamnă o serie de servicii și asistență pentru persoanele care, din cauza unei fragilități, a unei boli și/sau a unui handicap de natură fizică și/sau mintală pe o perioadă îndelungată, sunt dependente de sprijin pentru îndeplinirea activităților cotidiene și/sau au nevoie de asistență medicală în permanență. Activitățile cotidiene pentru care sprijinul este necesar pot include activitățile de îngrijire personală pe care o persoană trebuie să le desfășoare în fiecare zi, și anume activități cotidiene, precum spălatul, îmbrăcatul, hrănirea, așezarea pe pat sau ridicarea din pat sau pe/de pe un scaun, deplasarea, utilizarea toaletei și controlul funcțiilor vezicii urinare și intestinelor sau pot fi legate de viața independentă, și anume activități instrumentale cotidiene, precum pregătirea meselor, gestionarea banilor, cumpărarea de alimente sau de obiecte personale, efectuarea de activități casnice ușoare sau grele și utilizarea unui telefon;

| (b) | „îngrijire formală pe termen lung” înseamnă îngrijirea pe termen lung furnizată de lucrători profesioniști din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung, care poate lua forma îngrijirii la domiciliu, a îngrijirii în comunitate sau a îngrijirii rezidențiale; |
| --- | --- |

(b)

„îngrijire formală pe termen lung” înseamnă îngrijirea pe termen lung furnizată de lucrători profesioniști din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung, care poate lua forma îngrijirii la domiciliu, a îngrijirii în comunitate sau a îngrijirii rezidențiale;

| (c) | „îngrijire la domiciliu” înseamnă îngrijirea formală pe termen lung furnizată la domiciliul privat al beneficiarului de către unul sau mai mulți lucrători profesioniști din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung; |
| --- | --- |

(c)

„îngrijire la domiciliu” înseamnă îngrijirea formală pe termen lung furnizată la domiciliul privat al beneficiarului de către unul sau mai mulți lucrători profesioniști din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung;

| (d) | „îngrijire în comunitate” înseamnă îngrijirea formală pe termen lung furnizată și organizată la nivel comunitar, de exemplu, sub formă de servicii de îngrijire personală sau de îngrijire temporară; |
| --- | --- |

(d)

„îngrijire în comunitate” înseamnă îngrijirea formală pe termen lung furnizată și organizată la nivel comunitar, de exemplu, sub formă de servicii de îngrijire personală sau de îngrijire temporară;

| (e) | „îngrijire rezidențială” înseamnă îngrijirea formală pe termen lung oferită persoanelor care se află într-un cadru rezidențial de îngrijire pe termen lung; |
| --- | --- |

(e)

„îngrijire rezidențială” înseamnă îngrijirea formală pe termen lung oferită persoanelor care se află într-un cadru rezidențial de îngrijire pe termen lung;

| (f) | „îngrijire informală” înseamnă îngrijirea pe termen lung oferită de un îngrijitor informal, și anume de cineva din mediul social al persoanei care are nevoie de îngrijire, inclusiv un partener, un copil, un părinte sau o altă persoană, care nu este angajată ca lucrător profesionist din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung; |
| --- | --- |

(f)

„îngrijire informală” înseamnă îngrijirea pe termen lung oferită de un îngrijitor informal, și anume de cineva din mediul social al persoanei care are nevoie de îngrijire, inclusiv un partener, un copil, un părinte sau o altă persoană, care nu este angajată ca lucrător profesionist din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung;

| (g) | „viață independentă” înseamnă că toate persoanele care au nevoie de îngrijire pe termen lung pot trăi în comunitate având o libertate de alegere egală cu a celorlalte persoane, au posibilitatea, în condiții de egalitate cu ceilalți, de a-și alege locul de reședință, precum și unde și cu cine să locuiască și nu sunt obligate să trăiască într-un anumit mediu; |
| --- | --- |

(g)

„viață independentă” înseamnă că toate persoanele care au nevoie de îngrijire pe termen lung pot trăi în comunitate având o libertate de alegere egală cu a celorlalte persoane, au posibilitatea, în condiții de egalitate cu ceilalți, de a-și alege locul de reședință, precum și unde și cu cine să locuiască și nu sunt obligate să trăiască într-un anumit mediu;

| (h) | „lucrător la domiciliu din sistemul serviciilor de îngrijire” înseamnă orice persoană care desfășoară activități casnice și care oferă îngrijire pe termen lung în cadrul unui raport de muncă; |
| --- | --- |

(h)

„lucrător la domiciliu din sistemul serviciilor de îngrijire” înseamnă orice persoană care desfășoară activități casnice și care oferă îngrijire pe termen lung în cadrul unui raport de muncă;

| (i) | „îngrijitor în regim intern din sistemul serviciilor de îngrijire” înseamnă un lucrător la domiciliu din sistemul serviciilor de îngrijire care locuiește cu beneficiarul serviciilor de îngrijire și furnizează servicii de îngrijire pe termen lung. |
| --- | --- |

(i)

„îngrijitor în regim intern din sistemul serviciilor de îngrijire” înseamnă un lucrător la domiciliu din sistemul serviciilor de îngrijire care locuiește cu beneficiarul serviciilor de îngrijire și furnizează servicii de îngrijire pe termen lung.

CARACTERUL ADECVAT, DISPONIBILITATEA ȘI CALITATEA

| 4. | Se recomandă ca statele membre să asigure caracterul adecvat al protecției sociale pentru îngrijirea pe termen lung, în special prin asigurarea faptului că toate persoanele care au nevoie de îngrijire pe termen lung au acces la îngrijire pe termen lung care:






  (a) | se acordă prompt, permițând persoanelor care au nevoie de îngrijire pe termen lung să primească îngrijirile necesare de îndată ce și atât timp cât este necesar; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

se acordă prompt, permițând persoanelor care au nevoie de îngrijire pe termen lung să primească îngrijirile necesare de îndată ce și atât timp cât este necesar;

| (b) | este cuprinzătoare, acoperind toate nevoile de îngrijire pe termen lung care rezultă din declinul mintal și/sau fizic al capacității funcționale, identificat printr-o evaluare bazată pe criterii de eligibilitate clare și obiective și în coordonare cu alte servicii de sprijin și asistență socială; |
| --- | --- |

(b)

este cuprinzătoare, acoperind toate nevoile de îngrijire pe termen lung care rezultă din declinul mintal și/sau fizic al capacității funcționale, identificat printr-o evaluare bazată pe criterii de eligibilitate clare și obiective și în coordonare cu alte servicii de sprijin și asistență socială;

| (c) | este accesibilă din punct de vedere financiar, permițând persoanelor care au nevoie de îngrijire pe termen lung să își mențină un nivel de trai decent, protejându-le împotriva sărăciei și a excluziunii sociale cauzate de nevoile lor de îngrijire pe termen lung și asigurându-le demnitatea. |
| --- | --- |

(c)

este accesibilă din punct de vedere financiar, permițând persoanelor care au nevoie de îngrijire pe termen lung să își mențină un nivel de trai decent, protejându-le împotriva sărăciei și a excluziunii sociale cauzate de nevoile lor de îngrijire pe termen lung și asigurându-le demnitatea.

| 5. | Se recomandă ca statele membre să își alinieze în permanență oferta de servicii de îngrijire pe termen lung la nevoile de îngrijire pe termen lung, oferind, în același timp, o combinație echilibrată de opțiuni de îngrijire pe termen lung în toate mediile de îngrijire, pentru a răspunde diferitelor nevoi de astfel de îngrijiri și sprijinind libertatea de alegere a persoanelor care au nevoie de îngrijire, precum și participarea lor la luarea deciziilor, inclusiv prin:






  (a) | dezvoltarea și/sau îmbunătățirea îngrijirii la domiciliu și a îngrijirii în comunitate; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

dezvoltarea și/sau îmbunătățirea îngrijirii la domiciliu și a îngrijirii în comunitate;

| (b) | eliminarea decalajelor teritoriale în ceea ce privește disponibilitatea serviciilor de îngrijire pe termen lung și accesul la acestea, în special în zonele rurale și în cele care se depopulează; |
| --- | --- |

(b)

eliminarea decalajelor teritoriale în ceea ce privește disponibilitatea serviciilor de îngrijire pe termen lung și accesul la acestea, în special în zonele rurale și în cele care se depopulează;

| (c) | introducerea unor tehnologii inovatoare și a unor soluții digitale accesibile în furnizarea de servicii de îngrijire, inclusiv pentru a sprijini autonomia și o viață independentă, abordând în același timp potențialele provocări ale digitalizării; |
| --- | --- |

(c)

introducerea unor tehnologii inovatoare și a unor soluții digitale accesibile în furnizarea de servicii de îngrijire, inclusiv pentru a sprijini autonomia și o viață independentă, abordând în același timp potențialele provocări ale digitalizării;

| (d) | asigurarea unor servicii și structuri de îngrijire pe termen lung accesibile persoanelor cu nevoi și cu handicapuri specifice, care respectă dreptul egal al tuturor persoanelor cu handicap de a trăi independent în comunitate și de a avea o libertate de alegere egală cu a celorlalte persoane. |
| --- | --- |

(d)

asigurarea unor servicii și structuri de îngrijire pe termen lung accesibile persoanelor cu nevoi și cu handicapuri specifice, care respectă dreptul egal al tuturor persoanelor cu handicap de a trăi independent în comunitate și de a avea o libertate de alegere egală cu a celorlalte persoane.

| (e) | asigurarea faptului că serviciile de îngrijire pe termen lung sunt bine coordonate cu serviciile de prevenire, cu îmbătrânirea sănătoasă și activă și cu serviciile de sănătate și că sprijină autonomia și viața independentă, refăcând cât mai mult posibil sănătatea fizică sau mintală sau prevenind deteriorarea acesteia. |
| --- | --- |

(e)

asigurarea faptului că serviciile de îngrijire pe termen lung sunt bine coordonate cu serviciile de prevenire, cu îmbătrânirea sănătoasă și activă și cu serviciile de sănătate și că sprijină autonomia și viața independentă, refăcând cât mai mult posibil sănătatea fizică sau mintală sau prevenind deteriorarea acesteia.

| 6. | Se recomandă ca statele membre să se asigure că sunt stabilite criterii și standarde de înaltă calitate pentru toate mediile de îngrijire pe termen lung, adaptate caracteristicilor acestora, și că standardele și criteriile respective sunt aplicate tuturor furnizorilor de servicii de îngrijire pe termen lung, indiferent de statutul lor juridic. În acest scop, statele membre sunt invitate să asigure un cadru de calitate național pentru serviciile de îngrijire pe termen lung, în conformitate cu principiile de calitate prevăzute în anexă, care să includă un mecanism adecvat de asigurare a calității și care:






  (a) | să asigure respectarea criteriilor și standardelor de calitate în toate mediile de îngrijire pe termen lung și de către toți furnizorii de servicii de îngrijire pe termen lung, în colaborare cu aceștia și cu persoanele care beneficiază de îngrijire pe termen lung; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

să asigure respectarea criteriilor și standardelor de calitate în toate mediile de îngrijire pe termen lung și de către toți furnizorii de servicii de îngrijire pe termen lung, în colaborare cu aceștia și cu persoanele care beneficiază de îngrijire pe termen lung;

| (b) | să ofere stimulente și să consolideze capacitatea furnizorilor de servicii de îngrijire pe termen lung de a depăși standardele minime de calitate și de a îmbunătăți calitatea în mod continuu; |
| --- | --- |

(b)

să ofere stimulente și să consolideze capacitatea furnizorilor de servicii de îngrijire pe termen lung de a depăși standardele minime de calitate și de a îmbunătăți calitatea în mod continuu;

| (c) | să aloce resurse pentru asigurarea calității la nivel național, regional și local și să încurajeze furnizorii de servicii de îngrijire pe termen lung să dispună de resurse financiare pentru gestionarea calității; |
| --- | --- |

(c)

să aloce resurse pentru asigurarea calității la nivel național, regional și local și să încurajeze furnizorii de servicii de îngrijire pe termen lung să dispună de resurse financiare pentru gestionarea calității;

| (d) | să se asigure, după caz, că cerințele privind calitatea îngrijirii pe termen lung sunt integrate în achizițiile publice; |
| --- | --- |

(d)

să se asigure, după caz, că cerințele privind calitatea îngrijirii pe termen lung sunt integrate în achizițiile publice;

| (e) | să promoveze autonomia, viața independentă și incluziunea în comunitate în toate mediile de îngrijire pe termen lung; |
| --- | --- |

(e)

să promoveze autonomia, viața independentă și incluziunea în comunitate în toate mediile de îngrijire pe termen lung;

| (f) | să asigure protecția împotriva abuzului, a hărțuirii, a neglijării și a tuturor formelor de violență pentru toate persoanele care au nevoie de îngrijire și pentru toți îngrijitorii. |
| --- | --- |

(f)

să asigure protecția împotriva abuzului, a hărțuirii, a neglijării și a tuturor formelor de violență pentru toate persoanele care au nevoie de îngrijire și pentru toți îngrijitorii.

PERSOANELE CARE ASIGURĂ SERVICII DE ÎNGRIIRE

| 7. | Se recomandă ca statele membre să asigure sprijin pentru locuri de muncă de calitate și condiții de muncă echitabile în domeniul îngrijirii pe termen lung, în special prin:






  (a) | promovarea dialogului social național și a negocierilor colective în domeniul îngrijirii pe termen lung, inclusiv sprijinirea dezvoltării unor salarii atractive, a unor formule de lucru adecvate și a nediscriminării în acest sector, respectând în același timp autonomia partenerilor sociali; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

promovarea dialogului social național și a negocierilor colective în domeniul îngrijirii pe termen lung, inclusiv sprijinirea dezvoltării unor salarii atractive, a unor formule de lucru adecvate și a nediscriminării în acest sector, respectând în același timp autonomia partenerilor sociali;

| (b) | fără a aduce atingere dreptului Uniunii privind sănătatea și siguranța la locul de muncă și asigurând, în același timp, aplicarea sa efectivă, promovarea celor mai înalte standarde în materie de sănătate și siguranță la locul de muncă, inclusiv a protecției împotriva hărțuirii, a abuzurilor și a tuturor formelor de violență, pentru toți lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung; |
| --- | --- |

(b)

fără a aduce atingere dreptului Uniunii privind sănătatea și siguranța la locul de muncă și asigurând, în același timp, aplicarea sa efectivă, promovarea celor mai înalte standarde în materie de sănătate și siguranță la locul de muncă, inclusiv a protecției împotriva hărțuirii, a abuzurilor și a tuturor formelor de violență, pentru toți lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung;

| (c) | abordarea provocărilor cu care se confruntă categoriile vulnerabile de lucrători, cum ar fi lucrătorii la domiciliu din sistemul serviciilor de îngrijire, lucrătorii la domiciliu în regim intern din sistemul serviciilor de îngrijire și lucrătorii străini din sistemul serviciilor de îngrijire, inclusiv prin asigurarea unei reglementări și profesionalizări eficace a acestor activități de îngrijire. |
| --- | --- |

(c)

abordarea provocărilor cu care se confruntă categoriile vulnerabile de lucrători, cum ar fi lucrătorii la domiciliu din sistemul serviciilor de îngrijire, lucrătorii la domiciliu în regim intern din sistemul serviciilor de îngrijire și lucrătorii străini din sistemul serviciilor de îngrijire, inclusiv prin asigurarea unei reglementări și profesionalizări eficace a acestor activități de îngrijire.

| 8. | Se recomandă ca statele membre, în colaborare, după caz, cu partenerii sociali, furnizorii de servicii de îngrijire pe termen lung și alte părți interesate, să îmbunătățească profesionalizarea îngrijirii și să abordeze nevoile în materie de competențe și deficitul de lucrători din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung, în special prin:






  (a) | conceperea și îmbunătățirea educației și formării inițiale și continue pentru a-i înzestra pe lucrătorii actuali și viitori din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung cu aptitudinile și competențele necesare, inclusiv digitale; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

conceperea și îmbunătățirea educației și formării inițiale și continue pentru a-i înzestra pe lucrătorii actuali și viitori din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung cu aptitudinile și competențele necesare, inclusiv digitale;

| (b) | crearea de parcursuri profesionale în sectorul îngrijirii pe termen lung, inclusiv prin perfecționare, recalificare, validarea competențelor și servicii de informare și orientare; |
| --- | --- |

(b)

crearea de parcursuri profesionale în sectorul îngrijirii pe termen lung, inclusiv prin perfecționare, recalificare, validarea competențelor și servicii de informare și orientare;

| (c) | stabilirea unor parcursuri către un statut profesional reglementat pentru lucrătorii nedeclarați din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung; |
| --- | --- |

(c)

stabilirea unor parcursuri către un statut profesional reglementat pentru lucrătorii nedeclarați din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung;

| (d) | explorarea căilor legale de migrație pentru lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung; |
| --- | --- |

(d)

explorarea căilor legale de migrație pentru lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung;

| (e) | consolidarea standardelor profesionale, oferirea unui statut profesional, a unor perspective de carieră atractive și a unei protecții sociale adecvate pentru lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung, inclusiv pentru cei cu calificări reduse sau fără calificări; |
| --- | --- |

(e)

consolidarea standardelor profesionale, oferirea unui statut profesional, a unor perspective de carieră atractive și a unei protecții sociale adecvate pentru lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung, inclusiv pentru cei cu calificări reduse sau fără calificări;

| (f) | punerea în aplicare a unor măsuri de combatere a stereotipurilor de gen și a segregării de gen și de sporire a atractivității profesiei de îngrijitor pe termen lung atât pentru bărbați, cât și pentru femei. |
| --- | --- |

(f)

punerea în aplicare a unor măsuri de combatere a stereotipurilor de gen și a segregării de gen și de sporire a atractivității profesiei de îngrijitor pe termen lung atât pentru bărbați, cât și pentru femei.

| 9. | Se recomandă ca statele membre să stabilească proceduri clare de identificare a îngrijitorilor informali și de sprijinire a acestora în activitățile lor de îngrijire:






  (a) | facilitând cooperarea acestora cu lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

facilitând cooperarea acestora cu lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung;

| (b) | sprijinind accesul acestora la formarea necesară, inclusiv în domeniul sănătății și siguranței la locul de muncă, la consiliere, la asistență medicală, la sprijin psihologic și la îngrijire temporară, și ajutându-i totodată să găsească un echilibru între responsabilitățile profesionale și cele de îngrijire; |
| --- | --- |

(b)

sprijinind accesul acestora la formarea necesară, inclusiv în domeniul sănătății și siguranței la locul de muncă, la consiliere, la asistență medicală, la sprijin psihologic și la îngrijire temporară, și ajutându-i totodată să găsească un echilibru între responsabilitățile profesionale și cele de îngrijire;

| (c) | acordându-le accesul la protecție socială și/sau un sprijin financiar adecvat, asigurându-se, în același timp, că astfel de măsuri de sprijin nu descurajează participarea pe piața muncii. |
| --- | --- |

(c)

acordându-le accesul la protecție socială și/sau un sprijin financiar adecvat, asigurându-se, în același timp, că astfel de măsuri de sprijin nu descurajează participarea pe piața muncii.

GUVERNANȚĂ, MONITORIZARE ȘI RAPORTARE

| 10. | Se recomandă ca statele membre să asigure o bună guvernanță a politicilor în domeniul îngrijirii pe termen lung, inclusiv un mecanism de coordonare eficace pentru conceperea, implementarea și monitorizarea măsurilor de politică și a investițiilor în acest domeniu, în special prin:






  (a) | instituirea unui coordonator național pentru îngrijirea pe termen lung sau a unui alt mecanism de coordonare similar adecvat, în funcție de circumstanțele naționale, care să sprijine punerea în aplicare a prezentei recomandări la nivel național; |
| --- | --- | --- |

10.

(a)

instituirea unui coordonator național pentru îngrijirea pe termen lung sau a unui alt mecanism de coordonare similar adecvat, în funcție de circumstanțele naționale, care să sprijine punerea în aplicare a prezentei recomandări la nivel național;

| (b) | implicarea părților interesate relevante, de exemplu a partenerilor sociali, a organizațiilor societății civile, a actorilor din economia socială, a instituțiilor de educație și formare profesională și a beneficiarilor de servicii de îngrijire, precum și a altor părți interesate de la nivel național, regional și local în pregătirea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea politicilor de îngrijire pe termen lung și îmbunătățirea coerenței acestora cu alte politici relevante, inclusiv a politicilor din domenii precum asistența medicală, ocuparea forței de muncă, educația și formarea, protecția socială și incluziunea socială mai cuprinzătoare, egalitatea de gen, drepturile persoanelor cu handicap și drepturile copiilor; |
| --- | --- |

(b)

implicarea părților interesate relevante, de exemplu a partenerilor sociali, a organizațiilor societății civile, a actorilor din economia socială, a instituțiilor de educație și formare profesională și a beneficiarilor de servicii de îngrijire, precum și a altor părți interesate de la nivel național, regional și local în pregătirea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea politicilor de îngrijire pe termen lung și îmbunătățirea coerenței acestora cu alte politici relevante, inclusiv a politicilor din domenii precum asistența medicală, ocuparea forței de muncă, educația și formarea, protecția socială și incluziunea socială mai cuprinzătoare, egalitatea de gen, drepturile persoanelor cu handicap și drepturile copiilor;

| (c) | asigurarea unui cadru național pentru colectarea și evaluarea datelor, bazat pe indicatori relevanți, defalcați în funcție de sex și vârstă, în cazul în care acest lucru este relevant și posibil, colectarea de dovezi, inclusiv cu privire la lacunele în furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung; |
| --- | --- |

(c)

asigurarea unui cadru național pentru colectarea și evaluarea datelor, bazat pe indicatori relevanți, defalcați în funcție de sex și vârstă, în cazul în care acest lucru este relevant și posibil, colectarea de dovezi, inclusiv cu privire la lacunele în furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung;

| (d) | colectarea lecțiilor învățate, a practicilor de succes și a feedbackului cu privire la politicile și practicile în materie de îngrijire pe termen lung, inclusiv din partea beneficiarilor serviciilor de îngrijire, a îngrijitorilor și a altor părți interesate, pentru a contribui la elaborarea politicilor; |
| --- | --- |

(d)

colectarea lecțiilor învățate, a practicilor de succes și a feedbackului cu privire la politicile și practicile în materie de îngrijire pe termen lung, inclusiv din partea beneficiarilor serviciilor de îngrijire, a îngrijitorilor și a altor părți interesate, pentru a contribui la elaborarea politicilor;

| (e) | dezvoltarea unui mecanism de previzionare a nevoilor de îngrijire pe termen lung la nivel național, regional și local și integrarea acestuia în planificarea furnizării de servicii de îngrijire pe termen lung; |
| --- | --- |

(e)

dezvoltarea unui mecanism de previzionare a nevoilor de îngrijire pe termen lung la nivel național, regional și local și integrarea acestuia în planificarea furnizării de servicii de îngrijire pe termen lung;

| (f) | consolidarea planificării pentru situații de urgență și a capacității de a asigura continuitatea furnizării de servicii de îngrijire pe termen lung atunci când apar circumstanțe neprevăzute și situații de urgență; |
| --- | --- |

(f)

consolidarea planificării pentru situații de urgență și a capacității de a asigura continuitatea furnizării de servicii de îngrijire pe termen lung atunci când apar circumstanțe neprevăzute și situații de urgență;

| (g) | luarea de măsuri, inclusiv la nivel regional și local, pentru a sensibiliza persoanele care au nevoie de îngrijire pe termen lung, familiile acestora, lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung și îngrijitorii informali în ceea ce privește serviciile de îngrijire pe termen lung și sprijinul disponibile, precum și pentru a încuraja utilizarea acestora și a facilita această utilizare; |
| --- | --- |

(g)

luarea de măsuri, inclusiv la nivel regional și local, pentru a sensibiliza persoanele care au nevoie de îngrijire pe termen lung, familiile acestora, lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung și îngrijitorii informali în ceea ce privește serviciile de îngrijire pe termen lung și sprijinul disponibile, precum și pentru a încuraja utilizarea acestora și a facilita această utilizare;

| (h) | mobilizarea și utilizarea eficientă din punctul de vedere al costurilor a unei finanțări adecvate și sustenabile pentru îngrijirea pe termen lung, inclusiv prin utilizarea fondurilor și a instrumentelor Uniunii și prin aplicarea unor politici în favoarea finanțării sustenabile a serviciilor de îngrijire pe termen lung care să fie coerente cu sustenabilitatea generală a finanțelor publice. |
| --- | --- |

(h)

mobilizarea și utilizarea eficientă din punctul de vedere al costurilor a unei finanțări adecvate și sustenabile pentru îngrijirea pe termen lung, inclusiv prin utilizarea fondurilor și a instrumentelor Uniunii și prin aplicarea unor politici în favoarea finanțării sustenabile a serviciilor de îngrijire pe termen lung care să fie coerente cu sustenabilitatea generală a finanțelor publice.

| 11. | Se recomandă ca, în termen de 18 luni de la adoptarea prezentei recomandări, statele membre să comunice Comisiei setul de măsuri care au fost luate sau care sunt prevăzute pentru punerea ei în aplicare, pe baza, dacă este cazul, pe strategiile sau planurile naționale existente și ținând seama de circumstanțele naționale, regionale și locale. Dacă este cazul, rapoartele ulterioare privind progresele înregistrate ar trebui să se bazeze pe mecanismele și forurile de raportare relevante, inclusiv pe cele din cadrul metodei deschise de coordonare pentru protecție socială și incluziune socială, al semestrului european și al altor mecanisme relevante de programare și raportare ale Uniunii, precum planurile naționale de redresare. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Consiliul salută intenția Comisiei de:






  (a) | a mobiliza finanțare și sprijin tehnic din partea Uniunii pentru a promova reformele naționale și inovarea socială în domeniul îngrijirii pe termen lung; |
| --- | --- | --- |

12.

(a)

a mobiliza finanțare și sprijin tehnic din partea Uniunii pentru a promova reformele naționale și inovarea socială în domeniul îngrijirii pe termen lung;

| (b) | a monitoriza progresele înregistrate în punerea în aplicare a prezentei recomandări în contextul semestrului european și al metodei deschise de coordonare pentru protecție socială și incluziune socială, evaluând periodic progresele realizate împreună cu Comitetul pentru protecție socială și, după caz, cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă, pe baza măsurilor menționate la punctul 11, a programelor de reformă naționale sau a altor documente relevante, a rapoartelor privind progresele înregistrate din partea statelor membre, precum și pe baza cadrului de indicatori menționat la litera (e), și de a transmite Consiliului un raport în termen de cinci ani de la adoptarea prezentei recomandări; |
| --- | --- |

(b)

a monitoriza progresele înregistrate în punerea în aplicare a prezentei recomandări în contextul semestrului european și al metodei deschise de coordonare pentru protecție socială și incluziune socială, evaluând periodic progresele realizate împreună cu Comitetul pentru protecție socială și, după caz, cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă, pe baza măsurilor menționate la punctul 11, a programelor de reformă naționale sau a altor documente relevante, a rapoartelor privind progresele înregistrate din partea statelor membre, precum și pe baza cadrului de indicatori menționat la litera (e), și de a transmite Consiliului un raport în termen de cinci ani de la adoptarea prezentei recomandări;

| (c) | a colabora cu statele membre, prin intermediul Comitetului pentru protecție socială, al Comitetului pentru ocuparea forței de muncă și, dacă este relevant, cu coordonatorii pentru îngrijirea pe termen lung sau cu membri ai mecanismelor de coordonare menționate la punctul 10 litera (a), precum și cu părțile interesate relevante, pentru a facilita învățarea reciprocă, a face schimb de experiență și a monitoriza acțiunile întreprinse ca răspuns la prezenta recomandare, după cum este indicat la punctul 11; |
| --- | --- |

(c)

a colabora cu statele membre, prin intermediul Comitetului pentru protecție socială, al Comitetului pentru ocuparea forței de muncă și, dacă este relevant, cu coordonatorii pentru îngrijirea pe termen lung sau cu membri ai mecanismelor de coordonare menționate la punctul 10 litera (a), precum și cu părțile interesate relevante, pentru a facilita învățarea reciprocă, a face schimb de experiență și a monitoriza acțiunile întreprinse ca răspuns la prezenta recomandare, după cum este indicat la punctul 11;

| (d) | a colabora cu statele membre pentru a spori disponibilitatea, domeniul de aplicare și relevanța datelor comparabile privind îngrijirea pe termen lung la nivelul Uniunii, pe baza rezultatelor viitoare ale grupului operativ al Comisiei privind statisticile referitoare la îngrijirea pe termen lung; |
| --- | --- |

(d)

a colabora cu statele membre pentru a spori disponibilitatea, domeniul de aplicare și relevanța datelor comparabile privind îngrijirea pe termen lung la nivelul Uniunii, pe baza rezultatelor viitoare ale grupului operativ al Comisiei privind statisticile referitoare la îngrijirea pe termen lung;

| (e) | a colabora cu Comitetul pentru protecție socială în vederea elaborării unui cadru de indicatori pentru monitorizarea punerii în aplicare a prezentei recomandări, pe baza activității comune privind indicatorii comuni referitori la îngrijirea pe termen lung și a altor cadre de monitorizare, pentru a evita suprapunerea activităților și a limita sarcina administrativă; |
| --- | --- |

(e)

a colabora cu Comitetul pentru protecție socială în vederea elaborării unui cadru de indicatori pentru monitorizarea punerii în aplicare a prezentei recomandări, pe baza activității comune privind indicatorii comuni referitori la îngrijirea pe termen lung și a altor cadre de monitorizare, pentru a evita suprapunerea activităților și a limita sarcina administrativă;

| (f) | a elabora rapoarte comune cu Comitetul pentru protecție socială privind îngrijirea pe termen lung, care să analizeze provocările comune în materie de îngrijire pe termen lung și măsurile adoptate de statele membre pentru a le face față; |
| --- | --- |

(f)

a elabora rapoarte comune cu Comitetul pentru protecție socială privind îngrijirea pe termen lung, care să analizeze provocările comune în materie de îngrijire pe termen lung și măsurile adoptate de statele membre pentru a le face față;

| (g) | a consolida eforturile de sensibilizare și de comunicare la nivelul Uniunii și între statele membre și părțile interesate relevante. |
| --- | --- |

(g)

a consolida eforturile de sensibilizare și de comunicare la nivelul Uniunii și între statele membre și părțile interesate relevante.

Adoptată la Bruxelles, 8 decembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

M. JUREČKA

---

(1)  Proclamația interinstituțională privind Pilonul european al drepturilor sociale (JO C 428, 13.12.2017, p. 10).

1

(2)  Comisia Europeană, Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune și Comitetul pentru protecție socială, Raport privind îngrijirea pe termen lung: tendințe, provocări și oportunități într-o societate în curs de îmbătrânire (

  Long
  -
  term care report: trends, challenges and opportunities in an ageing society

  ), Oficiul pentru Publicații, 2021.

2

Comisia Europeană, Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune și Comitetul pentru protecție socială, Raport privind îngrijirea pe termen lung: tendințe, provocări și oportunități într-o societate în curs de îmbătrânire (

Long

term care report: trends, challenges and opportunities in an ageing society

), Oficiul pentru Publicații, 2021.

(3)  JO C 326, 26.10.2012, p. 391.

3

(4)  Van der Ende, M. et al., 2021, Studiu privind explorarea incidenței și a costurilor îngrijirii informale pe termen lung în UE (Study on exploring the incidence and costs of informal long-term care in the EU).

4

Study on exploring the incidence and costs of informal long-term care in the EU

(5)  Decizia (UE) 2022/2296 a Consiliului din 21 noiembrie 2022 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 304, 24.11.2022, p. 67).

5

(6)  Un cadru european de calitate pe bază voluntară pentru serviciile sociale, SPC/2010/10/8 final.

6

(7)  Directiva 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (JO L 18, 21.1.1997, p. 1).

7

(8)  Directiva (UE) 2019/1152 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind transparența și previzibilitatea condițiilor de muncă în Uniunea Europeană (JO L 186, 11.7.2019, p. 105).

8

(9)  Directiva (UE) 2022/2041 a Parlamentului European și a Consiliului din 19 octombrie 2022 privind salariile minime adecvate în Uniunea Europeană (JO L 275, 25.10.2022, p. 33).

9

(10)  Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE a Consiliului (JO L 188, 12.7.2019, p. 79).

10

(11)  Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (JO L 183, 29.6.1989, p. 1).

11

(12)  Directiva 89/656/CEE a Consiliului din 30 noiembrie 1989 privind cerințele minime de securitate și sănătate pentru utilizarea de către lucrători a echipamentelor individuale de protecție la locul de muncă [a treia directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (JO L 393, 30.12.1989, p. 18).

12

(13)  Directiva 90/269/CEE a Consiliului din 29 mai 1990 privind cerințele minime de securitate și sănătate pentru manipularea manuală a încărcăturilor care prezintă riscuri pentru lucrători și, în special, de producere a unor afecțiuni dorso-lombare [a patra directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (JO L 156 21.6.1990, p. 9).

13

(14)  Directiva 98/24/CE a Consiliului din 7 aprilie 1998 privind protecția sănătății și securității lucrătorilor împotriva riscurilor legate de prezența agenților chimici la locul de muncă [a patrusprezecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (JO L 131, 5.5.1998, p. 11).

14

(15)  Directiva 2000/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 septembrie 2000 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți biologici la locul de muncă [a șaptea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (JO L 262, 17.10.2000, p. 21).

15

(16)  Directiva 2003/88/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind anumite aspecte ale organizării timpului de lucru (JO L 299, 18.11.2003, p. 9).

16

(17)  Directiva 2004/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la locul de muncă la agenți cancerigeni sau mutageni ori la substanțe toxice pentru reproducere [a șasea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (JO L 158, 30.4.2004, p. 50).

17

(18)  Directiva 2013/35/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele minime de sănătate și securitate referitoare la expunerea lucrătorilor la riscuri generate de agenții fizici (câmpuri electromagnetice) [a douăzecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] și de abrogare a Directivei 2004/40/CE (JO L 179, 29.6.2013, p. 1).

18

---

ANEXĂ

PRINCIPII DE CALITATE PENTRU ÎNGRIJIREA PE TERMEN LUNG

Statele membre sunt invitate să asigure un cadru de calitate național pentru serviciile de îngrijire pe termen lung, astfel cum este menționat la punctul 6, în conformitate cu următoarele principii. Aceste principii se aplică tuturor furnizorilor de servicii de îngrijire pe termen lung, indiferent de statutul lor juridic și în toate mediile de îngrijire. Acestea exprimă valori comune și o înțelegere comună a calității îngrijirii pe termen lung.

Respect

Îngrijirea pe termen lung respectă demnitatea și alte drepturi și libertăți fundamentale ale persoanelor care au nevoie de îngrijire pe termen lung, ale familiilor și îngrijitorilor acestora. Aceasta include dreptul egal al tuturor persoanelor, în special al celor cu handicap, de a trăi independent în comunitate, cu aceeași libertate de alegere ca celelalte persoane. Îngrijirea pe termen lung se acordă fără discriminare pe criterii de gen, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală. Persoanele care beneficiază de îngrijire sunt protejate împotriva abuzurilor, a neglijenței și a tuturor formelor de violență.

Prevenție

Îngrijirea pe termen lung urmărește să refacă cât mai mult posibil sau să prevină deteriorarea sănătății fizice și/sau mentale a persoanelor care au nevoie de îngrijire pe termen lung și să consolideze capacitatea acestora de a trăi independent, atenuând, în același timp, singurătatea sau izolarea socială pe care o pot resimți aceste persoane.

Centrare pe individ

Serviciile de îngrijire pe termen lung sunt furnizate fără nicio discriminare și răspund nevoilor specifice și în schimbare ale fiecărei persoane care are nevoie de îngrijire pe termen lung. Ele respectă pe deplin integritatea personală a celor care au nevoie de îngrijire, țin seama de genul acestora și de diversitatea lor fizică, intelectuală, culturală, etnică, religioasă, lingvistică și socială și, după caz, de cea a familiilor lor sau a cercului lor social apropiat. Persoana care are nevoie de îngrijire pe termen lung se află în centrul atenției și stă la baza planificării serviciilor, a gestionării îngrijirii, a perfecționării lucrătorilor și a monitorizării calității.

Exhaustivitate și continuitate

Îngrijirea pe termen lung este concepută și furnizată într-un mod integrat cu toate celelalte servicii relevante, inclusiv asistența medicală și telesănătatea, și cu o coordonare eficace între nivelurile național, regional și local, inclusiv prin implicarea părților interesate din cadrul comunității. Îngrijirea pe termen lung este organizată astfel încât persoanele care au nevoie de aceasta să se poată baza pe o gamă neîntreruptă de servicii atunci când este necesar și atât timp cât este necesar, încurajându-se totodată incluziunea lor în societate și menținerea legăturilor cu familia și prietenii.. Tranzițiile între diferitele servicii de îngrijire pe termen lung sunt ușoare și vizează evitarea întreruperii serviciului sau a oricărui impact negativ asupra îngrijirii primite.

Accent pe rezultate

Îngrijirea pe termen lung se axează în primul rând pe beneficiile pentru persoanele care primesc îngrijiri, în ceea ce privește calitatea vieții și capacitatea lor de a trăi independent, ținând cont, după caz, de beneficiile pentru familiile lor, pentru îngrijitorii informali și pentru comunitate.

Transparență

Persoanelor care au nevoie de îngrijire pe termen lung, familiilor sau îngrijitorilor acestora li se furnizează, într-un mod accesibil și ușor de înțeles, consiliere și informații complete cu privire la opțiunile și furnizorii de servicii de îngrijire pe termen lung disponibili, la standardele de calitate și la modalitățile de asigurare a calității, permițându-le astfel să aleagă opțiunea de îngrijire cea mai potrivită.

Forța de muncă

Îngrijirea pe termen lung este asigurată de lucrători calificați și competenți, cu un salariu decent și condiții de muncă echitabile. Se stabilește și se respectă un număr de lucrători adecvat, care să reflecte numărul și nevoile persoanelor care beneficiază de îngrijire pe termen lung și diferitele medii de îngrijire. Drepturile lucrătorilor, confidențialitatea, etica profesională și autonomia profesională sunt respectate. Îngrijitorii sunt protejați împotriva abuzurilor, a hărțuirii și a tuturor formelor de violență.

Învățarea continuă este disponibilă pentru toți lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung.

Structuri

Toate serviciile de îngrijire pe termen lung respectă normele în materie de sănătate și siguranță, accesibilitate, mediu și economisire a energiei.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 15.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 476/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 476/12

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10619 – SNAM / ENI / JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 476/02)

La 13 octombrie 2022, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10619. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10619. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

III Acte pregătitoare

CONSILIU

| 15.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 476/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 476/13

---

POZIȚIA ÎN PRIMĂ LECTURĂ (UE) nr. 4/2022 A CONSILIULUI

în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +)

Adoptată de către Consiliu la 10 decembrie 2022

(2022/C 476/03)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 212,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (1),

întrucât:

| (1) | La 1 septembrie 2017 a intrat în vigoare un Acord de asociere între Uniune și Ucraina (2), care prevede printre altele crearea unei zone de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare. |
| --- | --- |

(1)

La 1 septembrie 2017 a intrat în vigoare un Acord de asociere între Uniune și Ucraina (2), care prevede printre altele crearea unei zone de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare.

| (2) | Începând cu 2014, Ucraina a lansat un program de reformă ambițios, menit să stabilizeze economia țării și să îmbunătățească nivelului de trai al cetățenilor săi. Lupta împotriva corupției, precum și reformele constituționale, electorale și judiciare se numără printre prioritățile principale ale programului. Punerea în aplicare a reformelor respective a fost sprijinită prin programe consecutive de asistență macrofinanciară, în cadrul cărora Ucraina a primit din partea Uniunii asistență sub forma unor împrumuturi în valoare totală de 6,6 miliarde EUR. |
| --- | --- |

(2)

Începând cu 2014, Ucraina a lansat un program de reformă ambițios, menit să stabilizeze economia țării și să îmbunătățească nivelului de trai al cetățenilor săi. Lupta împotriva corupției, precum și reformele constituționale, electorale și judiciare se numără printre prioritățile principale ale programului. Punerea în aplicare a reformelor respective a fost sprijinită prin programe consecutive de asistență macrofinanciară, în cadrul cărora Ucraina a primit din partea Uniunii asistență sub forma unor împrumuturi în valoare totală de 6,6 miliarde EUR.

| (3) | Asistența macrofinanciară de urgență care a fost pusă la dispoziție chiar înaintea invadării Ucrainei de către Rusia, în contextul amenințărilor crescânde legate de respectiva invadare, în temeiul Deciziei (UE) 2022/313 a Parlamentului European și a Consiliului (3), a constat în acordarea de împrumuturi în valoare de 1,2 miliarde EUR Ucrainei, plătite în două tranșe a câte 600 de milioane EUR, în martie și mai 2022. |
| --- | --- |

(3)

Asistența macrofinanciară de urgență care a fost pusă la dispoziție chiar înaintea invadării Ucrainei de către Rusia, în contextul amenințărilor crescânde legate de respectiva invadare, în temeiul Deciziei (UE) 2022/313 a Parlamentului European și a Consiliului (3), a constat în acordarea de împrumuturi în valoare de 1,2 miliarde EUR Ucrainei, plătite în două tranșe a câte 600 de milioane EUR, în martie și mai 2022.

| (4) | Asistența macrofinanciară excepțională din partea Uniunii, de până la 1 miliard EUR, pusă la dispoziție în temeiul Deciziei (UE) 2022/1201 a Parlamentului European și a Consiliului (4), a oferit sprijin rapid și urgent bugetului Ucrainei și a fost plătită integral în două tranșe, la 1 și 2 august 2022. Asistența respectivă a constituit prima etapă a asistenței macrofinanciare excepționale planificate pentru Ucraina, în valoare de până la 9 miliarde EUR, anunțată de Comisie în Comunicarea sa din 18 mai 2022 intitulată „Sprijinirea și reconstrucția Ucrainei” și aprobată de Consiliul European la 23-24 iunie 2022. |
| --- | --- |

(4)

Asistența macrofinanciară excepțională din partea Uniunii, de până la 1 miliard EUR, pusă la dispoziție în temeiul Deciziei (UE) 2022/1201 a Parlamentului European și a Consiliului (4), a oferit sprijin rapid și urgent bugetului Ucrainei și a fost plătită integral în două tranșe, la 1 și 2 august 2022. Asistența respectivă a constituit prima etapă a asistenței macrofinanciare excepționale planificate pentru Ucraina, în valoare de până la 9 miliarde EUR, anunțată de Comisie în Comunicarea sa din 18 mai 2022 intitulată „Sprijinirea și reconstrucția Ucrainei” și aprobată de Consiliul European la 23-24 iunie 2022.

| (5) | Decizia (UE) 2022/1628 a Parlamentului European și a Consiliului (5) a constituit un pas înainte către punerea în aplicare a asistenței macrofinanciare excepționale planificate din partea Uniunii. Aceasta a constituit baza pentru punerea la dispoziția Ucrainei a unei sume suplimentare de până la 5 miliarde EUR sub formă de împrumuturi în condiții foarte avantajoase, din care 2 miliarde EUR au fost plătite la 18 octombrie, urmând ca restul de 3 miliarde EUR să fie plătite până la sfârșitul anului 2022. |
| --- | --- |

(5)

Decizia (UE) 2022/1628 a Parlamentului European și a Consiliului (5) a constituit un pas înainte către punerea în aplicare a asistenței macrofinanciare excepționale planificate din partea Uniunii. Aceasta a constituit baza pentru punerea la dispoziția Ucrainei a unei sume suplimentare de până la 5 miliarde EUR sub formă de împrumuturi în condiții foarte avantajoase, din care 2 miliarde EUR au fost plătite la 18 octombrie, urmând ca restul de 3 miliarde EUR să fie plătite până la sfârșitul anului 2022.

| (6) | Războiul de agresiune neprovocat și nejustificat purtat de Rusia împotriva Ucrainei începând din 24 februarie 2022 a cauzat Ucrainei o pierdere a accesului la piețele financiare și o scădere semnificativă a veniturilor publice, în timp ce au crescut substanțial cheltuielile publice pentru abordarea situației umanitare și pentru menținerea continuității serviciilor publice. În această situație foarte incertă și volatilă, cele mai bune estimări ale nevoilor de finanțare ale Ucrainei realizate de Fondul Monetar Internațional (FMI) în vara anului 2022 indică un deficit de finanțare extraordinar, de aproximativ 39 de miliarde USD în 2022, din care aproximativ jumătate ar putea fi acoperit mulțumită asistenței internaționale. În circumstanțele extraordinare actuale, acordarea rapidă de asistență macrofinanciară Ucrainei din partea Uniunii în temeiul Deciziei (UE) 2022/1628 a fost considerată a fi un răspuns adecvat pe termen scurt la riscurile considerabile la adresa stabilității macrofinanciare a Ucrainei. Asistența macrofinanciară excepțională suplimentară în valoare de până la 5 miliarde EUR acordată în temeiul respectivei decizii a fost menită să sprijine stabilizarea macrofinanciară a Ucrainei, să consolideze reziliența imediată a țării și să susțină capacitatea acesteia de redresare, contribuind astfel la sustenabilitatea datoriei publice a Ucrainei și la capacitatea acesteia de a fi, în ultimă instanță, în măsură să își îndeplinească obligațiile financiare. |
| --- | --- |

(6)

Războiul de agresiune neprovocat și nejustificat purtat de Rusia împotriva Ucrainei începând din 24 februarie 2022 a cauzat Ucrainei o pierdere a accesului la piețele financiare și o scădere semnificativă a veniturilor publice, în timp ce au crescut substanțial cheltuielile publice pentru abordarea situației umanitare și pentru menținerea continuității serviciilor publice. În această situație foarte incertă și volatilă, cele mai bune estimări ale nevoilor de finanțare ale Ucrainei realizate de Fondul Monetar Internațional (FMI) în vara anului 2022 indică un deficit de finanțare extraordinar, de aproximativ 39 de miliarde USD în 2022, din care aproximativ jumătate ar putea fi acoperit mulțumită asistenței internaționale. În circumstanțele extraordinare actuale, acordarea rapidă de asistență macrofinanciară Ucrainei din partea Uniunii în temeiul Deciziei (UE) 2022/1628 a fost considerată a fi un răspuns adecvat pe termen scurt la riscurile considerabile la adresa stabilității macrofinanciare a Ucrainei. Asistența macrofinanciară excepțională suplimentară în valoare de până la 5 miliarde EUR acordată în temeiul respectivei decizii a fost menită să sprijine stabilizarea macrofinanciară a Ucrainei, să consolideze reziliența imediată a țării și să susțină capacitatea acesteia de redresare, contribuind astfel la sustenabilitatea datoriei publice a Ucrainei și la capacitatea acesteia de a fi, în ultimă instanță, în măsură să își îndeplinească obligațiile financiare.

| (7) | De la începutul războiului de agresiune purtat de Rusia împotriva Ucrainei, Uniunea, statele sale membre și instituțiile financiare europene au mobilizat 19,7 miliarde EUR pentru reziliența economică, socială și financiară a Ucrainei. Respectiva sumă reunește sprijin de la bugetul Uniunii în valoare de 12,4 miliarde EUR, care include asistență macrofinanciară excepțională și sprijin din partea Băncii Europene de Investiții și a Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare, garantat integral sau parțial de bugetul Uniunii, precum și sprijin financiar suplimentar acordat de statele membre în valoare de 7,3 miliarde EUR. |
| --- | --- |

(7)

De la începutul războiului de agresiune purtat de Rusia împotriva Ucrainei, Uniunea, statele sale membre și instituțiile financiare europene au mobilizat 19,7 miliarde EUR pentru reziliența economică, socială și financiară a Ucrainei. Respectiva sumă reunește sprijin de la bugetul Uniunii în valoare de 12,4 miliarde EUR, care include asistență macrofinanciară excepțională și sprijin din partea Băncii Europene de Investiții și a Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare, garantat integral sau parțial de bugetul Uniunii, precum și sprijin financiar suplimentar acordat de statele membre în valoare de 7,3 miliarde EUR.

| (8) | În plus, Consiliul a decis să aprobe, în cadrul Instrumentului european pentru pace, măsuri de asistență în valoare de 3,1 miliarde EUR în temeiul Deciziei (PESC) 2021/509 a Consiliului (6) pentru sprijinirea forțelor armate ucrainene, precum și o misiune de asistență militară în sprijinul Ucrainei cu un cuantum de 0,1 miliarde EUR pentru costurile comune în temeiul Deciziei (PESC) 2022/1968 a Consiliului (7). De asemenea, Uniunea și statele sale membre au furnizat un ajutor de urgență în natură fără precedent prin intermediul mecanismului de protecție civilă al Uniunii, în temeiul Regulamentului (UE) 2021/836 al Parlamentului European și al Consiliului (8), care a reprezentat cea mai amplă operațiune de urgență de la crearea mecanismului respectiv și a direcționat milioane de articole de urgență către Ucraina și întreaga regiune. |
| --- | --- |

(8)

În plus, Consiliul a decis să aprobe, în cadrul Instrumentului european pentru pace, măsuri de asistență în valoare de 3,1 miliarde EUR în temeiul Deciziei (PESC) 2021/509 a Consiliului (6) pentru sprijinirea forțelor armate ucrainene, precum și o misiune de asistență militară în sprijinul Ucrainei cu un cuantum de 0,1 miliarde EUR pentru costurile comune în temeiul Deciziei (PESC) 2022/1968 a Consiliului (7). De asemenea, Uniunea și statele sale membre au furnizat un ajutor de urgență în natură fără precedent prin intermediul mecanismului de protecție civilă al Uniunii, în temeiul Regulamentului (UE) 2021/836 al Parlamentului European și al Consiliului (8), care a reprezentat cea mai amplă operațiune de urgență de la crearea mecanismului respectiv și a direcționat milioane de articole de urgență către Ucraina și întreaga regiune.

| (9) | Consiliul European din 23 iunie 2022 a decis să îi acorde Ucrainei statutul de țară candidată. Menținerea unui sprijin puternic pentru Ucraina reprezintă o prioritate majoră pentru Uniune. Având în vedere că daunele războiului de agresiune al Rusiei asupra economiei, cetățenilor și întreprinderilor ucrainene sunt enorme, menținerea unui sprijin puternic pentru Ucraina necesită o abordare colectivă organizată, astfel cum este prevăzută în instrumentul Uniunii pentru acordarea de sprijin Ucrainei (asistență macrofinanciară +) instituit prin prezentul regulament (denumit în continuare „instrumentul”). |
| --- | --- |

(9)

Consiliul European din 23 iunie 2022 a decis să îi acorde Ucrainei statutul de țară candidată. Menținerea unui sprijin puternic pentru Ucraina reprezintă o prioritate majoră pentru Uniune. Având în vedere că daunele războiului de agresiune al Rusiei asupra economiei, cetățenilor și întreprinderilor ucrainene sunt enorme, menținerea unui sprijin puternic pentru Ucraina necesită o abordare colectivă organizată, astfel cum este prevăzută în instrumentul Uniunii pentru acordarea de sprijin Ucrainei (asistență macrofinanciară +) instituit prin prezentul regulament (denumit în continuare „instrumentul”).

| (10) | Războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei reprezintă o amenințare geopolitică strategică la adresa Uniunii în ansamblu, făcând necesar ca statele membre să aibă o atitudine fermă și unită. Prin urmare, este esențial ca sprijinul Uniunii să fie mobilizat rapid și să poată fi adaptat, în mod flexibil și treptat, în vederea acordării de ajutor imediat și a reabilitării pe termen scurt pe calea către o viitoare reconstrucție. |
| --- | --- |

(10)

Războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei reprezintă o amenințare geopolitică strategică la adresa Uniunii în ansamblu, făcând necesar ca statele membre să aibă o atitudine fermă și unită. Prin urmare, este esențial ca sprijinul Uniunii să fie mobilizat rapid și să poată fi adaptat, în mod flexibil și treptat, în vederea acordării de ajutor imediat și a reabilitării pe termen scurt pe calea către o viitoare reconstrucție.

| (11) | Obiectivul general al instrumentului, este de a contribui la acoperirea deficitului de finanțare al bugetului de stat al Ucrainei în 2023, în special prin punerea la dispoziția bugetului de stat al Ucrainei a unui ajutor financiar pe termen scurt în condiții foarte avantajoase, acordat în mod previzibil, continuu, ordonat și în timp util, inclusiv prin finanțarea reabilitării și prin acordarea unui sprijinul inițial în vederea reconstrucției postbelice, după caz, cu scopul de a sprijini Ucraina pe calea integrării europene. |
| --- | --- |

(11)

Obiectivul general al instrumentului, este de a contribui la acoperirea deficitului de finanțare al bugetului de stat al Ucrainei în 2023, în special prin punerea la dispoziția bugetului de stat al Ucrainei a unui ajutor financiar pe termen scurt în condiții foarte avantajoase, acordat în mod previzibil, continuu, ordonat și în timp util, inclusiv prin finanțarea reabilitării și prin acordarea unui sprijinul inițial în vederea reconstrucției postbelice, după caz, cu scopul de a sprijini Ucraina pe calea integrării europene.

| (12) | În vederea atingerii obiectivului general al instrumentului, asistența ar trebui furnizată astfel încât să sprijine stabilitatea macrofinanciară în Ucraina și să reducă constrângerile de finanțare externă ale Ucrainei. Comisia ar trebui să acorde acest sprijin în cadrul instrumentului în conformitate cu principiile și obiectivele principale ale măsurilor adoptate în cadrul diferitelor domenii de acțiune externă și al altor politici relevante ale Uniunii. |
| --- | --- |

(12)

În vederea atingerii obiectivului general al instrumentului, asistența ar trebui furnizată astfel încât să sprijine stabilitatea macrofinanciară în Ucraina și să reducă constrângerile de finanțare externă ale Ucrainei. Comisia ar trebui să acorde acest sprijin în cadrul instrumentului în conformitate cu principiile și obiectivele principale ale măsurilor adoptate în cadrul diferitelor domenii de acțiune externă și al altor politici relevante ale Uniunii.

| (13) | Printre principalele domenii de sprijin din cadrul instrumentului ar trebui să se numere, de asemenea, furnizarea de sprijin pentru reabilitare, repararea și întreținerea funcțiilor și a infrastructurii critice, precum și acordarea de ajutor persoanelor aflate în dificultate și zonelor cele mai afectate din punct de vedere al sprijinului material și social, locuințe temporare, construcția de locuințe și de infrastructură. |
| --- | --- |

(13)

Printre principalele domenii de sprijin din cadrul instrumentului ar trebui să se numere, de asemenea, furnizarea de sprijin pentru reabilitare, repararea și întreținerea funcțiilor și a infrastructurii critice, precum și acordarea de ajutor persoanelor aflate în dificultate și zonelor cele mai afectate din punct de vedere al sprijinului material și social, locuințe temporare, construcția de locuințe și de infrastructură.

| (14) | Totodată, instrumentul ar trebui să sprijine consolidarea capacității autorităților ucrainene de a se pregăti pentru viitoarea reconstrucție postbelică și pentru faza pregătitoare timpurie a procesului de preaderare, după caz, care presupune printre altele consolidarea instituțiilor Ucrainei, reformarea și consolidarea eficacității administrației publice, precum și transparența, reformele structurale și buna guvernanță la toate nivelurile. |
| --- | --- |

(14)

Totodată, instrumentul ar trebui să sprijine consolidarea capacității autorităților ucrainene de a se pregăti pentru viitoarea reconstrucție postbelică și pentru faza pregătitoare timpurie a procesului de preaderare, după caz, care presupune printre altele consolidarea instituțiilor Ucrainei, reformarea și consolidarea eficacității administrației publice, precum și transparența, reformele structurale și buna guvernanță la toate nivelurile.

| (15) | Instrumentul va sprijini politica externă a Uniunii față de Ucraina. Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă ar trebui să lucreze în strânsă colaborare pe parcursul operațiunii de sprijin pentru a coordona politica externă a Uniunii și a asigura coerența acesteia. Sprijinul acordat Ucrainei în cadrul instrumentului va continua să contribuie în mod semnificativ la satisfacerea nevoilor de finanțare ale Ucrainei, astfel cum au fost estimate de FMI, de Banca Mondială și de alte instituții financiare internaționale, ținând seama de capacitatea Ucrainei de autofinanțare din resurse proprii. Cuantumul sprijinului se stabilește luându-se în considerare și contribuțiile financiare preconizate din partea donatorilor bilaterali și multilaterali, precum și implementarea preexistentă în Ucraina a altor instrumente de finanțare externă ale Uniunii și valoarea adăugată a implicării totale a Uniunii. |
| --- | --- |

(15)

Instrumentul va sprijini politica externă a Uniunii față de Ucraina. Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă ar trebui să lucreze în strânsă colaborare pe parcursul operațiunii de sprijin pentru a coordona politica externă a Uniunii și a asigura coerența acesteia. Sprijinul acordat Ucrainei în cadrul instrumentului va continua să contribuie în mod semnificativ la satisfacerea nevoilor de finanțare ale Ucrainei, astfel cum au fost estimate de FMI, de Banca Mondială și de alte instituții financiare internaționale, ținând seama de capacitatea Ucrainei de autofinanțare din resurse proprii. Cuantumul sprijinului se stabilește luându-se în considerare și contribuțiile financiare preconizate din partea donatorilor bilaterali și multilaterali, precum și implementarea preexistentă în Ucraina a altor instrumente de finanțare externă ale Uniunii și valoarea adăugată a implicării totale a Uniunii.

| (16) | Situația din Ucraina necesită o abordare etapizată, în care un instrument axat pe stabilitatea macrofinanciară, precum și pe ajutorul imediat și reabilitare ar trebui să fie însoțit de sprijin permanent în cadrul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului (9), și al operațiunilor de ajutor umanitar desfășurate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1257/96 al Consiliului (10). |
| --- | --- |

(16)

Situația din Ucraina necesită o abordare etapizată, în care un instrument axat pe stabilitatea macrofinanciară, precum și pe ajutorul imediat și reabilitare ar trebui să fie însoțit de sprijin permanent în cadrul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului (9), și al operațiunilor de ajutor umanitar desfășurate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1257/96 al Consiliului (10).

| (17) | Prezentul regulament ar trebui să stabilească resursele disponibile pentru instrument în perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2023, cu posibilitatea efectuării de plăți până la 31 martie 2024. O sumă de maximum 18 miliarde EUR ar trebui pusă la dispoziție sub formă de împrumuturi. În plus, pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2023 și 31 decembrie 2027, prezentul regulament ar trebui să prevadă subvenționarea ratei dobânzii. Pentru a asigura acoperirea costurilor cu dobânzile pe toată durata împrumuturilor, după încheierea anului 2027 contribuțiile statelor membre ar trebui să fie reînnoite și să continue sub formă de venituri alocate externe, cu excepția cazului în care vor fi acoperite prin alte mijloace în viitoarele cadre financiare multianuale. Prin urmare, ar putea fi posibilă extinderea contribuțiilor din partea statelor membre după 2027. |
| --- | --- |

(17)

Prezentul regulament ar trebui să stabilească resursele disponibile pentru instrument în perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2023, cu posibilitatea efectuării de plăți până la 31 martie 2024. O sumă de maximum 18 miliarde EUR ar trebui pusă la dispoziție sub formă de împrumuturi. În plus, pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2023 și 31 decembrie 2027, prezentul regulament ar trebui să prevadă subvenționarea ratei dobânzii. Pentru a asigura acoperirea costurilor cu dobânzile pe toată durata împrumuturilor, după încheierea anului 2027 contribuțiile statelor membre ar trebui să fie reînnoite și să continue sub formă de venituri alocate externe, cu excepția cazului în care vor fi acoperite prin alte mijloace în viitoarele cadre financiare multianuale. Prin urmare, ar putea fi posibilă extinderea contribuțiilor din partea statelor membre după 2027.

| (18) | Prezentul regulament ar trebui să prevadă posibilitatea ca statele membre să pună la dispoziție resurse suplimentare, sub formă de venituri alocate externe, care să fie implementate în temeiul memorandumului de înțelegere privind instrumentul. Ar trebui acordată și țărilor terțe interesate, precum și părților terțe interesate o astfel de posibilitate de contribuție suplimentară sub formă de venituri alocate externe, în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) literele (d) și (e) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (11) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”). Pentru a încuraja sinergiile și complementaritățile, este oportun să existe posibilitatea ca astfel de contribuții suplimentare din partea statelor membre, a țărilor terțe interesate și a părților terțe interesate să fie puse și la dispoziția programelor instituite în temeiul Regulamentelor (CE) nr. 1257/96 și (UE) 2021/947 pentru a finanța măsuri care contribuie la îndeplinirea obiectivelor instrumentului. |
| --- | --- |

(18)

Prezentul regulament ar trebui să prevadă posibilitatea ca statele membre să pună la dispoziție resurse suplimentare, sub formă de venituri alocate externe, care să fie implementate în temeiul memorandumului de înțelegere privind instrumentul. Ar trebui acordată și țărilor terțe interesate, precum și părților terțe interesate o astfel de posibilitate de contribuție suplimentară sub formă de venituri alocate externe, în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) literele (d) și (e) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (11) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”). Pentru a încuraja sinergiile și complementaritățile, este oportun să existe posibilitatea ca astfel de contribuții suplimentare din partea statelor membre, a țărilor terțe interesate și a părților terțe interesate să fie puse și la dispoziția programelor instituite în temeiul Regulamentelor (CE) nr. 1257/96 și (UE) 2021/947 pentru a finanța măsuri care contribuie la îndeplinirea obiectivelor instrumentului.

| (19) | Contribuțiile voluntare ale statelor membre ar trebui să fie irevocabile, necondiționate și la cerere. În acest scop, statele membre ar trebui să încheie cu Comisia un acord de contribuție în sensul articolului 22 alineatul (2) din Regulamentul financiar. Un astfel de acord de contribuție ar trebui să acopere contribuția la subvenționarea ratei dobânzii și, în cazul în care statele membre doresc să furnizeze sume suplimentare, contribuția cu astfel de sume suplimentare. |
| --- | --- |

(19)

Contribuțiile voluntare ale statelor membre ar trebui să fie irevocabile, necondiționate și la cerere. În acest scop, statele membre ar trebui să încheie cu Comisia un acord de contribuție în sensul articolului 22 alineatul (2) din Regulamentul financiar. Un astfel de acord de contribuție ar trebui să acopere contribuția la subvenționarea ratei dobânzii și, în cazul în care statele membre doresc să furnizeze sume suplimentare, contribuția cu astfel de sume suplimentare.

| (20) | Sprijinul acordat în cadrul instrumentului ar trebui să fie pus la dispoziție cu condiția prealabilă ca Ucraina să respecte în continuare mecanismele democratice eficace și instituțiile acestora, inclusiv un sistem parlamentar pluripartit și statul de drept, și să garanteze respectarea drepturilor omului. |
| --- | --- |

(20)

Sprijinul acordat în cadrul instrumentului ar trebui să fie pus la dispoziție cu condiția prealabilă ca Ucraina să respecte în continuare mecanismele democratice eficace și instituțiile acestora, inclusiv un sistem parlamentar pluripartit și statul de drept, și să garanteze respectarea drepturilor omului.

| (21) | Sprijinul acordat în cadrul instrumentului ar trebui să fie legat de anumite condiții de politică, care urmează să fie stabilite într-un memorandum de înțelegere. Condițiile respective ar trebui să cuprindă, printre altele, angajamente privind consolidarea performanței economice și a rezilienței țării, consolidarea mediului de afaceri, facilitarea reconstrucției critice și remedierea problemelor din sectorul energetic. |
| --- | --- |

(21)

Sprijinul acordat în cadrul instrumentului ar trebui să fie legat de anumite condiții de politică, care urmează să fie stabilite într-un memorandum de înțelegere. Condițiile respective ar trebui să cuprindă, printre altele, angajamente privind consolidarea performanței economice și a rezilienței țării, consolidarea mediului de afaceri, facilitarea reconstrucției critice și remedierea problemelor din sectorul energetic.

| (22) | Condițiile de politică ar trebui să fie completate de cerințe stricte privind raportarea, cu scopul de a se asigura că fondurile sunt utilizate într-un mod eficient, transparent și responsabil. |
| --- | --- |

(22)

Condițiile de politică ar trebui să fie completate de cerințe stricte privind raportarea, cu scopul de a se asigura că fondurile sunt utilizate într-un mod eficient, transparent și responsabil.

| (23) | Având în vedere situația din Ucraina, este oportun să se prevadă o evaluare la jumătatea perioadei a memorandumului de înțelegere. |
| --- | --- |

(23)

Având în vedere situația din Ucraina, este oportun să se prevadă o evaluare la jumătatea perioadei a memorandumului de înțelegere.

| (24) | Sprijinul în cadrul instrumentului ar trebui acordat sub rezerva respectării condițiilor prealabile, a punerii în aplicare satisfăcătoare și a înregistrării de progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a condițiilor de politică. |
| --- | --- |

(24)

Sprijinul în cadrul instrumentului ar trebui acordat sub rezerva respectării condițiilor prealabile, a punerii în aplicare satisfăcătoare și a înregistrării de progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a condițiilor de politică.

| (25) | Este oportun să se prevadă posibilitatea de a reevalua nevoile de finanțare ale Ucrainei și de a reduce, suspenda sau anula sprijinul în cazul în care nevoile respective se vor diminua puternic în cursul perioadei de plată a sprijinului acordat în cadrul instrumentului comparativ cu previziunile inițiale. De asemenea, este oportun să se prevadă posibilitatea de a suspenda sau de a anula plățile în cazul în care nu vor fi îndeplinite cerințele pentru punerea la dispoziție a sprijinului acordat în cadrul instrumentului. |
| --- | --- |

(25)

Este oportun să se prevadă posibilitatea de a reevalua nevoile de finanțare ale Ucrainei și de a reduce, suspenda sau anula sprijinul în cazul în care nevoile respective se vor diminua puternic în cursul perioadei de plată a sprijinului acordat în cadrul instrumentului comparativ cu previziunile inițiale. De asemenea, este oportun să se prevadă posibilitatea de a suspenda sau de a anula plățile în cazul în care nu vor fi îndeplinite cerințele pentru punerea la dispoziție a sprijinului acordat în cadrul instrumentului.

| (26) | În contextul nevoilor urgente de finanțare ale Ucrainei, este oportun ca asistența financiară să fie organizată prin intermediul strategiei diversificate de finanțare prevăzute la articolul 220a din Regulamentul financiar și instituite ca metodă unică de finanțare în respectivul regulament, care se preconizează că va spori lichiditatea obligațiunilor Uniunii, precum și atractivitatea și rentabilitatea emisiunii Uniunii. |
| --- | --- |

(26)

În contextul nevoilor urgente de finanțare ale Ucrainei, este oportun ca asistența financiară să fie organizată prin intermediul strategiei diversificate de finanțare prevăzute la articolul 220a din Regulamentul financiar și instituite ca metodă unică de finanțare în respectivul regulament, care se preconizează că va spori lichiditatea obligațiunilor Uniunii, precum și atractivitatea și rentabilitatea emisiunii Uniunii.

| (27) | Având în vedere situația dificilă a Ucrainei cauzată de războiul de agresiune purtat de Rusia și pentru a sprijini Ucraina pe calea stabilității pe termen lung, este oportun să se acorde împrumuturi Ucrainei în condiții foarte avantajoase, cu o durată maximă de 35 de ani, și să nu se înceapă rambursarea principalului mai devreme de 2033. De asemenea, este oportun să se acorde o derogare de la articolul 220 alineatul (5) litera (e) din Regulamentul financiar și să se ofere Uniunii posibilitatea de a acoperi costurile legate de rata dobânzii și de a renunța la plata costurilor administrative care altfel ar trebui să fie acoperite de către Ucraina. Subvenția pentru dobândă ar trebui acordată sub forma unui instrument considerat adecvat pentru a asigura eficacitatea sprijinului în cadrul instrumentului în sensul articolului 220 alineatul (1) din Regulamentul financiar. Aceasta ar trebui să fie finanțată prin contribuții voluntare suplimentare din partea statelor membre și ar trebui să fie disponibilă treptat, pe măsură ce intră în vigoare acordurile cu statele membre. |
| --- | --- |

(27)

Având în vedere situația dificilă a Ucrainei cauzată de războiul de agresiune purtat de Rusia și pentru a sprijini Ucraina pe calea stabilității pe termen lung, este oportun să se acorde împrumuturi Ucrainei în condiții foarte avantajoase, cu o durată maximă de 35 de ani, și să nu se înceapă rambursarea principalului mai devreme de 2033. De asemenea, este oportun să se acorde o derogare de la articolul 220 alineatul (5) litera (e) din Regulamentul financiar și să se ofere Uniunii posibilitatea de a acoperi costurile legate de rata dobânzii și de a renunța la plata costurilor administrative care altfel ar trebui să fie acoperite de către Ucraina. Subvenția pentru dobândă ar trebui acordată sub forma unui instrument considerat adecvat pentru a asigura eficacitatea sprijinului în cadrul instrumentului în sensul articolului 220 alineatul (1) din Regulamentul financiar. Aceasta ar trebui să fie finanțată prin contribuții voluntare suplimentare din partea statelor membre și ar trebui să fie disponibilă treptat, pe măsură ce intră în vigoare acordurile cu statele membre.

| (28) | Ucraina ar trebui să poată solicita subvenția pentru rata dobânzii și renunțarea la costurile administrative în fiecare an. |
| --- | --- |

(28)

Ucraina ar trebui să poată solicita subvenția pentru rata dobânzii și renunțarea la costurile administrative în fiecare an.

| (29) | Datoria financiară aferentă împrumuturilor acordate în baza prezentului regulament nu ar trebui să fie sprijinită de garanția pentru acțiunea externă, prin derogare de la articolul 31 alineatul (3) a doua teză din Regulamentul (UE) 2021/947. Sprijinul acordat în cadrul instrumentului ar trebui să constituie asistență financiară în sensul articolului 220 alineatul (1) din Regulamentul financiar. Având în vedere riscurile financiare și acoperirea bugetară, nu ar trebui să se constituie provizioane pentru asistența financiară sub formă de împrumuturi acordată în cadrul instrumentului și, prin derogare de la articolul 211 alineatul (1) din Regulamentul financiar, nu ar trebui stabilită nicio rată de provizionare ca procentaj din cuantumul menționat la articolul 4 alineatul (1) din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(29)

Datoria financiară aferentă împrumuturilor acordate în baza prezentului regulament nu ar trebui să fie sprijinită de garanția pentru acțiunea externă, prin derogare de la articolul 31 alineatul (3) a doua teză din Regulamentul (UE) 2021/947. Sprijinul acordat în cadrul instrumentului ar trebui să constituie asistență financiară în sensul articolului 220 alineatul (1) din Regulamentul financiar. Având în vedere riscurile financiare și acoperirea bugetară, nu ar trebui să se constituie provizioane pentru asistența financiară sub formă de împrumuturi acordată în cadrul instrumentului și, prin derogare de la articolul 211 alineatul (1) din Regulamentul financiar, nu ar trebui stabilită nicio rată de provizionare ca procentaj din cuantumul menționat la articolul 4 alineatul (1) din prezentul regulament.

| (30) | Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului (12) nu permite în prezent acoperirea datoriei financiare care decurge din împrumuturile acordate în cadrul instrumentului. Până la posibila sa modificare, care ar permite, ca garanție, mobilizarea unor resurse bugetare peste plafoanele cadrului financiar multianual (CFM) și până la limitele plafoanelor menționate la articolul 3 alineatele (1) și (2) din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului (13), este oportun să se caute o soluție alternativă care să ofere resurse suplimentare. |
| --- | --- |

(30)

Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului (12) nu permite în prezent acoperirea datoriei financiare care decurge din împrumuturile acordate în cadrul instrumentului. Până la posibila sa modificare, care ar permite, ca garanție, mobilizarea unor resurse bugetare peste plafoanele cadrului financiar multianual (CFM) și până la limitele plafoanelor menționate la articolul 3 alineatele (1) și (2) din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului (13), este oportun să se caute o soluție alternativă care să ofere resurse suplimentare.

| (31) | Contribuțiile voluntare ale statelor membre sub formă de garanții au fost identificate ca fiind un instrument adecvat pentru a oferi protecția care să permită operațiunile de împrumut și de credit în temeiul prezentului regulament. Garanțiile din partea statelor membre ar trebui să constituie o măsură de salvgardare adecvată care să asigure capacitatea Uniunii de a rambursa împrumuturile contractate care sprijină împrumuturile acordate în cadrul instrumentului. |
| --- | --- |

(31)

Contribuțiile voluntare ale statelor membre sub formă de garanții au fost identificate ca fiind un instrument adecvat pentru a oferi protecția care să permită operațiunile de împrumut și de credit în temeiul prezentului regulament. Garanțiile din partea statelor membre ar trebui să constituie o măsură de salvgardare adecvată care să asigure capacitatea Uniunii de a rambursa împrumuturile contractate care sprijină împrumuturile acordate în cadrul instrumentului.

| (32) | Garanțiile furnizate de statele membre ar trebui să acopere sprijinul acordat în cadrul instrumentului sub formă de împrumuturi de până la 18 000 000 000 EUR. Este important ca statele membre să finalizeze procedurile naționale aplicabile pentru a oferi garanțiile ca o chestiune de maximă prioritate. Având în vedere caracterul urgent al situației, timpul necesar pentru finalizarea procedurilor respective nu ar trebui să întârzie plata sprijinului financiar necesar acordat Ucrainei sub formă de împrumuturi în temeiul prezentului regulament. În același timp, sprijinul financiar acordat în cadrul instrumentului sub formă de împrumuturi ar trebui să fie pus la dispoziție progresiv, pe măsură ce garanțiile oferite de statele membre intră în vigoare. Având în vedere principiul bunei gestiuni financiare și al prudenței, Comisia ar trebui să organizeze împrumuturile ținând seama în mod corespunzător de bonitatea sa. Cu toate acestea, sprijinul ar trebui să devină disponibil pentru întregul cuantum de până la 18 000 000 000 EUR începând cu data aplicării unei modificări a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 sau a regulamentului care îi va urma, care prevede o garanție pentru împrumuturile acordate în cadrul instrumentului în cadrul bugetului Uniunii peste plafoanele CFM și până la limitele plafoanelor menționate la articolul 3 alineatele (1) și (2) din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053. |
| --- | --- |

(32)

Garanțiile furnizate de statele membre ar trebui să acopere sprijinul acordat în cadrul instrumentului sub formă de împrumuturi de până la 18 000 000 000 EUR. Este important ca statele membre să finalizeze procedurile naționale aplicabile pentru a oferi garanțiile ca o chestiune de maximă prioritate. Având în vedere caracterul urgent al situației, timpul necesar pentru finalizarea procedurilor respective nu ar trebui să întârzie plata sprijinului financiar necesar acordat Ucrainei sub formă de împrumuturi în temeiul prezentului regulament. În același timp, sprijinul financiar acordat în cadrul instrumentului sub formă de împrumuturi ar trebui să fie pus la dispoziție progresiv, pe măsură ce garanțiile oferite de statele membre intră în vigoare. Având în vedere principiul bunei gestiuni financiare și al prudenței, Comisia ar trebui să organizeze împrumuturile ținând seama în mod corespunzător de bonitatea sa. Cu toate acestea, sprijinul ar trebui să devină disponibil pentru întregul cuantum de până la 18 000 000 000 EUR începând cu data aplicării unei modificări a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 sau a regulamentului care îi va urma, care prevede o garanție pentru împrumuturile acordate în cadrul instrumentului în cadrul bugetului Uniunii peste plafoanele CFM și până la limitele plafoanelor menționate la articolul 3 alineatele (1) și (2) din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053.

| (33) | Garanțiile din partea statelor membre ar trebui să fie irevocabile, necondiționate și la cerere. Respectivele garanții ar trebui să asigure capacitatea Uniunii de a rambursa fondurile împrumutate de pe piețele de capital sau de la instituțiile financiare. Ar trebui să nu mai fie posibilă solicitarea executării garanțiilor de la data aplicării unei modificări a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 sau a regulamentului care îi va urma, care prevede o garanție pentru împrumuturile acordate în cadrul instrumentului în cadrul bugetului Uniunii peste plafoanele CFM și până la limitele plafoanelor menționate la articolul 3 alineatele (1) și (2) din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053. Garanțiile ar trebui executate în cazul în care Uniunea nu primește la timp din partea Ucrainei o plată aferentă împrumuturilor acordate în cadrul instrumentului, inclusiv, în special, în cazul unor modificări ale calendarului de plată din orice motiv, precum și în cazul unor neplăți prevăzute și neprevăzute. |
| --- | --- |

(33)

Garanțiile din partea statelor membre ar trebui să fie irevocabile, necondiționate și la cerere. Respectivele garanții ar trebui să asigure capacitatea Uniunii de a rambursa fondurile împrumutate de pe piețele de capital sau de la instituțiile financiare. Ar trebui să nu mai fie posibilă solicitarea executării garanțiilor de la data aplicării unei modificări a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 sau a regulamentului care îi va urma, care prevede o garanție pentru împrumuturile acordate în cadrul instrumentului în cadrul bugetului Uniunii peste plafoanele CFM și până la limitele plafoanelor menționate la articolul 3 alineatele (1) și (2) din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053. Garanțiile ar trebui executate în cazul în care Uniunea nu primește la timp din partea Ucrainei o plată aferentă împrumuturilor acordate în cadrul instrumentului, inclusiv, în special, în cazul unor modificări ale calendarului de plată din orice motiv, precum și în cazul unor neplăți prevăzute și neprevăzute.

| (34) | Sumele recuperate în temeiul acordurilor de împrumut în ceea ce privește împrumuturile în cadrul instrumentului ar trebui rambursate statelor membre care au onorat cererile de executare a garanțiilor, prin derogare de la articolul 211 alineatul (4) litera (c) din Regulamentul financiar. |
| --- | --- |

(34)

Sumele recuperate în temeiul acordurilor de împrumut în ceea ce privește împrumuturile în cadrul instrumentului ar trebui rambursate statelor membre care au onorat cererile de executare a garanțiilor, prin derogare de la articolul 211 alineatul (4) litera (c) din Regulamentul financiar.

| (35) | Înainte de a solicita executarea garanțiilor oferite de statele membre, Comisia, la latitudinea sa exclusivă și asumându-și răspunderea în calitate de instituție a Uniunii însărcinată cu execuția bugetului Uniunii în conformitate cu articolul 317 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, ar trebui să examineze toate măsurile disponibile din cadrul strategiei de finanțare diversificate prevăzute la articolul 220a din Regulamentul financiar, în conformitate cu limitele stabilite în prezentul regulament. În cererea de executare a garanțiilor relevantă, Comisia ar trebui să informeze statele membre cu privire la examinare, după caz. |
| --- | --- |

(35)

Înainte de a solicita executarea garanțiilor oferite de statele membre, Comisia, la latitudinea sa exclusivă și asumându-și răspunderea în calitate de instituție a Uniunii însărcinată cu execuția bugetului Uniunii în conformitate cu articolul 317 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, ar trebui să examineze toate măsurile disponibile din cadrul strategiei de finanțare diversificate prevăzute la articolul 220a din Regulamentul financiar, în conformitate cu limitele stabilite în prezentul regulament. În cererea de executare a garanțiilor relevantă, Comisia ar trebui să informeze statele membre cu privire la examinare, după caz.

| (36) | Ponderea relativă a contribuțiilor fiecărui stat membru (cheia de contribuție) la suma totală garantată ar trebui să corespundă ponderilor relative ale statelor membre în venitul național brut (VNB) total al Uniunii. Cererile de executare a garanțiilor ar trebui să se facă proporțional, prin aplicarea cheii de contribuție. Până la intrarea în vigoare a tuturor acordurilor de garantare dintre Comisie și statele membre, cheia de contribuție ar trebui ajustată proporțional, cu titlu temporar. |
| --- | --- |

(36)

Ponderea relativă a contribuțiilor fiecărui stat membru (cheia de contribuție) la suma totală garantată ar trebui să corespundă ponderilor relative ale statelor membre în venitul național brut (VNB) total al Uniunii. Cererile de executare a garanțiilor ar trebui să se facă proporțional, prin aplicarea cheii de contribuție. Până la intrarea în vigoare a tuturor acordurilor de garantare dintre Comisie și statele membre, cheia de contribuție ar trebui ajustată proporțional, cu titlu temporar.

| (37) | Este oportun ca Ucraina și Comisia să încheie un acord de împrumut pentru sprijinul acordat sub formă de împrumut, în cadrul condițiilor stabilite în memorandumul de înțelegere. Pentru a asigura protejarea efectivă a intereselor financiare ale Uniunii asociate sprijinului acordat în cadrul instrumentului, Ucraina ar trebui să adopte măsuri corespunzătoare cu privire la prevenirea și combaterea fraudei, a corupției și a oricăror altor nereguli legate de sprijinul respectiv. În plus, ar trebui ca în acordul de împrumut și în acordul de finanțare să existe dispoziții care să prevadă efectuarea de verificări de către Comisie, efectuarea de audituri de către Curtea de Conturi și exercitarea de către Parchetul European a competențelor sale, în conformitate cu articolele 129 și 220 din Regulamentul financiar. |
| --- | --- |

(37)

Este oportun ca Ucraina și Comisia să încheie un acord de împrumut pentru sprijinul acordat sub formă de împrumut, în cadrul condițiilor stabilite în memorandumul de înțelegere. Pentru a asigura protejarea efectivă a intereselor financiare ale Uniunii asociate sprijinului acordat în cadrul instrumentului, Ucraina ar trebui să adopte măsuri corespunzătoare cu privire la prevenirea și combaterea fraudei, a corupției și a oricăror altor nereguli legate de sprijinul respectiv. În plus, ar trebui ca în acordul de împrumut și în acordul de finanțare să existe dispoziții care să prevadă efectuarea de verificări de către Comisie, efectuarea de audituri de către Curtea de Conturi și exercitarea de către Parchetul European a competențelor sale, în conformitate cu articolele 129 și 220 din Regulamentul financiar.

| (38) | Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume de a contribui la acoperirea deficitului de finanțare al Ucrainei în 2023, mai ales prin punerea la dispoziția bugetului de stat al Ucrainei a unui ajutor financiar pe termen scurt în condiții foarte avantajoase, acordat în mod previzibil, continuu, ordonat și în timp util, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar având în vedere amploarea și efectele sale, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului respectiv. |
| --- | --- |

(38)

Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume de a contribui la acoperirea deficitului de finanțare al Ucrainei în 2023, mai ales prin punerea la dispoziția bugetului de stat al Ucrainei a unui ajutor financiar pe termen scurt în condiții foarte avantajoase, acordat în mod previzibil, continuu, ordonat și în timp util, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar având în vedere amploarea și efectele sale, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului respectiv.

| (39) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (14). |
| --- | --- |

(39)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (14).

| (40) | Având în vedere urgența impusă de circumstanțele excepționale cauzate de războiul de agresiune neprovocat și nejustificat purtat de Rusia, se consideră oportun să se invoce excepția de la termenul de opt săptămâni prevăzută la articolul 4 din Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice. |
| --- | --- |

(40)

Având în vedere urgența impusă de circumstanțele excepționale cauzate de războiul de agresiune neprovocat și nejustificat purtat de Rusia, se consideră oportun să se invoce excepția de la termenul de opt săptămâni prevăzută la articolul 4 din Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice.

| (41) | Având în vedere situația din Ucraina, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare de urgență în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(41)

Având în vedere situația din Ucraina, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare de urgență în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

SPRIJINUL UNIUNII ACORDAT UCRAINEI

SECȚIUNEA 1

Dispoziții generale

Articolul 1

Obiect

(1)   Prezentul regulament instituie un instrument de acordare de sprijin Ucrainei din partea Uniunii (asistență macrofinanciară +) (denumit în continuare „instrumentul”) sub formă de împrumuturi, sprijin nerambursabil și subvenționarea ratei dobânzii.

(2)   Regulamentul stabilește obiectivele instrumentului, finanțarea acestuia, formele de finanțare din partea Uniunii prin intermediul său și normele privind furnizarea acestei finanțări.

Articolul 2

Obiectivele instrumentului

(1)   Obiectivul general al instrumentului este de a oferi un ajutor financiar pe termen scurt Ucrainei în condiții foarte avantajoase, acordat în mod previzibil, continuu, ordonat și în timp util pentru a finanța reabilitarea și a asigura un sprijin inițial în vederea reconstrucției postbelice, după caz, cu scopul de a sprijini Ucraina pe calea integrării europene.

(2)   Pentru a atinge obiectivul general, principalele obiective specifice vizează, în special, sprijinirea:

| (a) | stabilității macrofinanciare, împreună cu atenuarea constrângerilor financiare externe și interne ale Ucrainei; |
| --- | --- |

(a)

stabilității macrofinanciare, împreună cu atenuarea constrângerilor financiare externe și interne ale Ucrainei;

| (b) | unei agende de reformă orientate către prima fază pregătitoare a procesului de preaderare, după caz, care presupune printre altele consolidarea instituțiilor Ucrainei, reformarea și consolidarea eficacității administrației publice, precum și transparența, reformele structurale și buna guvernanță la toate nivelurile; |
| --- | --- |

(b)

unei agende de reformă orientate către prima fază pregătitoare a procesului de preaderare, după caz, care presupune printre altele consolidarea instituțiilor Ucrainei, reformarea și consolidarea eficacității administrației publice, precum și transparența, reformele structurale și buna guvernanță la toate nivelurile;

| (c) | reabilitării funcțiilor și a infrastructurii critice și acordarea de ajutor persoanelor aflate în dificultate. |
| --- | --- |

(c)

reabilitării funcțiilor și a infrastructurii critice și acordarea de ajutor persoanelor aflate în dificultate.

Articolul 3

Domenii de sprijin

Pentru a-și atinge obiectivele, instrumentul sprijină în special următoarele:

| (a) | finanțarea nevoilor de finanțare ale Ucrainei, în vederea menținerii stabilității macrofinanciare a țării; |
| --- | --- |

(a)

finanțarea nevoilor de finanțare ale Ucrainei, în vederea menținerii stabilității macrofinanciare a țării;

| (b) | reabilitarea, constând de exemplu în refacerea infrastructurii critice, cum ar fi infrastructura energetică, sistemele de alimentare cu apă, rețelele de transport, drumurile interne sau podurile sau în refacerea sectoarelor economice strategice și a infrastructurii sociale, cum ar fi unitățile medicale, școlile și locuințele pentru persoanele strămutate, inclusiv locuințele temporare și sociale; |
| --- | --- |

(b)

reabilitarea, constând de exemplu în refacerea infrastructurii critice, cum ar fi infrastructura energetică, sistemele de alimentare cu apă, rețelele de transport, drumurile interne sau podurile sau în refacerea sectoarelor economice strategice și a infrastructurii sociale, cum ar fi unitățile medicale, școlile și locuințele pentru persoanele strămutate, inclusiv locuințele temporare și sociale;

| (c) | reformele sectoriale și instituționale, inclusiv reformele anticorupție și cele judiciare, respectarea statului de drept, buna guvernanță și modernizarea instituțiilor naționale și locale; |
| --- | --- |

(c)

reformele sectoriale și instituționale, inclusiv reformele anticorupție și cele judiciare, respectarea statului de drept, buna guvernanță și modernizarea instituțiilor naționale și locale;

| (d) | pregătirea pentru reconstrucția Ucrainei; |
| --- | --- |

(d)

pregătirea pentru reconstrucția Ucrainei;

| (e) | sprijin pentru alinierea cadrului de reglementare al Ucrainei la cel al Uniunii și pentru integrarea Ucrainei în piața unică, precum și pentru consolidarea dezvoltării economice și îmbunătățirea competitivității; |
| --- | --- |

(e)

sprijin pentru alinierea cadrului de reglementare al Ucrainei la cel al Uniunii și pentru integrarea Ucrainei în piața unică, precum și pentru consolidarea dezvoltării economice și îmbunătățirea competitivității;

| (f) | consolidarea capacității administrative a Ucrainei prin mijloace corespunzătoare, inclusiv prin utilizarea asistenței tehnice. |
| --- | --- |

(f)

consolidarea capacității administrative a Ucrainei prin mijloace corespunzătoare, inclusiv prin utilizarea asistenței tehnice.

Articolul 4

Sprijinul disponibil în cadrul instrumentului

(1)   Sprijinul disponibil în cadrul instrumentului sub formă de împrumuturi este, sub rezerva articolului 5, în cuantum de până la 18 000 000 000 EUR pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2023, putând fi plătit până la 31 martie 2024.

Sprijinul devine disponibil progresiv, pe măsură ce garanțiile statelor membre intră în vigoare în conformitate cu articolul 5 alineatul (4), fără a depăși niciodată cuantumurile acoperite de respectivele acorduri de garantare.

Cu toate acestea, de la data aplicării unei modificări a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 sau a regulamentului care îi va urma, care prevede o garanție pentru împrumuturile menționate la primul paragraf de la prezentul alineat în cadrul bugetului Uniunii peste plafoanele CFM și până la limitele plafoanelor menționate la articolul 3 alineatele (1) și (2) din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053, al doilea paragraf de la prezentul alineat încetează să se aplice, iar sprijinul menționat la primul paragraf de la prezentul alineat devine disponibil integral.

(2)   În cadrul instrumentului este disponibil, de asemenea, un sprijin suplimentar pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2027, sub rezerva articolului 7 alineatul (1), pentru acoperirea cheltuielilor efectuate în temeiul articolului 17. Acest sprijin suplimentar poate fi disponibil și după 31 decembrie 2027, sub rezerva articolului 7 alineatul (1).

(3)   Sumele suplimentare disponibile în conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (4) din prezentul regulament pot fi acordate ca sprijin nerambursabil în cazul în care acest lucru va fi prevăzut în memorandumul de înțelegere care urmează să fie încheiat în conformitate cu articolul 9 din prezentul regulament sau în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/947 și cu Regulamentul (CE) nr. 1257/96, pentru a finanța măsuri de realizare a obiectivelor menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (b) și (c) din prezentul regulament, în conformitate cu normele regulamentelor respective.

(4)   Sumele menționate la alineatul (3) pot acoperi cheltuielile de sprijin pentru punerea în aplicare a instrumentului și pentru atingerea obiectivelor acestuia, inclusiv cheltuielile cu asistența administrativă legate de activitățile de pregătire, urmărire, monitorizare, control, audit și evaluare necesare pentru punerea sa în aplicare, precum și cheltuielile cu sediul central și cele aferente delegațiilor Uniunii însărcinate cu asistența administrativă și asistența de coordonare necesare instrumentului și cheltuielile de gestionare a operațiunilor finanțate în cadrul instrumentului, inclusiv acțiunile de informare și de comunicare și sistemele corporative de tehnologie a informațiilor.

Articolul 5

Contribuții sub forma unor garanții din partea statelor membre

(1)   Statele membre pot contribui prin furnizarea de garanții în cuantum total de până la 18 000 000 000 EUR în ceea ce privește sprijinul acordat în cadrul instrumentului sub forma împrumuturilor menționate la articolul 4 alineatul (1).

(2)   În cazul în care sunt oferite contribuții din partea statelor membre, acestea se furnizează sub forma unor garanții irevocabile, necondiționate și la cerere printr-un acord de garantare care urmează să fie încheiat cu Comisia, în conformitate cu articolul 6.

(3)   Ponderea relativă a contribuției statului membru în cauză (cheia de contribuție) la suma menționată la alineatul (1) de la prezentul articol corespunde ponderii relative a statului membru respectiv în VNB-ul total al Uniunii, astfel cum rezultă din rubrica „Venituri generale” a bugetului pentru 2023, partea A („Finanțarea bugetului anual al Uniunii, Introducere”), tabelul 4, coloana (1), care figurează în bugetul general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2023, astfel cum a fost adoptat definitiv la 23 noiembrie 2022.

(4)   Garanțiile intră în vigoare pentru fiecare stat membru de la data intrării în vigoare a acordului de garantare, menționat la articolul 6, dintre Comisie și statul membru respectiv.

(5)   Sumele rezultate din cererile de executare a garanțiilor constituie venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) litera (a) punctul (ii) din Regulamentul financiar pentru rambursarea datoriilor financiare din sprijinul acordat în cadrul instrumentului sub formă de împrumuturi menționat la articolul 4 alineatul (1) din prezentul regulament.

(6)   Înainte de a solicita executarea garanțiilor oferite de statele membre, Comisia, la latitudinea sa și sub responsabilitatea sa exclusivă, examinează toate măsurile disponibile din cadrul strategiei de finanțare diversificate prevăzute la articolul 220a din Regulamentul financiar, în conformitate cu limitele stabilite în prezentul regulament. O astfel de examinare nu afectează caracterul irevocabil, necondiționat și la cerere al garanțiilor furnizate în temeiul alineatului (2) de la prezentul articol. În cererea de executare a garanțiilor, Comisia informează statele membre cu privire la examinare, după caz.

(7)   Prin derogare de la articolul 211 alineatul (4) litera (c) din Regulamentul financiar, sumele recuperate de la Ucraina în ceea ce privește sprijinul acordat în cadrul instrumentului sub formă de împrumuturi menționat la articolul 4 alineatul (1) din prezentul regulament sunt rambursate statelor membre respective până la valoarea cererilor de executare a garanțiilor onorate de statele membre în temeiul articolului 6 litera (a) din prezentul regulament.

Articolul 6

Acorduri de garantare

Comisia încheie un acord de garantare cu fiecare stat membru care furnizează o garanție menționată la articolul 5. Acordul respectiv stabilește normele care reglementează garanția, care sunt aceleași pentru toate statele membre și includ, în special, dispoziții:

| (a) | care stabilesc obligația statelor membre de a onora cererile de executare a garanțiilor efectuate de Comisie în ceea ce privește sprijinul acordat în cadrul instrumentului sub formă de împrumuturi menționat la articolul 4 alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

care stabilesc obligația statelor membre de a onora cererile de executare a garanțiilor efectuate de Comisie în ceea ce privește sprijinul acordat în cadrul instrumentului sub formă de împrumuturi menționat la articolul 4 alineatul (1);

| (b) | care garantează că cererile de executare a garanțiilor se efectuează în mod proporțional, aplicând cheia de contribuție menționată la articolul 5 alineatul (3); cu titlu temporar, cheia de contribuție se ajustează proporțional până la intrarea în vigoare a tuturor acordurilor de garantare dintre Comisie și statele membre în conformitate cu articolul 5 alineatul (4); |
| --- | --- |

(b)

care garantează că cererile de executare a garanțiilor se efectuează în mod proporțional, aplicând cheia de contribuție menționată la articolul 5 alineatul (3); cu titlu temporar, cheia de contribuție se ajustează proporțional până la intrarea în vigoare a tuturor acordurilor de garantare dintre Comisie și statele membre în conformitate cu articolul 5 alineatul (4);

| (c) | care stipulează că cererile de executare a garanțiilor asigură capacitatea Uniunii de a rambursa fondurile împrumutate, în temeiul articolului 16 alineatul (1), de pe piețele de capital sau de la instituții financiare, în urma unei neplăți de către Ucraina, incluzând cazurile de modificare a calendarului de plată din orice motiv, precum și în cazul unor neplăți prevăzute și neprevăzute; |
| --- | --- |

(c)

care stipulează că cererile de executare a garanțiilor asigură capacitatea Uniunii de a rambursa fondurile împrumutate, în temeiul articolului 16 alineatul (1), de pe piețele de capital sau de la instituții financiare, în urma unei neplăți de către Ucraina, incluzând cazurile de modificare a calendarului de plată din orice motiv, precum și în cazul unor neplăți prevăzute și neprevăzute;

| (d) | care asigură că, în cazul în care un stat membru nu onorează, integral sau parțial, o cerere de executare a garanției în timp util, Comisia, pentru a acoperi partea care corespunde statului membru în cauză, are dreptul de a efectua cereri suplimentare de executare a garanțiilor furnizate de alte state membre. Astfel de cereri suplimentare se fac proporțional cu ponderea relativă a fiecăruia dintre celelalte state membre în VNB-ul Uniunii, astfel cum este menționat la articolul 5 alineatul (3), și adaptat fără a lua în considerare ponderea relativă a statului membru în cauză. Statul membru care nu a onorat cererea de executare a garanției are în continuare obligația de a o onora și răspunde, de asemenea, de orice costuri rezultate. Orice contribuții suplimentare li se rambursează celorlalte state membre din sumele recuperate de Comisie de la statul membru care nu a onorat o cerere de executare a garanției. Garanția solicitată din partea unui stat membru este limitată, în toate circumstanțele, la suma totală furnizată cu titlu de garanție de statul membru respectiv în temeiul acordului de garantare; |
| --- | --- |

(d)

care asigură că, în cazul în care un stat membru nu onorează, integral sau parțial, o cerere de executare a garanției în timp util, Comisia, pentru a acoperi partea care corespunde statului membru în cauză, are dreptul de a efectua cereri suplimentare de executare a garanțiilor furnizate de alte state membre. Astfel de cereri suplimentare se fac proporțional cu ponderea relativă a fiecăruia dintre celelalte state membre în VNB-ul Uniunii, astfel cum este menționat la articolul 5 alineatul (3), și adaptat fără a lua în considerare ponderea relativă a statului membru în cauză. Statul membru care nu a onorat cererea de executare a garanției are în continuare obligația de a o onora și răspunde, de asemenea, de orice costuri rezultate. Orice contribuții suplimentare li se rambursează celorlalte state membre din sumele recuperate de Comisie de la statul membru care nu a onorat o cerere de executare a garanției. Garanția solicitată din partea unui stat membru este limitată, în toate circumstanțele, la suma totală furnizată cu titlu de garanție de statul membru respectiv în temeiul acordului de garantare;

| (e) | care se referă la condițiile de plată; |
| --- | --- |

(e)

care se referă la condițiile de plată;

| (f) | care asigură faptul că nu mai este posibilă solicitarea executării garanției de la data aplicării unei modificări a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 sau a regulamentului care îi va urma, care prevede o garanție pentru împrumuturile menționate la articolul 4 alineatul (1) din prezentul regulament în cadrul bugetului Uniunii peste plafoanele CFM și până la limitele plafoanelor menționate la articolul 3 alineatele (1) și (2) din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053. |
| --- | --- |

(f)

care asigură faptul că nu mai este posibilă solicitarea executării garanției de la data aplicării unei modificări a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 sau a regulamentului care îi va urma, care prevede o garanție pentru împrumuturile menționate la articolul 4 alineatul (1) din prezentul regulament în cadrul bugetului Uniunii peste plafoanele CFM și până la limitele plafoanelor menționate la articolul 3 alineatele (1) și (2) din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053.

Articolul 7

Contribuțiile statelor membre și ale părților terțe

(1)   Statele membre pot contribui la instrument cu sumele menționate la articolul 4 alineatul (2). Ponderea relativă a contribuțiilor la aceste sume din partea fiecărui stat membru interesat corespunde ponderii relative a statului membru respectiv în VNB-ul total al Uniunii. Pentru contribuțiile aferente anului n, ponderea relativă bazată pe VNB se calculează ca ponderea din VNB-ul total al Uniunii, astfel cum rezultă din coloana corespunzătoare din partea de venituri a ultimului buget anual al Uniunii sau din bugetul anual rectificativ al Uniunii adoptat pentru anul n-1.

Sprijinul acordat în cadrul instrumentului conform prezentului alineat devine disponibil pentru orice sumă stabilită într-un acord între Comisie și statul membru respectiv după intrarea în vigoare a acordului respectiv.

(2)   Statele membre pot contribui la instrument cu sume suplimentare, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (3).

(3)   Contribuțiile menționate la alineatele (1) și (2) din prezentul articol constituie venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) litera (a) punctul (ii) din Regulamentul financiar.

(4)   Țările terțe interesate și părțile terțe interesate pot contribui, de asemenea, la sprijinul nerambursabil acordat în cadrul instrumentului cu sumele suplimentare menționate la articolul 4 alineatul (3) din prezentul regulament, în special în ceea ce privește obiectivele specifice menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (b) și (c) din prezentul regulament. Aceste contribuții constituie venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) literele (d) și (e) din Regulamentul financiar.

SECȚIUNEA 2

SECȚIUNEA 2

Condițiile pentru sprijinul acordat în cadrul instrumentului

Condițiile pentru sprijinul acordat în cadrul instrumentului

Articolul 8

Condiție prealabilă pentru sprijinul acordat în cadrul instrumentului

(1)   O condiție prealabilă pentru acordarea de sprijin în cadrul instrumentului este ca Ucraina să promoveze și să respecte mecanismele democratice eficace, inclusiv un sistem parlamentar pluripartit și statul de drept, și să garanteze respectarea drepturilor omului.

(2)   Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă monitorizează îndeplinirea condiției prealabile prevăzute la alineatul (1) pe întreaga perioadă a sprijinului acordat în cadrul instrumentului, în special înainte de efectuarea plăților, ținând seama, după caz, în mod corespunzător de raportul periodic al Comisiei privind extinderea. De asemenea, se ține seama de situația existentă în Ucraina și de consecințele aplicării legii marțiale în această țară.

(3)   Alineatele (1) și (2) de la prezentul articol se aplică în conformitate cu Decizia 2010/427/UE a Consiliului (15).

Articolul 9

Memorandum de înțelegere

(1)   Comisia încheie cu Ucraina un memorandum de înțelegere care stabilește în special condițiile de politică, planificarea financiară orientativă și cerințele de raportare menționate la articolul 10, de care trebuie să fie legat sprijinul acordat de Uniune în cadrul instrumentului.

Condițiile de politică sunt legate, după caz, în contextul situației generale din Ucraina, de obiectivele menționate la articolul 2 și, respectiv, de îndeplinirea lor menționată la articolul 3, precum și de condiția prealabilă prevăzută la articolul 8. Condițiile cuprind angajamentul față de principiile bunei gestiuni financiare, punând accentul pe combaterea corupției, combaterea criminalității organizate, combaterea fraudei și evitarea conflictelor de interese, precum și pe instituirea unui cadru transparent și responsabil pentru gestionarea reabilitării și, după caz, a reconstrucției.

(2)   Memorandumul de înțelegere poate fi evaluat de Comisie la jumătatea perioadei. În urma evaluării, Comisia poate modifica memorandumul de înțelegere.

(3)   Memorandumul de înțelegere este adoptat și modificat în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 19 alineatul (2).

Articolul 10

Cerințe de raportare

(1)   Cerințele de raportare pentru Ucraina se includ în memorandumul de înțelegere și asigură, în special, utilizarea eficientă, transparentă și responsabilă a sprijinului acordat în cadrul instrumentului.

(2)   Comisia verifică la intervale regulate îndeplinirea cerințelor de raportare și progresele înregistrate în direcția îndeplinirii condițiilor de politică prevăzute în memorandumul de înțelegere. Comisia informează Parlamentul European și Consiliul despre rezultatele verificării respective.

SECȚIUNEA 3

SECȚIUNEA 3

Punerea la dispoziție a sprijinului acordat în cadrul instrumentului, obligațiile de evaluare și de informare

Punerea la dispoziție a sprijinului acordat în cadrul instrumentului, obligațiile de evaluare și de informare

Articolul 11

Punerea la dispoziție a sprijinului acordat în cadrul instrumentului

(1)   Sub rezerva cerințelor menționate la articolul 12, sprijinul acordat în cadrul instrumentului este pus la dispoziție de către Comisie în tranșe. Comisia decide cu privire la calendarul de plată a fiecărei tranșe. O tranșă poate fi plătită în una sau mai multe sub-tranșe.

(2)   Punerea la dispoziție a sprijinului acordat în cadrul instrumentului este gestionată de Comisie pe baza evaluării sale privind îndeplinirea condițiilor de politică cuprinse în memorandumul de înțelegere.

Articolul 12

Decizia privind punerea la dispoziție a sprijinului acordat în cadrul instrumentului

(1)   Ucraina depune o cerere de fonduri înainte de plata fiecărei tranșe, însoțită de un raport în conformitate cu dispozițiile memorandumului de înțelegere.

(2)   Comisia decide cu privire la punerea la dispoziție a tranșelor, sub rezerva evaluării următoarelor cerințe:

| (a) | respectarea condiției prealabile prevăzute la articolul 8; |
| --- | --- |

(a)

respectarea condiției prealabile prevăzute la articolul 8;

| (b) | îndeplinirea în mod satisfăcător a cerințelor de raportare convenite în memorandumul de înțelegere; |
| --- | --- |

(b)

îndeplinirea în mod satisfăcător a cerințelor de raportare convenite în memorandumul de înțelegere;

| (c) | realizarea de progrese satisfăcătoare în ceea ce privește îndeplinirea condițiilor de politică prevăzute în memorandumul de înțelegere. |
| --- | --- |

(c)

realizarea de progrese satisfăcătoare în ceea ce privește îndeplinirea condițiilor de politică prevăzute în memorandumul de înțelegere.

(3)   Înainte de plata sumei maxime care face obiectul sprijinului acordat în cadrul instrumentului, Comisia verifică îndeplinirea tuturor condițiilor de politică prevăzute în memorandumul de înțelegere.

Articolul 13

Reducerea, suspendarea și anularea sprijinului acordat în cadrul instrumentului

(1)   În cazul în care nevoile de finanțare ale Ucrainei se vor diminua substanțial în cursul perioadei de plată aferente sprijinului acordat de Uniune în cadrul instrumentului comparativ cu previziunile inițiale, Comisia poate să reducă cuantumul sprijinului, să suspende sau să anuleze acordarea acestuia.

(2)   În cazul în care cerințele prevăzute la articolul 12 alineatul (2) nu sunt îndeplinite, Comisia suspendă sau anulează plata aferentă sprijinului acordat în cadrul instrumentului.

Articolul 14

Evaluarea punerii în aplicare a sprijinului acordat în cadrul instrumentului

În cursul punerii în aplicare a instrumentului, Comisia evaluează, prin intermediul unei evaluări operaționale, care poate fi efectuată împreună cu evaluarea operațională prevăzută în Deciziile (UE) 2022/1201 și (UE) 2022/1628, soliditatea mecanismelor financiare ale Ucrainei, procedurile administrative și mecanismele de control intern și extern care sunt relevante din punctul de vedere al sprijinului în cadrul instrumentului.

Articolul 15

Informarea Parlamentului European și a Consiliului

Comisia informează Parlamentul European și Consiliul în legătură cu evoluțiile în ceea ce privește sprijinul acordat de Uniune în cadrul instrumentului, inclusiv în legătură cu plățile efectuate în cadrul acestuia, precum și în legătură cu evoluția operațiunilor menționate la articolul 11 și transmite acestor instituții documentele relevante în timp util. În cazul suspendării sau al anulării în temeiul articolului 13 alineatul (2), Comisia informează fără întârziere Parlamentul European și Consiliul cu privire la motivele suspendării sau anulării.

CAPITOLUL II

DISPOZIȚII SPECIFICE REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A SPRIJINULUI

DISPOZIȚII SPECIFICE REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A SPRIJINULUI

Articolul 16

Operațiuni de împrumut și de credit

(1)   Pentru a finanța sprijinul acordat în cadrul instrumentului sub formă de împrumuturi, Comisia este împuternicită să ia cu împrumut în numele Uniunii fondurile necesare de pe piețele de capital sau de la instituții financiare, în conformitate cu articolul 220a din Regulamentul financiar.

(2)   Condițiile detaliate ale sprijinului acordat în cadrul instrumentului sub formă de împrumuturi se stabilesc într-un acord de împrumut în conformitate cu articolul 220 din Regulamentul financiar, care urmează să fie încheiat între Comisie și Ucraina. Durata maximă a împrumuturilor este de 35 de ani.

(3)   Prin derogare de la articolul 31 alineatul (3) a doua teză din Regulamentul (UE) 2021/947, asistența macrofinanciară acordată Ucrainei sub formă de împrumuturi în cadrul instrumentului nu este sprijinită de garanția pentru acțiunea externă.

Nu se constituie provizioane pentru împrumuturile acordate în temeiul prezentului regulament și, prin derogare de la articolul 211 alineatul (1) din Regulamentul financiar, nu se stabilește nicio rată de provizionare ca procentaj din cuantumul menționat la articolul 4 alineatul (1) din prezentul regulament.

Articolul 17

Subvenționarea ratei dobânzii

(1)   Prin derogare de la articolul 220 alineatul (5) litera (e) din Regulamentul financiar și în funcție de resursele disponibile, Uniunea poate suporta costul dobânzii prin acordarea unei subvenții pentru rata dobânzii și poate suporta costurile administrative legate de contractarea și acordarea împrumuturilor, cu excepția costurilor legate de rambursarea anticipată a împrumutului, în ceea ce privește împrumuturile acordate în temeiul prezentului regulament.

(2)   Ucraina poate solicita subvenția pentru rata dobânzii și acoperirea costurilor administrative de către Uniune în fiecare an.

Articolul 18

Acordul de finanțare pentru sprijin nerambursabil

Condițiile detaliate ale sprijinului nerambursabil menționat la articolul 4 alineatul (3) din prezentul regulament se stabilesc într-un acord de finanțare care urmează să fie încheiat între Comisie și Ucraina. Prin derogare de la articolul 220 alineatul (5) din Regulamentul financiar, acordul de finanțare conține doar dispozițiile menționate la articolul 220 alineatul (5) literele (a), (b) și (c) din regulamentul respectiv. Acordul de finanțare include dispoziții privind protejarea intereselor financiare ale Uniunii, controalele, auditurile, prevenirea fraudei și a altor nereguli și recuperarea fondurilor.

CAPITOLUL III

DISPOZIȚII COMUNE ȘI FINALE

DISPOZIȚII COMUNE ȘI FINALE

Articolul 19

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet reprezintă un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 20

Raportul anual

(1)   Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o analiză a punerii în aplicare a capitolului I din prezentul regulament, care include o evaluare a respectivei puneri în aplicare. Raportul respectiv:

| (a) | examinează progresele înregistrate în punerea în aplicare a sprijinului acordat de Uniune în cadrul instrumentului; |
| --- | --- |

(a)

examinează progresele înregistrate în punerea în aplicare a sprijinului acordat de Uniune în cadrul instrumentului;

| (b) | evaluează situația economică și perspectivele economice ale Ucrainei, precum și îndeplinirea cerințelor și a condițiilor menționate în capitolul I secțiunea 2 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

evaluează situația economică și perspectivele economice ale Ucrainei, precum și îndeplinirea cerințelor și a condițiilor menționate în capitolul I secțiunea 2 din prezentul regulament;

| (c) | indică legătura dintre cerințele și condițiile prevăzute în memorandumul de înțelegere, situația macrofinanciară a Ucrainei de la acea dată și deciziile Comisiei de punere la dispoziție a tranșelor aferente sprijinului acordat în cadrul instrumentului. |
| --- | --- |

(c)

indică legătura dintre cerințele și condițiile prevăzute în memorandumul de înțelegere, situația macrofinanciară a Ucrainei de la acea dată și deciziile Comisiei de punere la dispoziție a tranșelor aferente sprijinului acordat în cadrul instrumentului.

(2)   În cel mult doi ani de la sfârșitul perioadei de disponibilitate, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare ex post care analizează rezultatele și eficiența sprijinului acordat deja de Uniune în cadrul instrumentului și măsura în care acesta a contribuit la obiectivele asistenței.

Articolul 21

Dispoziții finale

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președinta

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Poziția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și poziția în primă lectură a Consiliului din 10 decembrie 2022 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial). Poziția Parlamentului European din ... (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  Acordul de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte (JO L 161, 29.5.2014, p. 3).

2

(3)  Decizia (UE) 2022/313 a Parlamentului European și a Consiliului din 24 februarie 2022 de acordare de asistență macrofinanciară Ucrainei (JO L 55, 28.2.2022, p. 4).

3

(4)  Decizia (UE) 2022/1201 a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2022 privind acordarea de asistență macrofinanciară excepțională Ucrainei (JO L 186, 13.7.2022, p. 1).

4

(5)  Decizia (UE) 2022/1628 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 septembrie 2022 privind acordarea de asistență macrofinanciară excepțională Ucrainei și consolidarea fondului comun de provizionare prin garanții din partea statelor membre și prin provizionare specifică pentru anumite datorii financiare legate de Ucraina garantate în temeiul Deciziei nr. 466/2014/UE și de modificare a Deciziei (UE) 2022/1201 (JO L 245, 22.9.2022, p. 1).

5

(6)  Decizia (PESC) 2021/509 a Consiliului din 22 martie 2021 de instituire a Instrumentului european pentru pace și de abrogare a Deciziei (PESC) 2015/528 (JO L 102, 24.3.2021, p. 14).

6

(7)  Decizia (PESC) 2022/1968 a Consiliului din 17 octombrie 2022 privind o misiune de asistență militară a Uniunii Europene în sprijinul Ucrainei (EUMAM Ucraina) (JO L 270, 18.10.2022, p. 85).

7

(8)  Regulamentul (UE) 2021/836 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii (JO L 185, 26.5.2021, p. 1).

8

(9)  Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională - „Europa globală”, de modificare și abrogare a Deciziei nr. 466/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 480/2009 al Consiliului (JO L 209, 14.6.2021, p. 1).

9

(10)  Regulamentul (CE) nr. 1257/96 al Consiliului din 20 iunie 1996 privind ajutorul umanitar (JO L 163, 2.7.1996, p. 1).

10

(11)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

11

(12)  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11).

12

(13)  Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (JO L 424, 15.12.2020, p. 1).

13

(14)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

14

(15)  Decizia 2010/427/UE a Consiliului din 26 iulie 2010 privind organizarea și funcționarea Serviciului European de Acțiune Externă (JO L 201, 3.8.2010, p. 30).

15

---

| 15.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 476/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 476/27

---

Expunere de motive a Consiliului: Poziția în primă lectură (UE) nr. 4/2022 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +)

(2022/C 476/04)

I.   INTRODUCERE

| 1. | La 9 noiembrie 2022, Comisia a prezentat propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +) (instrumentul AMF+) (1). Obiectivul general al instrumentului AMF+ este de a oferi un ajutor financiar pe termen scurt în mod previzibil, continuu, ordonat și în timp util pentru a finanța reabilitarea și a asigura un sprijin inițial în vederea reconstrucției postbelice, după caz, cu scopul de a sprijini Ucraina pe calea integrării europene. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Parlamentul European și-a adoptat poziția privind instrumentul AMF+ în primă lectură în cadrul ședinței sale plenare din 24 noiembrie 2022 (2), fără niciun amendament la propunerea Comisiei. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Grupul de lucru al consilierilor financiari a examinat instrumentul AMF+ propus în cadrul reuniunilor sale din 15 noiembrie 2022 și 8 decembrie 2022 și a convenit să introducă modificări la propunerea Comisiei (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | La 9 decembrie 2022, Comitetul Reprezentanților Permanenți a aprobat poziția în primă lectură a Consiliului și a înaintat-o Consiliului spre adoptare. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Consiliul și-a adoptat poziția în primă lectură la 10 decembrie 2022, în conformitate cu procedura legislativă ordinară prevăzută la articolul 294 din TFUE (4). |
| --- | --- |

5.

II.   OBIECTIV

| 6. | Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 (5) (Regulamentul privind CFM) nu permite în prezent acoperirea datoriei financiare care decurge din împrumuturile acordate în cadrul instrumentului AMF+. De aceea propunerea privind instrumentul AMF+ a făcut parte din pachetul de propuneri privind finanțarea sprijinului acordat Ucrainei, împreună cu propunerea Comisiei de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului privind CFM (6) și cu propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 în ceea ce privește stabilirea unei strategii de finanțare diversificate ca metodă generală de împrumut (7).
  Având în vedere că nu pare posibilă adoptarea în timp util a propunerii de modificare a Regulamentului privind CFM pentru a permite acoperirea datoriei financiare care decurge din împrumuturile acordate în cadrul instrumentului AMF+, astfel cum a fost propus de Comisie, este oportun să se caute o soluție alternativă care să permită plata rapidă a fondurilor către Ucraina. |
| --- | --- |

6.

Având în vedere că nu pare posibilă adoptarea în timp util a propunerii de modificare a Regulamentului privind CFM pentru a permite acoperirea datoriei financiare care decurge din împrumuturile acordate în cadrul instrumentului AMF+, astfel cum a fost propus de Comisie, este oportun să se caute o soluție alternativă care să permită plata rapidă a fondurilor către Ucraina.

| 7. | Contribuțiile voluntare ale statelor membre sub formă de garanții au fost identificate ca fiind un instrument adecvat pentru a oferi protecția care să permită operațiunile de împrumut și de credit în cadrul instrumentului AMF+. Garanțiile statelor membre ar constitui o măsură de salvgardare adecvată care să asigure capacitatea Uniunii de a rambursa împrumuturile care sprijină creditele. Nu ar mai fi posibilă solicitarea executării unor astfel de garanții voluntare de la data aplicării unei modificări a Regulamentului privind CFM sau a regulamentului care îi va urma, care prevede o garanție pentru împrumuturile acordate prin instrumentul AMF+ în cadrul bugetului Uniunii peste plafoanele CFM și până la limitele plafoanelor menționate la articolul 3 alineatele (1) și (2) din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053. |
| --- | --- |

7.

III.   ANALIZA POZIȚIEI ÎN PRIMĂ LECTURĂ A CONSILIULUI

| 8. | Consiliul a introdus modificări la articolul 4 și a introdus două noi articole 5 și 6. Justificarea modificărilor este prezentată în noile considerente 30-36. |
| --- | --- |

8.

(a)   Sprijinul disponibil în cadrul instrumentului (articolul 4)

| 9. | Sprijinul acordat în cadrul instrumentului AMF+ ar deveni disponibil progresiv, pe măsură ce garanțiile statelor membre intră în vigoare, fără a depăși cuantumurile acoperite de acordurile de garantare respective. Cu toate acestea, cerința de a pune sprijinul la dispoziție în mod progresiv ar înceta să se aplice de la data aplicării unei modificări a Regulamentului privind CFM sau a regulamentului care îi va urma, care prevede o garanție pentru împrumuturile acordate prin instrumentul AMF+ în cadrul bugetului Uniunii peste plafoanele CFM și până la limitele plafoanelor menționate la articolul 3 alineatele (1) și (2) din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053. |
| --- | --- |

9.

(b)   Garanții din partea statelor membre (articolele 5 și 6)

| 10. | Articolul 5 prevede posibilitatea ca statele membre să ofere garanții irevocabile, necondiționate și la cerere în valoare totală de până la 18 miliarde EUR în ceea ce privește sprijinul acordat în cadrul instrumentului AMF+ sub formă de împrumuturi. Ponderea relativă a contribuției statelor membre ar corespunde cheii VNB. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Articolul 6 stabilește principalele caracteristici ale acordurilor de garantare care urmează să fie încheiate între Comisie și statele membre. |
| --- | --- |

11.

IV.   CONCLUZIE

| 12. | Poziția în primă lectură a Consiliului menține propunerea inițială a Comisiei, însă aduce totodată elemente suplimentare care ar permite plata în timp util a sprijinului financiar acordat Ucrainei, atât până la adoptarea modificării relevante a CFM, cât și de la data aplicării modificării respective. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Doc. ST 14562/22.

(2)  Doc. PE-CONS 63/22.

(3)  Doc. 15231/22.

(4)  Doc. 15727/22.

(5)  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (JO L 433I, 22.12.2020, p. 11).

(6)  Doc. 14442/22.

(7)  Doc. 14443/22.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 15.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 476/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 476/29

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

14 decembrie 2022

(2022/C 476/05)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0649 |
| JPY | yen japonez | 143,68 |
| DKK | coroana daneză | 7,4392 |
| GBP | lira sterlină | 0,86118 |
| SEK | coroana suedeză | 10,8638 |
| CHF | franc elvețian | 0,9865 |
| ISK | coroana islandeză | 150,90 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,3620 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,276 |
| HUF | forint maghiar | 406,63 |
| PLN | zlot polonez | 4,6810 |
| RON | leu românesc nou | 4,9248 |
| TRY | lira turcească | 19,8579 |
| AUD | dolar australian | 1,5510 |
| CAD | dolar canadian | 1,4441 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,2751 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6508 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4349 |
| KRW | won sud-coreean | 1 379,99 |
| ZAR | rand sud-african | 18,2563 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,4009 |
| HRK | kuna croată | 7,5380 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 599,51 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6765 |
| PHP | peso Filipine | 59,326 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 36,851 |
| BRL | real brazilian | 5,6842 |
| MXN | peso mexican | 20,8635 |
| INR | rupie indiană | 87,8435 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0649

JPY

yen japonez

143,68

DKK

coroana daneză

7,4392

GBP

lira sterlină

0,86118

SEK

coroana suedeză

10,8638

CHF

franc elvețian

0,9865

ISK

coroana islandeză

150,90

NOK

coroana norvegiană

10,3620

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,276

HUF

forint maghiar

406,63

PLN

zlot polonez

4,6810

RON

leu românesc nou

4,9248

TRY

lira turcească

19,8579

AUD

dolar australian

1,5510

CAD

dolar canadian

1,4441

HKD

dolar Hong Kong

8,2751

NZD

dolar neozeelandez

1,6508

SGD

dolar Singapore

1,4349

KRW

won sud-coreean

1 379,99

ZAR

rand sud-african

18,2563

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,4009

HRK

kuna croată

7,5380

IDR

rupia indoneziană

16 599,51

MYR

ringgit Malaiezia

4,6765

PHP

peso Filipine

59,326

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

36,851

BRL

real brazilian

5,6842

MXN

peso mexican

20,8635

INR

rupie indiană

87,8435

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

Curtea de Conturi

| 15.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 476/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 476/30

---

Raportul special 28/2022:

„Instrumentul de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE)”

(2022/C 476/06)

Curtea de Conturi Europeană a publicat Raportul special 28/2022, intitulat „Instrumentul de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE) – Finanțarea din SURE a contribuit la menținerea locurilor de muncă în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19, dar nu se cunoaște întregul său impact”.

Raportul poate fi consultat direct sau descărcat de pe site-ul Curții de Conturi Europene: https://www.eca.europa.eu/ro/Pages/DocItem.aspx?did=62745

---

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea de supraveghere a AELS

| 15.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 476/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 476/31

---

Comunicarea Autorității AELS de Supraveghere privind ratele dobânzii pentru recuperarea ajutoarelor de stat și ratele de referință/scont pentru statele AELS, aplicabile începând cu 1 septembrie 2022

Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de scont stabilite în partea VII din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat și cu articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 14 iulie 2004 (1)

(2022/C 476/07)

Ratele de bază se calculează în conformitate cu capitolul privind metoda de stabilire a ratelor de referință și de scont din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat, astfel cum au fost modificate prin Decizia nr. 788/08/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 17 decembrie 2008. Pentru a se determina ratele de referință aplicabile, se adaugă la rata de bază marjele corespunzătoare, în conformitate cu Orientările privind ajutoarele de stat.

Ratele de bază au fost stabilite după cum urmează:

| | Islanda | Liechtenstein | Norvegia |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.9.2022 – | 5,08 | -0,57 | 1,57 |

Islanda

Liechtenstein

Norvegia

1.9.2022 –

5,08

-0,57

1,57

---

(1)  JO L 139, 25.5.2006, p. 37 și suplimentul SEE la JO nr. 26/2006, 25.5.2006, p. 1.

---

| 15.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 476/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 476/32

---

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

(2022/C 476/08)

Autoritatea AELS de Supraveghere nu ridică nicio obiecțiune în ceea ce privește următoarea măsură de ajutor de stat:

| Data adoptării deciziei | 7 septembrie 2022 |
| --- | --- |
| Cazul nr. | 89101 |
| Decizia nr. | 171/22/COL |
| Statul AELS | Norvegia |
| | |
| Titlul (și/sau numele beneficiarului) | Schema norvegiană de compensare a emisiilor de CO2 după 2021 |
| Temei juridic | Un regulament care urmează să fie adoptat de Ministerul Climei și Mediului din Norvegia
  Bugetul național norvegian, adoptat anual de Parlament (Stortinget) |
| Tipul măsurii | Schemă |
| Obiectiv | Protecția mediului |
| Forma ajutorului | Grant direct |
| Buget | 2021: 3,65 miliarde NOK (estimare)
  Total: 101 miliarde NOK (estimare) |
| Intensitate | Până la 75 % |
| Durată | 1 ianuarie 2021 - 31 decembrie 2030 |
| Sectoare economice | Sectoarele și subsectoarele din anexa I la Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind anumite măsuri de ajutor de stat acordate în contextul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră după 2021 |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | The Norwegian Environment Agency P.O. Box 5672 Torgarden |
| N-7485 Trondheim |
| NORVEGIA |

Data adoptării deciziei

7 septembrie 2022

Cazul nr.

89101

Decizia nr.

171/22/COL

Statul AELS

Norvegia

Titlul (și/sau numele beneficiarului)

Schema norvegiană de compensare a emisiilor de CO2 după 2021

Temei juridic

Un regulament care urmează să fie adoptat de Ministerul Climei și Mediului din Norvegia

Bugetul național norvegian, adoptat anual de Parlament (Stortinget)

Tipul măsurii

Schemă

Obiectiv

Protecția mediului

Forma ajutorului

Grant direct

Buget

2021: 3,65 miliarde NOK (estimare)

Total: 101 miliarde NOK (estimare)

Intensitate

Până la 75 %

Durată

1 ianuarie 2021 - 31 decembrie 2030

Sectoare economice

Sectoarele și subsectoarele din anexa I la Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind anumite măsuri de ajutor de stat acordate în contextul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră după 2021

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

The Norwegian Environment Agency P.O. Box 5672 Torgarden

N-7485 Trondheim

NORVEGIA

Alte informații

Textul deciziei, în versiunea lingvistică autentică, din care au fost eliminate toate informațiile confidențiale, este disponibil pe site-ul Autorității AELS de Supraveghere: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 15.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 476/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 476/33

---

Ajutoare de stat – Decizie de constatare a acceptării măsurilor adecvate în temeiul articolului 1 alineatul (1) din partea I și al articolului 19 alineatul (1) din partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, propuse în contextul adoptării unor noi orientări privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc

(2022/C 476/09)

Autoritatea AELS de Supraveghere a propus măsuri corespunzătoare, care au fost acceptate de toate statele AELS, cu privire la următoarea măsură de ajutor de stat:

| Data adoptării deciziei | 7 septembrie 2022 |
| --- | --- |
| Cazul nr. | 86868 |
| Decizia nr. | 177/22/COL |
| Statul AELS | Toate |
| Titlul | Decizie de constatare a acceptării măsurilor adecvate în temeiul articolului 1 alineatul (1) din partea I și al articolului 19 alineatul (1) din partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, propuse în contextul adoptării unor noi orientări privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc |
| Temei juridic | Acordul privind SEE, în special articolele 61-63 și Protocolul 26;
  Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție („Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”), în special articolul 24 și articolul 5 alineatul (2) literele (a) și (b);
  Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, în special articolul 1 alineatul (1) din partea I și articolul 19 alineatul (1) din partea II |
| Tipul măsurii | Decizie de constatare a acceptării măsurilor adecvate propuse. |
| Obiectiv | Asigurarea faptului că statele AELS își modifică, atunci când este necesar, schemele de ajutor pentru finanțare de risc existente în scopul alinierii acestora la noile orientări privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc |

Data adoptării deciziei

7 septembrie 2022

Cazul nr.

86868

Decizia nr.

177/22/COL

Statul AELS

Toate

Titlul

Decizie de constatare a acceptării măsurilor adecvate în temeiul articolului 1 alineatul (1) din partea I și al articolului 19 alineatul (1) din partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, propuse în contextul adoptării unor noi orientări privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc

Temei juridic

Acordul privind SEE, în special articolele 61-63 și Protocolul 26;

Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție („Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”), în special articolul 24 și articolul 5 alineatul (2) literele (a) și (b);

Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, în special articolul 1 alineatul (1) din partea I și articolul 19 alineatul (1) din partea II

Tipul măsurii

Decizie de constatare a acceptării măsurilor adecvate propuse.

Obiectiv

Asigurarea faptului că statele AELS își modifică, atunci când este necesar, schemele de ajutor pentru finanțare de risc existente în scopul alinierii acestora la noile orientări privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc

Textul deciziei, în versiunea lingvistică autentică, din care au fost eliminate toate informațiile confidențiale, este disponibil pe site-ul Autorității AELS de Supraveghere:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---