# Jurnalul Oficial C 466/2022

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 466 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 657 decembrie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 466

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 657 decembrie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Consiliu |
| 2022/C 466/01 | Rezoluția Consiliului privind planul de lucru al ue în domeniul culturii pentru perioada 2023-2026 | 1 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

2022/C 466/01

Rezoluția Consiliului privind planul de lucru al ue în domeniul culturii pentru perioada 2023-2026

1

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 466/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10895 – ATHORA / AXA CUSTOMER SOLUTIONS) (
  1
  ) | 19 |
| 2022/C 466/03 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10942 – PHO P / STORA ENSO MAXAU) (
  1
  ) | 20 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2022/C 466/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10895 – ATHORA / AXA CUSTOMER SOLUTIONS) (
  1
  )

1

19

2022/C 466/03

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10942 – PHO P / STORA ENSO MAXAU) (
  1
  )

1

20

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2022/C 466/04 | Declarație comună a Parlamentului European și a Consiliului în legătură cu Regulamentul (UE) 2022/2379, în ceea ce privește importanța instituirii în toate statele membre a unei evidențe păstrate de autoritățile naționale competente privind utilizarea produselor de protecție a plantelor în agricultură | 21 |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 466/05 | Rata de schimb a monedei euro – 6 decembrie 2022 | 22 |
| 2022/C 466/06 | Declarația Comisiei cu privire la Regulamentul (UE) 2022/2379 al Parlamentului European și al Consiliului, în ceea ce privește activitățile în curs de desfășurare care vizează asigurarea disponibilității în format electronic a evidențelor care trebuie păstrate de utilizatorii profesioniști ai produselor de protecție a plantelor în temeiul articolului 67 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului | 23 |
| 2022/C 466/07 | Lista organizațiilor recunoscute pe baza Regulamentului (CE) nr. 391/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 privind normele și standardele comune pentru organizațiile cu rol de inspecție și control al navelor | 24 |
| | Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor |
| 2022/C 466/08 | Rezumatul avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentul (UE) nr. 389/2012 în ceea ce privește schimbul de informații păstrate în registrele electronice în legătură cu operatorii economici care deplasează produse accizabile între statele membre în scopuri comerciale
  (Textul integral al avizului poate fi consultat în limbile engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu) | 25 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2022/C 466/09 | Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit | 27 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2022/C 466/04

Declarație comună a Parlamentului European și a Consiliului în legătură cu Regulamentul (UE) 2022/2379, în ceea ce privește importanța instituirii în toate statele membre a unei evidențe păstrate de autoritățile naționale competente privind utilizarea produselor de protecție a plantelor în agricultură

21

Comisia Europeană

2022/C 466/05

Rata de schimb a monedei euro – 6 decembrie 2022

22

2022/C 466/06

Declarația Comisiei cu privire la Regulamentul (UE) 2022/2379 al Parlamentului European și al Consiliului, în ceea ce privește activitățile în curs de desfășurare care vizează asigurarea disponibilității în format electronic a evidențelor care trebuie păstrate de utilizatorii profesioniști ai produselor de protecție a plantelor în temeiul articolului 67 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului

23

2022/C 466/07

Lista organizațiilor recunoscute pe baza Regulamentului (CE) nr. 391/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 privind normele și standardele comune pentru organizațiile cu rol de inspecție și control al navelor

24

Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor

2022/C 466/08

Rezumatul avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentul (UE) nr. 389/2012 în ceea ce privește schimbul de informații păstrate în registrele electronice în legătură cu operatorii economici care deplasează produse accizabile între statele membre în scopuri comerciale
  (Textul integral al avizului poate fi consultat în limbile engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu)

(Textul integral al avizului poate fi consultat în limbile engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu)

25

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2022/C 466/09

Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit

27

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 466/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10837 – ASTARA WESTERN EUROPE / MITSUBISHI CORPORATION / ISUZU MOTORS LIMITED / ISUZU SALES DEUTSCHLAND) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 28 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 466/11 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 30 |
| 2022/C 466/12 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 37 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2022/C 466/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10837 – ASTARA WESTERN EUROPE / MITSUBISHI CORPORATION / ISUZU MOTORS LIMITED / ISUZU SALES DEUTSCHLAND) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

28

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2022/C 466/11

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

30

2022/C 466/12

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

37

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

| 7.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 466/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 466/1

---

REZOLUȚIA CONSILIULUI PRIVIND PLANUL DE LUCRU AL UE ÎN DOMENIUL CULTURII PENTRU PERIOADA 2023-2026

(2022/C 466/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

RECUNOSCÂND

| — | cultura ca fiind o sursă infinită de inspirație și inovare, o reflectare a umanității și a esteticii, a limbii noastre comune și a patrimoniului nostru comun, precum și o parte fundamentală a identităților și a comunităților noastre; |
| --- | --- |

—

cultura ca fiind o sursă infinită de inspirație și inovare, o reflectare a umanității și a esteticii, a limbii noastre comune și a patrimoniului nostru comun, precum și o parte fundamentală a identităților și a comunităților noastre;

| — | rolul culturii ca parte integrantă a dezvoltării durabile și a transformării pozitive a societății; |
| --- | --- |

—

rolul culturii ca parte integrantă a dezvoltării durabile și a transformării pozitive a societății;

| — | importanța tot mai mare a valorilor UE, inclusiv a libertății de exprimare și de creare; |
| --- | --- |

—

importanța tot mai mare a valorilor UE, inclusiv a libertății de exprimare și de creare;

| — | contribuția sectoarelor culturale și creative la ocuparea forței de muncă și la economia UE; |
| --- | --- |

—

contribuția sectoarelor culturale și creative la ocuparea forței de muncă și la economia UE;

| — | rolul culturii în relațiile externe ale UE și cooperarea cu alte organisme internaționale, în special cu Consiliul Europei și UNESCO; |
| --- | --- |

—

rolul culturii în relațiile externe ale UE și cooperarea cu alte organisme internaționale, în special cu Consiliul Europei și UNESCO;

| — | planurile de lucru anterioare ale Consiliului în domeniul culturii și rezultatele obținute; |
| --- | --- |

—

planurile de lucru anterioare ale Consiliului în domeniul culturii și rezultatele obținute;

DIN PERSPECTIVA

| — | războiului în curs purtat de Rusia împotriva Ucrainei, țară candidată la aderarea la UE, care constituie o încălcare flagrantă a dreptului internațional și un atac la adresa drepturilor omului și a valorilor și a principiilor fundamentale ale UE, care amenință să distrugă viața culturală variată și patrimoniul bogat ale Ucrainei și care a declanșat cea mai mare strămutare de persoane în Europa de la cel de al Doilea Război Mondial până în prezent, precum și o criză energetică alarmantă; |
| --- | --- |

—

războiului în curs purtat de Rusia împotriva Ucrainei, țară candidată la aderarea la UE, care constituie o încălcare flagrantă a dreptului internațional și un atac la adresa drepturilor omului și a valorilor și a principiilor fundamentale ale UE, care amenință să distrugă viața culturală variată și patrimoniul bogat ale Ucrainei și care a declanșat cea mai mare strămutare de persoane în Europa de la cel de al Doilea Război Mondial până în prezent, precum și o criză energetică alarmantă;

| — | impactului grav al pandemiei de COVID-19 asupra societății în ansamblu, asupra fiecărei persoane și asupra multor sectoare economice, în special asupra sectoarelor culturale și creative, multe dintre acestea continuând să sufere din cauza consecințelor pandemiei; |
| --- | --- |

—

impactului grav al pandemiei de COVID-19 asupra societății în ansamblu, asupra fiecărei persoane și asupra multor sectoare economice, în special asupra sectoarelor culturale și creative, multe dintre acestea continuând să sufere din cauza consecințelor pandemiei;

| — | ritmului tot mai rapid al schimbărilor climatice, a pierderii biodiversității și, în consecință, a necesității de a se intensifica transformarea durabilă, pe care cultura o poate accelera prin sporirea gradului de sensibilizare, creativitate și inovare; |
| --- | --- |

—

ritmului tot mai rapid al schimbărilor climatice, a pierderii biodiversității și, în consecință, a necesității de a se intensifica transformarea durabilă, pe care cultura o poate accelera prin sporirea gradului de sensibilizare, creativitate și inovare;

| — | proceselor în curs, cum ar fi digitalizarea și provocările persistente, de tipul condițiilor de muncă specifice ale artiștilor, ale creatorilor și ale altor profesioniști din domeniul culturii; |
| --- | --- |

—

proceselor în curs, cum ar fi digitalizarea și provocările persistente, de tipul condițiilor de muncă specifice ale artiștilor, ale creatorilor și ale altor profesioniști din domeniul culturii;

AMINTIND

| — | principalele referințe politice, astfel cum sunt redate în anexa II la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

—

principalele referințe politice, astfel cum sunt redate în anexa II la prezenta rezoluție;

| — | importanța integrării dimensiunii culturale în toate domeniile de politică, programele și inițiativele relevante, precum și necesitatea unor sinergii sporite; |
| --- | --- |

—

importanța integrării dimensiunii culturale în toate domeniile de politică, programele și inițiativele relevante, precum și necesitatea unor sinergii sporite;

| — | eforturile depuse pentru elaborarea și punerea în aplicare a unei abordări strategice a UE în ceea ce privește relațiile culturale internaționale, |
| --- | --- |

—

eforturile depuse pentru elaborarea și punerea în aplicare a unei abordări strategice a UE în ceea ce privește relațiile culturale internaționale,

CONVINE

asupra următoarelor priorități generale în ceea ce privește contribuția lor la consolidarea cooperării culturale europene, la promovarea diversității culturale și la furnizarea de valoare adăugată europeană și din perspectiva necesității unei acțiuni comune în următorii patru ani, luând în considerare principalele provocări și ținând seama în mod corespunzător de principiile subsidiarității și proporționalității:

| a) | Artiștii și profesioniștii din domeniul culturii: consolidarea capacității de acțiune a sectoarelor culturale și creative |
| --- | --- |

a)

Artiștii și profesioniștii din domeniul culturii: consolidarea capacității de acțiune a sectoarelor culturale și creative

| b) | Cultura pentru oameni: creșterea participării culturale și a rolului culturii în societate |
| --- | --- |

b)

Cultura pentru oameni: creșterea participării culturale și a rolului culturii în societate

| c) | Cultura pentru planetă: valorificarea puterii culturii |
| --- | --- |

c)

Cultura pentru planetă: valorificarea puterii culturii

| d) | Cultura pentru parteneriatele cocreative: consolidarea dimensiunii culturale a relațiilor externe ale UE |
| --- | --- |

d)

Cultura pentru parteneriatele cocreative: consolidarea dimensiunii culturale a relațiilor externe ale UE

INVITĂ COMISIA ȘI ÎNALTUL REPREZENTANT AL UNIUNII PENTRU AFACERI EXTERNE ȘI POLITICA DE SECURITATE CA, ÎN CADRUL DOMENIILOR LOR DE COMPETENȚĂ RESPECTIVE ȘI ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII,

| — | să pregătească un document de lucru privind principalele constatări preliminare referitoare la punerea în aplicare a acestui plan de lucru al UE, pe baza contribuțiilor voluntare scrise din partea statelor membre, până în aprilie 2026 și să adopte un raport final până în iunie 2026; |
| --- | --- |

—

să pregătească un document de lucru privind principalele constatări preliminare referitoare la punerea în aplicare a acestui plan de lucru al UE, pe baza contribuțiilor voluntare scrise din partea statelor membre, până în aprilie 2026 și să adopte un raport final până în iunie 2026;

| — | pe baza unor consultări prealabile cu statele membre și cu părțile interesate, să ia în considerare propunerea unui cadru strategic al UE pentru cultură care să reflecte principiile directoare stabilite în anexa I și care să vizeze integrarea strategică a perspectivei politicii culturale și a avantajelor culturii în toate politicile, programele și inițiativele relevante ale UE. Planurile de lucru ale UE în domeniul culturii vor continua să identifice acțiuni specifice pentru cooperarea culturală la nivel european și să stabilească prioritățile în rândul acestora. |
| --- | --- |

—

pe baza unor consultări prealabile cu statele membre și cu părțile interesate, să ia în considerare propunerea unui cadru strategic al UE pentru cultură care să reflecte principiile directoare stabilite în anexa I și care să vizeze integrarea strategică a perspectivei politicii culturale și a avantajelor culturii în toate politicile, programele și inițiativele relevante ale UE. Planurile de lucru ale UE în domeniul culturii vor continua să identifice acțiuni specifice pentru cooperarea culturală la nivel european și să stabilească prioritățile în rândul acestora.

---

ANEXA I

I.   PRINCIPII DIRECTOARE

Planul de lucru al UE în domeniul culturii se bazează pe următoarele principii directoare:

| — | cultura, inclusiv patrimoniul cultural, are o valoare intrinsecă și contribuie la consolidarea identității europene; |
| --- | --- |

—

cultura, inclusiv patrimoniul cultural, are o valoare intrinsecă și contribuie la consolidarea identității europene;

| — | diversitatea culturală și lingvistică reprezintă un atu fundamental al UE și trebuie respectată, promovată și îmbunătățită, inclusiv prin mobilitate și circulația operelor; |
| --- | --- |

—

diversitatea culturală și lingvistică reprezintă un atu fundamental al UE și trebuie respectată, promovată și îmbunătățită, inclusiv prin mobilitate și circulația operelor;

| — | libertatea de exprimare artistică și creativitatea sunt fundamentale pentru capacitatea umană de a face față provocărilor, de a gândi critic, de a inova și de a inventa și trebuie încurajate și sprijinite în toate modurile relevante; |
| --- | --- |

—

libertatea de exprimare artistică și creativitatea sunt fundamentale pentru capacitatea umană de a face față provocărilor, de a gândi critic, de a inova și de a inventa și trebuie încurajate și sprijinite în toate modurile relevante;

| — | diversitatea culturală și dialogul intercultural sunt esențiale pentru promovarea și protejarea drepturilor omului; încurajează înțelegerea reciprocă, contribuie la prevenirea și soluționarea conflictelor și promovează reconcilierea, pacea și stabilitatea internațională, orice utilizare abuzivă a culturii în scopul de a răspândi propaganda de război și dezinformarea și de a incita la ură fiind incompatibilă cu valorile și principiile fundamentale ale UE; |
| --- | --- |

—

diversitatea culturală și dialogul intercultural sunt esențiale pentru promovarea și protejarea drepturilor omului; încurajează înțelegerea reciprocă, contribuie la prevenirea și soluționarea conflictelor și promovează reconcilierea, pacea și stabilitatea internațională, orice utilizare abuzivă a culturii în scopul de a răspândi propaganda de război și dezinformarea și de a incita la ură fiind incompatibilă cu valorile și principiile fundamentale ale UE;

| — | cultura are o contribuție semnificativă la dezvoltarea durabilă, la economie și la incluziunea socială, consolidând coeziunea teritorială; |
| --- | --- |

—

cultura are o contribuție semnificativă la dezvoltarea durabilă, la economie și la incluziunea socială, consolidând coeziunea teritorială;

| — | cultura are potențialul de a promova egalitatea și respectul reciproc și de a combate toate formele de violență, discriminare, intoleranță și prejudecată; |
| --- | --- |

—

cultura are potențialul de a promova egalitatea și respectul reciproc și de a combate toate formele de violență, discriminare, intoleranță și prejudecată;

| — | punerea în aplicare ar trebui să fie sprijinită prin utilizarea optimizată a unor date și statistici de calitate. |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare ar trebui să fie sprijinită prin utilizarea optimizată a unor date și statistici de calitate.

II.   DOMENII PRIORITARE

a)   Artiștii și profesioniștii din domeniul culturii: consolidarea capacității de acțiune a sectoarelor culturale și creative

Ecosistemul cultural și creativ este de neconceput fără persoanele care creează conținut cultural în nenumărate forme: artiști și alți profesioniști, precum și instituții și organizații din domeniul cultural și creativ. Prin urmare, este indispensabil să existe sectoare culturale și creative puternice (SCC). Cu toate acestea, ele se caracterizează prin activități independente, întreprinderi mici și microîntreprinderi, competitivitate ridicată și piețe fragmentate. Artiștii și profesioniștii din domeniul cultural și creativ tind să aibă cariere bazate pe proiecte și să experimenteze un grad ridicat de mobilitate. Adesea, au un venit neregulat și imprevizibil și combină mai multe locuri de muncă pentru a-și câștiga existența.

Pe parcursul pandemiei de COVID-19, SCC au dat dovadă de o mare adaptabilitate și capacitate de inovare. Cu toate acestea, ele au fost grav afectate și continuă să resimtă consecințele pandemiei.

Invazia actuală a Ucrainei de către Rusia și efectele sale asupra ecosistemului cultural și creativ evidențiază rolul integral al actorilor culturali în societățile democratice și importanța protejării libertății de exprimare artistică, care este supusă unei presiuni din ce în ce mai mari.

Mai mult ca oricând, există acum o nevoie urgentă de a se consolida în continuare reziliența SCC, de a se sprijini redresarea și diversitatea acestora, de a se încuraja asocierea acestora cu obiectivele de durabilitate, de a se valorifica noile tendințe accelerate de pandemie, inclusiv în mediul digital, și de a se asigura condiții de muncă echitabile pentru toți profesioniștii din domeniul cultural și creativ, astfel încât mai multe voci din cadrul acestui sector independent și dinamic să se poată face auzite.

b)   Cultura pentru oameni: creșterea participării culturale și a rolului culturii în societate

Cultura, inclusiv patrimoniul cultural, joacă un rol esențial în democrațiile noastre și în viețile oamenilor. Participarea în domeniul culturii și al patrimoniului cultural, al creativității și al artelor are un impact pozitiv asupra persoanelor de toate vârstele și din toate mediile; aceasta sporește calitatea vieții oamenilor și îmbunătățește sănătatea și bunăstarea generală ale persoanelor și ale comunităților. Participarea culturală facilitează coeziunea socială și teritorială, promovând în același timp respectarea diversității culturale și lingvistice și oferind o platformă pentru un dialog deschis în cadrul societăților civile.

Diversitatea culturală și lingvistică se numără printre principalele atuuri ale Europei și, ca atare, trebuie respectată și promovată, acordându-se o atenție deosebită limbilor mai puțin utilizate. Este necesară o atenție deosebită pentru a se asigura participarea copiilor și a tinerilor la viața culturală, precum și capacitatea lor de citire prin stimularea creativității acestora și îmbogățirea experienței lor. O abordare incluzivă a grupurilor vulnerabile și defavorizate este la fel de importantă.

Instituțiile culturale joacă un rol esențial în consolidarea democrației și a bunăstării sociale prin stabilirea de contacte cu întreaga comunitate, prin asigurarea unui acces la prețuri abordabile sau gratuit la cunoștințe și informații, cu respectarea deplină a drepturilor de proprietate intelectuală, prin îmbunătățirea alfabetizării mediatice, prin crearea unui teren comun pentru dialog și dezbateri și, astfel, prin consolidarea integrării sociale și a implicării la nivel de comunitate și, în cele din urmă, prin contribuirea la combaterea dezinformării, a discursurilor de incitare la ură și a știrilor false. Acest rol al instituțiilor culturale trebuie dezvoltat în continuare.

În acest sens, planul de lucru actual acordă o atenție deosebită promovării dezvoltării bibliotecilor. Multe biblioteci oferă și un mediu pașnic și sigur pentru persoanele vulnerabile, care are în prezent o relevanță deosebită în ceea ce privește numeroasele persoane strămutate din Ucraina și nevoia acestora de adăpost fizic și psihic.

c)   Cultura pentru planetă: valorificarea puterii culturii

Ecosistemele culturale și creative din Europa și din afara acesteia se confruntă cu amenințări grave, atât de origine naturală, cât și umană, schimbările climatice având în special un impact pe termen lung asupra sectoarelor culturale și creative europene. Este esențial ca patrimoniul cultural și SCC să fie pregătite pentru provocările viitoare. Este momentul să acționăm în ceea ce privește pregătirea pentru riscuri în cadrul patrimoniului cultural și consolidarea rezilienței acestuia la schimbările climatice. UE va continua și va intensifica lupta împotriva traficului ilicit de bunuri culturale.

Cultura, inclusiv patrimoniul cultural, contribuie la transformarea în materie de durabilitate necesară pentru îndeplinirea obiectivelor Pactului verde european și ale Agendei 2030. În acest context, tehnologiile digitale joacă de asemenea un rol esențial. Prin urmare, inovarea în sectoarele culturale și creative, transformarea digitală și accesibilitatea culturii și a patrimoniului cultural în spațiul digital trebuie consolidate în continuare. Comunitatea de cunoaștere și inovare „Cultură și creativitate” a EIT (1) va avea un rol esențial în acest sens. De asemenea, este necesar să se adopte o abordare echilibrată în cazul mediului construit. Promovarea pe scară largă a inițiativei Noul Bauhaus european (NBE) ar putea contribui la sporirea gradului de sensibilizare cu privire la importanța arhitecturii de calitate și a mediului construit.

În plus, cercetarea și statisticile în materie de cultură ar trebui îmbunătățite pentru a se putea monitoriza mai bine funcționarea SCC și pentru a se elabora politici eficiente și bazate pe dovezi în vederea sprijinirii acestora. Eurostatul ar trebui să joace un rol central și din ce în ce mai proeminent în cooperarea cu alte organizații internaționale și independente care activează în domeniul cercetării și al statisticilor în SCC.

d)   Cultura pentru parteneriatele cocreative: consolidarea dimensiunii culturale a relațiilor externe ale UE

Bogăția și libertatea culturale ale Europei, abordarea ascendentă a UE, înrădăcinată în societatea civilă, și implicarea fermă a UE în materie de cocreare reprezintă atuuri puternice pentru relațiile internaționale din perspectiva construirii de parteneriate durabile pe picior de egalitate. Este extrem de important să se valorifice pe deplin acest potențial nu numai prin înmulțirea numărului de activități și proiecte de cooperare culturală, ci și prin creșterea vizibilității și a impactului acestora.

Războiul Rusiei împotriva Ucrainei este un indiciu clar atât al evoluției treptate a realităților geopolitice, cât și al utilizării abuzive a culturii și a patrimoniului pentru a se facilita justificarea agresiunii militare. În acest context, cocrearea culturală poate susține în mod autentic și poate comunica cu credibilitate valorile noastre europene, inclusiv libertățile artistice și drepturile culturale, în multe părți ale lumii și poate contribui astfel la limitarea sferei de influență a sistemelor autoritare.

Având în vedere viitorul planetei noastre și obiectivul comun al durabilității, este nevoie de mai multă ambiție culturală pentru schimbare și de un dialog intelectual care să pregătească terenul pentru abordări comune în spiritul Noului Bauhaus european (durabil, incluziv, frumos). Coordonarea strânsă la nivelul UE și integrarea culturii în toate domeniile relevante ale acțiunii externe a UE și în instrumentele financiare adecvate vor fi esențiale pentru consolidarea rolului culturii în relațiile externe ale UE.

III.   PUNERE ÎN APLICARE ȘI METODE DE LUCRU

| 1. | Consiliul invită statele membre, Comisia și, în ceea ce privește aspectele legate de acțiunea externă, Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să colaboreze în vederea punerii în aplicare a acțiunilor din cadrul planului de lucru pe baza unei agende recurente, astfel cum se prevede în capitolul IV și în anexa A. Calendarul din anexa A este, prin natura sa, orientativ și va fi pus în aplicare de președințiile ulterioare, după caz. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dialogul și cooperarea periodice între statele membre, instituțiile UE, societatea civilă, organizațiile internaționale și partenerii din țările terțe sunt susceptibile să genereze o abordare globală care va sprijini sinergiile și, după caz, coerența politicilor, încurajează învățarea reciprocă și pot conduce la rezultate mai bune. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Materializarea planului de lucru și punerea în aplicare a programului Europa creativă prin intermediul planurilor sale anuale de lucru și al altor programe și activități legate de cultură ar trebui să se completeze reciproc într-un mod sinergetic. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Planul de lucru al UE din domeniul culturii ar trebui să fie monitorizat de către președinția Consiliului și, dacă este necesar, poate fi modificat de către Consiliu în funcție de rezultatele obținute și/sau de evoluțiile relevante în materie de politici de la nivel european și internațional. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tematicile din fiecare domeniu prioritar sunt abordate prin intermediul mai multor acțiuni (capitolul IV), utilizându-se metoda (metodele) de lucru cea (cele) mai adecvată (cele mai adecvate). Rezultatul final al fiecărei acțiuni, împreună cu un raport aferent în care se prezintă concluzii și recomandări, după caz, va fi prezentat Comitetului pentru cultură (CAC) și, dacă este necesar, Grupului de lucru pentru audiovizual și mass-media (AVMWP) pentru discuții și o posibilă decizie privind etapele viitoare. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Flexibilitatea dispozițiilor și a punerii în aplicare a Planului de lucru al UE în domeniul culturii este esențială pentru a se putea reacționa la provocările actuale și viitoare și la un mediu politic în schimbare. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pot fi utilizate, printre altele, următoarele metode de lucru (2): metoda deschisă de coordonare (MDC), grupuri de experți și mese rotunde ad-hoc sau conduse de Comisie, activități de învățare inter pares, acțiuni experimentale și de tip pilot, reuniuni la nivel de grupuri de reflecție, studii, conferințe, seminarii sau alte formate de reevaluare a situației, dialogul cu societatea civilă, ateliere formale și informale, inițiative comune cu Consiliul Europei și cu alte organizații internaționale, concluzii ale Consiliului și reuniuni informale ale funcționarilor din cadrul ministerelor culturii și, după caz, al altor ministere. |
| --- | --- |

7.

IV.   ACȚIUNI

În ceea ce privește domeniile prioritare și metodele de lucru descrise în capitolele II și III, se vor desfășura următoarele acțiuni:

a)   Artiștii și profesioniștii din domeniul culturii: consolidarea capacității de acțiune a sectoarelor culturale și creative

—   
  Statutul și condițiile de muncă ale artiștilor și ale profesioniștilor din domeniul cultural și creativ

Metode de lucru:
  acțiuni ulterioare activității în curs a grupului MDC, ateliere tematice, posibilă conferință.

Motive:
  Ca acțiune ulterioară activității grupului de experți MDC, se propune o platformă online pentru a se furniza informații cu privire la condițiile de muncă ale artiștilor și ale profesioniștilor din domeniile culturale și creative din statele membre ale UE. Platforma se va baza pe date și materiale valoroase colectate și în cooperare cu partenerii sociali reprezentați în diferite sectoare culturale și ar trebui să țină seama în permanență de actualizări și de noile măsuri. În plus, vor fi luate în considerare și subiecte precum diversitatea, mobilitatea și perspectiva de gen. Acest lucru ar contribui la obținerea de informații privind condițiile de muncă din întreaga UE și la o mai bună gestionare a cerințelor administrative în ceea ce privește securitatea socială și alte aspecte, cum ar fi impozitarea. Schimbul de experiență în ceea ce privește Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) pentru acest subiect ar trebui de asemenea luat în considerare.

Rezultate scontate:
  o platformă online care să permită schimbul continuu de informații și de bune practici între părțile interesate în ceea ce privește îmbunătățirea condițiilor de muncă ale artiștilor și ale profesioniștilor din domeniul creativ, trecerea în revistă a progreselor înregistrate și lucrări pe marginea unor recomandări concrete privind statutul artistului (3).

—   
  Libertatea artistică

Metode de lucru: conferință, urmată de concluzii conexe ale Consiliului.

Motive:
  Libertatea artistică este o parte fundamentală a operei culturale, iar protecția libertății artistice s-a dovedit a fi un element important în ceea ce privește consolidarea legăturii dintre cultură și democrație. Artiștii și părțile interesate din sectorul cultural se confruntă cu provocări noi și din ce în ce mai dificile. Prin urmare, este extrem de important să se depună eforturi comune pentru a li se permite artiștilor și actorilor culturali să își exercite liber profesiile în întreaga UE. Acest aspect nu numai că se referă la termene și condiții pentru artiști, ci determină și ce voci se vor face auzite.

Rezultate scontate:
  schimb de idei și de bune practici prin discutarea diferitelor perspective și a elaborării de politici în vederea stimulării schimbării pozitive.

—   Stimularea transformării digitale a sectoarelor culturale și creative

Metode de lucru:
  conferință, eventual urmată de concluzii conexe ale Consiliului.

Motive:
  Digitalizarea a dus la o transformare profundă a sectoarelor culturale și creative în ultimul deceniu. Aceasta a produs schimbări fundamentale în modul în care își desfășoară activitatea profesioniștii din aceste sectoare și în relațiile dintre aceștia și cu publicul lor. Cu toate acestea, fragmentarea eforturilor și lipsa unei colaborări la scară mai largă împiedică o abordare fermă și suplă a transformării digitale.

Rezultate scontate:
  schimb de experiență pentru identificarea celor mai bune practici transferabile în vederea promovării unei transformări digitale coerente și durabile la nivelul SCC.

—   Stimularea tranziției verzi a sectoarelor culturale și creative, cu un accent special pe criza energetică

Metode de lucru: atelier (ateliere)/MDC, un exercițiu de reexaminare a situației în ceea ce privește criza energetică pentru partajarea de bune practici.

Motive:
  În cadrul tranziției verzi, SCC nu trebuie lăsate în urmă. Ele trebuie să își consolideze contribuția la un viitor durabil și să joace un rol activ în tranziția verde, în acțiunile climatice și în redresarea Europei, cu un accent specific pe actuala criză energetică, ținând seama, în același timp, de diversitatea și caracteristicile geografice ale Uniunii. A fost deja testată o gamă largă de practici și inițiative. Activitatea desfășurată în cadrul acestei acțiuni ar trebui să reflecte rezultatele grupurilor MDC privind dimensiunea culturală a dezvoltării durabile și privind consolidarea rezilienței patrimoniului cultural la schimbările climatice. Schimbul de experiență în ceea ce privește MRR pentru acest subiect ar trebui de asemenea luat în considerare.

Rezultate scontate:
  schimb de experiență și identificarea de bune practici transferabile în SCC (în special în domeniul artelor spectacolului, al muzicii, al muzeelor, al producției cinematografice), inclusiv în ceea ce privește calculatoarele de CO2; sprijinirea eforturilor SCC de a se adapta la tranziția verde.

—   Consolidarea dimensiunii culturale și creative în sectorul european al jocurilor video

Metode de lucru:
  o serie de mese rotunde și/sau reuniuni la nivel de grupuri de reflecție.

Motive: Ca urmare a concluziilor Consiliului referitoare la o strategie europeană pentru ecosistemul industriilor culturale și creative, precum și a raportului din proprie inițiativă al Parlamentului European și a proiectului său pilot privind jocurile video, discuțiile la nivel european pot identifica modalități de sprijinire a dimensiunii culturale și creative în sectorul european al jocurilor video, care se află în avangarda noilor practici culturale din mediul digital. Aceste discuții ar putea examina de asemenea aspecte legate de: mecanismele de finanțare, în special pentru IMM-uri și start-upuri, independența, libertatea de creație și diversitatea expresiilor culturale, competențe și formare, inovarea creativă și tehnologică, noile utilizări ale jocurilor video în vederea sprijinirii accesului la cultură, rolul jocurilor video în scopuri educaționale etc.

Rezultate scontate: recomandări privind sprijinirea dimensiunii culturale și creative a sectorului european al jocurilor video și consolidarea colaborării dintre părțile interesate care activează la nivel european în acest domeniu.

b)   Cultura pentru oameni: creșterea participării culturale și a rolului culturii în societate

—   Cultura și promovarea democrației: către cetățenia culturală în Europa

Metode de lucru: învățarea inter pares și o posibilă conferință care să reunească responsabilii de elaborarea politicilor și părțile interesate relevante din sectoarele culturale și educaționale.

Motive:
  În spiritul Cartei de la Porto Santo și pe baza studiului comandat în cadrul Planului de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022, este necesar să se intensifice și să se extindă participarea cetățenilor, în special în rândul generațiilor mai tinere, și să se legitimeze procesele decizionale, implicându-se întreaga comunitate în procesul decizional, creație, producție, comunicare, mediere și concretizare. Trebuie create sinergii transsectoriale între școli, organizațiile culturale, societatea civilă și alți actori pentru a se valorifica pe deplin potențialul transformator al culturii pentru consolidarea democrației.

Rezultate scontate:
  schimb de experiență și selectarea unor exemple de bune practici.

—   Cultura și sănătatea

Metode de lucru: posibilă conferință, posibile reuniuni informale ale funcționarilor din ministerele culturii și din ministerele sănătății, grup MDC pe termen scurt privind includerea culturii în politicile din domeniul sănătății – schimb de bune practici cu un accent special pe sănătatea mintală.

Motive:
  Activitățile culturale pot sprijini prevenirea bolilor, promovarea sănătății, precum și gestionarea și tratarea bolilor. Activitățile culturale oferă o abordare globală și au un impact pozitiv asupra persoanelor de toate vârstele și din toate mediile, îmbunătățesc calitatea vieții oamenilor și sporesc sănătatea și bunăstarea generală a persoanelor și a comunităților. Există de asemenea un impact economic semnificativ. MDC poate valorifica rezultatele acțiunii de pregătire „Cultura pentru sănătate” din 2022, precum și cercetările și lucrările anterioare întreprinse pe această temă.

Rezultate scontate: sporirea gradului de sensibilizare cu privire la efectele pozitive ale culturii și crearea unei cooperări transsectoriale sporite între factorii de decizie; recomandări pentru punerea în aplicare a practicilor culturale participative, cu accent pe sănătatea mintală; continuarea inventarierii bunelor practici.

—   Construirea de punți: consolidarea rolurilor multiple ale bibliotecilor ca puncte de acces către operele culturale, competențe și valorile europene și ca mijloace de transmitere a acestora

Metode de lucru:
  grup MDC, ateliere de lucru, conferință.

Motive:
  Bibliotecile joacă un rol esențial în peisajul democratic, social, cultural și educațional al Europei la toate nivelurile. Ele aduc o contribuție semnificativă la consolidarea democrației, la implicarea cetățenilor și la activitățile de participare publică în întreaga UE, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate, inclusiv în regiunile ultraperiferice. Bibliotecile sunt deschise unor grupuri diverse, dezvoltă programe și activități care reflectă provocările actuale ale societății și oferă acces la informații pluraliste și fiabile și la conținut cultural divers în medii sigure și accesibile. Sunt puncte esențiale de acces la datele locale și indigene, cunoștințe, cercetare și cultură.

Rezultate scontate:
  inițierea unei dezbateri cuprinzătoare și explorarea domeniilor de promovare și consolidare a bibliotecilor, identificarea diferitelor dimensiuni și domenii cu potențial și analizarea liniilor de finanțare din cadrul programelor UE, reunirea persoanelor responsabile de elaborarea politicilor și a specialiștilor din domeniul bibliotecilor, explorarea de posibilități de formare și de activități suplimentare pentru specialiști.

—   Protecția copiilor și a tinerilor împotriva conținutului dăunător pe platformele digitale

Metode de lucru: atelier (ateliere)/masă rotundă (mese rotunde).

Motive:
  În prezent, copiii și tinerii sunt prezenți în număr mare pe platformele digitale, care au un enorm potențial pozitiv. Acest lucru sporește însă și riscul ca grupurile vulnerabile să fie expuse la conținut dăunător sau la dezinformare, precum și riscul de dependență. Este posibil să se valorifice strategia europeană „Un internet mai bun pentru copii”, Actul legislativ privind serviciile digitale (ASD) și normele privind protecția minorilor prevăzute în Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV). În plus, pentru a se proteja copiii și tinerii împotriva conținutului dăunător, alfabetizarea mediatică și înțelegerea critică a mass-mediei și a platformelor sunt deosebit de importante și relevante.

Rezultate scontate:
  identificarea și sprijinirea bunelor practici pentru a se asigura protecția și capacitarea copiilor și a tinerilor în mediul online, atât în statele membre, cât și la nivelul UE.

—   Potențialul conținutului cultural european diversificat de a fi descoperit în mediul digital

Metode de lucru: studiu tehnic și/sau atelier.

Motive:
  Potențialul conținutului cultural de a fi descoperit depinde de modul în care au fost produse și documentate datele, precum și, de asemenea, de gestionarea conținutului de către marile platforme, care acționează în calitate de controlori de acces. Conținutul european trebuie să poată fi descoperit, nu doar să fie să pur și simplu prezent online. Este esențial să se valorifice activitățile și consultările existente (de exemplu, Media Outlook, Observatorul European al Audiovizualului, Europeana), să se înțeleagă mai bine impactul pe care practicile de stabilire a priorităților în materie de conținut, recomandările bazate pe algoritmi, precum și strategiile de selectare și prezentare îl au asupra diversității culturale și lingvistice și să se găsească soluții comune pentru a se spori expunerea conținutului european online de înaltă calitate, inclusiv a unor modele adecvate de venituri bazate pe date.

Rezultate scontate:
  recomandări; revizuirea proiectelor inovatoare și a instrumentelor specifice, dar și a dificultăților în ceea ce privește accesul la conținut (inclusiv al persoanele cu dizabilități sau al celor cu venituri mai mici), cu accent pe sectoarele mai puțin explorate și mai puțin reglementate, cum ar fi muzica sau cărțile.

c)   Cultura pentru planetă: valorificarea puterii culturii

—   Statistici culturale – formarea rezilienței în și prin cultură

Metode de lucru: serii de ateliere și/sau activități de învățare inter pares, discuții cu Eurostatul și cu birourile de statistică ale statelor membre ale UE.

Motive:
  Pandemia de COVID-19 a evidențiat mai multe provocări și vulnerabilități structurale în sectoarele culturale și creative. La nivelul național și la nivelul UE, au fost deja adoptate măsuri de sprijin importante, dar mai trebuie luate măsuri suplimentare, cum ar fi intensificarea schimbului de bune practici între statele membre și elaborarea unui set de statistici culturale fiabile, comparabile în întreaga UE, inclusiv privind inegalitățile de gen în SCC. Este important să se valorifice rezultatele proiectului-pilot „Evaluarea sectoarelor culturale și creative în Europa” din 2022 și să se lucreze în strânsă colaborare cu Eurostatul.

Rezultate scontate:
  schimb de bune practici între statele membre; identificarea și elaborarea unui set de statistici armonizate și comparabile la nivelul UE, care să acopere aspecte legate de egalitatea de gen, dimensiunea muncii, sprijinul economic acordat sectorului în cauză și participarea culturală, cu defalcări social-demografice relevante.

—   Guvernanța culturală

Metode de lucru:
  reuniune la nivel de grup de reflecție, urmată eventual de concluzii conexe ale Consiliului.

Motive:
  Lumea se confruntă în prezent cu o multitudine de schimbări rapide. Prin urmare, sunt necesare noi modalități de gândire și abordări inovatoare, abordări transversale și integrate privind guvernanța culturală, bazate pe evoluțiile recente, cercetare și inovare, sunt considerate necesare pentru a plasa cultura în centrul vieții publice.

Rezultate scontate:
  dezvoltarea unui nou model de guvernanță culturală care să propună abordări orientate spre viitor în vederea tratării în mod global a provocărilor actuale.

—   Acțiuni climatice prin cultură, inclusiv prin artă și prin patrimoniul cultural

Metode de lucru: acțiuni ulterioare rapoartelor MDC din 2022; ateliere, eventual urmate de concluzii conexe ale Consiliului.

Motive:
  Cultura, inclusiv artele și patrimoniul cultural, poate juca un rol esențial în declanșarea acțiunilor climatice și în promovarea unor modele durabile de consum și de producție. Cultura poate juca un rol activ în acțiunile climatice și poate stimula o schimbare de mentalitate în direcția crizei climatice. Patrimoniul nostru cultural poate fi protejat prin schimbul de bune practici privind măsurile specifice de protecție și, în același timp, poate fi o sursă de bune practici și de cunoștințe privind adaptarea la schimbările climatice. Cooperarea ar trebui să se bazeze pe rapoartele MDC privind consolidarea rezilienței patrimoniului cultural la schimbările climatice și pe dimensiunea culturală a dezvoltării durabile.

Rezultate scontate:
  schimb de cunoștințe privind abordările artistice și culturale inovatoare, inclusiv măsurile din cadrul MRR, pentru a se aborda criza climatică și a se contribui la transformarea comportamentului în vederea abordării crizei climatice; realizarea de progrese în cercetarea finanțată de UE pe această temă.

—   Un mediu de viață de înaltă calitate pentru toți

Metode de lucru: reuniuni ale directorilor europeni pentru politici arhitecturale (DEPA); promovarea inițiativei NBE prin schimburi post-MDC între rețele de experți; posibila organizare a unei conferințe europene privind politicile arhitecturale.

Motive:
  În conformitate cu activitatea și raportul grupului MDC al experților din statele membre ale UE privind investițiile într-o arhitectură și un mediu de viață de înaltă calitate pentru toți (2021) și cu Concluziile Consiliului privind cultura, arhitectura de înaltă calitate și mediul construit ca elemente-cheie ale inițiativei NBE (2021), DEPA se reunește în cursul fiecărei președinții a Consiliului pentru a lua în considerare posibile inițiative menite să asigure un mediu de viață de înaltă calitate pentru toți, inclusiv pentru cei care locuiesc în zone rurale și îndepărtate, cum ar fi regiunile ultraperiferice. Reuniunile DEPA s-ar putea axa în special pe subiecte precum calitatea locuințelor de mâine, restaurarea, renovarea și reutilizarea adaptată a patrimoniului cultural, precum și îmbunătățirea concursurilor de arhitectură și a achizițiilor publice. Este esențial să se creeze sinergii cu rețeaua NBE.

Rezultate scontate:
  schimb de bune practici între DEPA; trecerea în revistă a cadrelor legislative existente și a inițiativelor relevante din domeniu și, eventual, inițierea unui proces de monitorizare și promovare a includerii unor standarde de înaltă calitate în politicile și programele noi, precum și în cele revizuite; acțiuni legate de NBE.

—   Salvgardarea patrimoniului împotriva dezastrelor naturale și a celor provocate de om

Metode de lucru: activități de învățare inter pares (ateliere, vizite) și/sau conferință.

Motive:
  Dezastrele și crizele naturale și provocate de om (cum ar fi schimbările climatice, pandemia de COVID-19 și războiul Rusiei împotriva Ucrainei) necesită competențe consolidate de evaluare a riscurilor, o pregătire îmbunătățită în caz de dezastre și acțiuni coordonate în cadrul unei abordări transversale în vederea salvgardării patrimoniului cultural, inclusiv a patrimoniului cultural imaterial. Este necesar ca, odată cu valorificarea lucrărilor existente, să se continue și integrarea patrimoniului cultural în politici și inițiative mai ample la toate nivelurile și să se recurgă la platformele europene comune existente și la elaborarea de proiecte (cum ar fi Cloudul european de colaborare pentru patrimoniul cultural sau HEREIN) pentru schimburi, discuții și partajare de cunoștințe și expertiză privind pregătirea pentru riscuri și gestionarea acestora, precum și recuperarea și reabilitarea patrimoniului cultural.

Rezultate scontate: consolidarea capacităților și a competențelor părților interesate; realizarea unui inventar cuprinzător al manualelor, al orientărilor și al metodologiei relevante la nivel european pentru a se facilita elaborarea și punerea în aplicare efective ale măsurilor de pregătire pentru situații de risc și de urgență în și de către statele membre.

—   Schimbul de informații între profesioniștii din domeniul patrimoniului cultural și autoritățile competente în materie de bunuri culturale cu privire la combaterea traficului de bunuri culturale

Metode de lucru: o serie de ateliere complementare viitorului Plan de acțiune al UE împotriva traficului de bunuri culturale pentru perioada 2023-2027 și/sau activități de învățare inter pares.

Motive:
  Legislația UE privind importul și exportul de bunuri culturale abordează provocările legate de traficul transfrontalier în ceea ce privește protecția patrimoniului cultural. Autoritățile competente se confruntă cu mai multe provocări (metode de verificare, documentație, analiza datelor, înțelegerea modului în care funcționează piața obiectelor de artă, inclusiv trecerea acesteia la mediul online etc.). Este esențial să se asigure o cooperare eficientă între toți actorii implicați, inclusiv ministerele culturii, instituțiile regionale și locale, profesioniștii din domeniul patrimoniului cultural, agențiile de aplicare a legii, forțele de poliție speciale, autoritățile vamale și judiciare și profesioniștii de pe piața obiectelor de artă.

Rezultate scontate:
  evaluarea și îmbunătățirea cooperării dintre actorii implicați, obținerea de informații cu privire la metodele de lucru ale celeilalte părți, identificarea riscurilor și a problemelor, precum și elaborarea unor posibile recomandări de îmbunătățire.

d)   Cultura pentru parteneriatele cocreative: consolidarea dimensiunii culturale a relațiilor externe ale UE

—   Guvernanța abordării strategice a UE în ceea ce privește cadrul și relațiile culturale internaționale

Metode de lucru: MDC pe termen scurt, reuniuni la nivel de înalți funcționari.

Motive:
  Rolul culturii în relațiile externe a fost consacrat într-o serie de documente de referință elaborate recent în cadrul UE. Cu toate acestea, coordonarea și reducerea decalajelor dintre diferitele părți interesate implicate în punerea în aplicare rămâne o provocare la toate nivelurile, atât pentru UE, cât și pentru statele membre. Prin urmare, este necesară structurarea cooperării dintre toți actorii relevanți și consolidarea egalității în materie de interese, inclusiv în ceea ce privește artiștii și profesioniștii din domeniul culturii. Ținând cont de principiul cocreării în relațiile externe ale UE, metodele de lucru trebuie să fie adaptate în continuu la o modelare coerentă a deciziilor, inclusiv pentru definirea priorităților regionale și tematice (de exemplu, în contextul parteneriatelor cu țările candidate) sau la pregătirea acțiunilor emblematice ale UE (de exemplu, târguri de carte, expoziții mondiale, târguri și festivaluri etc.).

Rezultate scontate:
  o metodologie transversală și incluzivă, inclusiv propuneri pentru viitoarele structuri și metode de lucru care ar asigura un proces de cooperare culturală consolidat, coerent și pe termen mai lung în relațiile culturale internaționale, implicând toate părțile interesate relevante.

—   Conservarea patrimoniului cultural și consolidarea capacității de acțiune a SCC locale în Ucraina

Metode de lucru: reuniuni la nivel de grup de experți sau grup de reflecție conduse de Comisie și activități de învățare inter pares/de formare, reuniuni cu reprezentanțele permanente.

Motive: Războiul Rusiei împotriva Ucrainei a distrus și a deteriorat patrimoniul cultural și instituțiile culturale din Ucraina și le-a expus unei amenințări considerabile de noi distrugeri și daune, făcându-le totodată să cadă pradă traficului. Prin urmare, ar trebui sprijinite eforturile de conservare și protejare. Procesul de reconstrucție și redresare ar trebui să se desfășoare prin consolidarea capacităților și a expertizei Ucrainei și ar trebui să se bazeze pe norme naționale, internaționale și europene, pe texte de stabilire a standardelor, pe principii (cum ar fi NBE) și pe lecțiile învățate și să fie în concordanță cu principiile europene în materie de calitate care sunt aplicabile intervențiilor finanțate de UE și care au un potențial impact asupra patrimoniului cultural (4). În același fel, actorii și profesioniștii din domeniile culturale și creative ucrainene au nevoie de sprijin deoarece se confruntă în continuare cu multe dificultăți în activitățile lor. În spiritul cocreării, cooperarea culturală cu Ucraina ar trebui, prin urmare, să vizeze consolidarea rezilienței SCC, precum și a capacității acestora de a susține un peisaj dinamic al culturii și al artelor.

Rezultate scontate:
  evaluarea posibilelor măsuri comune, sinergii și bune practici pentru conservarea, protecția și reconstrucția patrimoniului cultural și a instituțiilor culturale din Ucraina și pentru sprijinirea actorilor din domeniile culturale și creative ucrainene.

—   Rolul culturii și al profesioniștilor din domeniul culturii în promovarea și apărarea democrației și a drepturilor omului în contexte delicate

Metode de lucru:
  posibile reuniuni comune cu grupurile de lucru relevante ale Consiliului, conferință/seminar comun(ă) de reevaluare a situației cu Parlamentul European, Consiliul Europei, UNESCO și societatea civilă.

Motive:
  Raportul anual pe 2021 privind drepturile omului și democrația în lume, redactat de SEAE, indică contextul mondial al regresului democratic și al încălcărilor pe scară largă ale drepturilor omului la nivel internațional. Acest lucru îi afectează de asemenea pe profesioniștii din domeniile culturale și creative din țări terțe care se implică în apărarea democrației, a drepturilor omului, a libertății de exprimare artistică etc. Deși UE promovează deja respectarea drepturilor culturale și a diversității în țările terțe, ar putea fi explorată posibilitatea unui sprijin mai bine direcționat și mai sistematic, ținându-se cont de implicarea Consiliului Europei, ale UNESCO și ale Parlamentului European în acest domeniu.

Rezultate scontate: prezentare generală cuprinzătoare a situațiilor, a nevoilor etc. referitoare la apărătorii culturali ai drepturilor omului.

---

(1)  Comunitatea de cunoaștere și inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (https://eit.europa.eu/eit-community/eit-culture-creativity).

(2)  Orientările generale privind metodele de lucru sunt prevăzute în anexa B.

(3)  https://en.unesco.org/creativity/governance/status-artist.

(4)  https://www.icomos.org/en/about-icomos/committees/regional-activities-europe/58799-european-quality-principles-for-eu-funded-interventions-with-potential-impact-upon-cultural-heritage

---

ANEXA A

Calendar orientativ al Planului de lucru al UE în domeniul culturii pentru perioada 2023-2026

| Prioritate | Acțiune | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prima jumătate | A doua jumătate | Prima jumătate | A doua jumătate | Prima jumătate | A doua jumătate | Prima jumătate | A doua jumătate |
| a) | Artiștii și profesioniștii din domeniul culturii: consolidarea capacității de acțiune a CSS |

Prioritate

Acțiune

2023

2024

2025

2026

Prima jumătate

A doua jumătate

Prima jumătate

A doua jumătate

Prima jumătate

A doua jumătate

Prima jumătate

A doua jumătate

a)

Artiștii și profesioniștii din domeniul culturii: consolidarea capacității de acțiune a CSS

Statutul și condițiile de muncă ale artiștilor și ale profesioniștilor din domeniul cultural și creativ

Platformă (CE)

Atelier

tematic

Atelier

tematic

Atelier tematic

sau

Posibil conferință

Libertatea artistică

Conferință a președinției

Concluzii ale Consiliului

Stimularea transformării digitale a SCC

Conferință a președinției

Posibil concluzii ale Consiliului

Stimularea tranziției verzi a SCC, cu accent special pe criza energetică

Reevaluarea situației – criza energetică

MDC sau ateliere

Consolidarea dimensiunii culturale și creative în sectorul european al jocurilor video

Mese rotunde și/sau reuniuni la nivel de grupuri de reflecție

Concluziile Consiliului privind redresarea, reziliența și durabilitatea sectoarelor culturale și creative

Reevaluarea situației

Concluziile Consiliului privind consolidarea schimburilor interculturale prin mobilitatea artiștilor și a profesioniștilor din sectoarele culturale și creative, precum și prin multilingvism în era digitală

Reevaluarea situației

| b) | Cultura pentru oameni: creșterea participării culturale și a rolului culturii în societate |
| --- | --- |

b)

Cultura pentru oameni: creșterea participării culturale și a rolului culturii în societate

Cultura și promovarea democrației: către o cetățenie culturală în Europa

(Prezentarea studiului CE 2022 – program de lucru anterior)

Învățarea inter pares

Posibil conferință

Cultura și sănătatea

Posibil conferință

Posibil reuniune informală la nivel de funcționari

Grup MDC (pe termen scurt)

Construirea de punți: consolidarea rolurilor multiple ale bibliotecilor ca puncte de acces către operele culturale, competențe și valorile europene și ca mijloace de transmitere a acestora

Atelier

Grup MDC

Atelier

Conferință

Protecția copiilor și a tinerilor împotriva conținutului dăunător pe platformele digitale

Atelier

Potențialul conținutului european diversificat de a fi descoperit în mediul digital

Studiu

Posibil atelier

| c) | Cultura pentru planetă: valorificarea puterii culturii |
| --- | --- |

c)

Cultura pentru planetă: valorificarea puterii culturii

Statistici culturale – formarea rezilienței în și prin cultură

Ateliere/învățare inter pares și discuții cu Eurostatul și birourile de statistică ale statelor membre ale UE

Guvernanța culturală

Reuniune la nivel de grup de reflecție

Posibil concluzii ale Consiliului

Acțiuni climatice prin cultură, inclusiv artă și patrimoniul cultural

Posibil atelier

Posibil atelier

Atelier

Posibil concluzii ale Consiliului

Realizarea de progrese în cercetarea finanțată de UE pe această temă

Un mediu de viață de înaltă calitate pentru toți

Reuniuni ale DEPA

Promovarea inițiativei NBE

Posibil conferință

Salvgardarea patrimoniului împotriva dezastrelor naturale și a celor provocate de om

Învățarea inter pares

Posibil conferință

Schimbul de informații între profesioniștii din domeniul patrimoniului cultural și autoritățile competente în materie de bunuri culturale cu privire la combaterea traficului de bunuri culturale

Atelier/învățare inter pares

Atelier/învățare inter pares

Atelier/învățare inter pares

| d) | Cultura pentru parteneriatele cocreative: consolidarea dimensiunii culturale a relațiilor externe ale UE |
| --- | --- |

d)

Cultura pentru parteneriatele cocreative: consolidarea dimensiunii culturale a relațiilor externe ale UE

Guvernanța abordării strategice a UE în ceea ce privește cadrul și relațiile culturale internaționale

Reuniuni la nivel de înalți funcționari

MDC pe termen scurt

Conservarea patrimoniului cultural și consolidarea capacității de acțiune a sectoarelor culturale și creative locale în Ucraina

Reuniuni la nivel de grup de experți sau grup de reflecție conduse de Comisie

Activități de învățare inter pares/de formare

Reuniuni cu reprezentanțele permanente

Rolul culturii și al profesioniștilor din domeniul culturii în promovarea și apărarea democrației și a drepturilor omului în contexte delicate

Conferință/seminar comun(ă) de reevaluare a situației (cu PE, CoE, UNESCO, societatea civilă)

Reuniune comună cu grupul de lucru relevant al Consiliului

---

ANEXA B

Orientări privind toate metodele de lucru

Orientări generale

| — | Metodele de lucru din cadrul planului de lucru sunt flexibile și nu se limitează la cele enumerate în capitolul III punctul 7. |
| --- | --- |

—

Metodele de lucru din cadrul planului de lucru sunt flexibile și nu se limitează la cele enumerate în capitolul III punctul 7.

| — | Comisia va furniza expertiză (inclusiv studii și alte forme de contribuții ale experților) și sprijin logistic în ceea ce privește metodele de lucru propuse în cadrul prezentului plan de lucru, după caz. |
| --- | --- |

—

Comisia va furniza expertiză (inclusiv studii și alte forme de contribuții ale experților) și sprijin logistic în ceea ce privește metodele de lucru propuse în cadrul prezentului plan de lucru, după caz.

| — | Participarea este voluntară și, după caz, se bazează pe nominalizările statelor membre. În cazul grupurilor de experți și al meselor rotunde ale Comisiei se aplică norme specifice (a se vedea mai jos). |
| --- | --- |

—

Participarea este voluntară și, după caz, se bazează pe nominalizările statelor membre. În cazul grupurilor de experți și al meselor rotunde ale Comisiei se aplică norme specifice (a se vedea mai jos).

| — | Comisia va pune la dispoziție un spațiu virtual (pentru comunicare și partajarea de documente) pentru metode de lucru selectate, dacă este relevant, fezabil și solicitat, pentru a le permite experților să păstreze legătura și să dezbată aspectele relevante. Acest spațiu virtual va fi deschis persoanelor nominalizate din toate statele membre și, după caz, din alte țări participante. |
| --- | --- |

—

Comisia va pune la dispoziție un spațiu virtual (pentru comunicare și partajarea de documente) pentru metode de lucru selectate, dacă este relevant, fezabil și solicitat, pentru a le permite experților să păstreze legătura și să dezbată aspectele relevante. Acest spațiu virtual va fi deschis persoanelor nominalizate din toate statele membre și, după caz, din alte țări participante.

| — | La cerere, CAC va fi informat cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește acțiunile din planul de lucru. |
| --- | --- |

—

La cerere, CAC va fi informat cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește acțiunile din planul de lucru.

| — | Pentru fiecare rezultat final al fiecărei metode de lucru din cadrul planului de lucru, se va propune un plan de distribuire și comunicare la nivel european, național și regional, după caz. |
| --- | --- |

—

Pentru fiecare rezultat final al fiecărei metode de lucru din cadrul planului de lucru, se va propune un plan de distribuire și comunicare la nivel european, național și regional, după caz.

| — | Recomandările rezultate din fiecare metodă de lucru vor fi discutate de CAC și, după caz, de alte grupuri de pregătire relevante și, dacă este necesar, vor fi prezentate Consiliului. |
| --- | --- |

—

Recomandările rezultate din fiecare metodă de lucru vor fi discutate de CAC și, după caz, de alte grupuri de pregătire relevante și, dacă este necesar, vor fi prezentate Consiliului.

| — | Rapoartele finale privind fiecare metodă de lucru vor fi publicate și, după caz, un rezumat – care să nu depășească patru pagini – va fi tradus de către Comisie în toate limbile oficiale ale UE. |
| --- | --- |

—

Rapoartele finale privind fiecare metodă de lucru vor fi publicate și, după caz, un rezumat – care să nu depășească patru pagini – va fi tradus de către Comisie în toate limbile oficiale ale UE.

Metoda deschisă de coordonare (MDC)

| — | MDC oferă un cadru pentru cooperare, schimburi și partajarea de bune practici între statele membre cu privire la anumite subiecte comune și permite elaborarea de recomandări fără caracter obligatoriu. |
| --- | --- |

—

MDC oferă un cadru pentru cooperare, schimburi și partajarea de bune practici între statele membre cu privire la anumite subiecte comune și permite elaborarea de recomandări fără caracter obligatoriu.

| — | Mandatul MDC va fi finalizat în cadrul CAC – cu contribuții din partea AVMWP, după caz – pe baza unui proiect de mandat propus de Comisie. |
| --- | --- |

—

Mandatul MDC va fi finalizat în cadrul CAC – cu contribuții din partea AVMWP, după caz – pe baza unui proiect de mandat propus de Comisie.

| — | Mandatul poate propune ca părțile terțe, inclusiv țările terțe, să fie invitate la un grup MDC (1). |
| --- | --- |

—

Mandatul poate propune ca părțile terțe, inclusiv țările terțe, să fie invitate la un grup MDC (1).

| — | Fiecare grup MDC va fi responsabil de numirea unui președinte sau a unor copreședinți în cadrul primei reuniuni a grupului de experți. |
| --- | --- |

—

Fiecare grup MDC va fi responsabil de numirea unui președinte sau a unor copreședinți în cadrul primei reuniuni a grupului de experți.

| — | În funcție de subiect, grupul MDC ar putea fi încurajat să formeze grupuri tematice mai mici și să utilizeze metode participative, după caz. |
| --- | --- |

—

În funcție de subiect, grupul MDC ar putea fi încurajat să formeze grupuri tematice mai mici și să utilizeze metode participative, după caz.

Activitățile de învățare inter pares

| — | Activitățile de învățare inter pares ar trebui să permită persoanelor responsabile de elaborarea politicilor, practicienilor și/sau părților interesate relevante să facă schimb de idei și cunoștințe cu privire la practici, instrumente și metode de lucru la nivel național, regional sau local. Aceste activități ar trebui să aibă loc într-un context practic, utilizându-se o solidă abordare practică. |
| --- | --- |

—

Activitățile de învățare inter pares ar trebui să permită persoanelor responsabile de elaborarea politicilor, practicienilor și/sau părților interesate relevante să facă schimb de idei și cunoștințe cu privire la practici, instrumente și metode de lucru la nivel național, regional sau local. Aceste activități ar trebui să aibă loc într-un context practic, utilizându-se o solidă abordare practică.

| — | Statele membre la nivel individual sau un grup de state membre pot lua inițiativa și pot furniza sau solicita expertiză cu privire la această metodă de lucru. |
| --- | --- |

—

Statele membre la nivel individual sau un grup de state membre pot lua inițiativa și pot furniza sau solicita expertiză cu privire la această metodă de lucru.

| — | Comisia poate de asemenea organiza activități de învățare inter pares pentru practicienii de la nivel național, regional sau local. |
| --- | --- |

—

Comisia poate de asemenea organiza activități de învățare inter pares pentru practicienii de la nivel național, regional sau local.

Reuniunile la nivel de grup de reflecție

| — | Reuniunile la nivel de grup de reflecție ar trebui să ofere spațiul necesar pentru a se discuta subiecte noi, de actualitate sau inovatoare, precum și pentru a se face schimb de idei cu privire la planuri sau strategii. Dezbaterea ar trebui să fie deschisă și strict informală. |
| --- | --- |

—

Reuniunile la nivel de grup de reflecție ar trebui să ofere spațiul necesar pentru a se discuta subiecte noi, de actualitate sau inovatoare, precum și pentru a se face schimb de idei cu privire la planuri sau strategii. Dezbaterea ar trebui să fie deschisă și strict informală.

| — | Statele membre la nivel individual sau un grup de state membre, în cooperare cu părți interesante relevante, pot lua inițiativa și pot furniza expertiză și suport logistic cu privire la această metodă de lucru. |
| --- | --- |

—

Statele membre la nivel individual sau un grup de state membre, în cooperare cu părți interesante relevante, pot lua inițiativa și pot furniza expertiză și suport logistic cu privire la această metodă de lucru.

| — | Metoda poate implica o singură reuniune sau o serie de reuniuni, după cum propune organismul inițiator. |
| --- | --- |

—

Metoda poate implica o singură reuniune sau o serie de reuniuni, după cum propune organismul inițiator.

Exercițiile de reevaluare a situației

| — | Scopul exercițiilor de reevaluare a situației este de a revizui și evalua evoluțiile și realizările referitoare la un subiect convenit în cadrul CAC. În plus, acestea vor reprezenta un forum pentru toate părțile implicate în discuție. |
| --- | --- |

—

Scopul exercițiilor de reevaluare a situației este de a revizui și evalua evoluțiile și realizările referitoare la un subiect convenit în cadrul CAC. În plus, acestea vor reprezenta un forum pentru toate părțile implicate în discuție.

| — | Exercițiile de reevaluare a situației pot lua orice formă adecvată, cum ar fi o reuniune online a experților, un chestionar, o conferință etc. |
| --- | --- |

—

Exercițiile de reevaluare a situației pot lua orice formă adecvată, cum ar fi o reuniune online a experților, un chestionar, o conferință etc.

Grupurile de experți și mesele rotunde conduse de Comisie

| — | Grupurile de experți conduse de Comisie sunt organe consultative înființate de Comisie pentru a oferi consiliere în ceea ce privește pregătirea actelor legislative și a inițiativelor de politică (2). Experții participanți sunt selectați în conformitate cu normele interne ale Comisiei. |
| --- | --- |

—

Grupurile de experți conduse de Comisie sunt organe consultative înființate de Comisie pentru a oferi consiliere în ceea ce privește pregătirea actelor legislative și a inițiativelor de politică (2). Experții participanți sunt selectați în conformitate cu normele interne ale Comisiei.

| — | Comisia poate organiza de asemenea mese rotunde cu anumiți participanți pe o temă convenită în Planul de lucru al UE în domeniul culturii. |
| --- | --- |

—

Comisia poate organiza de asemenea mese rotunde cu anumiți participanți pe o temă convenită în Planul de lucru al UE în domeniul culturii.

---

(1)  În sensul prezentului plan de lucru, „țările terțe” sunt cele menționate în dispozițiile de la articolele 9 și 10 din programul „Europa creativă” [Regulamentul (UE) 2021/818 – JO L 189, 28.5.2021, p. 34].

(2)  Registrul grupurilor de experți ai Comisiei: https://ec.europa.eu/transparency/expert-groups-register/screen/home?lang=ro

---

ANEXA II

Principalele referințe politice

| — | O nouă agendă strategică pentru UE 2019-2024 (adoptată la 20 iunie 2019); |
| --- | --- |

—

O nouă agendă strategică pentru UE 2019-2024 (adoptată la 20 iunie 2019);

| — | Comunicarea Comisiei – O nouă agendă europeană pentru cultură, 22 mai 2018 [COM(2018) 267 final]; |
| --- | --- |

—

Comunicarea Comisiei – O nouă agendă europeană pentru cultură, 22 mai 2018 [COM(2018) 267 final];

| — | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Mass-media europeană în deceniul digital: plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării (COM/2020/784 final); |
| --- | --- |

—

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Mass-media europeană în deceniul digital: plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării (COM/2020/784 final);

| — | Conceptul referitor la patrimoniul cultural în situații de conflict și criză; O componentă pentru pace și securitate în acțiunea externă a Uniunii Europene (aprilie 2021); |
| --- | --- |

—

Conceptul referitor la patrimoniul cultural în situații de conflict și criză; O componentă pentru pace și securitate în acțiunea externă a Uniunii Europene (aprilie 2021);

| — | Conferința privind viitorul Europei, Raport privind rezultatul final (mai 2022); |
| --- | --- |

—

Conferința privind viitorul Europei, Raport privind rezultatul final (mai 2022);

| — | Versiunea consolidată a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, acordându-se o atenție deosebită articolelor 8, 10 și 167 din TFUE (JO C 202, 7.6.2016, p. 47); |
| --- | --- |

—

Versiunea consolidată a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, acordându-se o atenție deosebită articolelor 8, 10 și 167 din TFUE (JO C 202, 7.6.2016, p. 47);

| — | Convenția privind infracțiunile asupra bunurilor culturale (2017); |
| --- | --- |

—

Convenția privind infracțiunile asupra bunurilor culturale (2017);

| — | Concluziile Consiliului privind mass-media europeană în deceniul digital: un plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării (JO C 210, 3.6.2021, p. 1); |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind mass-media europeană în deceniul digital: un plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării (JO C 210, 3.6.2021, p. 1);

| — | Concluziile Consiliului privind o abordare strategică a UE în ceea ce privește relațiile culturale internaționale și un cadru de acțiune (JO C 192, 7.6.2019, p. 6); |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind o abordare strategică a UE în ceea ce privește relațiile culturale internaționale și un cadru de acțiune (JO C 192, 7.6.2019, p. 6);

| — | Concluziile Consiliului privind elaborarea unei strategii europene pentru ecosistemul industriilor culturale și creative (JO C 160, 13.4.2022, p. 13); |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind elaborarea unei strategii europene pentru ecosistemul industriilor culturale și creative (JO C 160, 13.4.2022, p. 13);

| — | Concluziile Consiliului privind guvernanța culturală (JO C 393, 19.12.2012, p. 8); |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind guvernanța culturală (JO C 393, 19.12.2012, p. 8);

| — | Concluziile Consiliului privind cultura, arhitectura de înaltă calitate și mediul construit ca elemente-cheie ale inițiativei Noul Bauhaus european (JO CI 501, 13.12.2021, p.13); |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind cultura, arhitectura de înaltă calitate și mediul construit ca elemente-cheie ale inițiativei Noul Bauhaus european (JO CI 501, 13.12.2021, p.13);

| — | Concluziile Consiliului referitoare la abordarea UE privind patrimoniul cultural în situații de conflict și criză (documentul 9837/21); |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului referitoare la abordarea UE privind patrimoniul cultural în situații de conflict și criză (documentul 9837/21);

| — | Concluziile Consiliului privind consolidarea schimburilor interculturale prin mobilitatea artiștilor și a profesioniștilor din sectoarele culturale și creative, precum și prin multilingvism în era digitală (JO C 160, 13.4.2022, p. 20); |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind consolidarea schimburilor interculturale prin mobilitatea artiștilor și a profesioniștilor din sectoarele culturale și creative, precum și prin multilingvism în era digitală (JO C 160, 13.4.2022, p. 20);

| — | Concluziile Consiliului privind gestionarea riscurilor în domeniul patrimoniului cultural (JO C 186, 5.6.2020, p. 1); |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind gestionarea riscurilor în domeniul patrimoniului cultural (JO C 186, 5.6.2020, p. 1);

| — | Concluziile Consiliului privind redresarea, reziliența și durabilitatea sectoarelor culturale și creative (JO C 209, 2.6.2021, p. 3); |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind redresarea, reziliența și durabilitatea sectoarelor culturale și creative (JO C 209, 2.6.2021, p. 3);

| — | Concluziile Consiliului cu privire la Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022 (JO C 460, 21.12.2018, p. 12) și Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022 (COM/2022/317 final); |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului cu privire la Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022 (JO C 460, 21.12.2018, p. 12) și Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022 (COM/2022/317 final);

| — | Concluziile Consiliului privind tinerele generații creative (JO C 189, 5.6.2019, p. 34); |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind tinerele generații creative (JO C 189, 5.6.2019, p. 34);

| — | Declarația de la Davos – Către o cultură a arhitecturii (Baukultur) de foarte bună calitate pentru Europa, 20-22 ianuarie 2018; |
| --- | --- |

—

Declarația de la Davos – Către o cultură a arhitecturii (Baukultur) de foarte bună calitate pentru Europa, 20-22 ianuarie 2018;

| — | Decizia (UE) 2017/864 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 mai 2017 privind Anul european al patrimoniului cultural (2018) (JO L 131, 20.5.2017, p. 1); |
| --- | --- |

—

Decizia (UE) 2017/864 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 mai 2017 privind Anul european al patrimoniului cultural (2018) (JO L 131, 20.5.2017, p. 1);

| — | Declarația miniștrilor europeni ai culturii, audiovizualului și mass-mediei, reuniți la Angers la 7-8 martie 2022; |
| --- | --- |

—

Declarația miniștrilor europeni ai culturii, audiovizualului și mass-mediei, reuniți la Angers la 7-8 martie 2022;

| — | Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024 [JOIN(2020) 5 final]; |
| --- | --- |

—

Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024 [JOIN(2020) 5 final];

| — | Cartea verde privind patrimoniul cultural european: „Plasarea patrimoniului comun al Europei în centrul Pactului verde european” (martie 2021); |
| --- | --- |

—

Cartea verde privind patrimoniul cultural european: „Plasarea patrimoniului comun al Europei în centrul Pactului verde european” (martie 2021);

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la redresarea culturală a Europei [2020/2708(RSP)]; |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la redresarea culturală a Europei [2020/2708(RSP)];

| — | Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la situația artiștilor și la redresarea culturală în UE [2020/2261(INI)]; |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la situația artiștilor și la redresarea culturală în UE [2020/2261(INI)];

| — | Convenția-cadru privind valoarea patrimoniului cultural pentru societate (Convenția de la Faro, 2005); |
| --- | --- |

—

Convenția-cadru privind valoarea patrimoniului cultural pentru societate (Convenția de la Faro, 2005);

| — | Declarația liderilor G20 de la Roma; |
| --- | --- |

—

Declarația liderilor G20 de la Roma;

| — | Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate către Parlamentul European și Consiliu – Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale (JOIN/2016/029 final); |
| --- | --- |

—

Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate către Parlamentul European și Consiliu – Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale (JOIN/2016/029 final);

| — | Declarația ministerială privind cultura în perioada crizei provocate de pandemia de COVID-19 (aprilie 2020); |
| --- | --- |

—

Declarația ministerială privind cultura în perioada crizei provocate de pandemia de COVID-19 (aprilie 2020);

| — | Carta de la Porto Santo (2021); |
| --- | --- |

—

Carta de la Porto Santo (2021);

| — | Recomandarea CM/Rec (2017) adresată statelor membre cu privire la Strategia privind patrimoniul cultural european pentru secolul XXI (2017); |
| --- | --- |

—

Recomandarea CM/Rec (2017) adresată statelor membre cu privire la Strategia privind patrimoniul cultural european pentru secolul XXI (2017);

| — | Regulamentul (UE) 2021/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) (JO L 189, 28.5.2021, p. 34); |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2021/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) (JO L 189, 28.5.2021, p. 34);

| — | Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind dimensiunea culturală a dezvoltării durabile (JO C 410, 6.12.2019, p. 1); |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind dimensiunea culturală a dezvoltării durabile (JO C 410, 6.12.2019, p. 1);

| — | Carta de la Roma (2020); |
| --- | --- |

—

Carta de la Roma (2020);

| — | Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă (A/RES/70/1); |
| --- | --- |

—

Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă (A/RES/70/1);

| — | Convenția UNESCO din 2005 asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale; |
| --- | --- |

—

Convenția UNESCO din 2005 asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale;

| — | Convenția UNESCO pentru protecția bunurilor culturale în caz de conflict armat, cu reglementări privind executarea convenției (Haga, 14 mai 1954); |
| --- | --- |

—

Convenția UNESCO pentru protecția bunurilor culturale în caz de conflict armat, cu reglementări privind executarea convenției (Haga, 14 mai 1954);

| — | Declarația UNESCO privind cultura din cadrul Mondiacult (Ciudad de Mexico, 30 septembrie 2022); |
| --- | --- |

—

Declarația UNESCO privind cultura din cadrul Mondiacult (Ciudad de Mexico, 30 septembrie 2022);

| — | Rezoluția 2347 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (Biblioteca digitală UNESCO, 2017, CL/4210). |
| --- | --- |

—

Rezoluția 2347 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (Biblioteca digitală UNESCO, 2017, CL/4210).

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 7.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 466/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 466/19

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10895 – ATHORA / AXA CUSTOMER SOLUTIONS)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 466/02)

La 28 octombrie 2022, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10895. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10895. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 7.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 466/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 466/20

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10942 – PHO P / STORA ENSO MAXAU)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 466/03)

La 29 noiembrie 2022, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10942. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10942. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 7.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 466/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 466/21

---

Declarație comună a Parlamentului European și a Consiliului în legătură cu Regulamentul (UE) 2022/2379, în ceea ce privește importanța instituirii în toate statele membre a unei evidențe păstrate de autoritățile naționale competente privind utilizarea produselor de protecție a plantelor în agricultură

(2022/C 466/04)

Ca parte a Pactului verde european, Strategia „De la fermă la consumator” și Strategia în domeniul biodiversității evidențiază necesitatea unei tranziții către un sistem alimentar sustenabil, în special prin reducerea utilizării pesticidelor și a riscurilor asociate acestora cu 50 % până în 2030 și prin creșterea agriculturii ecologice și a elementelor de peisaj bogate în biodiversitate pe terenurile agricole.

În temeiul Regulamentului (UE) 2022/2379 al Parlamentului European și al Consiliului (1), colectarea completă de date privind utilizarea produselor de protecție a plantelor de către utilizatorii profesioniști într-o activitate agricolă, care reprezintă o acoperire de 95 % din utilizarea în fiecare stat membru, poate fi realizată numai dacă, în temeiul dreptului Uniunii, utilizatorilor profesioniști de produse de protecție a plantelor li se aplică o cerință legală de a-și transmite evidențele în format electronic către autoritățile naționale competente.

Parlamentul European și Consiliul recunosc importanța introducerii unei astfel de cerințe în legislația Uniunii și se angajează să colaboreze în acest scop.

---

(1)  Regulamentul (UE) 2022/2379 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 noiembrie 2022 privind statisticile referitoare la factorii de producție și producția agricolă, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 617/2008 al Comisiei și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1165/2008, (CE) nr. 543/2009, (CE) nr. 1185/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Directivei 96/16/CE a Consiliului (JO L 315, 7.12.2022, p. 1).

---

Comisia Europeană

| 7.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 466/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 466/22

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

6 decembrie 2022

(2022/C 466/05)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0516 |
| JPY | yen japonez | 143,33 |
| DKK | coroana daneză | 7,4380 |
| GBP | lira sterlină | 0,86170 |
| SEK | coroana suedeză | 10,8890 |
| CHF | franc elvețian | 0,9872 |
| ISK | coroana islandeză | 148,90 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,4408 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,316 |
| HUF | forint maghiar | 415,08 |
| PLN | zlot polonez | 4,6975 |
| RON | leu românesc nou | 4,9130 |
| TRY | lira turcească | 19,6010 |
| AUD | dolar australian | 1,5625 |
| CAD | dolar canadian | 1,4326 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,1813 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6583 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4263 |
| KRW | won sud-coreean | 1 386,39 |
| ZAR | rand sud-african | 18,2068 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,3494 |
| HRK | kuna croată | 7,5563 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 441,49 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6223 |
| PHP | peso Filipine | 58,782 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 36,827 |
| BRL | real brazilian | 5,5113 |
| MXN | peso mexican | 20,6884 |
| INR | rupie indiană | 86,6485 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0516

JPY

yen japonez

143,33

DKK

coroana daneză

7,4380

GBP

lira sterlină

0,86170

SEK

coroana suedeză

10,8890

CHF

franc elvețian

0,9872

ISK

coroana islandeză

148,90

NOK

coroana norvegiană

10,4408

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,316

HUF

forint maghiar

415,08

PLN

zlot polonez

4,6975

RON

leu românesc nou

4,9130

TRY

lira turcească

19,6010

AUD

dolar australian

1,5625

CAD

dolar canadian

1,4326

HKD

dolar Hong Kong

8,1813

NZD

dolar neozeelandez

1,6583

SGD

dolar Singapore

1,4263

KRW

won sud-coreean

1 386,39

ZAR

rand sud-african

18,2068

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,3494

HRK

kuna croată

7,5563

IDR

rupia indoneziană

16 441,49

MYR

ringgit Malaiezia

4,6223

PHP

peso Filipine

58,782

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

36,827

BRL

real brazilian

5,5113

MXN

peso mexican

20,6884

INR

rupie indiană

86,6485

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 7.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 466/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 466/23

---

Declarația Comisiei cu privire la Regulamentul (UE) 2022/2379 al Parlamentului European și al Consiliului, în ceea ce privește activitățile în curs de desfășurare care vizează asigurarea disponibilității în format electronic a evidențelor care trebuie păstrate de utilizatorii profesioniști ai produselor de protecție a plantelor în temeiul articolului 67 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului

(2022/C 466/06)

Potrivit Pactului verde european și Strategiei „De la fermă la consumator”, reducerea utilizării pesticidelor chimice și a riscului acestora reprezintă un obiectiv-cheie pentru Uniune. Pentru a asigura politici eficace și cu impact semnificativ, sunt esențiale date solide și cuprinzătoare privind utilizarea pesticidelor la nivel de fermă. Activitățile în curs de desfășurare care vizează asigurarea disponibilității în format electronic a evidențelor păstrate de utilizatorii profesioniști ai produselor de protecție a plantelor au un rol important pentru punerea în aplicare a obligațiilor de raportare privind pesticidele, care figurează în Regulamentul (UE) 2022/2379 al Parlamentului European și al Consiliului (1) (SFPPA).

Prin urmare, Comisia a pregătit un proiect de regulament de punere în aplicare al Comisiei, în temeiul articolului 67 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (2), în ceea ce privește conținutul și formatul evidențelor referitoare la utilizarea produselor de protecție a plantelor care trebuie păstrate de utilizatorii profesioniști în conformitate cu articolul 67 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

În cazul în care va fi adoptat astfel cum se prevede în prezent, regulamentul de punere în aplicare respectiv va reglementa în detaliu păstrarea evidențelor necesară în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, inclusiv prin identificarea elementelor care trebuie înregistrate de utilizatorii profesioniști și prin asigurarea faptului că evidențele respective vor fi disponibile în format electronic cel târziu de la 1 ianuarie 2025.

Proiectul regulamentului de punere în aplicare respectiv se află în prezent în dezbatere în cadrul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale (secțiunea „Produse fitofarmaceutice - Legislație”). Comisia intenționează să solicite, în lunile următoare, avizul comitetului în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (3).

Comisia intenționează să adopte regulamentul de punere în aplicare respectiv înainte de sfârșitul anului 2022.

---

(1)  Regulamentul (UE) 2022/2379 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 noiembrie 2022 privind statisticile referitoare la factorii de producție și producția agricolă, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 617/2008 al Comisiei și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1165/2008, (CE) nr. 543/2009, (CE) nr. 1185/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Directivei 96/16/CE a Consiliului (JO L 315, 7.12.2022, p. 1).

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).

(3)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

---

| 7.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 466/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 466/24

---

Lista organizațiilor recunoscute pe baza Regulamentului (CE) nr. 391/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 privind normele și standardele comune pentru organizațiile cu rol de inspecție și control al navelor

(2022/C 466/07)

| — | American Bureau of Shipping (ABS) |
| --- | --- |

—

American Bureau of Shipping (ABS)

| — | Bureau Veritas SA (BV) |
| --- | --- |

—

Bureau Veritas SA (BV)

| — | China Classification Society (CCS) |
| --- | --- |

—

China Classification Society (CCS)

| — | Croatian Register of Shipping (CRS) |
| --- | --- |

—

Croatian Register of Shipping (CRS)

| — | DNV AS (DNV) |
| --- | --- |

—

DNV AS (DNV)

| — | Indian Register of Shipping (IRS) |
| --- | --- |

—

Indian Register of Shipping (IRS)

| — | Korean Register (KR) |
| --- | --- |

—

Korean Register (KR)

| — | Lloyd's Register Group LTD (LR) |
| --- | --- |

—

Lloyd's Register Group LTD (LR)

| — | Nippon Kaiji Kyokai General Incorporated Foundation (ClassNK) |
| --- | --- |

—

Nippon Kaiji Kyokai General Incorporated Foundation (ClassNK)

| — | Polish Register of Shipping (PRS) |
| --- | --- |

—

Polish Register of Shipping (PRS)

| — | RINA Services S.p.A. (RINA) |
| --- | --- |

—

RINA Services S.p.A. (RINA)

---

Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor

| 7.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 466/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 466/25

---

Rezumatul avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentul (UE) nr. 389/2012 în ceea ce privește schimbul de informații păstrate în registrele electronice în legătură cu operatorii economici care deplasează produse accizabile între statele membre în scopuri comerciale

(2022/C 466/08)

(Textul integral al avizului poate fi consultat în limbile engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu)

AEPD ia act de următoarele modificări la Regulamentul (UE) nr. 389/2012 al Consiliului (1) introduse de proiectul de propunere:

| — | în conformitate cu noul articol 19 alineatul (4), informațiile conținute în registrele naționale cu privire la toți operatorii economici implicați în deplasările de produse accizabile, astfel cum se menționează la capitolul IV și la capitolul V secțiunea 2 din Directiva (UE) 2020/262 a Consiliului (2) fac obiectul unui schimb automat prin intermediul unui registru central; |
| --- | --- |

—

în conformitate cu noul articol 19 alineatul (4), informațiile conținute în registrele naționale cu privire la toți operatorii economici implicați în deplasările de produse accizabile, astfel cum se menționează la capitolul IV și la capitolul V secțiunea 2 din Directiva (UE) 2020/262 a Consiliului (2) fac obiectul unui schimb automat prin intermediul unui registru central;

| — | în conformitate cu noul articol 20 alineatul (1), Comisia trebuie să se asigure că toate persoanele implicate în deplasarea produselor accizabile pot obține confirmarea electronică a valabilității codurilor de acciză păstrate în registrul central. |
| --- | --- |

—

în conformitate cu noul articol 20 alineatul (1), Comisia trebuie să se asigure că toate persoanele implicate în deplasarea produselor accizabile pot obține confirmarea electronică a valabilității codurilor de acciză păstrate în registrul central.

AEPD consideră că aceste modificări nu ridică probleme semnificative de protecție a datelor, în special deoarece informațiile care trebuie furnizate în contextul cooperării administrative în domeniul accizelor nu sunt modificate de modificările propuse.

AEPD constată, de asemenea, că modificările propuse nu ar avea un impact asupra mijloacelor deja stabilite pentru prelucrarea datelor cu caracter personal în contextul Regulamentului (UE) nr. 389/2012 al Consiliului.

1.   INTRODUCERE

| 1. | La 24 octombrie 2022, Comisia Europeană a adoptat propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 389/2012 în ceea ce privește schimbul de informații păstrate în registrele electronice în legătură cu operatorii economici care deplasează produse accizabile între statele membre în scopuri comerciale (denumită în continuare „propunerea”). |
| --- | --- |

1.

| 2. | În conformitate cu expunerea de motive, obiectivul propunerii este de a introduce obligațiile statelor membre în ceea ce privește schimbul cu registrul central de date ale operatorilor economici care deplasează produse în temeiul capitolului V secțiunea 2 din Directiva (UE) 2020/262, păstrate în registrele naționale, permițând schimbul complet de informații și reducând sarcina administrativă a operatorilor economici, precum și riscul de fraudă și îmbunătățind cooperarea administrativă dintre autoritățile competente ale statelor membre.
  Pentru a atinge aceste obiective, propunerea urmărește să alinieze procedura privind schimbul de date ale operatorilor economici care deplasează produse cu suspendarea accizelor la schimbul de date ale operatorilor economici care deplasează produse cu accize plătite. Această aliniere va contribui la digitalizarea monitorizării deplasărilor de produse accizabile eliberate pentru consum pe teritoriul unui stat membru și deplasate către teritoriul altui stat membru pentru a fi livrate acolo în scopuri comerciale și va eficientiza lupta împotriva fraudei fiscale, în conformitate cu expunerea de motive. |
| --- | --- |

2.

Pentru a atinge aceste obiective, propunerea urmărește să alinieze procedura privind schimbul de date ale operatorilor economici care deplasează produse cu suspendarea accizelor la schimbul de date ale operatorilor economici care deplasează produse cu accize plătite. Această aliniere va contribui la digitalizarea monitorizării deplasărilor de produse accizabile eliberate pentru consum pe teritoriul unui stat membru și deplasate către teritoriul altui stat membru pentru a fi livrate acolo în scopuri comerciale și va eficientiza lupta împotriva fraudei fiscale, în conformitate cu expunerea de motive.

| 3. | În conformitate cu articolul 36 din Directiva (UE) 2020/262 a Consiliului, începând cu 13 februarie 2023, toate deplasările în interiorul UE ale produselor accizabile eliberate pentru consum într-un stat membru și deplasate în alt stat membru pentru a fi livrate în scopuri comerciale (așa-numitele „deplasări de produse cu accize plătite”) vor fi monitorizate prin intermediul sistemului informatizat, și anume Sistemul de control al mișcărilor cu produse accizabile (EMCS). Până la 13 februarie 2023, EMCS acoperă numai deplasările în interiorul UE ale produselor accizabile în regim suspensiv de accize.
  Extinderea sistemului informatizat la deplasări de produse cu accize plătite prevăzut de Directiva (UE) 2020/262 a Consiliului impune și extinderea domeniului de aplicare a Regulamentul (UE) nr. 389/2012. |
| --- | --- |

3.

Extinderea sistemului informatizat la deplasări de produse cu accize plătite prevăzut de Directiva (UE) 2020/262 a Consiliului impune și extinderea domeniului de aplicare a Regulamentul (UE) nr. 389/2012.

| 4. | Prezentul aviz al AEPD este emis ca răspuns la consultarea Comisiei Europene din 26 octombrie 2022, în temeiul articolului 42 alineatul (1) din RPDUE (3). AEPD salută trimiterea la această consultare în considerentul 71 din propunere. În această privință, AEPD constată, de asemenea, cu satisfacție, că a fost deja consultată anterior în mod informal în temeiul considerentului 60 din RPDUE. |
| --- | --- |

4.

4.   CONCLUZII

| 11. | Având în vedere cele de mai sus, AEPD evită să formuleze recomandări. |
| --- | --- |

11.

Bruxelles, 9 noiembrie 2022.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 389/2012 al Consiliului din 2 mai 2012 privind cooperarea administrativă în domeniul accizelor și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2073/2004 (JO L 121, 8.5.2012, p. 1).

1

(2)  Directiva (UE) 2020/262 a Consiliului din 19 decembrie 2019 de stabilire a regimului general al accizelor (JO L 58, 27.2.2020, p. 4).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

3

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 7.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 466/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 466/27

---

Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit

(2022/C 466/09)

În conformitate cu articolul 35 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem de control al Uniunii pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), s-a luat o decizie de încetare a activităților de pescuit menționate în tabelul următor:

| Data și ora încetării activităților | 19.11.2022 |
| --- | --- |
| Durată | 19.11.2022-31.12.2022 |
| Statul membru | Portugalia |
| Stocul sau grupul de stocuri | RJU/9-C. |
| Specia | Pisică-de-mare marmorată (Raja undulata) |
| Zonă | Apele Uniunii din zona 9 |
| Tipul sau tipurile de nave de pescuit | -- |
| Număr de referință | 12/TQ109 |

Data și ora încetării activităților

19.11.2022

Durată

19.11.2022-31.12.2022

Statul membru

Portugalia

Stocul sau grupul de stocuri

RJU/9-C.

Specia

Pisică-de-mare marmorată (Raja undulata)

Zonă

Apele Uniunii din zona 9

Tipul sau tipurile de nave de pescuit

--

Număr de referință

12/TQ109

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 7.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 466/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 466/28

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10837 – ASTARA WESTERN EUROPE / MITSUBISHI CORPORATION / ISUZU MOTORS LIMITED / ISUZU SALES DEUTSCHLAND)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 466/10)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Astara Western Europe N.V. (Belgia), |
| --- | --- |

—

Astara Western Europe N.V. (Belgia),

| — | Mitsubishi Corporation (Japonia), |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Corporation (Japonia),

| — | Isuzu Motors Limited („Isuzu”, Japonia), |
| --- | --- |

—

Isuzu Motors Limited („Isuzu”, Japonia),

| — | Isuzu Sales Deutschland GmbH (Germania), o întreprindere comună controlată în prezent de Mitsubishi Corporation și Isuzu. |
| --- | --- |

—

Isuzu Sales Deutschland GmbH (Germania), o întreprindere comună controlată în prezent de Mitsubishi Corporation și Isuzu.

Astara Western Europe, Mitsubishi Corporation și Isuzu dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întregii întreprinderi Isuzu Sales Deutschland.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | Astara Western Europe își desfășoară activitatea în domeniul importului și distribuției angro de autovehicule cu patru roți, |
| --- | --- |

—

Astara Western Europe își desfășoară activitatea în domeniul importului și distribuției angro de autovehicule cu patru roți,

| — | Mitsubishi Corporation își desfășoară activitatea în mai multe sectoare, printre care finanțele industriale, energia, metalele, utilajele, substanțele chimice, produsele alimentare și mediul, precum și distribuția de autovehicule, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Corporation își desfășoară activitatea în mai multe sectoare, printre care finanțele industriale, energia, metalele, utilajele, substanțele chimice, produsele alimentare și mediul, precum și distribuția de autovehicule,

| — | Isuzu își desfășoară activitatea în domeniul fabricării și distribuției de autovehicule, |
| --- | --- |

—

Isuzu își desfășoară activitatea în domeniul fabricării și distribuției de autovehicule,

| — | Isuzu Sales Deutschland își desfășoară activitatea în domeniul importului și distribuției de vehicule utilitare ușoare noi și de piese de schimb și accesorii aferente. |
| --- | --- |

—

Isuzu Sales Deutschland își desfășoară activitatea în domeniul importului și distribuției de vehicule utilitare ușoare noi și de piese de schimb și accesorii aferente.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10837 – ASTARA WESTERN EUROPE / MITSUBISHI CORPORATION / ISUZU MOTORS LIMITED / ISUZU SALES DEUTSCHLAND

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 7.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 466/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 466/30

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2022/C 466/11)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Pouilly-Fumé” / „Blanc Fumé de Pouilly”

PDO-FR-A0824-AM01

Data comunicării: 23.9.2022

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Codul geografic oficial

Lista comunelor din arealul geografic și din zona situată în imediata vecinătate a fost actualizată pe baza Codului geografic oficial.

Perimetrul arealului rămâne identic.

Se modifică punctele 6 și 9 din documentul unic.

2.   Tăiere

Caietul de sarcini precizează faptul că vița-de-vie este tăiată înainte de stadiul fenologic care corespunde unui număr de 2-3 frunze desfăcute sau stadiul 9 pe scara Eichhorn și Lorenz.

Modificarea este făcută în scopul clarificării controlului. Precizarea unui stadiu în care trebuie realizată tăierea le permite tuturor operatorilor să aibă aceleași așteptări precise, iar controalele se pot desfășura în cele mai bune condiții.

Se modifică punctul 5 din documentul unic.

3.   Palisare

Caietul de sarcini precizează faptul că palisarea se realizează înainte de stadiul fenologic care corespunde compactării ciorchinelui sau stadiul 32 pe scara Eichhorn și Lorenz. Este specificată metoda de palisare:

| „— | Are cel puțin două fire elevatoare și un fir portant în cazul viței-de-vie tăiate prin metoda Guyot simplă sau prin metoda «cordon de Royat» sau două fire elevatoare în cazul viței-de-vie tăiate prin metoda «gobelet» sau în evantai. |
| --- | --- |

„—

Are cel puțin două fire elevatoare și un fir portant în cazul viței-de-vie tăiate prin metoda Guyot simplă sau prin metoda «cordon de Royat» sau două fire elevatoare în cazul viței-de-vie tăiate prin metoda «gobelet» sau în evantai.

| — | Firele elevatoare trebuie ridicate deasupra nivelului ciorchinilor. |
| --- | --- |

—

Firele elevatoare trebuie ridicate deasupra nivelului ciorchinilor.

| — | Înălțimea frunzișului ridicat pe spalier este cel puțin egală cu de 0,6 ori distanța dintre rânduri, înălțimea frunzișului ridicat pe spalier fiind măsurată între un punct situat la 0,10 m sub firul pe care se înfășoară coarda de rod și înălțimea vegetației.” |
| --- | --- |

—

Înălțimea frunzișului ridicat pe spalier este cel puțin egală cu de 0,6 ori distanța dintre rânduri, înălțimea frunzișului ridicat pe spalier fiind măsurată între un punct situat la 0,10 m sub firul pe care se înfășoară coarda de rod și înălțimea vegetației.”

Modificarea este făcută în scopul clarificării controlului. Operatorilor le este din ce în ce mai greu să recruteze personal permanent în cadrul plantațiilor de viță-de-vie și apelează la prestatori de servicii care nu sunt neapărat specializați în viticultură. Informațiile furnizate în caietul de sarcini cu privire la spaliere sunt, de asemenea, menite să fie educative și să explice așteptările. De asemenea, informațiile respective permit indicarea condițiilor de producție care vor permite obținerea unei producții de struguri de calitate, ce garantează calitatea materiei prime.

Documentul unic nu a fost modificat.

4.   Dispoziții agroecologice

Se adaugă faptul că producătorul acordă o atenție deosebită problemelor legate de eroziune.

Pericolele climatice (în special precipitațiile abundente) pot provoca fenomene de eroziune sau apariția unor ravene în aceste plantații viticole caracterizate, pe alocuri, de o pantă abruptă. Această adăugare permite sensibilizarea producătorilor cu privire la acest risc, facilitând în același timp controlul în cazul în care acest risc nu este luat în considerare.

Se adaugă următoarele dispoziții agroecologice:

| „— | Este interzisă orice modificare substanțială a morfologiei subsolului, a stratului superficial sau a elementelor care permit garantarea integrității și perenității solului unei parcele destinate producerii vinurilor cu denumire de origine controlată, cu excepția arăturilor adânci tradiționale.
  - Înierbarea permanentă a marginilor parcelelor (capetele de rând și spațiile dintre parcele care nu sunt plantate sau cultivate) este obligatorie. Această obligație nu se aplică în cazul reabilitării capetelor de rând, în special ca urmare a eroziunii sau a unor fenomene meteorologice excepționale. |
| --- | --- |

„—

Este interzisă orice modificare substanțială a morfologiei subsolului, a stratului superficial sau a elementelor care permit garantarea integrității și perenității solului unei parcele destinate producerii vinurilor cu denumire de origine controlată, cu excepția arăturilor adânci tradiționale.

- Înierbarea permanentă a marginilor parcelelor (capetele de rând și spațiile dintre parcele care nu sunt plantate sau cultivate) este obligatorie. Această obligație nu se aplică în cazul reabilitării capetelor de rând, în special ca urmare a eroziunii sau a unor fenomene meteorologice excepționale.

| — | Este interzisă erbicidarea parcelelor pe cel puțin 25 % din spațiul dintre rânduri. |
| --- | --- |

—

Este interzisă erbicidarea parcelelor pe cel puțin 25 % din spațiul dintre rânduri.

| — | Este interzisă erbicidarea parcelelor între stadiul fenologic corespunzător intrării în pârgă sau stadiul 36 al scării Eichhorn și Lorenz și data de 1 februarie a anului următor recoltării.” |
| --- | --- |

—

Este interzisă erbicidarea parcelelor între stadiul fenologic corespunzător intrării în pârgă sau stadiul 36 al scării Eichhorn și Lorenz și data de 1 februarie a anului următor recoltării.”

Aceste modificări sunt efectuate pentru a se ține mai bine seama de mediu.

Înierbarea capetelor de rând era inclusă în caietul de sarcini. A fost modificată formularea pentru a armoniza caietele de sarcini.

Pentru a limita utilizarea erbicidelor au fost incluse două dispoziții: interzicerea erbicidării totale, împreună cu stabilirea unei suprafețe minime a spațiului dintre rânduri pe care nu se efectuează erbicidarea, precum și interzicerea erbicidării toamna sau iarna.

Documentul unic nu a fost modificat.

5.   Irigarea

Se elimină interdicția de irigare.

Irigarea rămâne interzisă între 1 mai și data recoltării.

Documentul unic nu a fost modificat.

6.   Norme analitice

Se precizează faptul că loturile care sunt gata de comercializare în vrac sau care se află în etapa de ambalare prezintă un conținut de aciditate volatilă de cel mult 14,5 miliechivalenți pe litru.

Acest conținut urmează studiului multianual al valorilor vinurilor cu DOP. El garantează calitatea vinurilor produse și respectarea caracterului distinctiv al DOP.

Loturile care sunt gata de comercializare în vrac sau care se află în etapa de ambalare prezintă un conținut total de SO2 de cel mult 150 mg pe litru.

Această dispoziție se înscrie într-o logică a reducerii factorilor de producție, menținându-se în același timp calitatea vinurilor.

Se modifică punctul 4 din documentul unic.

7.   Termoreglarea recipientelor

Se introduce cerința ca recipientele mai mari de 30 hl utilizate pentru vinificație să aibă un sistem de termoreglare.

Această cerință permite formalizarea cutumelor și a practicilor menite să asigure calitatea asociate termoreglării vinurilor albe.

Documentul unic nu a fost modificat.

8.   Echipamente interzise

Din motive legate de calitate, sunt interzise următoarele echipamente:

| — | presele orizontale cu tăvi, prevăzute cu lanțuri și cercuri; |
| --- | --- |

—

presele orizontale cu tăvi, prevăzute cu lanțuri și cercuri;

| — | remorcile autodescărcătoare prevăzute cu pompă centrifugă cu palete. |
| --- | --- |

—

remorcile autodescărcătoare prevăzute cu pompă centrifugă cu palete.

În cadrul DOP se utilizează deja echipamente de o calitate mai bună. Modificarea caietului de sarcini garantează utilizarea acestora.

Documentul unic nu a fost modificat.

9.   Capacitatea de vinificare

Capacitatea de vinificare crește de la 1,4 la 1,6 ori volumul vinificat ținând cont de randamentul de bază.

Această dispoziție permite o reglare a pieței și a cantității de vin care iese din unitățile de vinificație cu scopul de a limita riscurile de scădere a prețurilor, în special înainte de recoltare.

Documentul unic nu a fost modificat.

10.   Circulația între antrepozitarii autorizați

La capitolul 1 secțiunea IX punctul 4 se elimină litera (b) referitoare la data punerii în circulație a vinurilor între antrepozitarii autorizați.

Documentul unic nu a fost modificat.

11.   Obligație referitoare la declarare

Se adaugă o declarație de renunțare la producție, precum și o declarație privind butucii morți și butucii care lipsesc.

Aceste două declarații vor facilita controalele condițiilor de producție.

Data-limită pentru primirea declarației de revendicare se modifică de la 25 noiembrie la 10 decembrie.

Data finală de primire a declarației de revendicare este, prin urmare, aceeași cu data aferentă declarației de recoltă.

Documentul unic nu a fost modificat.

12.   Principalele aspecte care trebuie controlate

Capitolul 3 a fost revizuit pentru a se asigura consecvența în redactarea principalelor aspecte care trebuie controlate în caietele de sarcini din zona Val de Loire.

Documentul unic nu a fost modificat.

13.   Referire la structura de control

A fost revizuită formularea referirii la structura de control, în vederea armonizării ei cu formularea din alte caiete de sarcini. Modificarea este doar de redactare.

Documentul unic nu a fost modificat.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Pouilly-Fumé

Blanc Fumé de Pouilly

2.   Tipul indicației geografice

DOP - Denumire de origine protejată

3.   Categorii de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Aceste vinuri sunt vinuri albe liniștite, cu următoarele caracteristici: - tărie alcoolică naturală minimă în volume: 10,5 % - pentru loturile care sunt gata de comercializare în vrac sau care se află în etapa de ambalare: un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) de cel mult 4 g/l. - după îmbogățire, tăria alcoolică totală în volume a vinurilor nu depășește 13 %; un conținut de aciditate volatilă mai mic sau egal cu 14,5 miliechivalenți pe litru; un conținut total de SO2 de cel mult 150 mg pe litru.

- nivelurile de aciditate totală sunt cele stabilite în legislația comunitară. Aceste vinuri sunt vinuri albe seci, liniștite, care au o culoare ce variază de la galben pal la auriu. Paleta aromatică poate avea note fructate, care amintesc de citrice, note florale care amintesc de flori albe, note specifice soiului și note minerale. Aceste vinuri sunt complexe, fine, generoase și proaspete.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% din volum) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% din volum)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

5.   Practici vitivinicole

5.1.   Practici oenologice specifice

1.   Practică oenologică specifică

Orice tratament termic al recoltei la o temperatură de peste 40 °C este interzis, dacă este urmat de o separare imediată a fazelor lichide și solide. Este interzisă utilizarea de bucăți de lemn. După îmbogățire, tăria alcoolică totală în volume a vinurilor nu depășește 13 %. În afara dispozițiilor menționate mai sus, în ceea ce privește practicile oenologice vinurile trebuie să respecte cerințele prevăzute la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim.

2.   Practică de cultivare

Modalități de conducere

| a) | - Densitatea de plantare. Vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 6 000 de butuci pe hectar. Distanța dintre rândurile acestei plantații de viță-de-vie este de maximum 1,30 metri, iar distanța dintre butucii de pe același rând este cuprinsă între 0,80 metri și 1,20 metri. |
| --- | --- |

a)

- Densitatea de plantare. Vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 6 000 de butuci pe hectar. Distanța dintre rândurile acestei plantații de viță-de-vie este de maximum 1,30 metri, iar distanța dintre butucii de pe același rând este cuprinsă între 0,80 metri și 1,20 metri.

| b) | - Reguli privind tăierea. Vița-de-vie este tăiată înainte de stadiul fenologic care corespunde unui număr de 2-3 frunze desfăcute sau stadiul 9 pe scara Eichhorn și Lorenz, utilizând următoarele tehnici: - fie sistemul Guyot simplu, cu un număr maxim de 10 ochi pe butuc, dintre care cel mult 8 ochi pe coarda de rod și unul sau două cepuri cu cel mult 2 ochi; - fie tăierea scurtă („cordon de Royat”) cu maximum 14 ochi pe butuc, o șarpantă simplă sau dublă cu cepuri care au maximum 2 ochi. Perioada de formare în „cordon” este limitată la cel mult 4 ani. În această perioadă, se autorizează tăierea Guyot simplă sau dublă, cu maximum 8 ochi pe fiecare coardă de rod. Pe o parcelă viticolă cultivată în „cordon de Royat” întinerirea nu poate depăși 20 % din butucii existenți pe an. |
| --- | --- |

b)

- Reguli privind tăierea. Vița-de-vie este tăiată înainte de stadiul fenologic care corespunde unui număr de 2-3 frunze desfăcute sau stadiul 9 pe scara Eichhorn și Lorenz, utilizând următoarele tehnici: - fie sistemul Guyot simplu, cu un număr maxim de 10 ochi pe butuc, dintre care cel mult 8 ochi pe coarda de rod și unul sau două cepuri cu cel mult 2 ochi; - fie tăierea scurtă („cordon de Royat”) cu maximum 14 ochi pe butuc, o șarpantă simplă sau dublă cu cepuri care au maximum 2 ochi. Perioada de formare în „cordon” este limitată la cel mult 4 ani. În această perioadă, se autorizează tăierea Guyot simplă sau dublă, cu maximum 8 ochi pe fiecare coardă de rod. Pe o parcelă viticolă cultivată în „cordon de Royat” întinerirea nu poate depăși 20 % din butucii existenți pe an.

5.2.   Randamente maxime

| 1. | 75 de hectolitri pe hectar |
| --- | --- |

1.

75 de hectolitri pe hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea și elaborarea vinurilor sunt realizate pe teritoriul următoarelor comune din departamentul Nièvre: Garchy, Mesves-sur-Loire, Pouilly-sur-Loire, Saint-Andelain, Saint-Laurent-l’Abbaye, Saint-Martin-sur-Nohain, Tracy-sur-Loire (listă întocmită pe baza Codului geografic oficial din 2020).

7.   Soiul/soiurile de struguri de vin

Sauvignon B – Sauvignon blanc

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

| (a) | - Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură. Arealul geografic se întinde pe o distanță de aproximativ 20 de kilometri de-a lungul malului drept al Loarei și se învecinează cu partea de sud-est a bazinului parizian. Având o altitudine maximă de 270 de metri, adică peste 100 de metri deasupra văii, arealul oferă un peisaj foarte contrastant, cu văi adânci, paralele, cu orientări generale nord-est/sud-vest, care se deschid spre valea inferioară a Loarei.
  Plantațiile viticole sunt grupate în 7 comune din jurul colinei Saint-Andelain, care reprezintă punctul culminant al arealului geografic.
  Plantațiile acoperă o varietate de formațiuni geologice, iar parcelele delimitate și selectate pentru recoltarea strugurilor reflectă această diversitate. Se acordă prioritate, în special: - marnelor kimerigiene, denumite și „pământ alb”, care se întâlnesc în partea centrală a arealului geografic, în comunele Pouilly-sur-Loire și Saint-Andelain: acestea sunt solurile viticole cel mai bine reprezentate; - calcarului din Oxfordian, care a dat soluri foarte pietroase, cunoscute pe plan local sub denumirea de „caillottes”: acestea predomină în nord-estul arealului geografic; - silexurilor, formate din reziduuri mai mult sau mai puțin argiloase rezultate din faza puternic erozivă a Cretacicului, care sunt prezente în principal pe teritoriul comunei Saint-Andelain; - solurilor silicioase, mai mult sau mai puțin argiloase, prezente în principal la capătul vestic al arealului geografic, pe teritoriul comunei Tracy-sur-Loire.
  Clima arealului geografic este de tip „oceanic modificat”. Precipitațiile medii anuale sunt de 600 mm, iar Loara joacă un rol principal în calitate de regulator termic, prin drenarea aerului rece din văile perpendiculare. |
| --- | --- |

(a)

- Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură. Arealul geografic se întinde pe o distanță de aproximativ 20 de kilometri de-a lungul malului drept al Loarei și se învecinează cu partea de sud-est a bazinului parizian. Având o altitudine maximă de 270 de metri, adică peste 100 de metri deasupra văii, arealul oferă un peisaj foarte contrastant, cu văi adânci, paralele, cu orientări generale nord-est/sud-vest, care se deschid spre valea inferioară a Loarei.

Plantațiile viticole sunt grupate în 7 comune din jurul colinei Saint-Andelain, care reprezintă punctul culminant al arealului geografic.

Plantațiile acoperă o varietate de formațiuni geologice, iar parcelele delimitate și selectate pentru recoltarea strugurilor reflectă această diversitate. Se acordă prioritate, în special: - marnelor kimerigiene, denumite și „pământ alb”, care se întâlnesc în partea centrală a arealului geografic, în comunele Pouilly-sur-Loire și Saint-Andelain: acestea sunt solurile viticole cel mai bine reprezentate; - calcarului din Oxfordian, care a dat soluri foarte pietroase, cunoscute pe plan local sub denumirea de „caillottes”: acestea predomină în nord-estul arealului geografic; - silexurilor, formate din reziduuri mai mult sau mai puțin argiloase rezultate din faza puternic erozivă a Cretacicului, care sunt prezente în principal pe teritoriul comunei Saint-Andelain; - solurilor silicioase, mai mult sau mai puțin argiloase, prezente în principal la capătul vestic al arealului geografic, pe teritoriul comunei Tracy-sur-Loire.

Clima arealului geografic este de tip „oceanic modificat”. Precipitațiile medii anuale sunt de 600 mm, iar Loara joacă un rol principal în calitate de regulator termic, prin drenarea aerului rece din văile perpendiculare.

| b) | - Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură. Există dovezi potrivit cărora viticultura a luat naștere în secolul al V-lea, datorită existenței domeniului galo-roman „Pauliacum” (domeniul lui Paulus). În 680, episcopul Vigile lasă moștenire prin testament abației Notre-Dame-d’Auxerre domeniul său Pouilly, precum și plantația lui viticolă. Drumul roman care traversează arealul geografic, vestigiu și mărturie a acelei epoci, reflectă, de asemenea, o activitate comercială foarte veche.
  În acea perioadă plantațiile viticole se aflau în plină expansiune, datorită congregațiilor monastice, în special datorită călugărilor benedictini din Charité-sur-Loire. Pe unul dintre versanții Loarei, o parcelă de aproximativ 4 hectare denumită „Loge aux Moines” atestă existența acestei perioade de expansiune.
  Începând cu secolul al XVI-lea, Loara și ambarcațiunile care circulau pe acest fluviu facilitează distribuția vinurilor; deschiderea canalului Briare în 1642, care lega Loara de Sena, a direcționat comerțul către Paris. Vinurile „Pouilly” ajung apoi în Anglia, după ce au fost negociate în cadrul târgului Foires de Rouen. La sfârșitul secolului al XVII-lea au fost create asociații ale viticultorilor-vinificatori aflate sub patronajului Sfântului Vincențiu („confréries vigneronnes de Saint-Vincent”).
  De-a lungul secolului al XVIII-lea, vinul „Pouilly” a fost trimis la Montargis, Fontainebleau, Paris și Versailles. Plantațiile viticole, care acopereau 2 000 de hectare, aveau diferite soiuri de struguri: Melon B, Meslier Saint-François B, Sauvignon B, Chasselas B.
  A doua jumătate a secolului al XIX-lea a fost marcată de întreruperea unei părți importante a producției de vin în favoarea producției de struguri de masă (Chasselas B) destinați a fi trimiși, pe calea ferată, pieței din Paris insuficient aprovizionate, până la criza filoxerei din 1890.
  La începutul secolului al XX-lea, soiul Sauvignon B, cunoscut la nivel local sub denumirea de „blanc fumé”, deoarece, la maturitate, boabele de struguri sunt acoperite de pruină gri, a devenit rapid principalul soi de struguri în cadrul plantațiilor.
  În 1923, o hotărâre a consacrat utilizarea denumirii „Pouilly-Fumé” pentru vinurile obținute din soiul Sauvignon B. Ulterior producătorii s-au organizat și au creat în 1948 crama cooperativă Pouilly și apoi asociația „Baillis” („confrérie des Baillis”), al cărei scop a fost promovarea vinurilor „Pouilly”. De atunci, o mare parte a producției a fost comercializată pe piața internă și exportată în peste 90 de țări.
  În 2009, producția s-a ridicat la aproximativ 59 000 de hectolitri pentru 1 220 de hectare de viță-de-vie exploatate în principal de întreprinderi familiale. |
| --- | --- |

b)

- Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură. Există dovezi potrivit cărora viticultura a luat naștere în secolul al V-lea, datorită existenței domeniului galo-roman „Pauliacum” (domeniul lui Paulus). În 680, episcopul Vigile lasă moștenire prin testament abației Notre-Dame-d’Auxerre domeniul său Pouilly, precum și plantația lui viticolă. Drumul roman care traversează arealul geografic, vestigiu și mărturie a acelei epoci, reflectă, de asemenea, o activitate comercială foarte veche.

În acea perioadă plantațiile viticole se aflau în plină expansiune, datorită congregațiilor monastice, în special datorită călugărilor benedictini din Charité-sur-Loire. Pe unul dintre versanții Loarei, o parcelă de aproximativ 4 hectare denumită „Loge aux Moines” atestă existența acestei perioade de expansiune.

Începând cu secolul al XVI-lea, Loara și ambarcațiunile care circulau pe acest fluviu facilitează distribuția vinurilor; deschiderea canalului Briare în 1642, care lega Loara de Sena, a direcționat comerțul către Paris. Vinurile „Pouilly” ajung apoi în Anglia, după ce au fost negociate în cadrul târgului Foires de Rouen. La sfârșitul secolului al XVII-lea au fost create asociații ale viticultorilor-vinificatori aflate sub patronajului Sfântului Vincențiu („confréries vigneronnes de Saint-Vincent”).

De-a lungul secolului al XVIII-lea, vinul „Pouilly” a fost trimis la Montargis, Fontainebleau, Paris și Versailles. Plantațiile viticole, care acopereau 2 000 de hectare, aveau diferite soiuri de struguri: Melon B, Meslier Saint-François B, Sauvignon B, Chasselas B.

A doua jumătate a secolului al XIX-lea a fost marcată de întreruperea unei părți importante a producției de vin în favoarea producției de struguri de masă (Chasselas B) destinați a fi trimiși, pe calea ferată, pieței din Paris insuficient aprovizionate, până la criza filoxerei din 1890.

La începutul secolului al XX-lea, soiul Sauvignon B, cunoscut la nivel local sub denumirea de „blanc fumé”, deoarece, la maturitate, boabele de struguri sunt acoperite de pruină gri, a devenit rapid principalul soi de struguri în cadrul plantațiilor.

În 1923, o hotărâre a consacrat utilizarea denumirii „Pouilly-Fumé” pentru vinurile obținute din soiul Sauvignon B. Ulterior producătorii s-au organizat și au creat în 1948 crama cooperativă Pouilly și apoi asociația „Baillis” („confrérie des Baillis”), al cărei scop a fost promovarea vinurilor „Pouilly”. De atunci, o mare parte a producției a fost comercializată pe piața internă și exportată în peste 90 de țări.

În 2009, producția s-a ridicat la aproximativ 59 000 de hectolitri pentru 1 220 de hectare de viță-de-vie exploatate în principal de întreprinderi familiale.

Vinurile sunt vinuri albe seci, liniștite, cu o culoare care variază de la galben pal la auriu.

Paleta aromatică poate avea note fructate, care amintesc de citrice, note florale care amintesc de flori albe, note specifice soiului și note minerale. Aceste vinuri sunt complexe, fine, generoase și proaspete. Combinația dintre clima oceanică modificată, amplasarea la adăpost de vânturile din vest și apropierea de Loara, care joacă un rol decisiv în calitate de regulator termic, conferă acestui areal geografic condiții climatice excelente pentru cultivarea soiului Sauvignon B.

Temperaturile, atenuate astfel în timpul ciclului de vegetație al viței-de-vie, asigură coacerea uniformă a strugurilor, în timp ce alternarea zilelor calde și a nopților răcoroase pe parcursul întregii perioade de coacere a strugurilor păstrează prospețimea și dezvoltă aromele vinurilor.

Această regiune, care a suferit schimbări profunde de-a lungul secolelor, și-a păstrat întotdeauna tradițiile viticole. Zonele cu un potențial calitativ ridicat, în care vița-de-vie a fost cultura dominantă în ultimele secole, sunt încă dedicate viticulturii.

Aceste cutume se reflectă în arealul parcelat delimitat, care se limitează la parcelele cu soluri puțin adânci, situate adesea pe o pantă abruptă. Această amplasare necesită o gestionare optimă a plantelor și a potențialului lor de producție, care se reflectă în densitatea mare de plantare, în conducerea viței-de-vie și în regulile stricte privind tăierea. Această gestionare ilustrează priceperea ancestrală a unei comunități umane care își respectă peisajul și tradițiile viticole, după cum o demonstrează existența continuă a asociațiilor de viticultori-vinificatori create începând cu secolul al XVII-lea.

Această pricepere se reflectă, de asemenea, în capacitatea producătorilor, dobândită din experiența mai multor generații, de a evidenția originalitatea și bogăția mediului natural: se obțin vinuri puternice, cu note citrice pe „pământurile albe”, vinuri elegante, cu note de flori albe pe solurile foarte pietroase („caillottes”), precum și vinuri proaspete, cu note finale minerale și proaspete pe silexuri.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea și elaborarea vinurilor, este constituită din teritoriul următoarelor comune, pe baza Codului geografic oficial din anul 2020:

| — | Departamentul Cher: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny, Vinon; |
| --- | --- |

—

Departamentul Cher: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny, Vinon;

| — | Departamentul Loiret: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Saint-Brisson-sur-Loire, Thou; |
| --- | --- |

—

Departamentul Loiret: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Saint-Brisson-sur-Loire, Thou;

| — | Departamentul Nièvre: Alligny-Cosne, Bulcy, Cosne-Cours-sur-Loire, La Celle-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup, Saint-Père. |
| --- | --- |

—

Departamentul Nièvre: Alligny-Cosne, Bulcy, Cosne-Cours-sur-Loire, La Celle-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup, Saint-Père.

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Toate mențiunile facultative se înscriu, pe etichete, cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc nici în înălțime, nici în lățime sau grosime dublul dimensiunii caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată.

Dimensiunile caracterelor utilizate pentru denumirea geografică complementară „Val de Loire” nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, două treimi din dimensiunile caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată.

Pe eticheta vinurilor care beneficiază de denumirea de origine poate figura denumirea unei unități geografice mai mici, cu condiția:

| — | să fie vorba despre un loc înscris în cadastru; |
| --- | --- |

—

să fie vorba despre un loc înscris în cadastru;

| — | ca acesta să figureze în declarația de recoltă. |
| --- | --- |

—

ca acesta să figureze în declarația de recoltă.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c8e782e2-9df9-46eb-b243-3eff89c512ec

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 7.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 466/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 466/37

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2022/C 466/12)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1)

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Pouilly-sur-Loire”

PDO-FR-A0825-AM01

Data comunicării: 23.9.2022

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Codul geografic oficial

Lista comunelor din arealul geografic și din zona situată în imediata vecinătate a fost actualizată pe baza Codului geografic oficial.

Perimetrul arealului rămâne identic.

Se modifică punctele 6 și 9 din documentul unic.

2.   Tăiere

Caietul de sarcini precizează faptul că vița-de-vie este tăiată înainte de stadiul fenologic care corespunde unui număr de 2-3 frunze desfăcute sau stadiul 9 pe scara Eichhorn și Lorenz.

Modificarea este făcută în scopul clarificării controlului. Precizarea unui stadiu în care trebuie realizată tăierea le permite tuturor operatorilor să aibă aceleași așteptări precise, iar controalele se pot desfășura în cele mai bune condiții.

Se modifică punctul 5 din documentul unic.

3.   Palisare

Caietul de sarcini precizează faptul că palisarea se realizează înainte de stadiul fenologic care corespunde compactării ciorchinelui sau stadiul 32 pe scara Eichhorn și Lorenz. Este specificată metoda de palisare:

| „- | Are cel puțin două fire elevatoare și un fir portant în cazul viței-de-vie tăiate prin metoda Guyot simplă sau prin metoda «cordon de Royat» sau două fire elevatoare în cazul viței-de-vie tăiate prin metoda «gobelet» sau în evantai. |
| --- | --- |

„-

Are cel puțin două fire elevatoare și un fir portant în cazul viței-de-vie tăiate prin metoda Guyot simplă sau prin metoda «cordon de Royat» sau două fire elevatoare în cazul viței-de-vie tăiate prin metoda «gobelet» sau în evantai.

| - | Firele elevatoare trebuie ridicate deasupra nivelului ciorchinilor. |
| --- | --- |

-

Firele elevatoare trebuie ridicate deasupra nivelului ciorchinilor.

| - | Înălțimea frunzișului ridicat pe spalier este cel puțin egală cu de 0,6 ori distanța dintre rânduri, înălțimea frunzișului ridicat pe spalier fiind măsurată între un punct situat la 0,10 m sub firul pe care se înfășoară coarda de rod și înălțimea vegetației.” |
| --- | --- |

-

Înălțimea frunzișului ridicat pe spalier este cel puțin egală cu de 0,6 ori distanța dintre rânduri, înălțimea frunzișului ridicat pe spalier fiind măsurată între un punct situat la 0,10 m sub firul pe care se înfășoară coarda de rod și înălțimea vegetației.”

Modificarea este făcută în scopul clarificării controlului. Operatorilor le este din ce în ce mai greu să recruteze personal permanent în cadrul plantațiilor de viță-de-vie și apelează la prestatori de servicii care nu sunt neapărat specializați în viticultură. Informațiile furnizate în caietul de sarcini cu privire la spaliere sunt, de asemenea, menite să fie educative și să explice așteptările. De asemenea, informațiile respective permit indicarea condițiilor de producție care vor permite obținerea unei producții de struguri de calitate, ce garantează calitatea materiei prime.

Documentul unic nu a fost modificat.

4.   Dispoziții agroecologice

Se adaugă faptul că producătorul acordă o atenție deosebită problemelor legate de eroziune.

Pericolele climatice (în special precipitațiile abundente) pot provoca fenomene de eroziune sau apariția unor ravene în aceste plantații viticole caracterizate, pe alocuri, de o pantă abruptă. Această adăugare permite sensibilizarea producătorilor cu privire la acest risc, facilitând în același timp controlul în cazul în care acest risc nu este luat în considerare.

Se adaugă următoarele dispoziții agroecologice:

| „- | Este interzisă orice modificare substanțială a morfologiei subsolului, a stratului superficial sau a elementelor care permit garantarea integrității și perenității solului unei parcele destinate producerii vinurilor cu denumire de origine controlată, cu excepția arăturilor adânci tradiționale.
  - Înierbarea permanentă a marginilor parcelelor (capetele de rând și spațiile dintre parcele care nu sunt plantate sau cultivate) este obligatorie. Această obligație nu se aplică în cazul reabilitării capetelor de rând, în special ca urmare a eroziunii sau a unor fenomene meteorologice excepționale. |
| --- | --- |

„-

Este interzisă orice modificare substanțială a morfologiei subsolului, a stratului superficial sau a elementelor care permit garantarea integrității și perenității solului unei parcele destinate producerii vinurilor cu denumire de origine controlată, cu excepția arăturilor adânci tradiționale.

- Înierbarea permanentă a marginilor parcelelor (capetele de rând și spațiile dintre parcele care nu sunt plantate sau cultivate) este obligatorie. Această obligație nu se aplică în cazul reabilitării capetelor de rând, în special ca urmare a eroziunii sau a unor fenomene meteorologice excepționale.

| - | Este interzisă erbicidarea parcelelor pe cel puțin 25 % din spațiul dintre rânduri. |
| --- | --- |

-

Este interzisă erbicidarea parcelelor pe cel puțin 25 % din spațiul dintre rânduri.

| - | Este interzisă erbicidarea parcelelor între stadiul fenologic corespunzător intrării în pârgă sau stadiul 36 al scării Eichhorn și Lorenz și data de 1 februarie a anului următor recoltării.” |
| --- | --- |

-

Este interzisă erbicidarea parcelelor între stadiul fenologic corespunzător intrării în pârgă sau stadiul 36 al scării Eichhorn și Lorenz și data de 1 februarie a anului următor recoltării.”

Aceste modificări sunt efectuate pentru a se ține mai bine seama de mediu.

Înierbarea capetelor de rând era inclusă în caietul de sarcini. A fost modificată formularea pentru a armoniza caietele de sarcini.

Pentru a limita utilizarea erbicidelor au fost incluse două dispoziții: interzicerea erbicidării totale, împreună cu stabilirea unei suprafețe minime a spațiului dintre rânduri pe care nu se efectuează erbicidarea, precum și interzicerea erbicidării toamna sau iarna.

Documentul unic nu a fost modificat.

5.   Irigarea

Se elimină interdicția de irigare.

Irigarea rămâne interzisă între 1 mai și data recoltării.

Documentul unic nu a fost modificat.

6.   Norme analitice

Se precizează faptul că loturile care sunt gata de comercializare în vrac sau care se află în etapa de ambalare prezintă un conținut de aciditate volatilă de cel mult 14,5 miliechivalenți pe litru.

Acest conținut urmează studiului multianual al valorilor vinurilor cu DOP. El garantează calitatea vinurilor produse și respectarea caracterului distinctiv al DOP.

Loturile care sunt gata de comercializare în vrac sau care se află în etapa de ambalare prezintă un conținut total de SO2 de cel mult 150 mg pe litru.

Această dispoziție se înscrie într-o logică a reducerii factorilor de producție, menținându-se în același timp calitatea vinurilor.

Se modifică punctul 4 din documentul unic.

7.   Termoreglarea recipientelor

Se introduce cerința ca recipientele mai mari de 30 hl utilizate pentru vinificație să aibă un sistem de termoreglare.

Această cerință permite formalizarea cutumelor și a practicilor menite să asigure calitatea asociate termoreglării vinurilor albe.

Documentul unic nu a fost modificat.

8.   Echipamente interzise

Din motive legate de calitate, sunt interzise următoarele echipamente:

| — | presele orizontale cu tăvi, prevăzute cu lanțuri și cercuri; |
| --- | --- |

—

presele orizontale cu tăvi, prevăzute cu lanțuri și cercuri;

| — | remorcile autodescărcătoare prevăzute cu pompă centrifugă cu palete. |
| --- | --- |

—

remorcile autodescărcătoare prevăzute cu pompă centrifugă cu palete.

În cadrul DOP se utilizează deja echipamente de o calitate mai bună. Modificarea caietului de sarcini garantează utilizarea acestora.

Documentul unic nu a fost modificat.

9.   Capacitatea de vinificare

Capacitatea de vinificare crește de la 1,4 la 1,6 ori volumul vinificat ținând cont de randamentul de bază.

Această dispoziție permite o reglare a pieței și a cantității de vin care iese din unitățile de vinificație cu scopul de a limita riscurile de scădere a prețurilor, în special înainte de recoltare.

Documentul unic nu a fost modificat.

10.   Circulația între antrepozitarii autorizați

La capitolul 1 secțiunea IX punctul 4 se elimină litera (b) referitoare la data punerii în circulație a vinurilor între antrepozitarii autorizați.

Documentul unic nu a fost modificat.

11.   Obligații referitoare la declarare

Se adaugă o declarație de renunțare la producție, precum și o declarație privind butucii morți și butucii care lipsesc.

Aceste două declarații vor facilita controalele condițiilor de producție.

Data-limită pentru primirea declarației de revendicare se modifică de la 25 noiembrie la 10 decembrie.

Data finală de primire a declarației de revendicare este, prin urmare, aceeași cu data aferentă declarației de recoltă.

Documentul unic nu a fost modificat.

12.   Principalele aspecte care trebuie controlate

Capitolul 3 a fost revizuit pentru a se asigura consecvența în redactarea principalelor aspecte care trebuie controlate în caietele de sarcini din zona Val de Loire.

Documentul unic nu a fost modificat.

13.   Referire la structura de control

A fost revizuită formularea referirii la structura de control, în vederea armonizării ei cu formularea din alte caiete de sarcini. Modificarea este doar de redactare.

Documentul unic nu a fost modificat.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Pouilly-sur-Loire

2.   Tipul indicației geografice:

DOP - Denumire de origine protejată

3.   Categorii de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Aceste vinuri sunt vinuri albe liniștite, cu următoarele caracteristici principale: - tărie alcoolică naturală minimă în volume: 9,5 % - pentru loturile care sunt gata de comercializare în vrac sau care se află în etapa de ambalare: un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) de cel mult 4 g/l. - după îmbogățire, tăria alcoolică totală în volume a vinurilor nu depășește 12 %. - nivelurile de aciditate totală sunt cele stabilite în legislația comunitară.

Loturile care sunt gata de comercializare în vrac sau care se află în etapa de ambalare prezintă un conținut de aciditate volatilă de cel mult 14,5 miliechivalenți pe litru.

Loturile care sunt gata de comercializare în vrac sau care se află în etapa de ambalare prezintă un conținut total de SO2 de cel mult 150 mg pe litru.

Vinurile sunt vinuri albe seci, liniștite, cu o culoare care variază de la galben pal la auriu. Ele sunt lejere, răcoritoare și au un gust puternic. Aceste vinuri au adesea note minerale, note de flori albe și de fructe uscate, precum și o anumită rotunjime.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% din volum) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% din volum)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

5.   Practici vitivinicole

5.1.   Practici oenologice specifice

1.   Practică oenologică specifică

Orice tratament termic al recoltei la o temperatură de peste 40 °C este interzis, dacă este urmat de o separare imediată a fazelor lichide și solide. Este interzisă utilizarea de bucăți de lemn. După îmbogățire, tăria alcoolică totală în volume a vinurilor nu depășește 12 %. În afara dispozițiilor menționate mai sus, în ceea ce privește practicile oenologice vinurile trebuie să respecte cerințele prevăzute la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim.

2.   Practică de cultivare

Modalități de conducere

| a) | Densitatea de plantare. Vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 6 000 de butuci pe hectar. Distanța dintre rândurile acestei plantații de viță-de-vie este de maximum 1,30 metri, iar distanța dintre butucii de pe același rând este cuprinsă între 0,80 metri și 1,20 metri. |
| --- | --- |

a)

Densitatea de plantare. Vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 6 000 de butuci pe hectar. Distanța dintre rândurile acestei plantații de viță-de-vie este de maximum 1,30 metri, iar distanța dintre butucii de pe același rând este cuprinsă între 0,80 metri și 1,20 metri.

| b) | Reguli privind tăierea. Vița-de-vie este tăiată înainte de stadiul fenologic care corespunde unui număr de 2-3 frunze desfăcute sau stadiul 9 pe scara Eichhorn și Lorenz, utilizând următoarele tehnici: - fie sistemul Guyot simplu, cu un număr maxim de 10 ochi pe butuc, dintre care cel mult 8 ochi pe coarda de rod și unul sau două cepuri cu cel mult 2 ochi; - fie tăierea scurtă („cordon de Royat”) cu maximum 14 ochi pe butuc, o șarpantă simplă sau dublă cu cepuri care au maximum 2 ochi. Perioada de formare în „cordon” este limitată la cel mult 4 ani. În această perioadă, se autorizează tăierea Guyot simplă sau dublă, cu maximum 8 ochi pe fiecare coardă de rod. Pe o parcelă viticolă cultivată în „cordon de Royat” întinerirea nu poate depăși 20 % din butucii existenți pe an. - fie tăierea scurtă („gobelet” sau evantai), cu un număr maxim de 12 ochi pe butuc, cu cepuri tăiate la cel mult 1 sau 2 ochi. |
| --- | --- |

b)

Reguli privind tăierea. Vița-de-vie este tăiată înainte de stadiul fenologic care corespunde unui număr de 2-3 frunze desfăcute sau stadiul 9 pe scara Eichhorn și Lorenz, utilizând următoarele tehnici: - fie sistemul Guyot simplu, cu un număr maxim de 10 ochi pe butuc, dintre care cel mult 8 ochi pe coarda de rod și unul sau două cepuri cu cel mult 2 ochi; - fie tăierea scurtă („cordon de Royat”) cu maximum 14 ochi pe butuc, o șarpantă simplă sau dublă cu cepuri care au maximum 2 ochi. Perioada de formare în „cordon” este limitată la cel mult 4 ani. În această perioadă, se autorizează tăierea Guyot simplă sau dublă, cu maximum 8 ochi pe fiecare coardă de rod. Pe o parcelă viticolă cultivată în „cordon de Royat” întinerirea nu poate depăși 20 % din butucii existenți pe an. - fie tăierea scurtă („gobelet” sau evantai), cu un număr maxim de 12 ochi pe butuc, cu cepuri tăiate la cel mult 1 sau 2 ochi.

5.2.   Randamente maxime

75 de hectolitri pe hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea și elaborarea vinurilor sunt realizate pe teritoriul următoarelor comune din departamentul Nièvre: Garchy, Mesves-sur-Loire, Pouilly-sur-Loire, Saint-Andelain, Saint-Laurent-l’Abbaye, Saint-Martin-sur-Nohain, Tracy-sur-Loire (listă întocmită pe baza Codului geografic oficial din 2020).

7.   Soiul/soiurile de struguri de vin

Chasselas B

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

| (a) | Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură. Arealul geografic se întinde pe o distanță de aproximativ 20 de kilometri de-a lungul malului drept al Loarei și se învecinează cu partea de sud-est a bazinului parizian. Având o altitudine maximă de 270 de metri, adică peste 100 de metri deasupra văii, arealul oferă un peisaj foarte contrastant, cu văi adânci, paralele, cu orientări generale nord-est/sud-vest, care se deschid spre valea inferioară a Loarei.
  Plantațiile viticole sunt grupate în 7 comune din jurul colinei Saint-Andelain, care reprezintă punctul culminant al arealului geografic.
  Plantațiile acoperă o varietate de formațiuni geologice, iar parcelele delimitate și selectate pentru recoltarea strugurilor reflectă această diversitate. Se acordă prioritate, în special: - marnelor kimerigiene, denumite și „pământ alb”, care se întâlnesc în partea centrală a arealului geografic, în comunele Pouilly-sur-Loire și Saint-Andelain: acestea sunt solurile viticole cel mai bine reprezentate; - calcarului din Oxfordian, care a dat soluri foarte pietroase, cunoscute pe plan local sub denumirea de „caillottes”: acestea predomină în nord-estul arealului geografic; - silexurilor, formate din reziduuri mai mult sau mai puțin argiloase rezultate din faza puternic erozivă a Cretacicului, care sunt prezente în principal pe teritoriul comunei Saint-Andelain; - solurilor silicioase, mai mult sau mai puțin argiloase, prezente în principal la capătul vestic al arealului geografic, pe teritoriul comunei Tracy-sur-Loire.
  Clima arealului geografic este de tip „oceanic modificat”. Precipitațiile medii anuale sunt de 600 mm, iar Loara joacă un rol principal în calitate de regulator termic, prin drenarea aerului rece din văile perpendiculare. |
| --- | --- |

(a)

Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură. Arealul geografic se întinde pe o distanță de aproximativ 20 de kilometri de-a lungul malului drept al Loarei și se învecinează cu partea de sud-est a bazinului parizian. Având o altitudine maximă de 270 de metri, adică peste 100 de metri deasupra văii, arealul oferă un peisaj foarte contrastant, cu văi adânci, paralele, cu orientări generale nord-est/sud-vest, care se deschid spre valea inferioară a Loarei.

Plantațiile viticole sunt grupate în 7 comune din jurul colinei Saint-Andelain, care reprezintă punctul culminant al arealului geografic.

Plantațiile acoperă o varietate de formațiuni geologice, iar parcelele delimitate și selectate pentru recoltarea strugurilor reflectă această diversitate. Se acordă prioritate, în special: - marnelor kimerigiene, denumite și „pământ alb”, care se întâlnesc în partea centrală a arealului geografic, în comunele Pouilly-sur-Loire și Saint-Andelain: acestea sunt solurile viticole cel mai bine reprezentate; - calcarului din Oxfordian, care a dat soluri foarte pietroase, cunoscute pe plan local sub denumirea de „caillottes”: acestea predomină în nord-estul arealului geografic; - silexurilor, formate din reziduuri mai mult sau mai puțin argiloase rezultate din faza puternic erozivă a Cretacicului, care sunt prezente în principal pe teritoriul comunei Saint-Andelain; - solurilor silicioase, mai mult sau mai puțin argiloase, prezente în principal la capătul vestic al arealului geografic, pe teritoriul comunei Tracy-sur-Loire.

Clima arealului geografic este de tip „oceanic modificat”. Precipitațiile medii anuale sunt de 600 mm, iar Loara joacă un rol principal în calitate de regulator termic, prin drenarea aerului rece din văile perpendiculare.

| b) | Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură. Există dovezi potrivit cărora viticultura a luat naștere în secolul al V-lea, datorită existenței domeniului galo-roman „Pauliacum” (domeniul lui Paulus). În 680, episcopul Vigile lasă moștenire prin testament abației Notre-Dame-d’Auxerre domeniul său Pouilly, precum și plantația lui viticolă. Drumul roman care traversează arealul geografic, vestigiu și mărturie a acelei epoci, reflectă, de asemenea, o activitate comercială foarte veche.
  În acea perioadă plantațiile viticole se aflau în plină expansiune, datorită congregațiilor monastice, în special datorită călugărilor benedictini din Charité-sur-Loire. Pe unul dintre versanții Loarei, o parcelă de aproximativ 4 hectare denumită „Loge aux Moines” atestă existența acestei perioade de expansiune.
  Începând cu secolul al XVI-lea, Loara și ambarcațiunile care circulau pe acest fluviu facilitează distribuția vinurilor; deschiderea canalului Briare în 1642, care lega Loara de Sena, a direcționat comerțul către Paris. Vinurile „Pouilly” ajung apoi în Anglia, după ce au fost negociate în cadrul târgului Foires de Rouen. La sfârșitul secolului al XVII-lea au fost create asociații ale viticultorilor-vinificatori aflate sub patronajului Sfântului Vincențiu („confréries vigneronnes de Saint-Vincent”).
  De-a lungul secolului al XVIII-lea, vinul „Pouilly” a fost trimis la Montargis, Fontainebleau, Paris și Versailles. Plantațiile viticole, care acopereau 2 000 de hectare, aveau diferite soiuri de struguri: Melon B, Meslier Saint-François B, Sauvignon B, Chasselas B.
  A doua jumătate a secolului al XIX-lea a fost marcată de întreruperea unei părți importante a producției de vin în favoarea producției de struguri de masă (Chasselas B) destinați a fi trimiși, pe calea ferată, pieței din Paris insuficient aprovizionate, până la criza filoxerei din 1890.
  În 1923, o hotărâre a consacrat utilizarea denumirii „Pouilly-sur-Loire” pentru vinurile obținute din soiul Chasselas B. Ulterior producătorii s-au organizat și au creat în 1948 crama cooperativă Pouilly și apoi asociația „Baillis” („confrérie des Baillis”), al cărei scop a fost promovarea vinurilor „Pouilly”. De atunci, o mare parte a producției a fost comercializată pe piața internă și exportată în peste 90 de țări.
  În 2009, producția s-a ridicat la aproximativ 1 000 de hectolitri pentru 30 de hectare de viță-de-vie exploatate în principal de întreprinderi familiale. Vinurile sunt vinuri albe seci, liniștite, cu o culoare care variază de la galben pal la auriu.
  Ele sunt lejere, răcoritoare și au un gust puternic. Aceste vinuri au adesea note minerale, note de flori albe și de fructe uscate, precum și o anumită rotunjime. Combinația dintre clima oceanică modificată, amplasarea la adăpost de vânturile din vest și apropierea de Loara, care joacă un rol decisiv în calitate de regulator termic, conferă acestui areal geografic condiții climatice excelente pentru cultivarea soiului Chasselas B. |
| --- | --- |

b)

Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură. Există dovezi potrivit cărora viticultura a luat naștere în secolul al V-lea, datorită existenței domeniului galo-roman „Pauliacum” (domeniul lui Paulus). În 680, episcopul Vigile lasă moștenire prin testament abației Notre-Dame-d’Auxerre domeniul său Pouilly, precum și plantația lui viticolă. Drumul roman care traversează arealul geografic, vestigiu și mărturie a acelei epoci, reflectă, de asemenea, o activitate comercială foarte veche.

În acea perioadă plantațiile viticole se aflau în plină expansiune, datorită congregațiilor monastice, în special datorită călugărilor benedictini din Charité-sur-Loire. Pe unul dintre versanții Loarei, o parcelă de aproximativ 4 hectare denumită „Loge aux Moines” atestă existența acestei perioade de expansiune.

Începând cu secolul al XVI-lea, Loara și ambarcațiunile care circulau pe acest fluviu facilitează distribuția vinurilor; deschiderea canalului Briare în 1642, care lega Loara de Sena, a direcționat comerțul către Paris. Vinurile „Pouilly” ajung apoi în Anglia, după ce au fost negociate în cadrul târgului Foires de Rouen. La sfârșitul secolului al XVII-lea au fost create asociații ale viticultorilor-vinificatori aflate sub patronajului Sfântului Vincențiu („confréries vigneronnes de Saint-Vincent”).

De-a lungul secolului al XVIII-lea, vinul „Pouilly” a fost trimis la Montargis, Fontainebleau, Paris și Versailles. Plantațiile viticole, care acopereau 2 000 de hectare, aveau diferite soiuri de struguri: Melon B, Meslier Saint-François B, Sauvignon B, Chasselas B.

A doua jumătate a secolului al XIX-lea a fost marcată de întreruperea unei părți importante a producției de vin în favoarea producției de struguri de masă (Chasselas B) destinați a fi trimiși, pe calea ferată, pieței din Paris insuficient aprovizionate, până la criza filoxerei din 1890.

În 1923, o hotărâre a consacrat utilizarea denumirii „Pouilly-sur-Loire” pentru vinurile obținute din soiul Chasselas B. Ulterior producătorii s-au organizat și au creat în 1948 crama cooperativă Pouilly și apoi asociația „Baillis” („confrérie des Baillis”), al cărei scop a fost promovarea vinurilor „Pouilly”. De atunci, o mare parte a producției a fost comercializată pe piața internă și exportată în peste 90 de țări.

În 2009, producția s-a ridicat la aproximativ 1 000 de hectolitri pentru 30 de hectare de viță-de-vie exploatate în principal de întreprinderi familiale. Vinurile sunt vinuri albe seci, liniștite, cu o culoare care variază de la galben pal la auriu.

Ele sunt lejere, răcoritoare și au un gust puternic. Aceste vinuri au adesea note minerale, note de flori albe și de fructe uscate, precum și o anumită rotunjime. Combinația dintre clima oceanică modificată, amplasarea la adăpost de vânturile din vest și apropierea de Loara, care joacă un rol decisiv în calitate de regulator termic, conferă acestui areal geografic condiții climatice excelente pentru cultivarea soiului Chasselas B.

Temperaturile, atenuate astfel în timpul ciclului de vegetație al viței-de-vie, asigură coacerea uniformă a strugurilor, în timp ce alternarea zilelor calde și a nopților răcoroase pe parcursul întregii perioade de coacere a strugurilor păstrează prospețimea și dezvoltă aromele vinurilor.

Această regiune, care a suferit schimbări profunde de-a lungul secolelor, și-a păstrat întotdeauna tradițiile viticole. Zonele cu un potențial calitativ ridicat, în care vița-de-vie a fost cultura dominantă în ultimele secole, sunt încă dedicate viticulturii.

Aceste cutume se reflectă în arealul parcelat delimitat, care se limitează la parcelele cu soluri puțin adânci, situate adesea pe o pantă abruptă. Această amplasare necesită o gestionare optimă a plantelor și a potențialului lor de producție, care se reflectă în densitatea mare de plantare, în conducerea viței-de-vie și în regulile stricte privind tăierea. Această gestionare ilustrează priceperea ancestrală a unei comunități umane care își respectă peisajul și tradițiile viticole, după cum o demonstrează existența continuă a asociațiilor de viticultori-vinificatori create începând cu secolul al XVII-lea.

Această pricepere se reflectă, de asemenea, în capacitatea producătorilor, dobândită din experiența mai multor generații, de a evidenția originalitatea și bogăția mediului natural: vinurile „Pouilly-sur-Loire” sunt foarte fine.

Vinurile albe „Pouilly-sur-Loire”, menționate deja în secolul al XII-lea de călugării de la Charité-sur-Loire și apoi de Guy Coquille, deputat reprezentant al burgheziei în secolul al XVI-lea, care a remarcat că vinurile din regiune se regăseau pe mesele persoanelor importante din regat, au continuat să își sporească reputația. Comerțul internațional asociat acestor vinuri reprezintă o excelentă ilustrare a acestui fapt.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea și elaborarea vinurilor, este constituită din teritoriul următoarelor comune, pe baza Codului geografic oficial din anul 2020:

| — | Departamentul Cher: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny, Vinon; |
| --- | --- |

—

Departamentul Cher: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny, Vinon;

| — | Departamentul Loiret: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Saint-Brisson-sur-Loire, Thou; |
| --- | --- |

—

Departamentul Loiret: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Saint-Brisson-sur-Loire, Thou;

| — | Departamentul Nièvre: Alligny-Cosne, Bulcy, Cosne-Cours-sur-Loire, La Celle-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup, Saint-Père. |
| --- | --- |

—

Departamentul Nièvre: Alligny-Cosne, Bulcy, Cosne-Cours-sur-Loire, La Celle-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup, Saint-Père.

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Toate mențiunile facultative se înscriu, pe etichete, cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc nici în înălțime, nici în lățime sau grosime dublul dimensiunii caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată.

Dimensiunile caracterelor utilizate pentru denumirea geografică complementară „Val de Loire” nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, două treimi din dimensiunile caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată.

Pe eticheta vinurilor care beneficiază de denumirea de origine controlată poate figura denumirea unei unități geografice mai mici, cu condiția: - să fie vorba despre un loc înscris în cadastru; - ca acesta să figureze în declarația de recoltă.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c8e782e2-9df9-46eb-b243-3eff89c512ec

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---