# Den Europæiske Unions C 465/6. d

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 465 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang6. december 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 465

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang6. december 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2022-2023Mødeperioden fra den 2. til den 5. maj 2022
  De vedtagne tekster af 4. maj 2022 om decharge for regnskabsåret 2020 er offentliggjort i
  EUT L 258 af 5.10.2022 .VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2022-2023Mødeperioden fra den 2. til den 5. maj 2022
  De vedtagne tekster af 4. maj 2022 om decharge for regnskabsåret 2020 er offentliggjort i
  EUT L 258 af 5.10.2022 .VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

De vedtagne tekster af 4. maj 2022 om decharge for regnskabsåret 2020 er offentliggjort i

EUT L 258 af 5.10.2022

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 3. maj 2022 |
| 2022/C 465/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2022 mod en bæredygtig blå økonomi i EU: fiskeri- og akvakultursektorernes rolle (2021/2188(INI)) | 2 |
| 2022/C 465/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2022 om en EU-handlingsplan for økologisk landbrug (2021/2239(INI)) | 22 |
| 2022/C 465/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2022 om forfølgelse af mindretal på grund af tro eller religion (2021/2055(INI)) | 33 |
| 2022/C 465/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2022 Mod en EU-strategi for fremme af uddannelse for børn i verden: mindskelse af virkningerne af covid-19-pandemien (2021/2209(INI)) | 44 |
| 2022/C 465/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2022 om opnåelse af kvinders økonomiske uafhængighed gennem iværksætteri og selvstændig virksomhed (2021/2080(INI)) | 54 |
| 2022/C 465/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2022 om kunstig intelligens i en digital tidsalder (2020/2266(INI)) | 65 |
| | Onsdag den 4. maj 2022 |
| 2022/C 465/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. maj 2022 om opfølgning af konklusionerne fra konferencen om Europas fremtid (2022/2648(RSP)) | 109 |
| | Torsdag den 5. maj 2022 |
| 2022/C 465/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om sagen vedrørende Osman Kavala i Tyrkiet (2022/2656(RSP)) | 112 |
| 2022/C 465/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om beretningerne om fortsat organhøst i Kina (2022/2657(RSP)) | 117 |
| 2022/C 465/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om den fortsatte undertrykkelse af den politiske opposition i Cambodja (2022/2658(RSP)) | 120 |
| 2022/C 465/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om konkurrencepolitik — årlig betænkning 2021 (2021/2185(INI)) | 124 |
| 2022/C 465/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om trusler mod stabilitet, sikkerhed og demokrati i Vestafrika og Sahel (2022/2650(RSP)) | 137 |
| 2022/C 465/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om igangværende høringer inden for rammerne af artikel 7, stk. 1, i TEU vedrørende Polen og Ungarn (2022/2647(RSP)) | 147 |
| 2022/C 465/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om status for samarbejdet mellem EU og Moldova (2022/2651(RSP)) | 151 |
| 2022/C 465/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om konsekvenserne af krigen mod Ukraine for kvinder (2022/2633(RSP)) | 155 |
| 2022/C 465/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om konsekvenserne af Ruslands ulovlige angrebskrig mod Ukraine for EU's transport- og turistsektorer (2022/2643(RSP)) | 164 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 3. maj 2022

2022/C 465/01

Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2022 mod en bæredygtig blå økonomi i EU: fiskeri- og akvakultursektorernes rolle (2021/2188(INI))

2

2022/C 465/02

Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2022 om en EU-handlingsplan for økologisk landbrug (2021/2239(INI))

22

2022/C 465/03

Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2022 om forfølgelse af mindretal på grund af tro eller religion (2021/2055(INI))

33

2022/C 465/04

Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2022 Mod en EU-strategi for fremme af uddannelse for børn i verden: mindskelse af virkningerne af covid-19-pandemien (2021/2209(INI))

44

2022/C 465/05

Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2022 om opnåelse af kvinders økonomiske uafhængighed gennem iværksætteri og selvstændig virksomhed (2021/2080(INI))

54

2022/C 465/06

Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2022 om kunstig intelligens i en digital tidsalder (2020/2266(INI))

65

Onsdag den 4. maj 2022

2022/C 465/07

Europa-Parlamentets beslutning af 4. maj 2022 om opfølgning af konklusionerne fra konferencen om Europas fremtid (2022/2648(RSP))

109

Torsdag den 5. maj 2022

2022/C 465/08

Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om sagen vedrørende Osman Kavala i Tyrkiet (2022/2656(RSP))

112

2022/C 465/09

Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om beretningerne om fortsat organhøst i Kina (2022/2657(RSP))

117

2022/C 465/10

Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om den fortsatte undertrykkelse af den politiske opposition i Cambodja (2022/2658(RSP))

120

2022/C 465/11

Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om konkurrencepolitik — årlig betænkning 2021 (2021/2185(INI))

124

2022/C 465/12

Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om trusler mod stabilitet, sikkerhed og demokrati i Vestafrika og Sahel (2022/2650(RSP))

137

2022/C 465/13

Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om igangværende høringer inden for rammerne af artikel 7, stk. 1, i TEU vedrørende Polen og Ungarn (2022/2647(RSP))

147

2022/C 465/14

Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om status for samarbejdet mellem EU og Moldova (2022/2651(RSP))

151

2022/C 465/15

Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om konsekvenserne af krigen mod Ukraine for kvinder (2022/2633(RSP))

155

2022/C 465/16

Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om konsekvenserne af Ruslands ulovlige angrebskrig mod Ukraine for EU's transport- og turistsektorer (2022/2643(RSP))

164

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 3. maj 2022 |
| 2022/C 465/17 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. maj 2022 om forslag til Rådets forordning om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, om ophævelse af Rådets afgørelse (76/787/EKSF, EØF, Euratom) og akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet knyttet til denne afgørelse (2020/2220(INL) — 2022/0902(APP)) | 171 |
| 2022/C 465/18 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 3. maj 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af bilag IV og V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1021 om persistente organiske miljøgifte (COM(2021)0656 — C9-0396/2021 — 2021/0340(COD)) | 199 |
| 2022/C 465/19 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. maj 2022 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår forlængelse af anvendelsesperioden for den fakultative ordning for omvendt betalingspligt ved levering af bestemte varer og ydelser, som kan være udsat for svig, og for den hurtige reaktionsmekanisme til bekæmpelse af momssvig (COM(2022)0039 — C9-0053/2022 — 2022/0027(CNS)) | 209 |
| 2022/C 465/20 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. maj 2022 om forslag til Rådets afgørelse om anvendelsen af bestemmelserne i Schengenreglerne på området Schengeninformationssystemet i Republikken Cypern (COM(2021)0472 — C9-0350/2021 — 2021/0266(NLE)) | 210 |
| 2022/C 465/21 | Europa-Parlamentets afgørelse af 3. maj 2022 om den foreslåede udnævnelse af Lefteris Christoforou til medlem af Revisionsretten (C9-0042/2022 — 2022/0802(NLE)) | 211 |
| 2022/C 465/22 | Europa-Parlamentets afgørelse af 3. maj 2022 om den foreslåede udnævnelse af George Marius Hyzler til hvervet som medlem af Revisionsretten (C9-0043/2022 — 2022/0803(NLE)) | 212 |
| | Onsdag den 4. maj 2022 |
| 2022/C 465/23 | P9_TA(2022)0142Styrkelse af Europols mandat: samarbejde med private parter, behandling af personoplysninger og støtte til forskning og innovation ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. maj 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2016/794 for så vidt angår Europols samarbejde med private parter, Europols behandling af personoplysninger til støtte for strafferetlige efterforskninger og Europols rolle inden for forskning og innovation (COM(2020)0796 — C9-0401/2020 — 2020/0349(COD))P9_TC1-COD(2020)0349Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 4. maj 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) 2016/794 for så vidt angår Europols samarbejde med private parter, Europols behandling af personoplysninger til støtte for strafferetlige efterforskninger og Europols rolle inden for forskning og innovation | 213 |
| 2022/C 465/24 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 4. maj 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udenlandske subsidier, der fordrejer det indre marked (COM(2021)0223 — C9-0167/2021 — 2021/0114(COD)) | 217 |
| 2022/C 465/25 | Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 8. april 2022 om ændring af delegeret forordning (EU) 2021/2306 for så vidt angår overgangsbestemmelser for kontrolattester udstedt i Ukraine (C(2022)02164 — 2022/2637(DEA)) | 255 |
| | Torsdag den 5. maj 2022 |
| 2022/C 465/26 | P9_TA(2022)0198Overgangsbestemmelser vedrørende emballering og mærkning af veterinærlægemidler ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. maj 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overgangsbestemmelser vedrørende emballering og mærkning af veterinærlægemidler, der er godkendt i henhold til direktiv 2001/82/EF og forordning (EF) nr. 726/2004 (COM(2022)0076 — C9-0054/2022 — 2022/0053(COD))P9_TC1-COD(2022)0053Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. maj 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om overgangsbestemmelser vedrørende emballering og mærkning af veterinærlægemidler, der er godkendt eller registreret i overensstemmelse med direktiv 2001/82/EF eller forordning (EF) nr. 726/2004 | 257 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 3. maj 2022

2022/C 465/17

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. maj 2022 om forslag til Rådets forordning om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, om ophævelse af Rådets afgørelse (76/787/EKSF, EØF, Euratom) og akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet knyttet til denne afgørelse (2020/2220(INL) — 2022/0902(APP))

171

2022/C 465/18

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 3. maj 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af bilag IV og V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1021 om persistente organiske miljøgifte (COM(2021)0656 — C9-0396/2021 — 2021/0340(COD))

199

2022/C 465/19

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. maj 2022 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår forlængelse af anvendelsesperioden for den fakultative ordning for omvendt betalingspligt ved levering af bestemte varer og ydelser, som kan være udsat for svig, og for den hurtige reaktionsmekanisme til bekæmpelse af momssvig (COM(2022)0039 — C9-0053/2022 — 2022/0027(CNS))

209

2022/C 465/20

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. maj 2022 om forslag til Rådets afgørelse om anvendelsen af bestemmelserne i Schengenreglerne på området Schengeninformationssystemet i Republikken Cypern (COM(2021)0472 — C9-0350/2021 — 2021/0266(NLE))

210

2022/C 465/21

Europa-Parlamentets afgørelse af 3. maj 2022 om den foreslåede udnævnelse af Lefteris Christoforou til medlem af Revisionsretten (C9-0042/2022 — 2022/0802(NLE))

211

2022/C 465/22

Europa-Parlamentets afgørelse af 3. maj 2022 om den foreslåede udnævnelse af George Marius Hyzler til hvervet som medlem af Revisionsretten (C9-0043/2022 — 2022/0803(NLE))

212

Onsdag den 4. maj 2022

2022/C 465/23

P9_TA(2022)0142Styrkelse af Europols mandat: samarbejde med private parter, behandling af personoplysninger og støtte til forskning og innovation ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. maj 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2016/794 for så vidt angår Europols samarbejde med private parter, Europols behandling af personoplysninger til støtte for strafferetlige efterforskninger og Europols rolle inden for forskning og innovation (COM(2020)0796 — C9-0401/2020 — 2020/0349(COD))P9_TC1-COD(2020)0349Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 4. maj 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) 2016/794 for så vidt angår Europols samarbejde med private parter, Europols behandling af personoplysninger til støtte for strafferetlige efterforskninger og Europols rolle inden for forskning og innovation

213

2022/C 465/24

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 4. maj 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udenlandske subsidier, der fordrejer det indre marked (COM(2021)0223 — C9-0167/2021 — 2021/0114(COD))

217

2022/C 465/25

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 8. april 2022 om ændring af delegeret forordning (EU) 2021/2306 for så vidt angår overgangsbestemmelser for kontrolattester udstedt i Ukraine (C(2022)02164 — 2022/2637(DEA))

255

Torsdag den 5. maj 2022

2022/C 465/26

P9_TA(2022)0198Overgangsbestemmelser vedrørende emballering og mærkning af veterinærlægemidler ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. maj 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overgangsbestemmelser vedrørende emballering og mærkning af veterinærlægemidler, der er godkendt i henhold til direktiv 2001/82/EF og forordning (EF) nr. 726/2004 (COM(2022)0076 — C9-0054/2022 — 2022/0053(COD))P9_TC1-COD(2022)0053Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. maj 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om overgangsbestemmelser vedrørende emballering og mærkning af veterinærlægemidler, der er godkendt eller registreret i overensstemmelse med direktiv 2001/82/EF eller forordning (EF) nr. 726/2004

257

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i 
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

6.12.2022

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2022-2023

Mødeperioden fra den 2. til den 5. maj 2022

De vedtagne tekster af 4. maj 2022 om decharge for regnskabsåret 2020 er offentliggjort i

  EUT L 258 af 5.10.2022
  .

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 3. maj 2022

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/2

---

P9_TA(2022)0135

En bæredygtig blå økonomi i EU: fiskeri- og akvakultursektorernes rolle

Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2022 mod en bæredygtig blå økonomi i EU: fiskeri- og akvakultursektorernes rolle (2021/2188(INI))

(2022/C 465/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. maj 2021 om en ny strategi for en bæredygtig blå økonomi i EU — Omstilling af EU's blå økonomi med henblik på en bæredygtig fremtid (COM(2021)0240), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. maj 2021 om en ny strategi for en bæredygtig blå økonomi i EU — Omstilling af EU's blå økonomi med henblik på en bæredygtig fremtid (COM(2021)0240),

| — | der henviser til artikel 3, 4, 13, 38, 43 og 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, 4, 13, 38, 43 og 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1139 af 7. juli 2021 om oprettelse af Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om ændring af forordning (EU) 2017/1004 (2) (EHFAF), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1139 af 7. juli 2021 om oprettelse af Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om ændring af forordning (EU) 2017/1004 (2) (EHFAF),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (3),

| — | der henviser til det syvende miljøhandlingsprogram og de koncepter, der er nedfældet deri, såsom planetens grænser og økologiske grænser, |
| --- | --- |

—

der henviser til det syvende miljøhandlingsprogram og de koncepter, der er nedfældet deri, såsom planetens grænser og økologiske grænser,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU af 23. juli 2014 om rammerne for maritim fysisk planlægning (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU af 23. juli 2014 om rammerne for maritim fysisk planlægning (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/60/EF af 23. oktober 2007 om vurdering og styring af risikoen for oversvømmelser (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/60/EF af 23. oktober 2007 om vurdering og styring af risikoen for oversvømmelser (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (6),

| — | der henviser til den politiske aftale af 11. marts 2021 mellem Parlamentet og Rådet om Connecting Europe-faciliteten 2021-2027, |
| --- | --- |

—

der henviser til den politiske aftale af 11. marts 2021 mellem Parlamentet og Rådet om Connecting Europe-faciliteten 2021-2027,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380) og til Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2021 om denne (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380) og til Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2021 om denne (7),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »En jord til bord-strategi — for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem« (COM(2020)0381) og til Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 om denne (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »En jord til bord-strategi — for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem« (COM(2020)0381) og til Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 om denne (8),

| — | der henviser til Kommissionens rapport med titlen »The EU Blue Economy Report 2021« (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport med titlen »The EU Blue Economy Report 2021« (9),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af marts 2021: »Bæredygtighedskriterier for den blå økonomi« (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af marts 2021: »Bæredygtighedskriterier for den blå økonomi« (10),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. maj 2021 med titlen »Strategiske retningslinjer for en mere bæredygtig og konkurrencedygtig akvakultur i EU i perioden 2021-2030« (COM(2021)0236), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. maj 2021 med titlen »Strategiske retningslinjer for en mere bæredygtig og konkurrencedygtig akvakultur i EU i perioden 2021-2030« (COM(2021)0236),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. juli 2020 med titlen »En ny tilgang til havstrategien for Atlanterhavsområdet — Handlingsplan for Atlanterhavsområdet 2.0: En ajourført handlingsplan, der skal sikre en bæredygtig, modstandsdygtig og konkurrencedygtig blå økonomi i Unionens Atlanterhavsområde« (COM(2020)0329), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. juli 2020 med titlen »En ny tilgang til havstrategien for Atlanterhavsområdet — Handlingsplan for Atlanterhavsområdet 2.0: En ajourført handlingsplan, der skal sikre en bæredygtig, modstandsdygtig og konkurrencedygtig blå økonomi i Unionens Atlanterhavsområde« (COM(2020)0329),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. december 2020 med titlen »Strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet — en europæisk transportsektor, der er klar til fremtiden« (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. december 2020 med titlen »Strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet — en europæisk transportsektor, der er klar til fremtiden« (COM(2020)0789),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. november 2020 med titlen »En EU-strategi for udnyttelse af potentialet i offshore vedvarende energi med en klimaneutral fremtid for øje« (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. november 2020 med titlen »En EU-strategi for udnyttelse af potentialet i offshore vedvarende energi med en klimaneutral fremtid for øje« (COM(2020)0741),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. september 2015 om udnyttelse af potentialet i forskning og innovation i den blå økonomi til at skabe vækst og beskæftigelse (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. september 2015 om udnyttelse af potentialet i forskning og innovation i den blå økonomi til at skabe vækst og beskæftigelse (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. januar 2018 med titlen »International havforvaltning: en dagsorden for havenes fremtid i forbindelse med de bæredygtige udviklingsmål for 2030« (12) |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. januar 2018 med titlen »International havforvaltning: en dagsorden for havenes fremtid i forbindelse med de bæredygtige udviklingsmål for 2030« (12)

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om havaffalds indvirkning på fiskeri (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om havaffalds indvirkning på fiskeri (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. september 2021 om en ny tilgang til havstrategien for Atlanterhavsområdet (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. september 2021 om en ny tilgang til havstrategien for Atlanterhavsområdet (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juli 2021 om havvindmølleparkers og vedvarende energisystemers indvirkning på fiskerisektoren (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juli 2021 om havvindmølleparkers og vedvarende energisystemers indvirkning på fiskerisektoren (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. september 2021 med titlen »Et stærkere partnerskab med regionerne i den yderste periferi« (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. september 2021 med titlen »Et stærkere partnerskab med regionerne i den yderste periferi« (16),

| — | der henviser til den aftale, som blev vedtaget på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale, som blev vedtaget på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen),

| — | der henviser til de globale retningslinjer og internationale standarder for fiskeri og akvakultur, som er udarbejdet af FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) i samarbejde med EU som medlem, |
| --- | --- |

—

der henviser til de globale retningslinjer og internationale standarder for fiskeri og akvakultur, som er udarbejdet af FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) i samarbejde med EU som medlem,

| — | der henviser til FAO's rapport med titlen »The State of World Fisheries and Aquaculture 2020: Sustainability in Action«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FAO's rapport med titlen »The State of World Fisheries and Aquaculture 2020: Sustainability in Action«,

| — | der henviser til initiativet Blue Fishing Ports Network, der blev lanceret i juli 2018 af FAO, |
| --- | --- |

—

der henviser til initiativet Blue Fishing Ports Network, der blev lanceret i juli 2018 af FAO,

| — | der henviser til strategierne for blå vækst fra Vigo havn, 2016-2020 og 2021-2027 (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til strategierne for blå vækst fra Vigo havn, 2016-2020 og 2021-2027 (17),

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse vedrørende Kommissionens meddelelse om en ny strategi for en bæredygtig blå økonomi i EU — Omstilling af EU's blå økonomi med henblik på en bæredygtig fremtid (COM(2021)0240), |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse vedrørende Kommissionens meddelelse om en ny strategi for en bæredygtig blå økonomi i EU — Omstilling af EU's blå økonomi med henblik på en bæredygtig fremtid (COM(2021)0240),

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 2. december 2021 om en bæredygtig blå økonomi og akvakultur (NAT-VVI/020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 2. december 2021 om en bæredygtig blå økonomi og akvakultur (NAT-VVI/020),

| — | der henviser til Parlamentets Transport- og Turismeudvalgs kompetence med hensyn til maritim programmering og en integreret havpolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til Parlamentets Transport- og Turismeudvalgs kompetence med hensyn til maritim programmering og en integreret havpolitik,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udviklingsudvalget og Transport- og Turismeudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udviklingsudvalget og Transport- og Turismeudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0089/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0089/2022),

| A. | der henviser til, at den blå økonomi skaber 4,5 mio. arbejdspladser og omfatter alle industrier og sektorer, der vedrører have, oceaner og kyster, hvad enten de er baseret i det maritime miljø (f.eks. skibsfart, søgående passagertransport, fiskeri, energiproduktion) eller på land (f.eks. havne, skibsværfter, kystturisme, landbaseret akvakultur); der henviser til, at det er et bredt og hurtigt skiftende segment af vores økonomi, som i løbet af det seneste årti har taget betydelige skridt til at modernisere og diversificere sig, og som vil spille en vigtig rolle med hensyn til at forbedre den miljømæssige, sociale og økonomiske udvikling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den blå økonomi skaber 4,5 mio. arbejdspladser og omfatter alle industrier og sektorer, der vedrører have, oceaner og kyster, hvad enten de er baseret i det maritime miljø (f.eks. skibsfart, søgående passagertransport, fiskeri, energiproduktion) eller på land (f.eks. havne, skibsværfter, kystturisme, landbaseret akvakultur); der henviser til, at det er et bredt og hurtigt skiftende segment af vores økonomi, som i løbet af det seneste årti har taget betydelige skridt til at modernisere og diversificere sig, og som vil spille en vigtig rolle med hensyn til at forbedre den miljømæssige, sociale og økonomiske udvikling;

| B. | der henviser til, at hvis den globale blå økonomi blev sammenlignet med en national økonomi, ville den være den syvende største i verden, og havene ville betragtet som en økonomisk enhed være medlem af G7; der henviser til, at den virker i planetens største økosystem, da havene tegner sig for 80 % af alle livsformer; der henviser til, at havene omgiver os og holder os i live med livsvigtige ressourcer for den menneskelige sundhed for ikke at glemme et net af økonomiske interaktioner; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at hvis den globale blå økonomi blev sammenlignet med en national økonomi, ville den være den syvende største i verden, og havene ville betragtet som en økonomisk enhed være medlem af G7; der henviser til, at den virker i planetens største økosystem, da havene tegner sig for 80 % af alle livsformer; der henviser til, at havene omgiver os og holder os i live med livsvigtige ressourcer for den menneskelige sundhed for ikke at glemme et net af økonomiske interaktioner;

| C. | der henviser til, at udviklingen af den blå økonomi kan fremme vækst, økonomisk udvikling og jobskabelse betydeligt, især i lande og regioner med kyststrækninger, øsamfund og regionerne i den yderste periferi; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udviklingen af den blå økonomi kan fremme vækst, økonomisk udvikling og jobskabelse betydeligt, især i lande og regioner med kyststrækninger, øsamfund og regionerne i den yderste periferi;

| D. | der henviser til, at der ikke er taget nok hensyn til fiskerisektoren, navnlig segmentet småfiskeri, kystfiskeri og ikkeindustrielt fiskeri, i EU's strategi for den blå økonomi; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der ikke er taget nok hensyn til fiskerisektoren, navnlig segmentet småfiskeri, kystfiskeri og ikkeindustrielt fiskeri, i EU's strategi for den blå økonomi;

| E. | der henviser til, at den blå økonomi desuden vil skabe nye muligheder og arbejdspladser, nemlig på områder som vedvarende havenergi, blå energi, blå bioøkonomi, bioteknologi og afsaltning; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den blå økonomi desuden vil skabe nye muligheder og arbejdspladser, nemlig på områder som vedvarende havenergi, blå energi, blå bioøkonomi, bioteknologi og afsaltning;

| F. | der henviser til, at de sektorspecifikke prioriteringer for udviklingen af den blå økonomi kan variere fra medlemsstat til medlemsstat afhængigt af, på den ene side, udviklingen af traditionelle og etablerede sektorer og, på den anden side, de disponible ressourcer og udviklingspotentialet for nye vækstsektorer i de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de sektorspecifikke prioriteringer for udviklingen af den blå økonomi kan variere fra medlemsstat til medlemsstat afhængigt af, på den ene side, udviklingen af traditionelle og etablerede sektorer og, på den anden side, de disponible ressourcer og udviklingspotentialet for nye vækstsektorer i de enkelte medlemsstater;

| G. | der henviser til, at udnyttelsen af den blå økonomis potentiale ikke må tjene som påskud for at underkaste havene forskellige former for ressourceudnyttelse og vækstmodeller, som allerede har vist sig ikke at være bæredygtige; der henviser til, at hav- og havressourcer skal udnyttes nøje i overensstemmelse med behovet for en forsvarlig forvaltning og bevarelse af dem uden at ændre balancen i de marine økosystemer; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at udnyttelsen af den blå økonomis potentiale ikke må tjene som påskud for at underkaste havene forskellige former for ressourceudnyttelse og vækstmodeller, som allerede har vist sig ikke at være bæredygtige; der henviser til, at hav- og havressourcer skal udnyttes nøje i overensstemmelse med behovet for en forsvarlig forvaltning og bevarelse af dem uden at ændre balancen i de marine økosystemer;

| H. | der henviser til, at det i direktivet om maritim fysisk planlægning hedder, at medlemsstaterne skal tage hensyn til samspillet mellem aktiviteter og anvendelser såsom akvakultur, fiskeri og anlæg og infrastrukturer til produktion af energi fra vedvarende energikilder samt undersøiske kabler og fremme sameksistensen af relevante aktiviteter og anvende en økosystembaseret tilgang; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det i direktivet om maritim fysisk planlægning hedder, at medlemsstaterne skal tage hensyn til samspillet mellem aktiviteter og anvendelser såsom akvakultur, fiskeri og anlæg og infrastrukturer til produktion af energi fra vedvarende energikilder samt undersøiske kabler og fremme sameksistensen af relevante aktiviteter og anvende en økosystembaseret tilgang;

| I. | der henviser til, at den blå økonomi, der udvikles inden for hvad miljøet kan bære, og dermed ikke kun fiskeri- og akvakultursektorerne, men alle berørte havsektorer, skal respektere de miljømæssige, sociale og økonomiske søjler over hele linjen for at blive betragtet som bæredygtig; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den blå økonomi, der udvikles inden for hvad miljøet kan bære, og dermed ikke kun fiskeri- og akvakultursektorerne, men alle berørte havsektorer, skal respektere de miljømæssige, sociale og økonomiske søjler over hele linjen for at blive betragtet som bæredygtig;

| J. | der henviser til, at den fælles fiskeripolitik har til formål at sikre korrekt bevarelse og forvaltning af havets biologiske ressourcer, og at fiskeri- og akvakulturaktiviteter er miljømæssigt bæredygtige på lang sigt og forvaltes i overensstemmelse med de mål, der tager sigte på at opnå positive økonomiske, sociale og beskæftigelsesmæssige resultater og bidrage til en sikker fødevareforsyning; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den fælles fiskeripolitik har til formål at sikre korrekt bevarelse og forvaltning af havets biologiske ressourcer, og at fiskeri- og akvakulturaktiviteter er miljømæssigt bæredygtige på lang sigt og forvaltes i overensstemmelse med de mål, der tager sigte på at opnå positive økonomiske, sociale og beskæftigelsesmæssige resultater og bidrage til en sikker fødevareforsyning;

| K. | der henviser til, at den fælles fiskeripolitik bør bidrage til produktivitetsvækst og en anstændig levestandard i fiskerisektoren, herunder den ikkeindustrielle fiskerisektor, samt stabile markeder og bør sikre fødevaresikkerheden; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den fælles fiskeripolitik bør bidrage til produktivitetsvækst og en anstændig levestandard i fiskerisektoren, herunder den ikkeindustrielle fiskerisektor, samt stabile markeder og bør sikre fødevaresikkerheden;

| L. | der henviser til, at det i henhold til verdensmål 14 er bydende nødvendigt at bevare havene og de marine ressourcer og fremme en bæredygtig udnyttelse heraf, samtidig med at det, i henhold til verdensmål 2, er bydende nødvendigt at sikre fødevaresikkerheden; der henviser til, at delmål 14.1 fastsætter målet om at forebygge og i væsentlig grad nedbringe havforurening af enhver art senest i 2025, navnlig fra landbaserede aktiviteter, herunder havaffald og næringsstofforurening; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det i henhold til verdensmål 14 er bydende nødvendigt at bevare havene og de marine ressourcer og fremme en bæredygtig udnyttelse heraf, samtidig med at det, i henhold til verdensmål 2, er bydende nødvendigt at sikre fødevaresikkerheden; der henviser til, at delmål 14.1 fastsætter målet om at forebygge og i væsentlig grad nedbringe havforurening af enhver art senest i 2025, navnlig fra landbaserede aktiviteter, herunder havaffald og næringsstofforurening;

| M. | der henviser til, at havene er afgørende for livet på jorden, idet de producerer 50 % af ilten i atmosfæren og absorberer 25 % af de menneskeskabte CO2-emissioner og 90 % af den overskydende varme i klimasystemet og regulerer det globale klima; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at havene er afgørende for livet på jorden, idet de producerer 50 % af ilten i atmosfæren og absorberer 25 % af de menneskeskabte CO2-emissioner og 90 % af den overskydende varme i klimasystemet og regulerer det globale klima;

| N. | der henviser til, at genopretning, bevarelse, bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biodiversitet er afgørende for havenes sundhed, som indeholder millioner af arter, for at beskytte planetens sundhed og skabe grundlaget for marine og maritime økonomiske aktiviteter; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at genopretning, bevarelse, bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biodiversitet er afgørende for havenes sundhed, som indeholder millioner af arter, for at beskytte planetens sundhed og skabe grundlaget for marine og maritime økonomiske aktiviteter;

| O. | der henviser til, at indsamling af data til videnskabelig overvågning og vurdering af bestandene i havene og oceanerne, herunder vurderingen af, om disse bestande ligger inden for sikre biologiske grænser, er afgørende for en bæredygtig forvaltning heraf; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at indsamling af data til videnskabelig overvågning og vurdering af bestandene i havene og oceanerne, herunder vurderingen af, om disse bestande ligger inden for sikre biologiske grænser, er afgørende for en bæredygtig forvaltning heraf;

| P. | der henviser til, at store dele af oceanerne og havbunden er uudforsket, navnlig i dybhavet, og som henviser til, at der er behov for yderligere forskning for at sikre, at eventuelle aktiviteter under den blå økonomi vil være fuldt bæredygtige; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at store dele af oceanerne og havbunden er uudforsket, navnlig i dybhavet, og som henviser til, at der er behov for yderligere forskning for at sikre, at eventuelle aktiviteter under den blå økonomi vil være fuldt bæredygtige;

| Q. | der henviser til, at fiskeri og akvakultur er centrale sektorer i den blå økonomi og er en vigtig kilde til protein og mikronæringsstoffer, som er afgørende for fødevaresikkerheden og menneskers sundhed; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at fiskeri og akvakultur er centrale sektorer i den blå økonomi og er en vigtig kilde til protein og mikronæringsstoffer, som er afgørende for fødevaresikkerheden og menneskers sundhed;

| R. | der henviser til, at den marine biodiversitet i Europa er under pres, idet en stor del af de vurderede marine arter og habitater har en »ugunstig« eller »ukendt« bevaringsstatus; der henviser til, at tabet af havets biodiversitet har store miljømæssige, sociale og økonomiske konsekvenser for EU's fiskerisektor og for kyst- og øområder og i regionerne i den yderste periferi og derfor skal vendes; der henviser til, at biodiversiteten skal genoprettes i samarbejde med alle interessenter, navnlig fiskerisektoren og det videnskabelige samfund; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den marine biodiversitet i Europa er under pres, idet en stor del af de vurderede marine arter og habitater har en »ugunstig« eller »ukendt« bevaringsstatus; der henviser til, at tabet af havets biodiversitet har store miljømæssige, sociale og økonomiske konsekvenser for EU's fiskerisektor og for kyst- og øområder og i regionerne i den yderste periferi og derfor skal vendes; der henviser til, at biodiversiteten skal genoprettes i samarbejde med alle interessenter, navnlig fiskerisektoren og det videnskabelige samfund;

| S. | der henviser til, at kyst- og øsamfundene er afgørende interessenter i forbindelse med debatten om den blå økonomis potentiale og om, hvordan det kan styrkes; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at kyst- og øsamfundene er afgørende interessenter i forbindelse med debatten om den blå økonomis potentiale og om, hvordan det kan styrkes;

| T. | der henviser til, at fiskerne og akvakulturbrugerne i EU udfylder en vigtig rolle i hele EU med hensyn til at beskytte territorial identitet, kulturelle traditioner fødevaresikkerhed, beskæftigelse og indkomst; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at fiskerne og akvakulturbrugerne i EU udfylder en vigtig rolle i hele EU med hensyn til at beskytte territorial identitet, kulturelle traditioner fødevaresikkerhed, beskæftigelse og indkomst;

| U. | der henviser til de særlige forhold og behov inden for småfiskeriet; |
| --- | --- |

U.

der henviser til de særlige forhold og behov inden for småfiskeriet;

| V. | der henviser til, at sektoren for rekreativt fiskeri kan bidrage til diversificeringen af kystsamfundenes indtægter som en bæredygtig turistaktivitet af høj værdi; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at sektoren for rekreativt fiskeri kan bidrage til diversificeringen af kystsamfundenes indtægter som en bæredygtig turistaktivitet af høj værdi;

| W. | der henviser til, at kvinder spiller en vigtig rolle i fiskeri- og akvakultursektoren; der henviser til behovet for at øge deres synlighed og sikre lige adgang til beskæftigelse i sektoren samt en passende juridisk anerkendelse; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at kvinder spiller en vigtig rolle i fiskeri- og akvakultursektoren; der henviser til behovet for at øge deres synlighed og sikre lige adgang til beskæftigelse i sektoren samt en passende juridisk anerkendelse;

| X. | der henviser til, at FN's verdensmål 3, 6, 9 og 12 understreger betydningen af dyrevelfærd, god vandkvalitet, bæredygtig innovation og et bæredygtigt forbrug og en ditto produktion i den blå økonomi; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at FN's verdensmål 3, 6, 9 og 12 understreger betydningen af dyrevelfærd, god vandkvalitet, bæredygtig innovation og et bæredygtigt forbrug og en ditto produktion i den blå økonomi;

| Y. | der henviser til, at vanddyrs sundhed og trivsel er forbundet med fødevarers kvalitet; der henviser til, at dårlig dyrevelfærd og dårlig husdyravl kan øge risikoen for sygdomme; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at vanddyrs sundhed og trivsel er forbundet med fødevarers kvalitet; der henviser til, at dårlig dyrevelfærd og dårlig husdyravl kan øge risikoen for sygdomme;

| Z. | der henviser til, at landbruget påvirker de marine økosystemer og fiskeriet væsentligt, navnlig gennem brugen af kvælstofbaserede gødningsstoffer og eutrofieringen af vandmiljøet; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at landbruget påvirker de marine økosystemer og fiskeriet væsentligt, navnlig gennem brugen af kvælstofbaserede gødningsstoffer og eutrofieringen af vandmiljøet;

| AA. | der henviser til, at fiskeriet spiller en meget vigtig rolle i indsamlingen af efterladt affald i havet, dels gennem målrettede kampagner, dels gennem utilsigtet indsamling under fiskeri; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at fiskeriet spiller en meget vigtig rolle i indsamlingen af efterladt affald i havet, dels gennem målrettede kampagner, dels gennem utilsigtet indsamling under fiskeri;

| AB. | der henviser til, at 2020-målene om at opnå en god miljøtilstand i havmiljøet i de europæiske have og om at sætte en stopper for overfiskeri ikke er nået; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at 2020-målene om at opnå en god miljøtilstand i havmiljøet i de europæiske have og om at sætte en stopper for overfiskeri ikke er nået;

| AC. | der henviser til, at EU's fiskerisektor i 2018 tegnede sig for ca. 163 600 arbejdspladser, og flåderne fangede i 2019 omkring 4,1 millioner ton levende fisk; der henviser til, at der i EU-27 blev produceret 1,1 millioner ton akvatiske organismer til en værdi af 3,7 mia. EUR i 2018 (18); |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at EU's fiskerisektor i 2018 tegnede sig for ca. 163 600 arbejdspladser, og flåderne fangede i 2019 omkring 4,1 millioner ton levende fisk; der henviser til, at der i EU-27 blev produceret 1,1 millioner ton akvatiske organismer til en værdi af 3,7 mia. EUR i 2018 (18);

| AD. | der henviser til, at EU er nettoimportør af fiskevarer og akvakulturprodukter og fortsat er afhængig af import af størstedelen af sit forbrug af akvatiske fødevarer og tegner sig for 34 % af den globale værdi af importen i 2018; der henviser til, at EU's import af fiskeri som minimum skal overholde bæredygtighedsstandarder svarende til dem, der gælder i EU; der henviser til, at EU's import af fiskeri skal være direkte forbundet med bæredygtige job i import-, forarbejdnings- og detailsektoren; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at EU er nettoimportør af fiskevarer og akvakulturprodukter og fortsat er afhængig af import af størstedelen af sit forbrug af akvatiske fødevarer og tegner sig for 34 % af den globale værdi af importen i 2018; der henviser til, at EU's import af fiskeri som minimum skal overholde bæredygtighedsstandarder svarende til dem, der gælder i EU; der henviser til, at EU's import af fiskeri skal være direkte forbundet med bæredygtige job i import-, forarbejdnings- og detailsektoren;

| AE. | der henviser til, at EU's fiskeri, akvakultur og kystsamfund allerede er blevet påvirket af virkningerne af klimaforandringer; der henviser til, at klimakrisen har haft en væsentlig indflydelse på de europæiske haves sundhed, hvilket har ødelæggende virkninger på den blå økonomis robusthed, særlig fiskeri- og akvakultursektoren; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at EU's fiskeri, akvakultur og kystsamfund allerede er blevet påvirket af virkningerne af klimaforandringer; der henviser til, at klimakrisen har haft en væsentlig indflydelse på de europæiske haves sundhed, hvilket har ødelæggende virkninger på den blå økonomis robusthed, særlig fiskeri- og akvakultursektoren;

| AF. | der henviser til, at adskillige sektorer i den blå økonomi er blevet alvorligt berørt af covid-19-pandemien, navnlig kyst- og havturisme; der henviser til, at den blå økonomi kan bidrage til at afhjælpe de økonomiske og sociale skader, der er forårsaget af den nuværende krise; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at adskillige sektorer i den blå økonomi er blevet alvorligt berørt af covid-19-pandemien, navnlig kyst- og havturisme; der henviser til, at den blå økonomi kan bidrage til at afhjælpe de økonomiske og sociale skader, der er forårsaget af den nuværende krise;

| AG. | der henviser til, at covid-19-pandemien har haft en mærkbar økonomisk indvirkning på dem, der er beskæftiget i fiskeri- og akvakultursektorerne, på grund af de kombinerede virkninger af faldende efterspørgsel og mangelfulde betingelser for sikkerhed og sundhed om bord på mange fartøjer; der henviser til, at markedsforstyrrelser forårsaget af pandemien har haft en negativ indvirkning på fiskere i hele EU; der henviser til, at det alligevel lykkedes fiskerne at levere fødevarer af høj kvalitet, og at der netop derfor skal lægges særlig vægt på fiskerne på grund af deres betydning for fødevareforsyningssikkerheden i EU; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at covid-19-pandemien har haft en mærkbar økonomisk indvirkning på dem, der er beskæftiget i fiskeri- og akvakultursektorerne, på grund af de kombinerede virkninger af faldende efterspørgsel og mangelfulde betingelser for sikkerhed og sundhed om bord på mange fartøjer; der henviser til, at markedsforstyrrelser forårsaget af pandemien har haft en negativ indvirkning på fiskere i hele EU; der henviser til, at det alligevel lykkedes fiskerne at levere fødevarer af høj kvalitet, og at der netop derfor skal lægges særlig vægt på fiskerne på grund af deres betydning for fødevareforsyningssikkerheden i EU;

| AH. | der henviser til, at pandemien har vist betydningen af et modstandsdygtigt miljø, der støttes af bæredygtig praksis inden for forvaltningen af dets ressourcer med henblik på at sikre den globale sundhed og de fremtidige fødevaresystemer; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at pandemien har vist betydningen af et modstandsdygtigt miljø, der støttes af bæredygtig praksis inden for forvaltningen af dets ressourcer med henblik på at sikre den globale sundhed og de fremtidige fødevaresystemer;

| AI. | der henviser til, at kystsamfund har behov for at diversificere deres indtægtskilder for at modstå økonomiske og sociale chok; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at kystsamfund har behov for at diversificere deres indtægtskilder for at modstå økonomiske og sociale chok;

| AJ. | der henviser til, at kystsamfund og fjerntliggende samfund, når de diversificerer deres indtægtskilder, er nødt til at opbygge modstandsdygtighed over for chok som dem, der skyldes klimaændringer; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at kystsamfund og fjerntliggende samfund, når de diversificerer deres indtægtskilder, er nødt til at opbygge modstandsdygtighed over for chok som dem, der skyldes klimaændringer;

| AK. | der henviser til, at hav- og kystturisme er en grundpille i den blå økonomi, idet over halvdelen af EU's turistindkvarteringsfaciliteter er beliggende i kystområder, og at 30 % af overnatninger finder sted ved badesteder; der henviser til, at Kommissionens meddelelse om turisme og transport i 2020 og derefter (COM(2020)0550) understreger betydningen af at beskytte og genoprette Europas land- og havnaturkapital; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at hav- og kystturisme er en grundpille i den blå økonomi, idet over halvdelen af EU's turistindkvarteringsfaciliteter er beliggende i kystområder, og at 30 % af overnatninger finder sted ved badesteder; der henviser til, at Kommissionens meddelelse om turisme og transport i 2020 og derefter (COM(2020)0550) understreger betydningen af at beskytte og genoprette Europas land- og havnaturkapital;

| AL. | der henviser til, at hav- og kystturisme udgør 60 % af beskæftigelsen i den blå økonomi; der henviser til, at en konkurrence- og modstandsdygtig samt social retfærdig blå økonomi har brug for højt kvalificerede og kompetente medarbejdere; der henviser til, at »blå job« kan fremme vækst og karrieremuligheder; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at hav- og kystturisme udgør 60 % af beskæftigelsen i den blå økonomi; der henviser til, at en konkurrence- og modstandsdygtig samt social retfærdig blå økonomi har brug for højt kvalificerede og kompetente medarbejdere; der henviser til, at »blå job« kan fremme vækst og karrieremuligheder;

| AM. | der henviser til, at lystfiskerturisme som en sektor har potentiale til at blive en ny indtægtskilde for kystsamfundene, samtidig med at fiskebestandenes bæredygtighed og gode status sikres, og der skabes sociale og sundhedsmæssige fordele; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at lystfiskerturisme som en sektor har potentiale til at blive en ny indtægtskilde for kystsamfundene, samtidig med at fiskebestandenes bæredygtighed og gode status sikres, og der skabes sociale og sundhedsmæssige fordele;

| AN. | der henviser til, at rekreativt fiskeri allerede er en bæredygtig turismemulighed af høj værdi og en supplerende aktivitet for mange lokalsamfund i hele Europa; der henviser til, at der har været stigende interesse for rekreativt fiskeri, som har gjort sig gældende i mange lande, navnlig efter covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at rekreativt fiskeri allerede er en bæredygtig turismemulighed af høj værdi og en supplerende aktivitet for mange lokalsamfund i hele Europa; der henviser til, at der har været stigende interesse for rekreativt fiskeri, som har gjort sig gældende i mange lande, navnlig efter covid-19-pandemien;

| AO. | der henviser til, at udviklingen af bæredygtig infrastruktur i kystområder vil bidrage til at bevare biodiversiteten, kystøkosystemer og -landskaber, hvilket vil styrke den bæredygtige udvikling af turisme og kystområders økonomi; |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at udviklingen af bæredygtig infrastruktur i kystområder vil bidrage til at bevare biodiversiteten, kystøkosystemer og -landskaber, hvilket vil styrke den bæredygtige udvikling af turisme og kystområders økonomi;

| AP. | der henviser til, at den blå økonomi er af afgørende betydning for velstanden i regionerne i den yderste periferi, som grundet deres isolation er særligt afhængige af aktiviteter, der er baseret på den blå økonomi, såsom søtransport, skibsfart og turisme; |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at den blå økonomi er af afgørende betydning for velstanden i regionerne i den yderste periferi, som grundet deres isolation er særligt afhængige af aktiviteter, der er baseret på den blå økonomi, såsom søtransport, skibsfart og turisme;

| AQ. | der henviser til, havnene er centrale aktører i forbindelse med opnåelsen af målene for den bæredygtige blå økonomi, og at styrkelsen af havnenes bæredygtighed vil fremme den bæredygtige udvikling i kystsamfundene; der henviser til, at havne er et vigtigt knudepunkt for godstransport og passagertransport i regionerne i den yderste periferi; |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, havnene er centrale aktører i forbindelse med opnåelsen af målene for den bæredygtige blå økonomi, og at styrkelsen af havnenes bæredygtighed vil fremme den bæredygtige udvikling i kystsamfundene; der henviser til, at havne er et vigtigt knudepunkt for godstransport og passagertransport i regionerne i den yderste periferi;

| AR. | der henviser til, at havne er afgørende for forbindelserne og økonomien i regioner og lande og spiller en vigtig rolle med hensyn til at fremme bæredygtig udvikling, der bidrager til at imødegå tabet af biodiversitet, som fastslået i EU's nye biodiversitetsstrategi for 2030; der henviser til, at havnenes rolle også vil udvikle sig, efterhånden som Europas industrielle landskab ændrer sig (f.eks. med udvidelsen af vedvarende offshoreenergi); |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at havne er afgørende for forbindelserne og økonomien i regioner og lande og spiller en vigtig rolle med hensyn til at fremme bæredygtig udvikling, der bidrager til at imødegå tabet af biodiversitet, som fastslået i EU's nye biodiversitetsstrategi for 2030; der henviser til, at havnenes rolle også vil udvikle sig, efterhånden som Europas industrielle landskab ændrer sig (f.eks. med udvidelsen af vedvarende offshoreenergi);

| AS. | der henviser til, at EU's skibsværfter kan udnytte de muligheder, der ligger i et hurtigt voksende marked for energieffektive servicefartøjer; |
| --- | --- |

AS.

der henviser til, at EU's skibsværfter kan udnytte de muligheder, der ligger i et hurtigt voksende marked for energieffektive servicefartøjer;

| AT. | der henviser til, at forskellige aktiviteter relateret til den blå økonomi i ét område skaber konflikter om konkurrence, forurening og forvaltning af havområder, som primært påvirker fiskeriaktiviteter, navnlig ikkeindustrielt fiskeri og kystsamfund; der henviser til, at maritim fysisk planlægning er afgørende for at undgå øget konkurrence og konflikter om forvaltning af havområder; |
| --- | --- |

AT.

der henviser til, at forskellige aktiviteter relateret til den blå økonomi i ét område skaber konflikter om konkurrence, forurening og forvaltning af havområder, som primært påvirker fiskeriaktiviteter, navnlig ikkeindustrielt fiskeri og kystsamfund; der henviser til, at maritim fysisk planlægning er afgørende for at undgå øget konkurrence og konflikter om forvaltning af havområder;

| AU. | der henviser til, at medlemsstaterne gennem deres fysiske planer for det maritime rum bør bestræbe sig på at bidrage til en bæredygtig udvikling af energisektoren til søs, af søtransporten og af fiskeri- og akvakultursektoren samt til bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøet, herunder modstandsdygtighed over for virkningerne af klimaforandringerne; der henviser til, at fiskeri- og akvakulturinteresser i denne forbindelse bør have særlig opmærksomhed og ikke bør marginaliseres, når medlemsstaterne går videre med deres arbejde og efterfølgende revisioner af de nationale fysiske planer for det maritime rum; |
| --- | --- |

AU.

der henviser til, at medlemsstaterne gennem deres fysiske planer for det maritime rum bør bestræbe sig på at bidrage til en bæredygtig udvikling af energisektoren til søs, af søtransporten og af fiskeri- og akvakultursektoren samt til bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøet, herunder modstandsdygtighed over for virkningerne af klimaforandringerne; der henviser til, at fiskeri- og akvakulturinteresser i denne forbindelse bør have særlig opmærksomhed og ikke bør marginaliseres, når medlemsstaterne går videre med deres arbejde og efterfølgende revisioner af de nationale fysiske planer for det maritime rum;

| AV. | der henviser til, at Parisaftalens mål er at begrænse den globale opvarmning til langt under 2 og helst 1,5 grader Celsius i forhold til det førindustrielle niveau; |
| --- | --- |

AV.

der henviser til, at Parisaftalens mål er at begrænse den globale opvarmning til langt under 2 og helst 1,5 grader Celsius i forhold til det førindustrielle niveau;

| AW. | der henviser til, at Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringers særrapport om havet og kryosfæren i et klima under forandring dokumenterer fordelene ved at kombinere videnskabelig viden med lokal og oprindelig viden for at forbedre modstandsdygtigheden; |
| --- | --- |

AW.

der henviser til, at Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringers særrapport om havet og kryosfæren i et klima under forandring dokumenterer fordelene ved at kombinere videnskabelig viden med lokal og oprindelig viden for at forbedre modstandsdygtigheden;

| AX. | der henviser til, at EU sigter mod at blive klimaneutralt senest i 2050 i overensstemmelse med målene i den grønne pagt; der henviser til, at EU har foreslået målet om at reducere drivhusgasemissionerne med mindst 55 % inden 2030; der henviser til, at havenergi er en af de muligheder, som medlemsstaterne kan vælge, for at nå dette mål; der henviser til, at den bør spille en central rolle i bestræbelserne på at nå disse mål gennem en integreret tilgang, der tager hensyn til de tre søjler for bæredygtighed; |
| --- | --- |

AX.

der henviser til, at EU sigter mod at blive klimaneutralt senest i 2050 i overensstemmelse med målene i den grønne pagt; der henviser til, at EU har foreslået målet om at reducere drivhusgasemissionerne med mindst 55 % inden 2030; der henviser til, at havenergi er en af de muligheder, som medlemsstaterne kan vælge, for at nå dette mål; der henviser til, at den bør spille en central rolle i bestræbelserne på at nå disse mål gennem en integreret tilgang, der tager hensyn til de tre søjler for bæredygtighed;

| AY. | der henviser til, at der inden for rammerne af EU's biodiversitetsstrategi for 2030 skal udarbejdes et forslag om retligt bindende naturgenoprettelsesmål i overensstemmelse med målet om at beskytte 30 % af EU's havområde, hvoraf 10 % bør være underlagt strenge bevaringsforanstaltninger; |
| --- | --- |

AY.

der henviser til, at der inden for rammerne af EU's biodiversitetsstrategi for 2030 skal udarbejdes et forslag om retligt bindende naturgenoprettelsesmål i overensstemmelse med målet om at beskytte 30 % af EU's havområde, hvoraf 10 % bør være underlagt strenge bevaringsforanstaltninger;

| AZ. | der henviser til, at der er behov for specifikke retningslinjer og fornuftig planlægning for hver af EU's maritime regioner med hensyn til de mål, der skal nås i de beskyttede havområder; |
| --- | --- |

AZ.

der henviser til, at der er behov for specifikke retningslinjer og fornuftig planlægning for hver af EU's maritime regioner med hensyn til de mål, der skal nås i de beskyttede havområder;

| BA. | der henviser til, at regionerne i den yderste periferi er egentlige naturlige laboratorier, rige på biodiversitet og reelle naturlige reservater, der har akut behov for beskyttelse, navnlig på grund af deres hovedsagligt arkipelagiske natur og med betydelige kystområder; |
| --- | --- |

BA.

der henviser til, at regionerne i den yderste periferi er egentlige naturlige laboratorier, rige på biodiversitet og reelle naturlige reservater, der har akut behov for beskyttelse, navnlig på grund af deres hovedsagligt arkipelagiske natur og med betydelige kystområder;

| BB. | der henviser til, at forvaltningen af økosystemerne kræver en holistisk tilgang, der tager hensyn til alle årsagerne til tab af biodiversitet såsom klimaforandringer, forsuring af havene, opdukken af invasive arter, kysterosion osv.; der henviser til, at det er nødvendigt at have en global vision, et rammeværk og en økosystemisk tilgang til forvaltning og bevarelse af havets ressourcer; |
| --- | --- |

BB.

der henviser til, at forvaltningen af økosystemerne kræver en holistisk tilgang, der tager hensyn til alle årsagerne til tab af biodiversitet såsom klimaforandringer, forsuring af havene, opdukken af invasive arter, kysterosion osv.; der henviser til, at det er nødvendigt at have en global vision, et rammeværk og en økosystemisk tilgang til forvaltning og bevarelse af havets ressourcer;

| BC. | der henviser til, at klimaændringer i stigende grad ændrer forskellige fiskearters udbredelses- og migrationsmønstre og påvirker ikkeindustrielt fiskeri i udviklingslande, der er mere sårbare over for virkningerne heraf; |
| --- | --- |

BC.

der henviser til, at klimaændringer i stigende grad ændrer forskellige fiskearters udbredelses- og migrationsmønstre og påvirker ikkeindustrielt fiskeri i udviklingslande, der er mere sårbare over for virkningerne heraf;

| BD. | der henviser til, at ulovligt fiskeri udgør en alvorlig trussel mod de marine ressourcer, udtømmer fiskeressourcerne, ødelægger marine habitater, skaber illoyal konkurrence og bringer kystsamfundenes og øsamfundenes fiskeri i fare; |
| --- | --- |

BD.

der henviser til, at ulovligt fiskeri udgør en alvorlig trussel mod de marine ressourcer, udtømmer fiskeressourcerne, ødelægger marine habitater, skaber illoyal konkurrence og bringer kystsamfundenes og øsamfundenes fiskeri i fare;

| BE. | der henviser til, at det er afgørende for medlemsstaterne at gennemføre en EU-fiskerikontrolordning, der er enkel, gennemsigtig og effektiv for at sikre, at sektorens bæredygtighedsmål opfyldes; |
| --- | --- |

BE.

der henviser til, at det er afgørende for medlemsstaterne at gennemføre en EU-fiskerikontrolordning, der er enkel, gennemsigtig og effektiv for at sikre, at sektorens bæredygtighedsmål opfyldes;

| BF. | der henviser til, at en bedre sporbarhed med adgang til oplysninger om næringsværdier, oprindelse eller produktionssted er afgørende for forbrugernes adfærd, når det drejer sig om at diversificere forbruget; |
| --- | --- |

BF.

der henviser til, at en bedre sporbarhed med adgang til oplysninger om næringsværdier, oprindelse eller produktionssted er afgørende for forbrugernes adfærd, når det drejer sig om at diversificere forbruget;

Global tilgang til EU's blå økonomi

| 1. | glæder sig over Kommissionens nye strategi for en bæredygtig blå økonomi i EU; beklager imidlertid manglen på specifikke mål for de forskellige sektorer, navnlig fiskeri og akvakultur som vigtige sektorer i den blå økonomi; påpeger, at nye lovforslag og tiltag altid skal baseres på den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning og på miljømæssige, sociale og økonomiske konsekvensanalyser; |
| --- | --- |

1.

| 2. | efterlyser en bred definition of den blå økonomi, som favner alle sektorspecifikke og tværsektorielle aktiviteter vedrørende oceaner, have og kystområder, herunder direkte og indirekte støtteaktiviteter, der tager behørigt hensyn til fiskerisektoren; henleder opmærksomheden på innovationens gennemgående betydning for alle disse aktiviteter, både traditionelle og nye. |
| --- | --- |

2.

| 3. | henleder opmærksomheden på behovet for at fremme en integreret tilgang til forskellige sektorer i den blå økonomi, anerkende og respektere medlemsstaternes prioriteter og støtte dem i udviklingen af disse prioriteter; |
| --- | --- |

3.

| 4. | påpeger, at den blå økonomi samlet set spiller en afgørende rolle, navnlig i regionerne i den yderste periferi, og kan bidrage til at mindske klimaændringerne, fremme naturbaserede løsninger og forbedre udnyttelsen af vores maritime og akvatiske ressourcer; |
| --- | --- |

4.

| 5. | henleder opmærksomheden på de negative tendenser og den klare nedgang, der forekommer i nogle af den blå økonomis mere traditionelle sektorer (såsom fiskeri skibsbygning og skibsreparation), navnlig i regioner, hvor disse fungerer som reelle nøglesektorer, der skaber økonomisk aktivitet såvel opad som nedad i produktionskæden, samt skaber beskæftigelse og fremmer vækst; mener, at en strategi for den blå økonomi bør medtage disse aktiviteter og regioner og bør prioritere innovationspotentialet i at vende udviklingen fra den registrerede nedgang til vækst; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fremhæver, at fremme af den blå økonomi er afgørende for at puste nyt liv i økonomien som helhed og genoprette de økonomiske og sociale aspekter af flere sektorer, f.eks. transport og turisme, der har været hårdt ramt af covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer til en forbedret og mere koordineret gennemførelse af alle tilgængelige finansielle instrumenter, herunder struktur- og investeringsfonde, for bedre at fremme strategien for den blå økonomi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til, i tæt koordinering med medlemsstaterne, at måle fiskerisektorens specifikke behov med hensyn til finansiering af den blå økonomi (på sektorniveau og på regionalt og nationalt plan samt EU-plan) med henblik på realisering af dens potentiale for vækst og jobskabelse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at udviklingen af den blå økonomi kræver øget investering i viden, og at EU og medlemsstaterne — for at forbedre forståelsen af havmiljøet — bør sikre betydelig finansiering, der ydes under ordninger med garanti for kontinuitet og forudsigelighed på lang sigt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fremhæver behovet for passende finansiel støtte til den blå økonomi for at muliggøre omfattende investeringer i forskning, teknologi og infrastruktur på EU- og medlemsstatsplan; opfordrer derfor Kommissionen og industrien til at evaluere fordelene ved at etablere EU-partnerskaber for søtransport, herunder med den private sektor, på EU-plan og på internationalt plan med henblik på at tackle de aktuelle udfordringer i forbindelse med international handel og forsyningskæder, fremme innovation og konkurrenceevne inden for sektoren, bidrage til dekarbonisering, skabe infrastruktur for strøm på land, lastning og forsyning af alternative brændstoffer i havne og fragtterminaler og udvikle affaldshåndteringsplaner for havne i Atlanterhavet, Middelhavet og Østersøen; glæder sig derfor over oprettelsen af et europæisk partnerskab for en klimaneutral, bæredygtig og produktiv blå økonomi, som har til formål at afstemme nationale, regionale og europæiske forsknings- og innovationsprioriteter; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre nye projekter og nye instrumenter for alle interessenter i den blå økonomi med henblik på at basere deres aktiviteter på ansvarlig og bæredygtig anvendelse af naturressourcer, dekarbonisering og cirkulær økonomi; understreger, at den bæredygtige blå økonomi skal udvikles inden for de økologiske grænser, være baseret på videnskabelig rådgivning og fremme et sundt havmiljø; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger behovet for at indføre en integreret økosystembaseret tilgang til alle sektorer i den blå økonomi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen til at foreslå lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer baseret på gennemførelse af passende konsekvensanalyser af disse initiativer på fiskeri- og akvakultursektoren og sikring af, at den blå økonomi bliver den grundlæggende søjle for opfyldelse af de overordnede mål i den europæiske grønne pagt og dermed forbundne efterfølgende EU-strategier; understreger, at den omstilling, som den blå økonomi skal gennemgå vil være en drivkraft bag innovation og fremme jobskabelse og økonomiske muligheder; |
| --- | --- |

13.

| 14. | fremhæver, at kystsamfund og øsamfund, der er afhængige af havet, kan bidrage til udviklingen af en bæredygtig sektor for den blå økonomi, der tager hensyn til deres særlige forhold og behov; fremhæver, at de kan lede forskellige pilotprojekter såsom dem, der vedrører teknologier for vedvarende energi offshore, udviklingen af naturbaserede aktiviteter og bidraget fra bæredygtigt fiskeri og bæredygtig akvakultur til sunde, modstandsdygtige og sikre fødevaresystemer; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mener, at kystsamfund og øsamfund, navnlig hvor der foregår fiskeri, bør inddrages fuldt ud i alle den blå økonomis udviklingsfaser, hvilket er en afgørende forudsætning for virkeliggørelse af potentialet for innovation, beskæftigelse, velstand og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at der er behov for en holistisk tilgang til alle sektorer i den blå økonomi, som tager behørigt hensyn til deres samspil, for at sikre, at den ene sektors aktiviteter ikke hæmmer eller skaber konflikter med den andens aktiviteter; bemærker, at dette også er relevant for beskyttelsen af havmiljøet; understreger behovet for samarbejdsbaseret, inkluderende og tværsektoriel maritim fysisk planlægning; understreger i denne forbindelse betydningen af en effektiv økosystembaseret maritim fysisk planlægning for at nå økologiske, sociale og økonomiske mål, bl.a. i forbindelse med omstillingen til et klimaneutralt samfund; er af den opfattelse, at maritim fysisk planlægning vil skabe synergier mellem sektorerne og sikre fiskernes levebrød; beklager, at de fleste medlemsstater har udskudt udarbejdelsen af maritime fysiske planer som krævet i direktiv 2014/89/EU; opfordrer Kommissionen til at sikre, at revisionen af direktivet i 2022 forelægges rettidigt, og til at lade det ledsage af korrigerende initiativer, hvor det er nødvendigt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at de initiativer, der vil skabe den nye vision for en bæredygtig blå økonomi i EU, skal tage hensyn til samspillet mellem land og hav; |
| --- | --- |

17.

| 18. | fremhæver betydningen af at etablere bilaterale partnerskabsaftaler med tredjelande, navnlig aftaler om bæredygtige fiskeripartnerskaber og bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri); understreger, at bilaterale partnerskabsaftaler bør tilstræbe at opfylde de højeste miljømæssige, økonomiske og sociale bæredygtighedskriterier og være baseret på den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning; |
| --- | --- |

18.

| 19. | er bekymret over tilfælde af IUU-fiskeri uden for EU-farvande; minder om, at IUU-fiskeri, som lettes af brugen af et bekvemmelighedsflag, skader fødevaresikkerheden og eksistensgrundlaget for mennesker i kystlande, samtidig med at det skaber grobund for pirateri; opfordrer til et stærkt globalt system med afskrækkende sanktioner og en flerstrenget tilgang til bekæmpelse af IUU-fiskeri; understreger behovet for at begrænse brugen af bekvemmelighedsflag og omflagning og gøre noget ved omladninger til søs, da disse ting er vigtige redskaber til at lukke smuthuller for IUU-fiskeri; opfordrer EU til mere generelt at styrke opbygningen af kapacitet til bekæmpelse af korruption ved at fremme nationalt tværfagligt samarbejde, øge det internationale samarbejde, forbedre tilsynet med fiskeriagenter i udviklingslandene med støtte fra EU og støtte regionale overvågnings-, kontrol- og overvågningscentre og taskforcer; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger behovet for løbende, effektivt og globalt at bekæmpe IUU-fiskeri; opfordrer Kommissionen til at redegøre for sin kommunikation med de lande, der har fået en advarsel; understreger vigtigheden af produkternes sporbarhed og af forbuddet mod import at havprodukter, der stammer fra ulovligt fiskeri; opfordrer medlemsstaterne til at være helt kompromisløse i forbindelse med landinger fra mistænkelige tredjelandsfartøjer; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger vigtigheden af at styrke dialogen med landene langs Middelhavet, navnlig landene på den sydlige bred, og øge finansieringen af projekter, der tager sigte på internationalt samarbejde i sektorerne i den blå økonomi (Interreg Next Med, Interreg Euromedprogrammet 2021-2027, Switch Med, ...); |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at nogle flåder fra lande uden for EU, der fisker i de samme områder og eksporterer fiskevarer til det europæiske marked, har lavere bæredygtighedsstandarder, hvilket har en negativ indvirkning på de europæiske fiskeres konkurrenceevne; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger behovet for at skabe lige konkurrencevilkår med varer importeret fra tredjelande, idet det sikres, at alle fiskeri- og akvakulturvarer, der forbruges i EU, produceres af bæredygtige fødevaresystemer og lever op til målene i den grønne pagt; opfordrer Kommissionen til at vedtage de nødvendige foranstaltninger for at sikre et fair konkurrencemiljø inden for WTO's rammer og specifikt i forbindelse med Unionens handelsaftaler; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fortsat at styrke rettighederne og arbejdsvilkårene for tredjelandsstatsborgere, der arbejder på EU-fartøjer, samt til at sikre en anstændig løn til alle, der arbejder i fiskeri- og akvakultursektoren og alle andre sektorer i den blå økonomi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger behovet for at styrke samarbejdet og koordinere tiltag med igangværende multilaterale fora såsom FN's rammekonvention om klimaændringer, konventionen om den biologiske mangfoldighed samt 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og andre relaterede internationale og multilaterale processer for at fremme beskyttelse, bevarelse, bæredygtig forvaltning og genopretning af biodiversitet i havet og ferskvand og samtidig bidrage til andre mål for bæredygtig udvikling; understreger, at COP15 i Kunming, Kina, er en god lejlighed til at nå til enighed om globale foranstaltninger i denne henseende; |
| --- | --- |

25.

| 26. | noterer sig målet om at beskytte 30 % af verdens have inden 2030, men advarer om, at det ikke bør være på bekostning af fødevaresikkerhed, fiskere og akvakulturproducenter, indfødte befolkninger og lokalsamfund; |
| --- | --- |

26.

| 27. | glæder sig over Kommissionens tilsagn om at udpege tre store beskyttede havområder i Det Sydlige Ocean; beklager, at Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis (CCAMLR) endnu en gang ikke nåede til enighed om disse beskyttede områder i 2021; |
| --- | --- |

27.

| 28. | fremhæver de lokale og regionale myndigheders rolle som ansvarlige for sammen med medlemsstaterne at hjælpe med til at identificere og udpege flere beskyttede havområder: |
| --- | --- |

28.

| 29. | minder om, at en voksende mængde forskning, navnlig Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringers særrapport om havet og kryosfæren i et klima under forandring, viser, at målene for biodiversitet og bekæmpelse af og tilpasning til klimaændringerne bedre nås, når fiskere og lokalsamfund har direkte kontrol over forvaltningen af de ressourcer, de er afhængige af; understreger, at økosystemer, der forvaltes af kystsamfund, er blandt de rigeste og mest produktive og også bidrager til at tilpasse kystområderne til konsekvenserne af klimaændringerne; fremhæver risikoen for ekspropriation af havområder i forbindelse med maritim fysisk planlægning; understreger derfor behovet for at sikre ikkeindustrielt fiskeri, sikre en ansvarlig forvaltning af ejendomsretten og drage modtagerne af støtte fra EU-virksomheder, der opererer i den blå økonomi, til ansvar, hvis deres aktiviteter krænker menneskerettigheder; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer EU og partnerlandene til at basere sig på lokal knowhow i deres strategier for modvirkning af klimaændringer og aktivt fremme deltagerorienteret forvaltning, som har vist sig at være effektiv med hensyn til at øge kystsamfundenes modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mener, at der i international havforvaltning bør anlægges en tværsektoriel tilgang til den blå økonomi, der sikrer ligebehandling af alle maritime økonomiske aktiviteter og lige vilkår; støtter, at havene anerkendes som et fælles aktiv for menneskeheden, og opfordrer til, at partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri altid skal være i overensstemmelse med 2030-målene for bæredygtig udvikling. med EU's miljøforpligtelser og -mål og med den fælles fiskeripolitiks forpligtelser og mål; |
| --- | --- |

31.

| 32. | udtrykker bekymring over, at sektorstøtte fra partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri ofte ikke direkte gavner det lokale fiskeri og kystsamfundene i tredjelande, og opfordrer derfor Kommissionen til at knytte partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri tæt sammen med EU's programmering for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at fiskeripartnerskabsaftaler skal være et redskab til udvikling af lokale blå økonomier; mener, at utilstrækkelige data gør det vanskeligt at evaluere bidragene fra fiskeripartnerskabsaftaler til opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling i partnerlandene; opfordrer indtrængende EU til at øge gennemsigtigheden, dataindsamlingen (navnlig om fangster, fartøjsregistreringer og arbejdsvilkår) og rapporteringskravene i fiskeripartnerskabsaftaler og oprette en central socioøkonomisk database for alle EU-fartøjer, uanset hvor de opererer; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger behovet for at inddrage alle interessenter i forhandlingerne om og i hele gennemførelsesperioden for fiskeripartnerskabsaftaler og for at sikre, at der tages hensyn til behovene i de samfund, der er mest berørt af disse partnerskaber; |
| --- | --- |

34.

| 35. | beklager den manglende overvågning af gennemførelsen og den korrekte anvendelse af midlerne; er bekymret over, at sektorstøtte under fiskeripartnerskabsaftaler ofte ikke direkte gavner småfiskere; opfordrer Kommissionen til at knytte fiskeripartnerskabsaftaler tæt sammen med EU's udviklingsbistand med henblik på at forbedre merværdien for kystsamfundene; opfordrer endvidere Kommissionen til proaktivt at offentliggøre årlige rapporter om, hvordan sektorstøtten anvendes med henblik på bedre at spore anvendelsen af EU's offentlige midler; |
| --- | --- |

35.

| 36. | glæder sig over den rolle, som regionale havkonventioner og regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) spiller; opfordrer Kommissionen til at fremkomme med ambitiøse mandater for RFFO'er med henblik på at beskytte fiskeressourcerne i udviklingslandene og de internationale farvande, navnlig ved at forbedre bestandsforvaltningen for arter som tropisk tun, reducere udsmidet, anvende forsigtighedstilgangen til beskyttelse af truede arter og sårbare havøkosystemer og ved at forbedre de tilgængelige data, overholdelsen og gennemsigtigheden af beslutningstagningen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer mere generelt til forbedring af fiskeriforvaltningspraksis og overvågning samt udvikling af miljømærkning og nye teknologier såsom blockchain med henblik på at forbedre produkternes sporbarhed; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer EU til at yde teknisk bistand til udviklingslandenes producenter, navnlig små producenter; |
| --- | --- |

38.

| 39. | minder om, at alle stater, der er involveret i fiskeri i Vestafrika, bør oprette en RFFO — navnlig med henblik på udnyttelse af fælles bestande, såsom små pelagiske fisk — som krævet i henhold til international ret, relevant national lovgivning, panafrikanske og regionale fiskeripolitikker og andre instrumenter; mener, at denne forvaltningsordning bør være i overensstemmelse med en forsigtigheds- og økosystembaseret tilgang, der sikrer, at de samlede tilladte fangstmængder ligger inden for sikre biologiske grænser; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer indtrængende EU til effektivt at fremme og beskytte ikkeindustrielt fiskeri i Afrika, der er den vigtigste garant for et livsgrundlag på havet, som en hjørnesten i den fremtidige EU-Afrika-taskforce vedrørende den blå økonomi, dvs. ved at finansiere gennemførelsen af FAO's internationale retningslinjer for bæredygtigt ikkeindustrielt fiskeri; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger, at produktionen af fiskemel og fiskeolie blandt andre faktorer kan bidrage til overfiskning i udviklingslandene, navnlig i Vestafrika; opfordrer til obligatoriske foranstaltninger til fornøden omhu for at sikre, at hele fiskeindustriens forsyningskæde er retfærdig, kan spores fuldt ud, ikke benytter produkter fra IUU-fiskeri og ikke har forbindelse til menneskerettighedskrænkelser, herunder menneskehandel og slaveri; |
| --- | --- |

41.

| 42. | glæder sig over den rolle, som regionale havkonventioner og RFFO'er spiller med hensyn til at styrke forvaltningen på grundlag af den bedste tilgængelige videnskabelige viden, som bør være let tilgængelig for alle operatører; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer Kommissionen til at fremkomme med ambitiøse mandater i RFFO'er med henblik på at beskytte fiskeressourcerne i udviklingslandene og de internationale farvande, navnlig i forbindelse med forbedring af bestandsforvaltningen for arter som tropisk tun, reduktion af udsmid, anvendelse af forsigtighedstilgangen til beskyttelse af truede arter, sårbare havøkosystemer samt forbedring af tilgængeligheden af data, overholdelse og gennemsigtig beslutningstagning; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer Kommissionen til aktivt at tilstræbe og fremme integration af klimatilpasnings- og modvirkningsmål i sine fiskeripartnerskabsaftaler og i RFFO'ernes beslutningstagning; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at intensivere bestræbelserne på at forbedre den globale fiskeriforvaltning, navnlig gennem mekanismer såsom initiativet om åbenhed på fiskeriområdet; |
| --- | --- |

45.

| 46. | minder om, at bæredygtig forvaltning af ressourcer baseret på den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning og de bedste socioøkonomiske konsekvensanalyser skal være en hovedprioritet for at nå målene på EU's strategiske dagsorden og også skal medtages i bilaterale partnerskabsaftaler; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger, at den blå økonomi omfatter flere aktiviteter ud over de traditionelle aktiviteter, at udviklingen af nye aktiviteter altid bør ledsages af konsekvensanalyser, og at der skal anlægges en gennemsigtig videnskabelig tilgang samt gøres brug af effektive høringer med lige deltagelse af alle berørte sektorer for at fremme en bæredygtig tilrettelæggelse af disse aktiviteter inden for den blå økonomi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | fremhæver, at den maritime sektor er et vigtig forbindelsesled for international konnektivitet, det globale handelssystem, EU's økonomi, dens konkurrenceevne og EU's regioner; fremhæver betydningen af at styrke havnenes rolle og behovet for investeringer i intelligente infrastrukturer samt udvikling og forvaltning af havne, hvilket bør øge deres kapacitet til at imødekomme vækst i handlen yderligere; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at investere i havne, der ligger langs EU's kyster, med henblik på at fokusere på manglende forbindelser med baglandet med det overordnede mål at gøre transporten mere modstandsdygtig og omdanne havne til logistiske platforme og strategiske klynger til multimodal transport, generering, oplagring og distribution af energi samt turisme; understreger betydningen af at medtage en markedsbaseret foranstaltning som Den Internationale Søfartsorganisations mål for reduktion af drivhusgasser fra søtransport med henblik på at gennemføre en CO2-kompensationsordning inden for international skibsfart og sikre en realistisk kurs mod emissionsreduktioner; |
| --- | --- |

49.

| 50. | fremhæver, at Kommissionens meddelelse om en strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet sigter mod at bringe de første nulemissionsfartøjer på markedet senest i 2030, og at EU allerede har finansieret omfattende forskning i hybridisering og elektrificering af fartøjer gennem Horisont 2020; opfordrer Kommissionen til yderligere at øge sin støtte til elfartøjer på korte ruter; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at færdiggøre prioriterede projekter inden for det transeuropæiske transportnet (TEN-T) for Atlanterhavsområdet, Middelhavsområdet og Østersøområdet, navnlig i grænseoverskridende områder og som en del af fremtidige TEN-T-retningslinjer og Connecting Europe-faciliteten (2021-2027), med henblik på at fremme og investere tilstrækkelige midler i den fulde udvikling af TEN-T-motorvejene til søs for bedre at integrere nærskibsfart til distribution af varer mere bredt via havne, der forbinder øer og fastlandet, og et omfattende multimodalt transportsystem; understreger, at det er afgørende at skabe gnidningsløse og bæredygtige transportkæder for passagerer og gods inden for alle transportformer, navnlig jernbanetransport, søtransport og transport ad indre vandveje; mener, at der i projekter skal rettes særlig opmærksomhed mod behovene for konnektivitet og tilgængelighed i randområder, på øer og i regioner i den yderste periferi i Atlanterhavsområdet, Middelhavsområdet og Østersøområdet; |
| --- | --- |

51.

| 52. | fremhæver, at havne kan anvendes til at sætte skub i den blå økonomi, da de spiller en central rolle i denne sektors økonomiske aktiviteter, og sikre dens omstilling til bæredygtig og intelligent mobilitet i overensstemmelse med principperne i den europæiske grønne pagt; opfordrer Kommissionen til at omfordele flere EU-midler til forbedring af transporteffektiviteten, adgang til TEN-T-centrale havne og nedbringelse af omkostningerne, herunder investeringer i løbende opmudring, uddybning af kanaler og andre kapacitetsopbyggende foranstaltninger i udvalgte havne; minder Kommissionen og medlemsstaterne om, at yderligere investeringer i bæredygtige og intelligente havneinfrastrukturer er nødvendige for, at havne kan blive multimodale mobilitets- og transportknudepunkter samt energiknudepunkter for integrerede elsystemer, brint og andre alternative brændstoffer samt teststeder for genbrug af affald og den cirkulære økonomi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | lykønsker havnen i Vigo med, at den er den første pionerhavn i EU, der har gennemført den europæiske strategi for blå vækst; |
| --- | --- |

53.

| 54. | glæder sig over FAO's initiativ Blue Fishing Ports Network, som har til formål at udarbejde retningslinjer for den bedste internationale praksis for fiskerihavne, der er i gang med at omstille sig til modeller for den blå økonomi med det formål at forbedre deres bæredygtighed ved at beskytte miljøet og fremme de sociale og økonomiske fordele; støtter FAO's etablering af et permanent kontor på havnen i Vigo med det formål at udvikle og forvalte et globalt netværk af blå havne; |
| --- | --- |

54.

Modstandsdygtighed, konkurrenceevne og beskæftigelse

| 55. | anerkender, at EU's genopretningsindsats skal fokusere på målene for bæredygtighed, konkurrenceevne og vækst; understreger behovet for bæredygtige finansieringsinstrumenter til at fremme denne omstilling, herunder gennem styrkelse af offentlige og private investeringer; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte en bæredygtig udvikling af værdikæder for ikkeindustrielt fiskeri og akvakultur fra fisker til forbruger ved at fremme harmoniseringen af selektive, ikkedestruktive og energieffektive fangst- og akvakulturmetoder, fremme udvekslingen af viden med EU's forskningsverden og fremme bæredygtige metoder for markedsføring af fiskevarer, samtidig med at administrative byrder nedbringes; |
| --- | --- |

56.

| 57. | understreger behovet for at anerkende den socioøkonomiske værdi af lystfiskeri og dets bidrag til en bæredygtig blå økonomi i EU; fremhæver behovet for flere og bedre data om lystfiskeri, herunder dets bidrag til turismesektoren, dets samspil med ikkeindustrielle fiskere, dets miljømæssige indvirkning og dets socioøkonomiske betydning; |
| --- | --- |

57.

| 58. | fremhæver betydningen af det ikkeindustrielle kystfiskeri for den blå økonomi og den kulturelle identitet i lokalsamfundene i kystområder og på øer; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre de gennemsigtige og objektive kriterier, der er fastsat i artikel 17 i den fælles fiskeripolitik, når de tildeler fiskerimuligheder; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at forbedre indsamlingen af data om lystfiskeri til havs og i indre ferskvands- og brakvandsområder under hensyntagen til denne aktivitets miljømæssige indvirkning og socioøkonomiske værdi med henblik på at sikre en retfærdig og afbalanceret forvaltning af fiskeri- og akvakultursektorerne og fremme større investeringer i udviklingen af kystsamfundenes aktiviteter; |
| --- | --- |

60.

| 61. | understreger, at inklusiv maritim fysisk planlægning rum er vigtig for at minimere konkurrencen om pladsen på bekostning af andre aktiviteter, herunder fiskeri, når der udvikles nye aktiviteter i tilknytning til den blå økonomi; fremhæver, at fiskeri og akvakultur spiller en central rolle, og at disse sektorer skal synliggøres på passende vis i den blå økonomi, og efterlyser derfor en strategi, der skal fremme samspillet mellem de forskellige aktiviteter i den maritime og terrestriske blå økonomi på en måde, der vil være til gavn for dem alle; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at støtte udviklingen af lokalsamfundsstyrede energiproduktionsordninger, som gør det muligt for kystsamfund, herunder fiskere, at deltage fuldt ud i planlægningen og udviklingen af produktionen af vedvarende energi og samtidig geninvestere overskuddet i lokalsamfundet; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opfordrer medlemsstaterne til i overensstemmelse med bestemmelserne om maritim fysisk planlægning at udpege specifikke historiske og traditionelle fangstområder for fiskere som områder, der skal være frie for vedvarende havenergi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | understreger, at havvindmølleparker kun bør opføres, hvis det kan garanteres, at der ikke opstår negative miljømæssige og økologiske virkninger eller økonomiske, socioøkonomiske og sociokulturelle konsekvenser for fiskere og akvakulturproducenter i overensstemmelse med målene i den blå økonomi og den europæiske grønne pagt; |
| --- | --- |

64.

| 65. | glæder sig over initiativer såsom observatoriet for havvindenergi, der er et forum, som Galiciens regionale regering har oprettet til at udpege muligheder og forene de anvendelser af havet, som kan være i indbyrdes konkurrence, ved at samle den industrielle sektor, havfiskerisektoren og tilknyttede enheder og organisationer; |
| --- | --- |

65.

| 66. | noterer sig, at udvindingsindustrien er en voksende sektor i den blå havøkonomi; understreger staternes pligt til at afholde sig fra at træffe foranstaltninger, herunder at gennemføre omfattende udviklingsprojekter, der kan have en negativ indvirkning på eksistensgrundlaget for ikkeindustrielle fiskere i indlands- og havområder, deres territorier eller adgangsrettigheder, og understreger deres pligt til at foretage forudgående vurderinger af udvindingsindustriprojekter, der drives af private enheder, med henblik på at evaluere deres mulige negative menneskerettighedskonsekvenser for lokale fiskersamfund; |
| --- | --- |

66.

| 67. | opfordrer til, at der oprettes et EU-forum for dialog, som er gennemsigtigt og sikrer alle interessenters deltagelse og en magtbalance mellem dem, med henblik på at fremme tværsektorielt samarbejde, erfaringsudveksling og konfliktløsning; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe specifikke foranstaltninger for at sætte skub i, lette adgangen til og fuldt ud udnytte de tilgængelige muligheder for investeringer i fiskeri- og akvakulturpraksisser inden for rammerne af den nye Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond (EHFAF) sammen med andre EU-programmer såsom genopretnings- og resiliensmekanismen eller Horisont Europa, både hvad angår bæredygtige fiskeripraksisser og bæredygtige akvakulturaktiviteter, samt for at sikre, at kystsamfund, fjerntliggende samfund og oversøiske samfund kan diversificere deres økonomier; |
| --- | --- |

68.

| 69. | opfordrer Kommissionen til at bygge videre på EHFAF's bedste praksis med henblik på at udvikle turismeprojekter for lystfiskeri og fortsat finansiere sådanne projekter gennem EHFAF; |
| --- | --- |

69.

| 70. | understreger behovet for at udarbejde mere omfattende strategier for at tilpasse fiskeri- og akvakultursektorerne samt kystområderne til konsekvenserne af klimaændringerne og deres indvirkning på lokalsamfundene og deres eksistensgrundlag; understreger behovet for, at alle sektorer bidrager til at modvirke klimaændringerne i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt og det syvende og ottende miljøhandlingsprogram; |
| --- | --- |

70.

| 71. | mener, at den fælles fiskeripolitik bør omfatte en social konditionalitet i lighed med den, der er indført i den nye fælles landbrugspolitik, som kan udløse sanktioner over for ejere af fiskerfartøjer, akvakulturproducenter og andre EHFAF-modtagere, hvis de ikke sikrer passende arbejdsvilkår for alle deres arbejdstagere, sæsonarbejdere og vandrende arbejdstagere; fremhæver, at denne sociale konditionalitet er afgørende for at beskytte fiskeri- og akvakulturarbejdstageres værdighed på arbejdspladsen og deres sociale rettigheder, hvilket bidrager til at opnå social retfærdighed for alle; |
| --- | --- |

71.

| 72. | mener, at større jobsikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen, sunde have, der giver bedre indtjening, og social sikring i fiskeri- og akvakultursektorerne er afgørende for at tiltrække kvinder og yngre generationer og dermed sikre dens foryngelse og fortsatte overlevelse; |
| --- | --- |

72.

| 73. | glæder sig over den rolle, som kvinder spiller med hensyn til at sikre bæredygtige værdikæder inden for fiskeri og akvakultur, og opfordrer derfor indtrængende til, at de sikres anstændige arbejdsvilkår, ligeløn, social sikring samt synlighed og repræsentation i beslutningsstrukturer og -processer; |
| --- | --- |

73.

| 74. | understreger, at fiskeri og akvakultur spiller en central rolle med hensyn til at skabe arbejdspladser og opretholde økonomien i mange dele af EU og tegner sig for over halvdelen af de lokale arbejdspladser i mange kyst- og øsamfund, navnlig i regionerne i den yderste periferi; |
| --- | --- |

74.

| 75. | understreger, at det for at forbedre fiskeri- og akvakultursektorernes bæredygtighed, konkurrenceevne og økonomiske resultater er nødvendigt at sikre lige konkurrencevilkår for EU's operatører i en global økonomi og fokusere på erhvervsuddannelse, livslang læring, anerkendelse af denne uddannelse på europæisk plan, rådgivningstjenester og formidling af teknisk og videnskabelig viden og innovativ praksis, idet det bidrag, som brancheforeninger gør i denne henseende, anerkendes; |
| --- | --- |

75.

| 76. | understreger behovet for at tilføje værdi til fiskerivarer ved første salg, navnlig salg fra ikkeindustrielt fiskeri i lille målestok, for at øge fiskernes indkomst og løn; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opfordrer Kommissionen til at udvikle nye former for bæredygtig hav- og kystturisme, fremme nye former for turismeaktiviteter, tilvejebringe yderligere indtægter og øge helårsbeskæftigelsen for at øge værdien af hav- og kystområder, samtidig med at miljøet og den blå kulturarv beskyttes, og hav- og kysthabitater bevares; understreger den vigtige rolle, som den cirkulære økonomi spiller i turistsektoren med hensyn til at udvikle mere bæredygtige praksisser, som er til gavn for den lokale udvikling; anerkender, at turismesektoren bør samarbejde med kystsamfundene og har brug for støtte til at øge infrastrukturens effektivitet og bæredygtighed og hav- og turistområders konkurrenceevne; |
| --- | --- |

77.

| 78. | anerkender, at kystturisme kan have en positiv indvirkning på udviklingslandene, men kan være skadelig, når der udvikles strategier for masseturisme, som fører til reduceret fødevareadgang og -forbrug for lokale forbrugere og til ødelæggelse af havmiljøet og den kulturelle identitet; opfordrer EU til at fremme retfærdige modeller for turisme med lav indvirkning. |
| --- | --- |

78.

| 79. | understreger behovet for at bevare vores naturkapital og naturarv for at tilskynde til bæredygtig turisme (f.eks. økoturisme) og opfordrer medlemsstaterne til at beskytte biodiversiteten ved hurtigst muligt at iværksætte foranstaltninger til beskyttelse af havmiljøet, herunder grænseoverskridende foranstaltninger, for at beskytte, genoprette og fremme hav- og kystøkosystemer, herunder gennem Natura 2000-havområderne; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opfordrer Kommissionen til at medtage bæredygtig hav-, ø- og kystturisme i relaterede foranstaltninger og programmer, til at støtte initiativer, der tilskynder til diversificering af kyst- og havturisme, og til at bidrage til at gøre turistaktiviteterne og beskæftigelsen mindre sæsonbetinget; fremhæver behovet for at indsamle bedre data om bidraget fra lystfiskerturisme til økonomien i kystområder og på øer; |
| --- | --- |

80.

| 81. | fremhæver den blå økonomis betydning i regionerne i den yderste periferi, navnlig for deres turistsektorer; opfordrer derfor Kommissionen til at oprette et transportprogram med muligheder, der specifikt vedrører deres fjerne beliggenhed og status som øsamfund (POSEI Transport), for mere direkte at imødekomme behovene på øerne og i regionerne i den yderste periferi og støtte driften af visse kommercielle ruter til dem; |
| --- | --- |

81.

| 82. | støtter bæredygtig praksis inden for kyst- og havturisme, da den er afgørende for Atlanterhavsområdets, Middelhavsområdets og Østersøområdets konkurrenceevne og for skabelsen af arbejdspladser af høj værdi inden for blå uddannelse og erhvervsuddannelse; understreger, at specifik uddannelse i den blå økonomis aktiviteter vil bidrage til at øge bevidstheden om marine økosystemer og behovet for at beskytte dem; |
| --- | --- |

82.

| 83. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre en bred høring af regionale og lokale myndigheder og alle relevante interessenter for at finde løsninger, der er skræddersyet til de lokale og regionale samfund; |
| --- | --- |

83.

| 84. | anmoder Kommissionen om at vurdere mulige løsninger til at fremme turismesektorens modstandsdygtighed over for virkningerne af fremtidige pandemier eller andre stærkt forstyrrende begivenheder, der udgør en risiko for turistaktiviteter, og til at fremsætte passende initiativer til at forbedre arbejds- og beskæftigelsesvilkårene for arbejdstagere i sektoren for at øge dens tiltrækningskraft og bidrage til at realisere den blå økonomis fulde potentiale; |
| --- | --- |

84.

| 85. | understreger betydningen af lystyachtsejlads og anden form for sejlads for havturismen; understreger den rolle, som lokal kultur og gastronomi spiller for udviklingen af europæisk kystturisme og betydningen af strand- og undervandsturisme, lystfiskerturisme, økoturisme, vandsport og krydstogtindustrien; |
| --- | --- |

85.

| 86. | understreger betydningen af beskyttede havområder som et instrument til beskyttelse af havene; mener, at disse områder udgør en mulighed for udvikling af videnskabelig turisme; |
| --- | --- |

86.

| 87. | glæder sig over Kommissionens fokus på bæredygtig og »langsom« turisme og målet om at udvikle støttepakker (»planen for lokale grønne pagter«) for at støtte en grøn omstilling for byer og regioner; bemærker muligheden for, at fjerntliggende øer og kystsamfund kan spille en ledende rolle i denne omstilling; |
| --- | --- |

87.

| 88. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anerkende det bidrag, som havlystfiskeri og den turisme, som havlystfiskeri afstedkommer, yder inden for rammerne af den blå økonomi, og denne sektors potentiale med hensyn til at skabe yderligere økonomiske muligheder i kystsamfundene; |
| --- | --- |

88.

| 89. | beklager, at der ikke i tilstrækkelig grad er taget højde for den blå økonomi i forbindelse med udarbejdelse og vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner, som er finansieret af NextGenerationEU; |
| --- | --- |

89.

| 90. | opfordrer til, at der oprettes en passende finansiel ramme, som skal stimulere udviklingen af den blå økonomi og jobskabelse og integrere og kombinere de forskellige finansielle instrumenter, der er til rådighed, dvs. struktur- og investeringsfondene (EHFAF, EFRU, ESF, Samhørighedsfonden), Horisont Europa 2021-2027 m.fl.; henleder opmærksomheden på behovet for at fremme en bedre matchning af de disse instrumenter til interessenternes behov og en bred formidling af de nuværende muligheder; |
| --- | --- |

90.

| 91. | opfordrer til, at der i betragtning af de alvorlige socioøkonomiske virkninger af reglerne om måling af fiskerikapacitet gennemføres en dybdegående drøftelse på EU-plan med sektoren om indvirkningen af disse regler på fiskeriet og fiskernes liv, samtidig med at der opretholdes en streng kontrol med fiskerikapaciteten; |
| --- | --- |

91.

| 92. | understreger den strategiske betydning af skibsbyggeri og -reparation og deres sammenhæng med andre sektorer, f.eks. sektoren for havturisme; mener, at et tilsagn om teknologisk innovation og en høj specialiseringsgrad, hvilket kan medføre øget merværdi, kan skabe et miljø, der er mindre udsat for international konkurrence og kan bidrage til at vende den tilbagegang, som sektoren har oplevet; fastholder, at der bør ydes specifik støtte for at puste nyt liv i og modernisere skibsbygningsindustrien i medlemsstaterne i dens forskellige former; |
| --- | --- |

92.

| 93. | bemærker, at EU's flåde inden for ikkeindustrielt fiskeri og fiskeri i lille målestok er meget gammel, navnlig i regionerne i den yderste periferi, at deres fartøjer har en meget høj gennemsnitsalder, og at de ikke er sikre for hverken de personer, der arbejder ombord på dem, eller for selve fangsterne, og peger endnu en gang på behovet for EHFAF-støtte til indkøb af nye både, uden at dette fører til øgede fangster, idet det maksimale bæredygtige udbytte overholdes, og miljøresultaterne således forbedres; |
| --- | --- |

93.

| 94. | minder om, at fiskerflåderne i regionerne i den yderste periferi i visse tilfælde er i en meget ringe forfatning og udgør en fare for fiskernes sikkerhed og for miljøet; mener, at det i denne henseende er nødvendigt at finde løsninger til at forbedre sikkerheden og arbejdsforholdene for fiskerne, reducere CO2-emissionerne og forbedre opbevarings- og konserveringsforholdene for fangsterne; fremhæver behovet for at sikre, at der er kontinuitet i tilvejebringelsen af sunde proteiner af høj kvalitet, under forhold, der er fuldstændig sikre, påvirker miljøet mindre og ikke øger fiskerikapaciteten; |
| --- | --- |

94.

| 95. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at oprette et POSEI-lignende støtteinstrument for fiskeri for at afbøde de virkninger, som afsondret beliggenhed har på regionerne i den yderste periferi; |
| --- | --- |

95.

| 96. | fremhæver potentialet for bæredygtig anvendelse af EU's maritime dimension i Atlanterhavet, hvilket forudsætter mere afbalancerede investeringer i Unionens øer, regioner i den yderste periferi og havne i kystområder samt udvidelse af mange af havnenes kajpladser og en forøgelse af deres lagerkapacitet og lasthåndteringsudstyr, hvad der er meget vigtigt for fiskevarer og akvakulturprodukter; |
| --- | --- |

96.

Den blå omstilling

| 97. | opfordrer til, at der udvikles instrumenter til at udnytte de maritime ressourcer på en bæredygtig måde og diversificere havøkonomien, herunder gennem støtte til nye produkter, der er forbundet med og afledt af fiskeriaktiviteter, hvilket kan tilføre merværdi til vores kultur- og naturarv, navnlig ved at tilbyde turistmuligheder af høj kvalitet; |
| --- | --- |

97.

| 98. | understreger behovet for at opnå en integreret ramme for EU's havpolitik, der sikrer overensstemmelse mellem EU's biodiversitetsstrategi, jord til bord-strategien, klimapolitikken og den fælles fiskeripolitik; |
| --- | --- |

98.

| 99. | mener, at akvakultursektoren fortsat bør overvåge og forbedre flere parametre baseret på evidensbaserede tiltag, herunder fiskenes velfærd og belægningsgraden for fisk; mener desuden, at miljøkonsekvensundersøgelser bør foretages for at forbedre fiskenes velfærd, herunder, men ikke begrænset til, berige deres miljø, opretholde vandkvaliteten inden for velfærdsrelevante grænser som et middel til at reducere sygdomme og deres spredning, mindske behovet for antibiotika og nedbringe forureningen, opnå bedre klima- og miljøresultater og øge modstandsdygtigheden over for klimaændringer; |
| --- | --- |

99.

| 100. | bemærker, at diversificering af fiskearter i EU's akvakultur, herunder lavtrofiske arter og ikkekødædende arter, er nødvendig for at forbedre sektorens bæredygtighed; |
| --- | --- |

100.

| 101. | fremhæver akvakulturens mulige rolle, navnlig hvad angår jobskabelse og fødevareforsyningssikkerhed, samt med hensyn til at lette omstillingen til bæredygtige fødevaresystemer; mener, at det er afgørende at mindske presset på havressourcerne gennem udvikling og stigende anvendelse af alternative og bæredygtigt forvaltede foderkilder, som ikke er vildfisk, og således vende tabet af biodiversitet i havene og oceanerne; understreger, at anvendelsen af havområder til akvakulturformål skal reguleres på behørig vis; understreger i denne forbindelse betydningen af en klar og pålidelig retlig ramme, der fremmer adgangen til vand med alle de nødvendige garantier; |
| --- | --- |

101.

| 102. | bemærker, at den øgede anvendelse af fiskemel og fiskeolie i EU's akvakultur kan true vildfiskebestandenes bæredygtighed i EU's og tredjelandes farvande; |
| --- | --- |

102.

| 103. | understreger behovet for at gennemføre alle foranstaltninger for at sikre en konkurrencedygtig udvikling af fiskeri og akvakultur som følge af deres betydning for fødevareforsyningssikkerheden; |
| --- | --- |

103.

| 104. | understreger fiskeri- og akvakultursektorens betydning for proteinforsyningen, som er afgørende for fødevaresikkerheden, samt for lokalsamfundenes socioøkonomiske udvikling og jobskabelsen på verdensplan; minder navnlig om, at næsten en milliard mennesker, hovedsagelig i udviklingslandene, er afhængige af fisk og skaldyr som deres primære kilde til animalsk protein; bemærker, at mere end 90 % af verdens fiskere og fiskeriarbejdere er afhængige af ikkeindustrielt fiskeri; beklager, at covid-19-pandemien har haft en betydelig indvirkning på personer, der er beskæftiget i fiskeri- og akvakultursektorerne; |
| --- | --- |

104.

| 105. | understreger, at bæredygtige fødevarer fra oceaner, have og ferskvandskilder udelukkende skal produceres gennem ansvarligt fiskeri og bæredygtig akvakultur, og at alle fiske- og akvakulturprodukter, der forbruges i EU, skal stamme fra bæredygtige fødevaresystemer, der fuldt ud respekterer planetens begrænsninger; opfordrer Kommissionen til at udarbejde bæredygtighedsindikatorer for EU's fiske- og akvakulturvarer baseret på videnskabelig rådgivning og til at kræve lignende bæredygtige standarder for produkter, der importeres til EU-markedet; |
| --- | --- |

105.

| 106. | fremhæver, at EU er ansvarlig for ca. 1 % af produktionen af alger på verdensplan, og mener følgelig, at produktionen af havalger bør fremmes af medlemsstaterne og EHFAF; understreger, at alger er en af fremtidens løsninger til opfyldelsen af målene i den grønne pagt, f.eks. ved at bruge alger til CO2-opsamling, som erstatning for andre materialer i forskellige økonomiske sektorer eller ved at anvende dem som et næringsmiddel til konsum, da de kan være en vigtig kilde til protein og mikronæringsstoffer af høj kvalitet; |
| --- | --- |

106.

| 107. | opfordrer Kommissionen til at overveje alle løsninger, der baner vejen for udvikling af muligheder for produktion og anvendelse af alger, og også overveje mulighederne for finansiering til at sætte skub i produktionen; opfordrer Kommissionen til at handle hurtigt, så alger kan blive godkendt som en ny fødevare, ved at reducere de dermed forbundne ansøgningsomkostninger og lette markedsadgangen, samtidig med at produktets kvalitet og sikkerhed sikres; |
| --- | --- |

107.

| 108. | mener, at det er nødvendigt at fremme bæredygtige akvakulturmodeller, der kan bidrage til bevarelsen af økosystemer, som beskytter mod virkningerne af klimaændringer; understreger vigtigheden af at skelne mellem akvakulturer, der producerer, og akvakultur, der forarbejder protein, navnlig når sidstnævnte omfatter praksisser, som lægger pres på havressourcernes bæredygtighed; mener, at foder til brug for fiskeri og akvakultur bør produceres af bæredygtigt landbrug og fiskeri, og at ethvert produkt, der stammer fra IUU-fiskeri eller overfiskning, derfor bør udelukkes; |
| --- | --- |

108.

| 109. | mener, at produktionen af mikroalger kan begrænse anvendelsen af ikkebæredygtigt fiskemel inden for fiskeri; understreger behovet for yderligere at udvikle og fremme økologisk akvakultur, da det har et stort vækstpotentiale, og fremhæver, at EU's værktøjer og finansiering kan udnyttes i denne henseende; opfordrer til forbedret indsamling, behandling og formidling af statistikker om økologisk akvakulturproduktion; |
| --- | --- |

109.

| 110. | opfordrer til, at den fælles fiskeripolitik anvendes generelt på alle EU-fiskerflåder for at sikre, at fiskeri- og akvakulturaktiviteterne forvaltes på en måde, der kan skabe socioøkonomiske fordele ved at bidrage til tilgængeligheden af fødevarer og minimere indvirkningen deres aktiviteter på habitater og havøkosystemer, samtidig med at bestandene af befiskede arter genoprettes og holdes over de niveauer, der kan producere det maksimalt bæredygtige udbytte; mener, at den skal anvendes under hensyntagen til de særlige forhold i de forskellige havområder; |
| --- | --- |

110.

| 111. | fremhæver den rolle, som fiskeri- og akvakultursektorerne og deres ansatte spiller for energiomstillingen og modvirkningen af klimaændringer gennem dekarbonisering og for fremme af aktiviteter såsom indsamling af affald fra havet, som bidrager til en cirkulær økonomi; |
| --- | --- |

111.

| 112. | advarer om, at dumpning af affald og alle slags forurenende stoffer, navnlig alle former for plastik, i havet er skadeligt for miljøet, medfører alvorlige økonomiske tab for fiskerisektoren og andre aktiviteter og påvirker menneskers sundhed gennem hele fødevarekæden; glæder sig over EHFAF's beslutning om at yde finansiering til fiskere til at genindvinde og indsamle, genbruge og genanvende affald og tabte fiskeredskaber og andet havaffald; beklager imidlertid forsinkelsen med hensyn til at opfylde målene i havstrategirammedirektivet og understreger i den forbindelse, at yderligere oplysningskampagner og uddannelse af fiskere bør fremmes; |
| --- | --- |

112.

| 113. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at yde mere aktiv støtte til fiskerisektorens modernisering og bæredygtige udvikling, navnlig ikkeindustrielt fiskeri, og arbejde hen imod at gøre fiskeredskaber mere selektive og mindske fiskeriet indvirkning på miljøet; |
| --- | --- |

113.

| 114. | fremhæver den rolle, som Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1241 af 20. juni 2019 om bevarelse af fiskeressourcerne og beskyttelse af marine økosystemer ved hjælp af tekniske foranstaltninger (19), der fastsætter bevarelsesforanstaltninger for, hvordan, hvor og hvornår fiskeri kan finde sted, for at beskytte følsomme arter og levesteder på både nationalt og regionalt plan, øge fiskeriudbyttet og samtidig mindske indvirkningen på de marine økosystemer, navnlig gennem øget selektivitet; |
| --- | --- |

114.

| 115. | mener, at det er vigtigt løbende at indsamle data for bedre at kunne vurdere bæredygtighedskriterierne og forhindre, at der etableres fiskeriområder på steder, som er udpeget som sårbare marine økosystemer; |
| --- | --- |

115.

| 116. | opfordrer EU til hurtigst muligt at tackle de skadelige virkninger på klimaet, havbundens integritet, fiskebestandene og følsomme arter (såsom bifangst), som visse fangstmetoder har, herunder bundslæbende redskaber, drivgarn, bundtrawl eller anordninger til tiltrækning af fisk, herunder ved at begrænse deres anvendelse; |
| --- | --- |

116.

| 117. | opfordrer navnlig EU til at forbyde anvendelsen af skadelige teknikker i sine strengt beskyttede havområder på grundlag af den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning; opfordrer til at anvende EHFAF til at yde effektiv støtte til omstillingen til mere selektive og mindre skadelige fangstmetoder for EU's fiskerflåder; |
| --- | --- |

117.

| 118. | opfordrer EU til at iværksætte og finansiere videnskabelige forskningsprogrammer med henblik på at kortlægge kulstofrige marine habitater i EU's farvande som grundlag for at udpege sådanne områder som strengt beskyttede havområder med henblik på at beskytte og genoprette de marine kulstofdræn i overensstemmelse med De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og for at beskytte og genoprette økosystemer, navnlig økosystemer på havbunden, i overensstemmelse med havstrategirammedirektivet og beskytte dem mod menneskelige aktiviteter, der kan forstyrre og frigive kulstof i vandsøjlen, herunder bundslæbende fiskeriaktiviteter; |
| --- | --- |

118.

| 119. | opfordrer EU til at forbyde alle miljøskadelige aktiviteter inden for udvindingsindustrien såsom minedrift og udvinding af fossile brændstoffer i beskyttede havområder; |
| --- | --- |

119.

| 120. | understreger, at dybhavet er hjemsted for den største mangfoldighed af arter og økosystemer på planeten, leverer afgørende miljørelaterede varer og tjenester, herunder langsigtet kulstofbinding, og er præget af miljøforhold, der gør det yderst sårbart over for menneskeskabte forstyrrelser; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte et internationalt moratorium for dybhavsminedrift; |
| --- | --- |

120.

| 121. | opfordrer til at anvende lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige midler til at gennemføre biodiversitetsstrategien og til at styrke foranstaltningerne til opfyldelse af målene i havstrategirammedirektivet med henblik på bevarelse af havets biodiversitet og genopretning af skadede økosystemer og fremme konkurrenceevnen inden for fiskeri, akvakultur og andre sektorer; |
| --- | --- |

121.

| 122. | bifalder Kommissionens tilsagn om at revidere havstrategirammedirektivet; opfordrer Kommissionen til, at den i forbindelse med en revision af direktivet tilpasser det til målsætningerne i den europæiske grønne pagt, biodiversitetsstrategien for 2030 og det ottende miljøhandlingsprogram; |
| --- | --- |

122.

| 123. | efterlyser hasteforanstaltninger til bekæmpelse af IUU-fiskeri, som stadig er en af de alvorligste trusler mod økosystemernes sundhed og selve fiskerisektorens økonomiske konkurrenceevne; opfordrer til at skabe bedre sammenhæng mellem EU's handels- og fiskeripolitik for at sikre en effektiv bekæmpelse af IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

123.

Samarbejde, viden og innovation

| 124. | opfordrer til øget samarbejde mellem den akademiske verden, forsknings- og innovationscentre, offentlige myndigheder og industrien for at fremme anvendelsen af udstyr, metoder, teknikker og praksisser baseret på den bedste tilgængelige videnskabelige viden, der er i stand til at forbedre effektivitet og sikkerhed på arbejdspladsen, økonomisk vækst og konkurrenceevne samt miljømæssig bæredygtighed; minder om vigtigheden af havkundskab til bevidstgørelse af samfundet og tilskyndelse af alle borgere og interessenter til at indtage oplyste og ansvarlige holdninger til havet og dets ressourcer; |
| --- | --- |

124.

| 125. | bemærker, at pålidelige og harmoniserede havdata af høj kvalitet er et vigtigt aspekt i den bæredygtige omstilling af den blå økonomi; |
| --- | --- |

125.

| 126. | fremhæver, at potentialet i en strategi for den blå økonomi kun kan realiseres gennem samarbejde med alle interessenter; noterer sig den stigende brug af data og kunstig intelligens inden for søtransport; opfordrer Kommissionen til at vurdere de socioøkonomiske virkninger af automatisering og digitalisering af sektoren; |
| --- | --- |

126.

| 127. | opfordrer Kommissionen til at videreudvikle og udvide videnskabelige videncentre såsom Copernicus-Havovervågningstjenesten og Det Europæiske Havobservations- og Datanetværk, som formidler uvurderlig viden om Europas have og oceaner; påpeger, at lystfiskeri øger kendskabet til vandmiljøet og engagementet med hensyn til at beskytte dette miljø; |
| --- | --- |

127.

| 128. | glæder sig over indføjelsen af havet som et indsatsområde i Horisont 2030-programmet; anmoder om større klarhed og mere information om tidsplanen for udbud i forbindelse med dette indsatsområde; |
| --- | --- |

128.

| 129. | understreger behovet for at harmonisere indsamlingen af data om socioøkonomisk overvågning og miljøovervågning samt overvågningen af levende økosystemer og fiskebestande; understreger, at de indsamlede data også bør tages i betragtning for at regulere virkningen af andre maritime aktiviteter; |
| --- | --- |

129.

| 130. | mener, at der er behov for, at maksimumgrænserne for bruttotonnage — som et kriterium for måling af fiskerikapacitet — tilpasses til at afspejle den virkelighed, der er i sektoren, og at det er nødvendigt at anvende mere moderne, mindre forurenende og mere energieffektive motorer; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at revidere disse kriterier med det formål at forbedre sikkerheds-, arbejds- og levevilkårene og at muliggøre de ændringer, der er nødvendige for at forbedre den miljømæssige bæredygtighed, tiltrække flere unge arbejdstagere til sektoren, sikre færre miljøvirkninger og sikre, at fiskerikapaciteten ikke øges; |
| --- | --- |

130.

| 131. | opfordrer Kommissionen til at indsamle sammenhængende data, der muliggør intelligent styring af kystturismen og undgår pres på økosystemer og lokalsamfund samt konkurrence med de såkaldte traditionelle aktiviteter såsom ikkeindustrielt fiskeri og kystfiskeri; |
| --- | --- |

131.

| 132. | fremhæver vigtigheden af de styrings- og tilpasningsforanstaltninger, der er nødvendige for at beskytte kystsamfund, habitater og biodiversitet, og hvor pengene vil være givet godt ud i betragtning af klimaændringernes enorme indvirkninger og deraf følgende omkostninger; opfordrer Kommissionen til at oprette et varslings- og observationssystem for hyppige storme og oversvømmelser og til at sørge for passende miljø- og sundhedsovervågning og til at forske i tidlig varsling; opfordrer Kommissionen til at vurdere forskellige scenarier og foranstaltninger til at håndtere de mulige stigninger i havvandstanden og intensiveringen af alvorlige vejrfænomener; |
| --- | --- |

132.

| 133. | minder om, at der findes værktøjer såsom det europæiske CleanSeaNet-program, der har til formål at overvåge olieforurening; understreger, at regionalt samarbejde, herunder med lande uden for EU, er vigtigt, især i Middelhavet; opfordrer derfor Kommissionen til at forbedre udvekslingen af oplysninger og samarbejdet mellem landene; understreger betydningen af samarbejdsbaseret, inklusiv og tværsektoriel maritim fysisk planlægning, der tager hensyn til socioøkonomiske, miljømæssige og biodiversitetsmæssige forhold; understreger vigtigheden af energiomstillingen, og at sektoren for den blå økonomi i den forbindelse kan fremme teknologier til generering af vedvarende havenergi såsom tidevands-, bølge-, sol- og vindenergi; understreger vigtigheden af at støtte dekarboniseringen af skibsfragt- og søtransportindustrien ved at udvikle bæredygtige teknologier og øge anvendelsen af lavemissionsenergikilder og vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

133.

| 134. | støtter princippet om bæredygtig udvikling inden for den blå økonomi som drivkraft for økonomisk vækst i EU, navnlig i Atlanterhavsområdet, Middelhavsområdet og Østersøområdet, som et middel til at fremme alle sektorspecifikke og tværsektorielle aktiviteter, der vedrører oceaner, have og kystområder, herunder søtransport, skibsbygning, skibsreparation, bioteknologi, bæredygtig turisme, havvind, erhvervs- og lystfiskeri og akvakultur samt bølge- og tidevandsenergi; opfordrer Kommissionen til at fremme forskning, udvikling og innovation, der bidrager til bæredygtig turisme, ressourceeffektivitet og vedvarende energi; understreger navnlig, at vedvarende havenergi har potentiale til at blive en vigtig komponent i Europas energisystem inden 2050; opfordrer til at skabe incitamenter og finansiering til investeringer i havneinfrastrukturen med henblik på at lette leveringen af tjenester til industrien for vedvarende havenergi; |
| --- | --- |

134.

| 135. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at EU opnår og bevarer den teknologiske føring, fastholder talenter og producerer energi, samtidigt med at eventuelle konsekvenser for havmiljøet begrænses; |
| --- | --- |

135.

| 136. | understreger vigtigheden af innovation inden for fiskeriet for at forbedre både de miljømæssige og økonomiske resultater og opfordrer til en ny tilgang til innovation, som ikke indebærer, at innovation og modernisering fører til øget fiskerikapacitet; |
| --- | --- |

136.

| 137. | opfordrer indtrængende Kommissionen, medlemsstaterne og regionerne til at samarbejde om at fremme og støtte lokale initiativer til bevarelse af det eksistensgrundlag og de traditioner og den kulturarv, der er knyttet til fiskeri og akvakultur; |
| --- | --- |

137.

| 138. | opfordrer Kommissionen til, at den i lyset af den sårbare situation for regionerne i den yderste periferi yder solid støtte til innovation og forskning med det formål at udvikle innovative og miljømæssigt, socialt og økonomisk bæredygtige praksisser og teknikker inden for fiskeri og akvakultur i disse regioner og dermed give disse regioner en førende rolle inden for havforvaltning; |
| --- | --- |

138.

| 139. | fremhæver, at havaffald har en stor miljømæssig og socioøkonomisk indvirkning i disse regioner, og opfordrer derfor Kommissionen til at oprette et center for bekæmpelse af plastforurening i havene — helst i en region i den yderste periferi — med ekspertise inden for innovation, udvikling og samarbejde med interessenter og sammenslutninger inden for fiskeri og akvakultur med henblik på vedtagelse af bæredygtighedsstrategier og -politikker, som kan kopieres i andre regioner; |
| --- | --- |

139.

| 140. | mener, at det er vigtigt at skabe en positiv bevidsthed blandt forbrugerne om næringsværdien af fiske- og akvakulturprodukter; påpeger, at det er af afgørende betydning at informere forbrugerne på passende vis for at ændre forbrugermønstre og fremme forbruget af mindre kendte havprodukter fra de europæiske farvande; |
| --- | --- |

140.

| 141. | fremhæver nødvendigheden af at øge forbrugernes bevidsthed om algebaserede produkter, øge accepten af disse produkter blandt forbrugerne og øge forbrugernes bevidsthed om fødevarespild; gentager, at forbrugeroplysningen bør fremmes gennem effektiv mærkning, herunder bæredygtighedsmærkning; |
| --- | --- |

141.

o

o o

| 142. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg._GoBack |
| --- | --- |

142.

---

(1)  EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22.

(2)  EUT L 247 af 13.7.2021, s. 1.

(3)  EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19.

(4)  EUT L 257 af 28.8.2014, s. 135.

(5)  EUT L 288 af 6.11.2007, s. 27.

(6)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

(7)  EUT C 67 af 8.2.2022, s. 25.

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0425.

(9)  https://blueindicators.ec.europa.eu/sites/default/files/2021_06_BlueEconomy_Report-2021.pdf.

(10)  https://cinea.ec.europa.eu/system/files/2021-05/Sustainability%20criteria%20for%20the%20blue%20economy%20.pdf.

(11)  EUT C 316 af 22.9.2017, s. 64.

(12)  EUT C 458 af 19.12.2018, s. 9.

(13)  EUT C 494 af 8.12.2021, s. 14.

(14)  EUT C 117 af 11.3.2022, s. 30.

(15)  EUT C 99 af 1.3.2022, s. 88.

(16)  EUT C 117 af 11.3.2022, s. 18.

(17)  http://bluegrowthvigo.eu/

(18)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Fishery_statistics#Fisheries:_the_factors_of_production.

(19)  EUT L 198 af 25.7.2019, s. 105.

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/22

---

P9_TA(2022)0136

EU-handlingsplan for økologisk landbrug

Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2022 om en EU-handlingsplan for økologisk landbrug (2021/2239(INI))

(2022/C 465/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 39, artikel 192, stk. 1, og artikel 349, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 39, artikel 192, stk. 1, og artikel 349,

| — | der henviser til De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til verdensmålene for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til verdensmålene for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til Parisaftalen, som blev indgået på den 21. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (COP21), |
| --- | --- |

—

der henviser til Parisaftalen, som blev indgået på den 21. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (COP21),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. marts 2021 om en handlingsplan for udviklingen af økologisk produktion (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. marts 2021 om en handlingsplan for udviklingen af økologisk produktion (COM(2021)0141),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 af 30. maj 2018 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 af 30. maj 2018 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2021 om EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2021 om EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2021 om en jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2021 om en jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2115 af 2. december 2021 om regler for støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne under den fælles landbrugspolitik og finansieres gennem Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1305/2013 og (EU) nr. 1307/2013 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2115 af 2. december 2021 om regler for støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne under den fælles landbrugspolitik og finansieres gennem Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1305/2013 og (EU) nr. 1307/2013 (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2117 af 2. december 2021 om ændring af forordning (EU) nr. 1308/2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter, (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer, (EU) nr. 251/2014 om definition, beskrivelse, præsentation, mærkning og beskyttelse af geografiske betegnelser for aromatiserede vinprodukter og (EU) nr. 228/2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet i Unionens fjernområder (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2117 af 2. december 2021 om ændring af forordning (EU) nr. 1308/2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter, (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer, (EU) nr. 251/2014 om definition, beskrivelse, præsentation, mærkning og beskyttelse af geografiske betegnelser for aromatiserede vinprodukter og (EU) nr. 228/2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet i Unionens fjernområder (6),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 19. juli 2021 om en handlingsplan for udviklingen af økologisk produktion, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 19. juli 2021 om en handlingsplan for udviklingen af økologisk produktion,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om en europæisk strategi til fremme af proteinafgrøder — Fremme af produktionen af proteinafgrøder og bælgplanter i EU's landbrugssektor (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om en europæisk strategi til fremme af proteinafgrøder — Fremme af produktionen af proteinafgrøder og bælgplanter i EU's landbrugssektor (7),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 19. oktober 2020 om jord til bord-strategien, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 19. oktober 2020 om jord til bord-strategien,

| — | der henviser til udtalelse af 22. september 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om handlingsplan for udviklingen af økologisk produktion i EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 22. september 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om handlingsplan for udviklingen af økologisk produktion i EU,

| — | der henviser til udtalelse af 2. december 2021 fra Det Europæiske Regionsudvalg om EU's handlingsplan for økologisk landbrug, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 2. december 2021 fra Det Europæiske Regionsudvalg om EU's handlingsplan for økologisk landbrug,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A9-0126/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A9-0126/2022),

| A. | der henviser til, at det i Kommissionens meddelelse om en handlingsplan for udviklingen af økologisk produktion (den økologiske handlingsplan) understreges, at den grønne pagt, som omfatter jord til bord-strategien og biodiversitetsstrategien, er afgørende for at håndtere omstillingen til et mere bæredygtigt fødevaresystem og især styrke landbrugeres indsats for at beskytte miljøet, bevare biodiversitet og bekæmpe klimaændringer; der henviser til, at landbruget generelt og navnlig økologisk landbrug spiller en central rolle med henblik på at nå dette mål; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det i Kommissionens meddelelse om en handlingsplan for udviklingen af økologisk produktion (den økologiske handlingsplan) understreges, at den grønne pagt, som omfatter jord til bord-strategien og biodiversitetsstrategien, er afgørende for at håndtere omstillingen til et mere bæredygtigt fødevaresystem og især styrke landbrugeres indsats for at beskytte miljøet, bevare biodiversitet og bekæmpe klimaændringer; der henviser til, at landbruget generelt og navnlig økologisk landbrug spiller en central rolle med henblik på at nå dette mål;

| B. | der henviser til, at listen over næsten al den afledte lovgivning, som er nødvendig for ikrafttrædelsen af forordning (EU) 2018/848, efter 12 måneder nu er klar, selv om dette ikke er tilfældet for den delegerede forordning om produktion af økologisk salt; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at listen over næsten al den afledte lovgivning, som er nødvendig for ikrafttrædelsen af forordning (EU) 2018/848, efter 12 måneder nu er klar, selv om dette ikke er tilfældet for den delegerede forordning om produktion af økologisk salt;

| C. | der henviser til, at den delegerede forordning vil skulle prioritere de naturlige processer — uden tilsætningsstoffer eller kulstofemissioner ved fremstillingen — som kendetegner havsalt, så den kan betegnes som økologisk; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den delegerede forordning vil skulle prioritere de naturlige processer — uden tilsætningsstoffer eller kulstofemissioner ved fremstillingen — som kendetegner havsalt, så den kan betegnes som økologisk;

| D. | der henviser til, at Europas fødevaresystem skal levere bæredygtigt producerede og nærende fødevarer til overkommelige priser og garantere fødevaresikkerheden på en måde, som sikrer et sundt samfund og en sund planet, bidrager til social og økonomisk velfærd, beskytter både økosystemernes og de europæiske borgeres sundhed og sikrer landbrugsproduktionens rentabilitet og dermed en rimelig levestandard for landbrugerne; der henviser til, at det er afgørende at sikre, at forøgelsen af det areal, der bruges til økologisk landbrug, matcher markedets mulighed for at aftage økologiske produkter; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Europas fødevaresystem skal levere bæredygtigt producerede og nærende fødevarer til overkommelige priser og garantere fødevaresikkerheden på en måde, som sikrer et sundt samfund og en sund planet, bidrager til social og økonomisk velfærd, beskytter både økosystemernes og de europæiske borgeres sundhed og sikrer landbrugsproduktionens rentabilitet og dermed en rimelig levestandard for landbrugerne; der henviser til, at det er afgørende at sikre, at forøgelsen af det areal, der bruges til økologisk landbrug, matcher markedets mulighed for at aftage økologiske produkter;

| E. | der henviser til, at forordning (EU) 2018/848 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter forpligter landbrugere til at efterleve en omlægningsperiode, hvor de skal følge alle regler for økologisk produktion; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at forordning (EU) 2018/848 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter forpligter landbrugere til at efterleve en omlægningsperiode, hvor de skal følge alle regler for økologisk produktion;

| F. | der henviser til, at denne periode kan vare op til tre år; der henviser til, at landbrugere i denne periode har højere produktionsomkostninger, uden at de kan drage fordel af højere markedspriser for økologiske produkter; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at denne periode kan vare op til tre år; der henviser til, at landbrugere i denne periode har højere produktionsomkostninger, uden at de kan drage fordel af højere markedspriser for økologiske produkter;

| G. | der henviser til, at økologisk landbrug har forskellige miljømæssige fordele, herunder reducerede drivhusgasemissioner, og potentiale til at hjælpe landbrugssektoren med at spille sin rolle i kampen mod klimaændringer, tilpasningen til klimaændringer og håndteringen af vigtige udfordringer, som f.eks. tab af arbejdspladser i landdistrikterne, jordens frugtbarhed og tab af biodiversitet, samt fremme af modstandsdygtighed over for økonomiske udfordringer; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at økologisk landbrug har forskellige miljømæssige fordele, herunder reducerede drivhusgasemissioner, og potentiale til at hjælpe landbrugssektoren med at spille sin rolle i kampen mod klimaændringer, tilpasningen til klimaændringer og håndteringen af vigtige udfordringer, som f.eks. tab af arbejdspladser i landdistrikterne, jordens frugtbarhed og tab af biodiversitet, samt fremme af modstandsdygtighed over for økonomiske udfordringer;

| H. | der henviser til, at landbrugsmæssig diversitet og kortere kæder mellem landbrugere og forbrugere er vigtige elementer for et sundt og bæredygtigt fødevaresystem; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at landbrugsmæssig diversitet og kortere kæder mellem landbrugere og forbrugere er vigtige elementer for et sundt og bæredygtigt fødevaresystem;

| I. | der henviser til, at økologisk landbrug kan bidrage til at finde en ambitiøs balance med hensyn til bæredygtighed ud fra et økonomisk, socialt og miljømæssigt perspektiv, der fremmer beskyttelse af jord, vand og biodiversitet og dyrevelfærd, og giver unge mulighed for at træde ind i landbrugserhvervet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at økologisk landbrug kan bidrage til at finde en ambitiøs balance med hensyn til bæredygtighed ud fra et økonomisk, socialt og miljømæssigt perspektiv, der fremmer beskyttelse af jord, vand og biodiversitet og dyrevelfærd, og giver unge mulighed for at træde ind i landbrugserhvervet;

| J. | der henviser til, at miljø- og dyrevelfærdsstandarderne i EU er blandt de højeste i verden; der henviser til, at økologisk landbrugsjord har 30 % mere biodiversitet, er til fordel for bestøvere og begrænser brugen af handelsgødning og plantebeskyttelsesmidler; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at miljø- og dyrevelfærdsstandarderne i EU er blandt de højeste i verden; der henviser til, at økologisk landbrugsjord har 30 % mere biodiversitet, er til fordel for bestøvere og begrænser brugen af handelsgødning og plantebeskyttelsesmidler;

| K. | der henviser til, at økologisk landbrug også kan bidrage til at puste nyt liv i landdistrikterne, skabe beskæftigelse, sikre små landbrugs bæredygtighed, bringe forbrugere og producenter tættere på hinanden, fremme forbindelserne med den lokale økonomi og stimulere positive økonomiske multiplikatoreffekter; der henviser til, at den nye fælles landbrugspolitik indfører nye ambitiøse foranstaltninger til fremme af bæredygtig produktion, herunder økologisk landbrug; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at økologisk landbrug også kan bidrage til at puste nyt liv i landdistrikterne, skabe beskæftigelse, sikre små landbrugs bæredygtighed, bringe forbrugere og producenter tættere på hinanden, fremme forbindelserne med den lokale økonomi og stimulere positive økonomiske multiplikatoreffekter; der henviser til, at den nye fælles landbrugspolitik indfører nye ambitiøse foranstaltninger til fremme af bæredygtig produktion, herunder økologisk landbrug;

| L. | der henviser til, at det er afgørende at sikre, at forbrugerne, der lægger stadig større vægt på kvaliteten af det, de spiser, og restaurationsbranchen er i stand til at træffe informerede og bevidste valg, når de køber fødevarer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det er afgørende at sikre, at forbrugerne, der lægger stadig større vægt på kvaliteten af det, de spiser, og restaurationsbranchen er i stand til at træffe informerede og bevidste valg, når de køber fødevarer;

| M. | der henviser til, at det er nødvendigt at sikre, at forbrugerne informeres korrekt om fordelene ved at indtage økologiske produkter, og at de beskyttes mod bevidst vildledende etiketter, emballager og reklamer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det er nødvendigt at sikre, at forbrugerne informeres korrekt om fordelene ved at indtage økologiske produkter, og at de beskyttes mod bevidst vildledende etiketter, emballager og reklamer;

| N. | der henviser til, at EU's samlede landbrugsareal, der dyrkes økologisk, voksede til 13,8 mio. hektar i 2019; der henviser til, at det i øjeblikket tegner sig for 8,5 % af EU's samlede udnyttede landbrugsareal; der henviser til, at værdien af EU's økologiske marked blev mere end fordoblet mellem 2010 og 2019; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU's samlede landbrugsareal, der dyrkes økologisk, voksede til 13,8 mio. hektar i 2019; der henviser til, at det i øjeblikket tegner sig for 8,5 % af EU's samlede udnyttede landbrugsareal; der henviser til, at værdien af EU's økologiske marked blev mere end fordoblet mellem 2010 og 2019;

| O. | der henviser til, at detailsalget af økologiske produkter steg fra 18 mia. EUR til 41 mia. EUR i perioden 2009-2019; der henviser til, at stigningen i den økologiske produktion overhaler udviklingen af det økologiske marked i dele af EU, og at der er betydelige forskelle i det økologiske forbrug på tværs af medlemsstaterne; der henviser til, at produktionen af økologiske produkter er særdeles lav eller ikkeeksisterende i visse dele af EU med store forskelle mellem medlemsstaterne, der varierer mellem 0,5 % og 26,5 % af det tilgængelige areal, der er afsat til sektoren; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at detailsalget af økologiske produkter steg fra 18 mia. EUR til 41 mia. EUR i perioden 2009-2019; der henviser til, at stigningen i den økologiske produktion overhaler udviklingen af det økologiske marked i dele af EU, og at der er betydelige forskelle i det økologiske forbrug på tværs af medlemsstaterne; der henviser til, at produktionen af økologiske produkter er særdeles lav eller ikkeeksisterende i visse dele af EU med store forskelle mellem medlemsstaterne, der varierer mellem 0,5 % og 26,5 % af det tilgængelige areal, der er afsat til sektoren;

| P. | der henviser til, at den økologiske handlingsplan indeholder 23 indsatsområder og udgør et solidt grundlag for at udvikle den økologiske sektor på en bæredygtig måde; der henviser til, at der er planlagt en midtvejsevaluering af den økologiske handlingsplan i 2024, og at der er blevet indført en årlig »EU-dag for økologi«, som udgør en mulighed for at forbedre synligheden og anerkendelsen af økologisk landbrug og øge bevidstheden om fordelene ved økologisk produktion, eftersom økologiske landbrugere betragtes som »pionerer inden for bæredygtigt landbrug«; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den økologiske handlingsplan indeholder 23 indsatsområder og udgør et solidt grundlag for at udvikle den økologiske sektor på en bæredygtig måde; der henviser til, at der er planlagt en midtvejsevaluering af den økologiske handlingsplan i 2024, og at der er blevet indført en årlig »EU-dag for økologi«, som udgør en mulighed for at forbedre synligheden og anerkendelsen af økologisk landbrug og øge bevidstheden om fordelene ved økologisk produktion, eftersom økologiske landbrugere betragtes som »pionerer inden for bæredygtigt landbrug«;

| Q. | der henviser til, at forordning (EU) 2018/848, som finder anvendelse fra den 1. januar 2022, navnlig har til formål at øge forbrugernes tillid til økologiske produkter gennem strengere kontroller og regler for import; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at forordning (EU) 2018/848, som finder anvendelse fra den 1. januar 2022, navnlig har til formål at øge forbrugernes tillid til økologiske produkter gennem strengere kontroller og regler for import;

| R. | der henviser til, at de strategiske retningslinjer for en mere bæredygtig og konkurrencedygtig akvakultur i EU i perioden 2021-2030 blev offentliggjort i maj 2021 og vil blive udviklet i de nationale strategiske planer; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de strategiske retningslinjer for en mere bæredygtig og konkurrencedygtig akvakultur i EU i perioden 2021-2030 blev offentliggjort i maj 2021 og vil blive udviklet i de nationale strategiske planer;

Generelle bemærkninger

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om en handlingsplan for udvikling af økologisk produktion, målet om at øge EU's landbrugsareal med økologisk landbrug inden 2030 gennem udvikling af udbud og efterspørgsel og Kommissionens anerkendelse af økologisk landbrug som et af de vigtigste elementer på EU's vej mod mere bæredygtige fødevaresystemer ved at anvende mere bæredygtige landbrugsmetoder, sikre en mere effektiv anvendelse af vedvarende energikilder, garantere højere standarder for dyrevelfærd og bidrage til at sikre højere indtægter for europæiske landbrugere; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at foretage en konsekvensanalyse med hensyn til den andel af EU's landbrugsareal, der dyrkes økologisk; mener, at udviklingen af økologisk landbrug, som medfører mange positive eksterne virkninger og fordele for modvirkning af klimaændringer, biodiversitet og jordbundsbeskyttelse, vil bidrage til at opfylde målene i jord til bord-strategien og biodiversitetsstrategien; anerkender samtidig potentialet ved andre bæredygtige produktionsmodeller og landbrugsmetoder såsom integreret produktion og biologisk bekæmpelse med hensyn til at bidrage til målsætningerne i den grønne pagt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at der mellem medlemsstaterne er meget store forskelle på, hvor stor en del af landbrugsarealet der dyrkes økologisk; understreger, at dette skal tages i betragtning, når der udvikles politikker og instrumenter, som tager sigte på at forbedre den økologiske produktion, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at være særlig opmærksom på at støtte de medlemsstater, der halter bagefter; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fastholder, at alle foranstaltninger og instrumenter, som foreslås i denne forbindelse, bør være baseret på grundige analyser og konsekvensvurderinger; er af den opfattelse, at lovgivningen og de økologiske handlingsplaner skal give tilstrækkelig plads til fleksibilitet til at tage hensyn til forskellene i arten af og betingelserne for økologisk landbrug i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | gør opmærksom på, at Kommissionen med indførelsen af den nye forordning (EU) 2018/848 om økologisk produktion i 2022 skal sikre en velordnet og afpasset omstilling fra EU's gamle økologilovgivning, så den økologiske sektor hurtigt og pålideligt kan gøre sig fortrolig med de nye regler; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en konsekvensanalyse af den nye forordning fem år efter dens gennemførelse med henblik på at foretage de nødvendige tilpasninger; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at den udvikling og vækst i den økologiske sektor og de økologiske områder som fastsat i jord til bord-strategien, der har en central rolle med hensyn til at puste nyt liv i og opretholde dynamiske landdistrikter, skal være markedsdrevet og ledsaget af en holistisk udvikling af forsyningskæden, herunder forarbejdning, og politiske foranstaltninger til at stimulere yderligere udbud af og efterspørgsel efter økologiske fødevarer og sikre forbrugernes tillid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at kombinationen af disse tilgange bør muliggøre en afbalanceret udvikling i overensstemmelse med markedets kapacitet til at absorbere økologisk produktion for at sikre den fremtidige rentabilitet af det økologiske marked og det økologiske landbrug i EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger i denne forbindelse behovet for at fjerne uforholdsmæssigt store administrative byrder; understreger, at de miljømæssige fordele ved økologisk landbrug ikke kun bør understøttes af forbrugere af økologiske produkter, der er villige til at betale mere, men at økologiske landbrugere bør belønnes på passende vis via den fælles landbrugspolitiks budget for de specifikke offentlige goder, de leverer ved at beskytte miljøet og naturressourcer, ved at nedbringe tilførslen af rå- og hjælpestoffer og ved at yde støtte til højere dyrevelfærdsstandarder; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fremhæver, at det bør være en prioritet at fremme EU-fødevaresystemets landbrugsmæssige bæredygtighed og modstandsdygtighed, og at økologisk landbrug er et centralt element for at opfylde miljø- og klimamål; mener, at bæredygtig innovation inden for praksis såsom økologisk landbrug og mere generelt agroøkologi kan føre til større diversitet i driftssystemerne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at sameksistensen af forskellige driftssystemer er vigtig, eftersom diversitet er afgørende for fødevaresystemets sikkerhed og modstandsdygtighed og gavner den bæredygtige udvikling; påpeger, at der ikke findes en enkelt landbrugsmodel, som passer til alle lande og regioner, og understreger, at fordelene ved de forskellige bæredygtige landbrugsmodeller bør anerkendes; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fremhæver betydningen af fortsat at øge det økologiske udbytte for at forhindre et øget økologisk fodaftryk fra fødevareproduktion i tredjelande, samtidig med at der sker en større omlægning til den økologiske landbrugsmodel i EU's regioner; |
| --- | --- |

11.

| 12. | påpeger, at en EU-handlingsplan skal stimulere og mobilisere medlemsstaterne samt de regionale og lokale myndigheder under hensyntagen til deres særlige forhold og forskellige udgangspunkter, hvis den skal lykkes; mener, at regionale og lokale økologiske handlingsplaner om nødvendigt også bør spille en rolle i udviklingen af den økologiske sektor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mener derfor, at medlemsstaterne bør tilskyndes til at fastlægge deres egne nationale strategier for økologisk landbrug og til at udvikle deres egne nationale og/eller regionale økologiske handlingsplaner i samordning med de nationale strategiske planer, som bør have et højt ambitionsniveau for udviklingen af økologisk landbrug med realistiske og konkrete mål, foranstaltninger, tidsrammer og budgetter, herunder incitamenter for landbrugere, der letter valg og støtter bottom-up-initiativer; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at disse betingelser overholdes fuldt ud, når den godkender de nationale strategiske planer fra medlemsstaterne, og til at sikre, at der stilles tilstrækkelige økonomiske ressourcer til rådighed sammen med de mest effektive redskaber til at opfylde de relevante mål for udviklingen af sektoren; fremhæver behovet for at udveksle knowhow og bedste praksis, eftersom nogle medlemsstater har større erfaring med at udforme og gennemføre ambitiøse nationale planer; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen til at medtage en sådan udveksling inden for rammerne af de planlagte offentlige opfølgningsmøder; fremhæver, at de nationale økologiske handlingsplaner bør skabe forudsigelighed og klarhed for landbrugerne og industrien og dermed tilskynde til udviklingen af den økologiske sektor og kommercialiseringen af økologiske produkter; |
| --- | --- |

15.

| 16. | glæder sig over udvidelsen af anvendelsesområdet for forordningen om økologisk landbrug til at omfatte visse produkter, som er tæt knyttet til landbruget, og som ikke er opført i bilag I til TEUF, f.eks. salt; er dog bekymret over den rapport om økologisk salt, som Ekspertgruppen vedrørende Teknisk Rådgivning om Økologisk Produktion (EGTOP) offentliggjorde den 6. august 2021, eftersom den går ind for at udvide EU's økologimærke til ligeledes at omfatte produktionsmetoder, som ikke er i overensstemmelse med principperne i forordning (EU) 2018/848; opfordrer derfor Kommissionen til ikke at følge EGTOP's rådgivning; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at medlemsstaterne bør inddrage alle interessenter, især økologiske landbrugere og foreninger, kooperativer, lokale og regionale myndigheder, agrofødevareindustrien i hele værdikæden, agrofødevaregrossister, forbrugerrepræsentanter og repræsentanter for den private sektor og hotel- og restaurationsbranchen, herunder store cateringvirksomheder og foreninger for fødevareinformation, samt borgere i en høringsproces, når de udformer, vedtager, evaluerer og gennemfører deres nationale og/eller regionale økologiske handlingsplaner, for at opnå de bedste mulige synergier og opfylde målet om et større areal med økologisk landbrug som fastsat i deres nationale strategiske planer; |
| --- | --- |

17.

| 18. | anerkender, at den økologiske produktion tilbyder landbrugerne større økonomisk udbytte, men ofte medfører højere produktionsomkostninger, og derfor kræver, at markedspriserne og den direkte støtte er tilstrækkelige til at dække disse omkostninger, for at give landbrugerne mulighed for at opnå en fair indtjening; |
| --- | --- |

18.

| 19. | påpeger, at højere forbrugerpriser kan udgøre en barriere for udvidelse, men at de i øjeblikket er nødvendige for at opretholde den økologiske sektor; minder om, at der i visse tilfælde ikke findes et marked for økologiske landbrugsprodukter, hvilket tvinger landbrugerne til at sælge dem som konventionelle landbrugsprodukter til en lavere pris; |
| --- | --- |

19.

| 20. | minder om, at økologisk landbrug indebærer meget høje produktionsstandarder; understreger behovet for at tage fat på spørgsmålet om økologiske produkters prisoverkommelighed og dermed tilgængelighed; understreger kraftigt, at producenterne skal støttes i processen med omlægning til økologisk produktion, og at de skal drage fordel af merværdien ved økologisk landbrug; bemærker, at en bedre fordeling af værdien mellem aktørerne i den økologiske fødevarekæde ligesom for konventionelle produkter ville være til gavn for både landbrugere og forbrugere; |
| --- | --- |

20.

| 21. | anerkender, at udviklingen af den økologiske sektor vil muliggøre stordriftsfordele inden for forarbejdning og logistik, som vil øge effektiviteten og føre til lavere omkostninger; understreger betydningen af direktivet om urimelig handelspraksis for udviklingen af sektoren og for at sikre, at detailhandlere ikke har for høje fortjenstmargener på økologiske produkter; mener også, at økologiske produkter kan indgå i programmerne inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede, så længe der er tilstrækkelige forsyninger til rådighed; |
| --- | --- |

21.

| 22. | glæder sig over, at Kommissionen arbejder på at forbedre den samlede dyrevelfærd, og påpeger, at Eurobarometerundersøgelsen fra 2020 om landbrug og den fælles landbrugspolitik viste, at 80 % af EU-borgerne forbinder økologisk landbrug med større respekt for dyrevelfærd; understreger i denne forbindelse betydningen af at støtte økologisk husdyravl; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at det er vigtigt at fremskynde udviklingen af økologisk akvakultur og markedet herfor i EU og at styrke forbrugernes efterspørgsel efter og tillid til disse produkter; fremhæver, at hver fjerde fiskevare kommer fra akvakultur; påpeger imidlertid, at størstedelen af forbruget af disse produkter dækkes af import, som tegner sig for 60 % af det samlede udbud, og at der derfor er et enormt vækstpotentiale, som vi må udnytte for at udvikle europæisk akvakultur generelt og økologisk akvakultur i særdeleshed; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger behovet for at koordinere foranstaltningerne vedrørende økologisk akvakultur med de nye strategiske retningslinjer for en mere bæredygtig og konkurrencedygtig akvakultur i EU for perioden 2021-2030 og udviklingen af sektoren i medlemsstaterne og regionerne; |
| --- | --- |

24.

Stimulering af efterspørgslen og sikring af forbrugernes tillid

| 25. | støtter Kommissionens bestræbelser på yderligere at fremme og udveksle oplysninger om EU's økomærke blandt forbrugerne, herunder gennem skoleordninger, som bør give en større andel til økologiske produkter, når skoleordningerne revideres, og i andre institutioner såsom plejehjem; støtter fremme af de lokale økomærker, der findes i flere medlemsstater, og som giver mindst de samme garantier som EU's økomærke og anvendes sammen med det; bemærker, at skoleordninger bør udgøre grundlaget for en pædagogisk drøftelse om ernæring og bæredygtige fødevarer og ledsages af foranstaltninger, som sigter mod at oplyse og uddanne børn i bedre ernæring; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger, at det er af afgørende betydning, at forbrugerundersøgelser af økologiske produkter efterfølges af foranstaltninger til yderligere at øge bevidstheden om fordelene ved økologisk landbrug for sundhed, trivsel og høj livskvalitet, samtidig med at det sikres, at forbrugernes tillid til konventionelle landbrugsmetoders sikkerhed og bæredygtighed i Unionen ikke undermineres; understreger behovet for at give præcise oplysninger for at sikre, at de nye initiativer, der udvikles vedrørende bæredygtig fødevaremærkning, ikke svækker EU's økomærke eller skaber forvirring blandt forbrugerne med hensyn til deres respektive anvendelsesområde og betydning; |
| --- | --- |

26.

| 27. | udtrykker sin bekymring over vildledende mærkning, emballering og reklame, som gør det vanskeligt for forbrugerne at skelne mellem konventionelle og økologiske produkter; bemærker, at forordning (EU) 2018/848 og hyppige uafhængige kontroller er grundlaget for forbrugernes tillid til økologiske produkter, og opfordrer medlemsstaterne til at kommunikere tydeligt om EU's økomærke; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger den rolle, som supermarkeder og de forskellige fødevareforsyningskæder skal spille med hensyn til at fremme og støtte EU's økomærke; afventer Kommissionens fremtidige initiativer, der skal sikre en bedre vejledning af forbrugerne i deres valg af fødevarer gennem mærkning, salgsfremstød og oplysningskampagner baseret på et solidt, uafhængigt og operationelt videnskabeligt grundlag og fuldstændige og sammenhængende metoder; bemærker, at obligatorisk mærkning af alle EU-fødevarers oprindelse har potentiale til i væsentlig grad at øge gennemsigtigheden og sporbarheden og dermed bekæmpe svig og ulovlige produktionsmetoder samt forbedre forbrugernes tillid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | minder om, at professionelle køkkeners krav adskiller sig fra husholdningernes krav; understreger vigtigheden af at skabe merværdi for forsyningskæden og øge forarbejdningsniveauet for økologiske produkter for at opfylde professionelle køkkeners behov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mener, at kendskabet til revisionen af grønne offentlige udbud i 2019 bør forbedres i medlemsstaterne med henblik på at øge bevidstheden og fungere som et stærkt incitament til tiltag, der tager sigte på at fremme økologisk produktion og støtte en sundere og mere miljøvenlig kost i institutioner som skoler, hospitaler, plejehjem og fængsler og også kan reducere mængden af affald fra økologiske produkter i medlemsstater med overskud; mener, at EU-institutionerne bør gå foran med et godt eksempel i deres egne faciliteter; mener, at det for at øge anvendelsen af grønne offentlige udbud er nødvendigt at koordinere med sektoren gennem dens repræsentative organisationer for at sikre en gnidningsløs forsyning; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte sine undersøgelser af de nuværende strukturelle og logistiske hindringer og til at fremme anvendelsen af kriterierne for grønne offentlige udbud i medlemsstaterne og informations-, uddannelses- og promoveringsaktiviteterne for økologiske produkter med henblik på at gøre denne foranstaltning mere effektiv; mener, at der bør træffes afgørelse om stigningen i anvendelsen af grønne offentlige udbud på nationalt niveau i overensstemmelse med den nationale efterspørgsel og målene i de nationale økologiske handlingsplaner; mener, at grønne offentlige udbud skal lægge stor vægt på EU's økologiske produkter, hvilket vil stimulere produktionen og hjælpe EU med at nå sine klimamål; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger, at økologisk produktion og forarbejdning skal udvikles på en hensigtsmæssig måde på regionalt og lokalt plan med inddragelse af lokale økologiske landbrugere; støtter udviklingen af regionale bæredygtige fødevaresystemer på grundlag af et samarbejde, som omfatter alle fødevareinteressenter; beklager manglen på verificerede data om udbredelsen af økologiske produkter i offentlige kantiner og restauranter; |
| --- | --- |

32.

| 33. | påpeger, at lokale, regionale og nationale myndigheder sammen med landbrugssammenslutninger og agrofødevaregrossister spiller en vigtig rolle med hensyn til at støtte struktureringen af den økologiske sektor for så vidt angår produktion, kollektiv forarbejdning, logistik og handel ved at lette adgangen til jord for økologiske landbrugere og lette samarbejdet producenterne imellem, mellem producenter og forbrugere og med fødevaretjenester; |
| --- | --- |

33.

| 34. | fremhæver endvidere den rolle, som lokale, regionale og nationale myndigheder skal spille med hensyn til at øge offentlighedens bevidsthed om alle former for bæredygtige landbrugsmetoder, levere økologiske produkter i kantiner og udvikle uddannelsesprogrammer for førskoler og skoler; |
| --- | --- |

34.

| 35. | påpeger i denne forbindelse, at landbrugsmarkederne på lokalt og regionalt plan er et effektivt redskab til at slå bro over kløften mellem producenter og forbrugere og bør fremmes; minder også om, at lokale og regionale myndigheder og landbrugsforeninger yder særdeles værdifuld teknisk bistand til økologiske landbrugere og dem, der er midt i omstillingsprocessen, hvilket er afgørende for gennemførelsen af disse praksisser, og hvilket kræver tilstrækkelig finansiering fra den fælles landbrugspolitik og andre kilder; |
| --- | --- |

35.

| 36. | fremhæver, at alle myndigheder skal sikre, at de lovgivningsmæssige rammer fortsat muliggør og stimulerer sektorens udvikling, samtidig med at de administrative byrder holdes på et minimum; minder om, at lokale og regionale myndigheder i mange medlemsstater længe har været involveret i at støtte udviklingen af økologisk landbrug, navnlig gennem forvaltning og gennemførelse af programmer for udvikling af landdistrikterne; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger, at det i forbindelse med inddragelsen af lokale og regionale myndigheder er nødvendigt med en stedsspecifik tilgang i overensstemmelse med forskrifterne i den territoriale dagsorden 2030 med henblik på at imødekomme de forskellige behov i landområderne, de bynære områder og byområderne i hele Europa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | fremhæver, at en vellykket økologisk handlingsplan afhænger af en stærkere inddragelse af den private sektor med henblik på at stimulere efterspørgslen og sikre landbrugerne en rimelig løn, især i lande med mindre udviklede økologiske markeder og mindre udviklet økologisk produktion; opfordrer Kommissionen til at udpege en række instrumenter, der skal give medlemsstaterne mulighed for tilskynde detailkæderne til aktivt at bidrage til at fremme og levere oplysninger om vigtigheden af økologisk forbrug og til at skabe lokale økologiske landbrugsforsyningskæder; understreger, at en stigning i den økologiske produktion først og fremmest skal have udgangspunkt i en større privat efterspørgsel og ikke udelukkende politiske initiativer; |
| --- | --- |

38.

| 39. | fremhæver betydningen af at forbedre gennemsigtigheden i forsyningskæden for økologiske fødevarer og forbedre sporbarheden af alle produktions- og distributionsprocesser i overensstemmelse med de europæiske forbrugeres krav om at få flere oplysninger om oprindelsen af og produktionsmetoderne for de fødevarer, de indtager; glæder sig over detailhandlernes frivillige initiativer til at købe omlægningsprodukter til en højere pris og mener, at sådanne initiativer bør fremmes; |
| --- | --- |

39.

| 40. | noterer sig de vanskeligheder, detailhandlerne står over for i forbindelse med markedsføringen af disse omlægningsprodukter til forbrugerne på grund af manglende harmoniserede markedsføringsregler, og opfordrer Kommissionen til at vurdere foranstaltninger til at lette markedsføringen heraf, f.eks. gennem harmoniseret mærkning; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger, at det er afgørende for Kommissionen, medlemsstaterne og interessenterne, at de deltager aktivt i arbejdet med at finde måder, hvorpå den eksisterende certificering og de eksisterende kontrolmekanismer kan gøres mere robuste med henblik på at forebygge svig inden for økologisk produktion og handel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mener, at certificerings- og kontrolmekanismerne skal være bedre tilpasset virkeligheden i praksis for økologiske landbrugere, og at processen skal forenkles, bl.a. gennem IT-løsninger; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger, at der skal lægges særlig vægt på procedurerne for godkendelse af certificeringsorganer; understreger, at certificeringsprocessen i omstillingen til økologisk landbrug fortsat er vanskelig og besværlig at gennemføre og bør gøres lettere, navnlig for små landbrug; mener, at landbrugerne bør modtage støtte til at dække certificeringsomkostningerne; |
| --- | --- |

43.

| 44. | fremhæver behovet for harmoniserede europæiske ordninger for certificering af input til økologisk landbrug for at undgå udbredelse af private certificeringer med forskellige krav og kontrolsystemer; opfordrer Kommissionen til at fremskynde harmoniseringen på EU-plan gennem den økologiske handlingsplan; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer Kommissionen til at styrke toldkontrollerne ved hjælp af direkte, fælles kontrolforanstaltninger i samarbejde med medlemsstaterne og i fuld overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet med henblik på at forhindre fødevaresvindel, fødevareforfalskninger og import af produkter, der ikke overholder EU's standarder for økologisk produktion, samt for at undgå risikoen for at stille EU økologiske sektor dårligere i konkurrencen som følge af mangel på en global konvergens af standarder og øgede omkostninger for forbrugerne; fremhæver i den forbindelse behovet for større inddragelse af de relevante toldmyndigheder for at garantere økologiske produkters kvalitet og sikkerhed og sikre fair konkurrence mellem producenter i og uden for EU; |
| --- | --- |

45.

| 46. | beklager, der i den økologiske handlingsplan ikke er nogen henvisninger til de vanskeligheder og store omkostninger, sektoren påføres på grund af nødvendigheden af at fastsætte passende foranstaltninger under dyrkning, høst, transport, opbevaring og behandling for at holde uautoriserede produkter som eksempelvis GMO'er ude af den økologiske produktionskæde; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger, at landbrugsprodukter med oprindelse i EU er internationalt anerkendt for deres høje kvalitet; mener, at der er behov for positive og handelsfremmende foranstaltninger for yderligere at promovere økologiske produkter fra EU på internationalt plan; anerkender i den forbindelse den potentielle rolle, som EU's politik for fremme af økologisk produktion kan spille; understreger, at den bør anerkende det store udvalg af bæredygtige produktionsmetoder, praksisser og produkter i EU; |
| --- | --- |

47.

| 48. | påpeger, at geografiske betegnelser, som støttes af EU's politik for salgsfremstød, i høj grad bidrager til økonomisk vækst i mange landdistrikter og er et flagskib for europæisk landbrug; anmoder Kommissionen om at informere Parlamentet om potentialet for udvidelse af det økologiske marked og om at fremskynde de igangværende forhandlinger for at opnå et skift fra ækvivalens med til overholdelse af EU's standarder for importerede økologiske produkter; |
| --- | --- |

48.

| 49. | støtter den globale omstilling til bæredygtige fødevaresystemer; er af den opfattelse, at handling på EU-plan, herunder navnlig i strategien for den europæiske grønne pagt, bør sigte mod at højne miljøbevidstheden globalt; beklager, at frihandelsaftaler undertiden ikke i tilstrækkelig grad tager hensyn til væsentlige forskelle i landbrugsproduktionsstandarder mellem EU og tredjelande med hensyn til miljøbeskyttelse og dyrevelfærd, hvilket fratager EU's landbrugere motivationen til at foretage yderligere miljøinvesteringer, herunder i økologisk produktion; |
| --- | --- |

49.

Stimulering til omlægning og styrkelse af hele værdikæden

| 50. | mener, at det med henblik på at opfylde ambitionerne i de nationale strategiske planer er afgørende, at der er et passende budget for den fælles landbrugspolitik, samt at der er forenelighed med andre europæiske fonde eller programmer for at give landbrugerne incitamenter til at overgå til og opretholde økologiske landbrugsmetoder gennem velfinansierede foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, økonomisk attraktive økoordninger eller en kombination af begge dele; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opfordrer til, at økoordningerne gøres tilgængelige for både konventionelle og økologiske landbrugere og udformes på en måde, der gør dem forenelige med og komplementære i forhold til miljø- og klimavenlige landbrugsforanstaltninger; minder om vigtigheden af at støtte økologiske landbrugere ud over omlægningsfasen; opfordrer medlemsstaterne til at støtte generationernes fornyelse inden for økologisk landbrug gennem de relevante offentlige politikker, fremme kvindeligt iværksætteri i landbruget og støtte udviklingen af levedygtige små og mellemstore økologiske landbrug; |
| --- | --- |

51.

| 52. | beklager, at budgettet for den fælles landbrugspolitik er blevet stadig mindre i løbet af de sidste to årtier, samtidig med at kravene til landbrugssektoren er vokset; bemærker, at kun 1,8 % af budgettet under den nuværende fælles landbrugspolitik anvendes til foranstaltninger til støtte for økologisk landbrug, og finder det glædeligt, at den nye fælles landbrugspolitik, navnlig gennem økoordninger og foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, giver medlemsstaterne større råderum til at øge de beløb, der afsættes til den økologiske sektor; |
| --- | --- |

52.

| 53. | påpeger, at korte, lokale, sæsonbestemte og intelligente fødevareforsyningskæder samt muligheder for direkte markedsføring, herunder landbrugsmarkeder, rummer et potentiale for, at økologiske producenter og landdistriktsøkonomier kan levere miljø- og dyrevelfærdsfordele, samtidig med at der sikres indkomster og bevares og skabes arbejdspladser, ligesom landdistrikternes levedygtighed sikres, og der bygges bro over kløften mellem EU's producenter og forbrugere; påpeger, at markedsudvikling er afgørende for en bæredygtig udvikling af den økologiske sektor; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer medlemsstaterne til at afsætte tilstrækkelige ressourcer til investeringer, der letter udviklingen af korte fødevarekæder, f.eks. ved at øge antallet af mobile slagterier eller forarbejdningsfaciliteter på selve bedrifterne; mener, at lokale forsyningskæder bør fremmes i forbindelse med offentlige udbudsprocedurer; understreger, at fokus på lokal produktion og korte forsyningskæder ikke bør føre til yderligere hindringer på EU's indre marked; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at spille en aktiv rolle med hensyn til at forbedre strukturen af de økologiske forsyningskæder og opbygningen af kapaciteten hos økologiske producentorganisationer; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at anvende »sektorspecifikke interventioner« og alle tilgængelige foranstaltninger til at forbedre organiseringen af økologiske producenter i alle relevante sektorer og til at bistå dem i tilfælde af midlertidig overproduktion; |
| --- | --- |

55.

| 56. | påpeger samtidig, at økologiske bedrifter, hvis produktion er mindre i omfang og dermed dyrere, kan stå svagere, når de skal forhandle kontrakter, og derfor kan være særligt sårbare over for urimelig handelspraksis, navnlig i form af forsinket betaling for letfordærvelige varer, annulleringer i sidste øjeblik eller pligt til selv at betale for varer, der ikke er solgt eller er gået til spilde; understreger behovet for klare aftalebetingelser og rimelig anerkendelse af økologiske landbrugsproducenters arbejde og mener, at værktøjer såsom forsyningskædekontrakter bør fremmes; |
| --- | --- |

56.

| 57. | påskønner Kommissionens støtte til udvikling af biodistrikter, også kaldet økoregioner, i medlemsstaterne, da de er multifunktionelle af karakter, fremmer korte forsyningskæder og skaber synergier mellem bl.a. landbrugere, forbrugere, forarbejdningsvirksomheder, detailhandlere, hotel- og restaurationsbranchen og kulturelle virksomheder; opfordrer Kommissionen til at informere medlemsstaterne om de instrumenter, de kan anvende til at fremme udviklingen af biodistrikter, med særlig vægt på urbaniserede områder; bemærker, at deres succes afhænger af en stærk regional integration og inddragelse af de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger den afgørende betydning af at udvide den strukturerede udveksling af viden og bedste praksis om økologisk landbrug mellem medlemsstater og landbrugere; fremhæver fordelene ved at intensivere samarbejdet mellem videnskabsfolk, landbrugsvidenskabelige universiteter og den bredere uddannelsessektor, rådgivningstjenester eller konsulenter, landbrugere og deres sammenslutninger og organisationer samt samfundet; fremhæver, at uafhængige bedriftsrådgivningstjenester skal spille en vigtigt rolle i udviklingen af økologisk produktion, og understreger, at medlemsstaterne skal tage disse med i deres strategiske planer under den fælles landbrugspolitik og afsætte tilstrækkelige finansielle ressourcer til dem; |
| --- | --- |

58.

| 59. | bemærker, at Det Fælles Forskningscenters rapport med titlen »Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model« (8) har vist, at der er behov for øget produktivitet inden for økologisk landbrug og næringsstofforvaltning, hvilket bl.a. kan opnås med præcisionslandbrug, nye digitale teknologier og andre innovative teknikker; |
| --- | --- |

59.

| 60. | bemærker, at innovative digitale værktøjer har potentiale til i væsentlig grad at øge gennemsigtigheden og sporbarheden og dermed bekæmpe bedrageri og ulovlige produktionsmetoder samt forbedre forbrugernes tillid; opfordrer derfor Kommissionen til, bl.a. gennem de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik, at sikre større udbredelse af digitale teknologier såsom præcisionslandbrug og blockchain i økologisk landbrug; understreger imidlertid, at disse teknologier er komplementære i forhold til økologisk landbrugs systemiske bæredygtighedstilgang, og at landbrugernes privatliv, rentabilitet og uafhængighed med hensyn til data skal sikres; |
| --- | --- |

60.

Et større bidrag fra økologi til bæredygtighed

| 61. | understreger på ny vigtigheden af forskning og innovation for den økologiske landbrugssektors bæredygtighed og for opfyldelsen af samfundets forventninger vedrørende biodiversitet, klimaændringer og klimatilpasning, dyrevelfærd og effektiv ressourceudnyttelse, og konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen agter at øremærke midler fra Horisont Europa til at støtte disse mål; understreger i den forbindelse behovet for, at forskning og innovation tilskynder til omlægning til økologisk landbrug, herunder inden for husdyrproduktion, finder alternativer til visse rå- og hjælpestoffer både i produktions- og forarbejdningsleddet med henblik på at øge udbyttet og sikrer tilgængeligheden af det nødvendige proteinfoder og de nødvendige vitaminer, plantebeskyttelsesmidler, navnlig biokontrolløsninger, gødningsstoffer og genetiske ressourcer til yderligere at udvikle robuste landbrugssystemer og øge tolerancen over for tørke, skadedyr og sygdomme; opfordrer Kommissionen til at stimulere og fremme samarbejde mellem forskersamfund, der arbejder med økologiske og konventionelle fødevarer og landbrugsmetoder, navnlig gennem det europæiske innovationspartnerskab for landbruget (EIP-AGRI); |
| --- | --- |

61.

| 62. | tilskynder til en videnskabeligt baseret tilgang til jordfrugtbarhed og behovet for at udvikle, acceptere og give incitament til innovation inden for nye plantenæringsstofkilder i økologisk landbrug, herunder øget genanvendelse af næringsstoffer gennem passende forarbejdning og næringsstofadskillelse og, hvor det er hensigtsmæssigt og relevant, gødningsprodukter fremstillet af vedvarende ressourcer såsom biomasseaffald og husdyrgødning for at undgå langsigtet næringsstofunderskud; minder om betydningen af husdyrgødning som organisk gødning og tilskynder til bæredygtig anvendelse heraf i dyrkningscyklussen; opfordrer Kommissionen til at vurdere nye genanvendte materialer, der indeholder væsentlige plantenæringsstoffer (fosfor, kalium og nitrogen), med henblik på fremtidig tilføjelse af disse til listen over inputmaterialer i forordning (EU) 2018/848 i overensstemmelse med principperne om økologisk landbrug og sikring af kvalitet, sikkerhed og forbrugertillid; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opfordrer til mere forskning i og information om de potentielle fordele ved at anvende biostimulanser til planter og biobaserede jordforbedringsmidler i økologiske landbrugssystemer, og hvordan de bidrager til optagelse af næringsstoffer og bedre resultater i denne produktionsmodel med henblik på at muliggøre en større udbredelse heraf og bidrage til at mindske kløften mellem økologiske og konventionelle udbytter; påpeger, at fremme af anvendelsen af en passende bedriftsspecifik kombination af forskellige eksterne næringsstoffer ud over biologisk kvælstofbinding kan imødegå udfordringen med ubalancer i næringsstofbudgetterne i økologiske landbrugssystemer; |
| --- | --- |

63.

| 64. | fremhæver det presserende behov for at udvikle produktionen af økologiske planteproteiner og stimulere produktionen af økologiske bælgplanter, herunder i fodersystemer, i Den Europæiske Union for at mindske den økologiske sektors afhængighed af importerede produkter; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde en særlig strategisk plan i denne henseende; |
| --- | --- |

64.

| 65. | påskønner det økologiske landbrugs bidrag til reduktionen af anvendelsen af syntetiske pesticider og opfordrer Kommissionen til i forbindelse med udarbejdelsen af den nye lovgivning om bæredygtig anvendelse af pesticider at definere biokontrolprodukter og øge tilgængeligheden af biokontrolløsninger og naturlige stoffer, som har mulighed for en langt bredere anvendelse, ved at forbedre og fremskynde evaluerings- og godkendelsesprocessen; |
| --- | --- |

65.

| 66. | minder Kommissionen og medlemsstaterne om Parlamentets beslutning af 15. februar 2017 om lavrisikopesticider af biologisk oprindelse (9) og understreger behovet for at støtte udviklingen af sikre, effektive og prismæssigt overkommelige alternative plantebeskyttelsesmidler og tilskynde til en bredere anvendelse heraf, navnlig ved at lette både godkendelsesproceduren for basisstoffer og udvidelsen af deres anvendelse som et vigtigt element i udviklingen af økologisk produktion; fremhæver nødvendigheden af at tilvejebringe betingelserne for lige adgang til økologiske plantebeskyttelsesmidler og gødning i medlemsstaterne; understreger, at forekomsten af pesticidrester i miljøet potentielt også kan påvirke økologiske produkter; |
| --- | --- |

66.

| 67. | påpeger, at økologiske landbrugere, der garanterer høje miljøstandarder i produktionen, ikke må gøres ansvarlige for risici, der ligger uden for deres kontrol, og opfordrer Kommissionen til yderligere at fremme harmoniseringen af håndteringen af pesticidrester; |
| --- | --- |

67.

| 68. | fremhæver betydningen af en tilstrækkelig tilgængelighed af økologiske frø, heterogent materiale og højtydende plantesorter, hjemmehørende sorter og lokalt tilpassede sorter af høj kvalitet; fremhæver deres potentiale med hensyn til at styrke modstandsdygtigheden mod plantesygdomme og konsekvenserne af klimaændringerne; tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres indsats, herunder gennem specifikke tiltag, for at forbedre det økologiske frømarkeds funktionsmåde og mener, at overgangsperioder vil være nyttige med henblik herpå; opfordrer Kommissionen til at sikre, at der afsættes tilstrækkelige finansielle ressourcer til forskning i økologiske frø og dyreavl; |
| --- | --- |

68.

| 69. | fremhæver betydningen af at støtte programmer til bevarelse og udvælgelse af lokale sorter, som på grund af deres robusthed er særligt velegnede til økologisk landbrug; understreger behovet for at støtte traditionel planteavl med henblik på udvikling af sunde og modstandsdygtige sorter samt behovet for moderne, bæredygtige og innovative metoder i forbindelse med udvikling af nye økologiske frø og landbrugspraksis, idet der opretholdes et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og miljøet; |
| --- | --- |

69.

| 70. | fremhæver i den forbindelse den rolle, som videnskabelige innovationer inden for planteavl kan spille, navnlig med hensyn til at forbedre sorternes resistens, fremme mangfoldigheden af genetiske ressourcer og styrke fødevareproduktionssystemerne, og minder samtidig om, at anvendelse af genetisk modificerede (GMO-) frø ikke er tilladt i økologisk landbrug; |
| --- | --- |

70.

| 71. | støtter Kommissionens planer om at udvide EU's markedsobservatoriers analyser til økologiske produkter; understreger betydningen af at intensivere indsamlingen og forbedre tilgængeligheden af præcise og rettidige data, herunder på regionalt plan, om den økologiske sektor for bedre at kunne vurdere dens miljømæssige, økonomiske og sociale virkninger; |
| --- | --- |

71.

| 72. | mener, at dette bør omfatte data om sektorens bidrag til miljømæssig bæredygtighed samt data om produktion, forarbejdning, forbrug, herunder i hotel- og restaurationsbranchen og i offentlige kantiner, om handel inden for EU og med tredjelande og om producentpriser og detailpriser, forbrugerpræferencer, forsyningskædestrukturer, merværdi og landbrugernes andel af forsyningskæderne; er overbevist om, at disse data er afgørende for at kunne udforme og overvåge EU's politik for økologisk produktion og træffe foranstaltninger til at rette op på uligevægten mellem udbud og efterspørgsel, evaluere forbrugs- og produktionstendenser og øge gennemsigtigheden af og tilliden til sektoren; |
| --- | --- |

72.

| 73. | anerkender et fælles europæisk landbrugsdataområdes potentiale for at øge forbrugernes viden og tillid samt for at forbedre sporbarheden i den økologiske forsyningskæde; understreger, at det for at stimulere efterspørgslen er vigtigt at kunne identificere forbrugernes behov gennem relevante vurderinger; opfordrer medlemsstaterne til at kommunikere bedre om den økologiske sektors økonomiske resultater; opfordrer Kommissionen til at gennemføre omfattende undersøgelser og analyser af de konsekvenser, som en vækst i det økologiske landbrug ville have for såvel klimaændringerne som fødevaresikkerheden i EU; |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  EUT C 270 af 7.7.2021, s. 2.

(2)  EUT L 150 af 14.6.2018, s. 1.

(3)  EUT C 67 af 8.2.2022, s. 25.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0425.

(5)  EUT L 435 af 6.12.2021, s. 1.

(6)  EUT L 435 af 6.12.2021, s. 262.

(7)  EUT C 390 af 18.11.2019, s. 2.

(8)  Barreiro Hurle, J., Bogonos, M., Himics, M., Hristov, J., Perez Dominguez, I., Sahoo, A., Salputra, G., Weiss, F., Baldoni, E. and Elleby, C., Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model, Publications Office of the European Union, Luxembourg, 2021.

(9)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 184.

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/33

---

P9_TA(2022)0137

Forfølgelse af mindretal på grund af tro eller religion

Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2022 om forfølgelse af mindretal på grund af tro eller religion (2021/2055(INI))

(2022/C 465/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2, 18 og 26 i verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, 18 og 26 i verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| — | der henviser til artikel 2, 4, 18, 24, 26 og 27 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, 4, 18, 24, 26 og 27 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder,

| — | der henviser til artikel 2 og 13 i den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og 13 i den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder,

| — | der henviser til artikel 6 og 21 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 6 og 21 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artikel 17 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 17 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 10, 14, 21 og 22 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10, 14, 21 og 22 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til artikel 9 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, artikel 2 i den første protokol hertil og artikel 12 i protokol nr. 12 til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, artikel 2 i den første protokol hertil og artikel 12 i protokol nr. 12 til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder,

| — | der henviser til FN's konvention fra 1948 om forebyggelse af og straf for folkedrab, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention fra 1948 om forebyggelse af og straf for folkedrab,

| — | der henviser til FN's konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW),

| — | der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol, |
| --- | --- |

—

der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings erklæring af 25. november 1981 om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings erklæring af 25. november 1981 om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings erklæring af 18. december 1992 vedrørende rettigheder for personer, der tilhører nationale eller etniske, religiøse og sproglige minoriteter, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings erklæring af 18. december 1992 vedrørende rettigheder for personer, der tilhører nationale eller etniske, religiøse og sproglige minoriteter,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution af 24. marts 2011 om bekæmpelse af intolerance, negativ stereotypering og stigmatisering af samt forskelsbehandling af, tilskyndelse til vold eller vold mod personer på grundlag af religion eller tro, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution af 24. marts 2011 om bekæmpelse af intolerance, negativ stereotypering og stigmatisering af samt forskelsbehandling af, tilskyndelse til vold eller vold mod personer på grundlag af religion eller tro,

| — | der henviser til Rabat-handlingsplanen af 5. oktober 2012 om forbud mod fortalervirksomhed for nationalt, racemæssigt eller religiøst had, der udgør tilskyndelse til diskriminering, fjendtlighed eller vold, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rabat-handlingsplanen af 5. oktober 2012 om forbud mod fortalervirksomhed for nationalt, racemæssigt eller religiøst had, der udgør tilskyndelse til diskriminering, fjendtlighed eller vold,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings beslutning om at udpege den 22. august til FN's internationale mindedag for ofre for religions- eller trosbaseret vold, som blev vedtaget den 28. maj 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings beslutning om at udpege den 22. august til FN's internationale mindedag for ofre for religions- eller trosbaseret vold, som blev vedtaget den 28. maj 2019,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution af 21. januar 2021 om fremme af en fredskultur og tolerance til at beskytte religiøse steder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution af 21. januar 2021 om fremme af en fredskultur og tolerance til at beskytte religiøse steder,

| — | der henviser til rapporterne af 15. juli 2019 og 3. marts 2021 fra FN's særlige rapportør om mindretalsspørgsmål til FN's Menneskerettighedsråd, der navnlig omhandler begrebet »mindretal« og de udbredte udfald mod mindretal gennem hadefuld tale på de sociale medier, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne af 15. juli 2019 og 3. marts 2021 fra FN's særlige rapportør om mindretalsspørgsmål til FN's Menneskerettighedsråd, der navnlig omhandler begrebet »mindretal« og de udbredte udfald mod mindretal gennem hadefuld tale på de sociale medier,

| — | der henviser til rapporten af 12. oktober 2020 fra FN's særlige rapportør om religions- og trosfrihed, der omhandler betydningen af at sikre religions- og trosfrihed for alle med henblik på en vellykket gennemførelse af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, og hvordan personer, der tilhører religiøse og trosmæssige mindretal, er i fare for at blive »ladt i stikken«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 12. oktober 2020 fra FN's særlige rapportør om religions- og trosfrihed, der omhandler betydningen af at sikre religions- og trosfrihed for alle med henblik på en vellykket gennemførelse af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, og hvordan personer, der tilhører religiøse og trosmæssige mindretal, er i fare for at blive »ladt i stikken«,

| — | der henviser til årsrapporten af 28. december 2020 fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder om rettigheder for personer, der tilhører nationale eller etniske, religiøse og sproglige minoriteter, |
| --- | --- |

—

der henviser til årsrapporten af 28. december 2020 fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder om rettigheder for personer, der tilhører nationale eller etniske, religiøse og sproglige minoriteter,

| — | der henviser til Marrakech-erklæringen af 27. januar 2016 om religiøse mindretals rettigheder i samfund med overvejende flertal af muslimer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Marrakech-erklæringen af 27. januar 2016 om religiøse mindretals rettigheder i samfund med overvejende flertal af muslimer,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. november 2009 om religions- og trosfrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. november 2009 om religions- og trosfrihed,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 21. februar 2011 om intolerance, forskelsbehandling og vold på grund af religions- og trosfrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 21. februar 2011 om intolerance, forskelsbehandling og vold på grund af religions- og trosfrihed,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 22. februar 2021 om EU's prioriteter i FN's menneskerettighedsfora i 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 22. februar 2021 om EU's prioriteter i FN's menneskerettighedsfora i 2020,

| — | der henviser til EU-retningslinjerne af 24. juni 2013 vedrørende fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-retningslinjerne af 24. juni 2013 vedrørende fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed,

| — | der henviser til EU's retningslinjer af 18. marts 2019 vedrørende menneskerettigheder for så vidt angår ikkeforskelsbehandling i EU's optræden udadtil, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer af 18. marts 2019 vedrørende menneskerettigheder for så vidt angår ikkeforskelsbehandling i EU's optræden udadtil,

| — | der henviser til rapporterne fra EU's særlige udsending til fremme af religions- og trosfrihed uden for EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra EU's særlige udsending til fremme af religions- og trosfrihed uden for EU,

| — | der henviser til EU's handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati 2020-24, der skal finansieres under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati 2020-24, der skal finansieres under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027,

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (COM(2018)0460) og til det ændrede forslag herom (COM(2020)0459), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (COM(2018)0460) og til det ændrede forslag herom (COM(2020)0459),

| — | der henviser til tildelingen af Europa-Parlamentets Sakharovpris for tankefrihed til Raif Badawi i 2015, Nadia Murad og Lamiya Aji Bashar i 2016 og Ilham Tohti i 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til tildelingen af Europa-Parlamentets Sakharovpris for tankefrihed til Raif Badawi i 2015, Nadia Murad og Lamiya Aji Bashar i 2016 og Ilham Tohti i 2019,

| — | der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2013 om kastebaseret forskelsbehandling (1), særlig punkt 6 heri om religion som en tværsektoriel faktor i forbindelse med forskelsbehandling og misbrug, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2013 om kastebaseret forskelsbehandling (1), særlig punkt 6 heri om religion som en tværsektoriel faktor i forbindelse med forskelsbehandling og misbrug,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2019 om EU's retningslinjer og mandatet for EU's særlige udsending til fremme af religions- og trosfrihed uden for EU (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2019 om EU's retningslinjer og mandatet for EU's særlige udsending til fremme af religions- og trosfrihed uden for EU (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. februar 2016 om systematiske massemord på religiøse mindretal begået af det såkaldte »ISIS/Daesh« (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. februar 2016 om systematiske massemord på religiøse mindretal begået af det såkaldte »ISIS/Daesh« (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. juli 2017 om bekæmpelse af overtrædelser af menneskerettighederne i forbindelse med krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, herunder folkedrab (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. juli 2017 om bekæmpelse af overtrædelser af menneskerettighederne i forbindelse med krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, herunder folkedrab (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. marts 2018 om situationen i Syrien (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. marts 2018 om situationen i Syrien (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. oktober 2018 om vilkårlig massetilbageholdelse af uygurer og kasakhere i den autonome region Xinjiang Uyghur (6), af 18. april 2019 om Kina, navnlig situationen for religiøse og etniske mindretal (7), af 19. december 2019 om uygurernes situation i Kina (China Cables) (8) og af 17. december 2020 om tvangsarbejde og situationen for uygurerne i den autonome region Xinjiang Uyghur (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. oktober 2018 om vilkårlig massetilbageholdelse af uygurer og kasakhere i den autonome region Xinjiang Uyghur (6), af 18. april 2019 om Kina, navnlig situationen for religiøse og etniske mindretal (7), af 19. december 2019 om uygurernes situation i Kina (China Cables) (8) og af 17. december 2020 om tvangsarbejde og situationen for uygurerne i den autonome region Xinjiang Uyghur (9),

| — | der henviser til sine beslutninger af 7. juli (10) og 15. december 2016 (11), 14. september (12) og 14. december 2017 (13) og 19. september 2019 (14) om Myanmar og situationen for rohingyafolket, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 7. juli (10) og 15. december 2016 (11), 14. september (12) og 14. december 2017 (13) og 19. september 2019 (14) om Myanmar og situationen for rohingyafolket,

| — | der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om situationen for så vidt angår frihedsrettighederne i Algeriet (15) og af 26. november 2020 om den stadig forværrede menneskerettighedssituation i Algeriet, navnlig sagen om journalisten Khaled Drareni (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om situationen for så vidt angår frihedsrettighederne i Algeriet (15) og af 26. november 2020 om den stadig forværrede menneskerettighedssituation i Algeriet, navnlig sagen om journalisten Khaled Drareni (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. december 2019 om krænkelser af menneskerettigheder, herunder religionsfrihed, i Burkina Faso (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. december 2019 om krænkelser af menneskerettigheder, herunder religionsfrihed, i Burkina Faso (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om Nigeria, navnlig de seneste terrorangreb (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om Nigeria, navnlig de seneste terrorangreb (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 29. april 2021 om blasfemilove i Pakistan, navnlig sagen om Shagufta Kausar og Shafqat Emmanuel (19), og hvori sagen om Asia Bibi også nævnes, den 14. april 2016 om Pakistan, navnlig angrebet i Lahore (20), og den 13. december 2018 om Iran, navnlig sagen om Nasrin Sotoudeh (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. april 2021 om blasfemilove i Pakistan, navnlig sagen om Shagufta Kausar og Shafqat Emmanuel (19), og hvori sagen om Asia Bibi også nævnes, den 14. april 2016 om Pakistan, navnlig angrebet i Lahore (20), og den 13. december 2018 om Iran, navnlig sagen om Nasrin Sotoudeh (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2020 om de udenrigspolitiske konsekvenser af covid-19-udbruddet (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2020 om de udenrigspolitiske konsekvenser af covid-19-udbruddet (22),

| — | der henviser til sin henstilling af 29. april 2021 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om forbindelserne mellem EU og Indien (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 29. april 2021 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om forbindelserne mellem EU og Indien (23),

| — | der henviser til sin henstilling af 9. juni 2021 til Rådet om den 75. og 76. samling i FN's Generalforsamling (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 9. juni 2021 til Rådet om den 75. og 76. samling i FN's Generalforsamling (24),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om menneskerettigheder og demokrati i verden og Den Europæiske Unions politik på området — årsberetning 2018 (25), særlig punkt 42, 43 og 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om menneskerettigheder og demokrati i verden og Den Europæiske Unions politik på området — årsberetning 2018 (25), særlig punkt 42, 43 og 45,

| — | der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om menneskerettigheder og demokrati i verden og EU's politik på området — årsberetning 2019 (26), særlig punkt 103, 104, 106 og 107, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om menneskerettigheder og demokrati i verden og EU's politik på området — årsberetning 2019 (26), særlig punkt 103, 104, 106 og 107,

| — | der henviser til aktiviteterne i Europa-Parlamentets tværpolitiske gruppe om religions- og trosfrihed og religiøs tolerance, |
| --- | --- |

—

der henviser til aktiviteterne i Europa-Parlamentets tværpolitiske gruppe om religions- og trosfrihed og religiøs tolerance,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0071/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0071/2022),

| A. | der henviser til, at FN's menneskerettighedstraktater sammen med international lovgivning og EU-lovgivning fastsætter standarder for beskyttelse af rettighederne for personer, der tilhører trosmindretal eller religiøse mindretal, som en integreret del af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at FN's menneskerettighedstraktater sammen med international lovgivning og EU-lovgivning fastsætter standarder for beskyttelse af rettighederne for personer, der tilhører trosmindretal eller religiøse mindretal, som en integreret del af menneskerettighederne;

| B. | der henviser til, at retten til tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed omfatter frihed til at vælge, hvad det vil tro eller ikke tro, friheden til at stifte, tilslutte sig, ændre eller opgive en religion eller tro uden nogen begrænsninger og friheden til enten individuelt eller inden for et samfund og enten privat eller offentligt at give udtryk for sin religion eller tro med hensyn til gudstjeneste, undervisning, praksis og overholdelse; der henviser til, at denne frihed også indebærer, at religiøse, sekulære og konfessionsløse organisationer har ret til at have anerkendt status som juridisk person; der henviser til, at religions- og trosfrihed også omfatter retten til at udtrykke kritiske eller satirisk meninger om religioner og religiøse myndigheder som et legitimt udtryk for tanke- eller kunstnerisk frihed; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at retten til tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed omfatter frihed til at vælge, hvad det vil tro eller ikke tro, friheden til at stifte, tilslutte sig, ændre eller opgive en religion eller tro uden nogen begrænsninger og friheden til enten individuelt eller inden for et samfund og enten privat eller offentligt at give udtryk for sin religion eller tro med hensyn til gudstjeneste, undervisning, praksis og overholdelse; der henviser til, at denne frihed også indebærer, at religiøse, sekulære og konfessionsløse organisationer har ret til at have anerkendt status som juridisk person; der henviser til, at religions- og trosfrihed også omfatter retten til at udtrykke kritiske eller satirisk meninger om religioner og religiøse myndigheder som et legitimt udtryk for tanke- eller kunstnerisk frihed;

| C. | der henviser til, at EU i henhold til artikel 21 i TEU fremmer og forsvarer respekten for den menneskelige værdighed og de grundlæggende frihedsrettigheders universalitet og udelelighed som en del af de ledende principper i dets udenrigspolitik; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU i henhold til artikel 21 i TEU fremmer og forsvarer respekten for den menneskelige værdighed og de grundlæggende frihedsrettigheders universalitet og udelelighed som en del af de ledende principper i dets udenrigspolitik;

| D. | der henviser til, at religions- og trosfriheden krænkes i en lang række af verdens lande; der henviser til, at et stort antal mennesker lever i lande, der påtvinger eller tolererer alvorlige krænkelser af tanke-, samvittigheds-, religions- eller trosfrihed; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at religions- og trosfriheden krænkes i en lang række af verdens lande; der henviser til, at et stort antal mennesker lever i lande, der påtvinger eller tolererer alvorlige krænkelser af tanke-, samvittigheds-, religions- eller trosfrihed;

| E. | der henviser til, at forskelsbehandling og forfølgelse af mindretal på grund af tro eller religion praktiseres af forskellige aktører — hvad enten det er stater eller ikkestatslige aktører eller en kombination af begge — og kan antage forskellige former, såsom drab, tortur, fysiske angreb, massefængsling, vilkårlige anholdelser, tvangsforsvinding, henrettelse uden rettergang, tvang, tvangskonvertering, kidnapning, tidligt ægteskab og tvangsægteskab, kønsbestemt vold, voldtægt, fysisk og psykisk mishandling, påtvungen fødselskontrol og abort, tvangsarbejde og tvangsfordrivelse, menneskesmugling, trusler, udelukkelse, diskriminerende og uretfærdig behandling, chikane, ekspropriation, begrænsning af adgangen til statsborgerskab, hverv, der kræver valg, beskæftigelse, uddannelse, sundheds- og administrationstjenester, ødelæggelse af religiøse steder, kirkegårde og kulturarv samt hadefuld tale online og offline; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at forskelsbehandling og forfølgelse af mindretal på grund af tro eller religion praktiseres af forskellige aktører — hvad enten det er stater eller ikkestatslige aktører eller en kombination af begge — og kan antage forskellige former, såsom drab, tortur, fysiske angreb, massefængsling, vilkårlige anholdelser, tvangsforsvinding, henrettelse uden rettergang, tvang, tvangskonvertering, kidnapning, tidligt ægteskab og tvangsægteskab, kønsbestemt vold, voldtægt, fysisk og psykisk mishandling, påtvungen fødselskontrol og abort, tvangsarbejde og tvangsfordrivelse, menneskesmugling, trusler, udelukkelse, diskriminerende og uretfærdig behandling, chikane, ekspropriation, begrænsning af adgangen til statsborgerskab, hverv, der kræver valg, beskæftigelse, uddannelse, sundheds- og administrationstjenester, ødelæggelse af religiøse steder, kirkegårde og kulturarv samt hadefuld tale online og offline;

| F. | der henviser til, at covid-19-pandemien har forværret forfølgelse og vold mod trosmindretal eller religiøse mindretal i nogle lande; der endvidere henviser til, at sundhedskrisen har givet nogle lande et påskud til at vedtage forfølgelsesforanstaltninger til formål, der ikke vedrører pandemien; der henviser til, at trosmindretal eller religiøse mindretal er blevet særligt sårbare over for covid-19-infektioner og -dødsfald på grund af ulige adgang til passende lægebehandling; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at covid-19-pandemien har forværret forfølgelse og vold mod trosmindretal eller religiøse mindretal i nogle lande; der endvidere henviser til, at sundhedskrisen har givet nogle lande et påskud til at vedtage forfølgelsesforanstaltninger til formål, der ikke vedrører pandemien; der henviser til, at trosmindretal eller religiøse mindretal er blevet særligt sårbare over for covid-19-infektioner og -dødsfald på grund af ulige adgang til passende lægebehandling;

| G. | der henviser til, at kvinder, der tilhører trosmindretal eller religiøse mindretal, er særligt udsatte for øget forskelsbehandling og vold, begge dele er forbundet med intersektionelle faktorer såsom køn, religion, kaste, etnisk baggrund, magtmæssig ubalance og patriarkater og er i nogle tilfælde begrundet i holdninger vedrørende religion eller tro; der henviser til, at de står over for flere vanskeligheder med hensyn til at udøve deres ret til at forlade et religiøst eller trossamfund på grund af manglende social eller økonomisk uafhængighed, trusler om vold eller tab af forældremyndighed over deres børn; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kvinder, der tilhører trosmindretal eller religiøse mindretal, er særligt udsatte for øget forskelsbehandling og vold, begge dele er forbundet med intersektionelle faktorer såsom køn, religion, kaste, etnisk baggrund, magtmæssig ubalance og patriarkater og er i nogle tilfælde begrundet i holdninger vedrørende religion eller tro; der henviser til, at de står over for flere vanskeligheder med hensyn til at udøve deres ret til at forlade et religiøst eller trossamfund på grund af manglende social eller økonomisk uafhængighed, trusler om vold eller tab af forældremyndighed over deres børn;

| H. | der henviser til, at kønsbaseret vold og forskelsbehandling, der er baseret på religiøse begrundelser, fortsat består; der henviser til, at kvinder og LGBTIQ+ personer fortsat udsættes for forskelsbehandling og vold begået af både statslige og ikkestatslige aktører i religionens navn; der henviser til, at seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, herunder abort, forbydes af både statslige og ikke-statslige aktører; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kønsbaseret vold og forskelsbehandling, der er baseret på religiøse begrundelser, fortsat består; der henviser til, at kvinder og LGBTIQ+ personer fortsat udsættes for forskelsbehandling og vold begået af både statslige og ikkestatslige aktører i religionens navn; der henviser til, at seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, herunder abort, forbydes af både statslige og ikke-statslige aktører;

| I. | der henviser til, at enhver forfølgelse på grund af religion eller tro fortjener den største fordømmelse og hurtige reaktioner fra nationale regeringer og internationale aktører; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at enhver forfølgelse på grund af religion eller tro fortjener den største fordømmelse og hurtige reaktioner fra nationale regeringer og internationale aktører;

| J. | der henviser til, at praksis vedrørende oprindelige folks tro eller religioner er en del af et folks kulturelle identitet; der henviser til, at oprindelige folk har ret til at fremme, udvikle og opretholde deres institutionelle strukturer og særlige skikke, åndelighed, traditioner, procedurer og praksis i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at praksis vedrørende oprindelige folks tro eller religioner er en del af et folks kulturelle identitet; der henviser til, at oprindelige folk har ret til at fremme, udvikle og opretholde deres institutionelle strukturer og særlige skikke, åndelighed, traditioner, procedurer og praksis i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder;

| K. | der henviser til, at religiøse mindretal i næsten alle regioner i verden synes at være i fare for at blive udpeget som »terrorgrupper« og for at få anholdt medlemmer på grundlag af anklager om »ekstremisme« eller »ulovlige aktiviteter«; der henviser til, at nogle regeringer anvender nationale sikkerhedskrav og terrorbekæmpelsesforanstaltninger til at kriminalisere medlemskab af eller aktiviteter i visse religiøse grupper eller trosgrupper; der henviser til, at sådanne tilgange i alvorlig grad undergraver udøvelsen af retten til religions- og trosfrihed; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at religiøse mindretal i næsten alle regioner i verden synes at være i fare for at blive udpeget som »terrorgrupper« og for at få anholdt medlemmer på grundlag af anklager om »ekstremisme« eller »ulovlige aktiviteter«; der henviser til, at nogle regeringer anvender nationale sikkerhedskrav og terrorbekæmpelsesforanstaltninger til at kriminalisere medlemskab af eller aktiviteter i visse religiøse grupper eller trosgrupper; der henviser til, at sådanne tilgange i alvorlig grad undergraver udøvelsen af retten til religions- og trosfrihed;

| L. | der henviser til, at trosmindretal eller religiøse mindretal ofte mangler tilstrækkelig national repræsentation; der henviser til, at lovgivningen ofte udelukker disse mindretals behov og interesser, idet lokale regeringer anvender en række udenretslige foranstaltninger til at forfølge, delegitimere eller stigmatisere disse mindretal; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at trosmindretal eller religiøse mindretal ofte mangler tilstrækkelig national repræsentation; der henviser til, at lovgivningen ofte udelukker disse mindretals behov og interesser, idet lokale regeringer anvender en række udenretslige foranstaltninger til at forfølge, delegitimere eller stigmatisere disse mindretal;

| M. | der henviser til, at angreb på kulturarven i talrige konflikter og kriser rundt om i verden har været et instrument til symbolsk vold og politisering af kulturarven; der henviser til, at de religiøse aspekter af disse konflikter har bidraget direkte til humanitære kriser, fordrivelse, migration og krænkelse af religiøse og kulturelle rettigheder og den menneskelige værdighed; der henviser til, at disse konflikter og kriser kan polarisere samfund, lande, regioner, etniske grupper og samfund og øge risikoen for voldelige konflikter; der henviser til, at ødelæggelse og plyndring af kulturarven derfor kan være et krigsvåben og et advarselstegn på fremtidige massegrusomheder; der endvidere henviser til, at denne ødelæggelse og plyndring udgør store hindringer for dialog, fred og forsoning; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at angreb på kulturarven i talrige konflikter og kriser rundt om i verden har været et instrument til symbolsk vold og politisering af kulturarven; der henviser til, at de religiøse aspekter af disse konflikter har bidraget direkte til humanitære kriser, fordrivelse, migration og krænkelse af religiøse og kulturelle rettigheder og den menneskelige værdighed; der henviser til, at disse konflikter og kriser kan polarisere samfund, lande, regioner, etniske grupper og samfund og øge risikoen for voldelige konflikter; der henviser til, at ødelæggelse og plyndring af kulturarven derfor kan være et krigsvåben og et advarselstegn på fremtidige massegrusomheder; der endvidere henviser til, at denne ødelæggelse og plyndring udgør store hindringer for dialog, fred og forsoning;

| N. | der henviser til, at ødelæggelsen af kulturarven gør samfund, navnlig religiøse samfund, sårbare, da de fratages en vigtig del af deres identitet; der henviser til, at ekstremistiske grupper og andre parter i konflikter nemt kan sprede deres indflydelse i områder, hvor identiteter og social samhørighed er blevet svækket, og splittelsen i lokalsamfundene er blevet styrket; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at ødelæggelsen af kulturarven gør samfund, navnlig religiøse samfund, sårbare, da de fratages en vigtig del af deres identitet; der henviser til, at ekstremistiske grupper og andre parter i konflikter nemt kan sprede deres indflydelse i områder, hvor identiteter og social samhørighed er blevet svækket, og splittelsen i lokalsamfundene er blevet styrket;

| O. | der henviser til, at gerningsmændene i tilfælde af internationale forbrydelser baseret på religion eller tro har nydt godt af straffrihed med visse mindre undtagelser, og at grusomheder derfor har været i stand til at fortsætte; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at gerningsmændene i tilfælde af internationale forbrydelser baseret på religion eller tro har nydt godt af straffrihed med visse mindre undtagelser, og at grusomheder derfor har været i stand til at fortsætte;

| P. | der henviser til, at stater og offentlige myndigheder i overensstemmelse med FN's konvention om folkedrab fra 1948 er forpligtet til ikke blot at straffe gerningsmændene til folkedrab, men også at forebygge sådanne forbrydelser i første omgang; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at stater og offentlige myndigheder i overensstemmelse med FN's konvention om folkedrab fra 1948 er forpligtet til ikke blot at straffe gerningsmændene til folkedrab, men også at forebygge sådanne forbrydelser i første omgang;

| 1. | bekræfter sit vedholdende engagement i at fremme og beskytte rettighederne for personer, der tilhører trosmindretal eller religiøse mindretal overalt i verden, herunder deres ret til at antage, ændre, vælge, give udtryk for, udøve eller forlade deres tro eller religion, under overholdelse af principperne om lighed og ikke-forskelsbehandling; fordømmer på det kraftigste al forfølgelse, vold, tilskyndelse til vold og terrorhandlinger rettet mod ethvert mindretal på grund af tro eller religion eller mangel herpå; understreger, at krænkelser af disse menneskerettigheder i nogle tilfælde kan udgøre folkedrab eller forbrydelser mod menneskeheden; fordømmer nægtelsen af eller bestræbelserne på at minimere sådanne krænkelser og bekræfter på ny sine tilsagn om at udrydde dem og sin støtte til ofrene; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at staterne har det primære ansvar for at fremme og beskytte menneskerettighederne for personer, der tilhører trosmindretal eller religiøse mindretal, herunder deres ret til at udøve deres religion eller tro og deres ret til ikke at tro frit, og for at beskytte dem mod krænkelser af disse rettigheder, navnlig forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er af den opfattelse, at det — uanset deres tro, religion, tanke eller samvittighed — er afgørende at fremme og sikre inddragelse af alle borgere i deres samfund og i det politiske, socioøkonomiske og kulturelle liv samt sikre, at deres værdighed, statsborgerskab, individuelle rettigheder og frihed respekteres; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at tanke-, samvittigheds-, tros- og religionsfrihed, herunder retten til at dyrke, observere, praktisere og undervise, friheden til at tro eller ikke tro, friheden til at antage teistiske, ikke-teistiske, agnostiske eller ateistiske synspunkter og retten til apostasi er menneskerettigheder, der er beskyttet i henhold til folkeretten; understreger, at fremme og beskyttelse af disse rettigheder har bidraget til at fremme menneskerettigheder og demokrati i en række sammenhænge, herunder i undertrykkende miljøer; anerkender, at krænkelser af disse rettigheder ofte forværrer eller giver anledning til intolerance, som ofte udgør tidlige indikatorer for potentiel vold og konflikt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om, at bekæmpelse af forskelsbehandling af alle mindretal uanset deres traditioner, tro eller religion og fremme og beskyttelse af deres rettigheder i høj grad bidrager til social og politisk stabilitet, fattigdomsbekæmpelse, demokratisk regeringsførelse og konfliktforebyggelse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at forfølgelsen af mindretal på grund af tro eller religion ofte hænger sammen med andre særlige årsager, navnlig dem, der er knyttet til national eller etnisk oprindelse, køn eller kaste; fremhæver de tilfælde, hvor trosretninger eller religiøse grupper udsættes for forfølgelse, herunder når de har en stærk tilstedeværelse på en stats territorium eller ikke befinder sig i et demografisk mindretal, men befinder sig i en sårbar situation, der gør dem lette mål for vold og undertrykkelse; fremhæver også, at konvertere, der forlader en majoritetstro, kan opleve alvorlige krænkelser af deres menneskerettigheder, herunder fængsling, tvungen skilsmisse, bortførelse, fysisk vold og mord; |
| --- | --- |

6.

| 7. | er dybt bekymret over det høje niveau af tvang, diskrimination, chikane, chikane, vold og undertrykkelse af personer, der tilhører trosmindretal eller religiøse mindretal, som et globalt fænomen, der forstærkes i visse regioner; bemærker, at den berører mange religiøse samfund, såsom buddhisme, kristendom, hinduisme, islam og judaisme blandt andre religioner, samt grupper af mennesker, der er ateister, humanister eller agnostikere, eller som ikke identificerer sig med nogen tro eller religion; |
| --- | --- |

7.

| 8. | beklager dybt, at ikke-religiøse, sekulære og humanistiske organisationer i stigende grad oplever forfølgelse, herunder en hidtil uset bølge af provokationer, had og drab, i en række lande verden over; fordømmer, at utallige enkeltpersoner og civilsamfundsorganisationer er under angreb for på fredelig vis at have sat spørgsmålstegn ved, kritiseret eller satiriseret over religiøse overbevisninger; understreger, at denne vedvarende krænkelse af tanke- og ytringsfriheden finder sted på tværs af geografiske og kulturelle grænser, herunder inden for EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at gerningsmændene bag forfølgelsen omfatter autoritære regimer, regeringer, der er tilbøjelige til at give dominerende etniske eller religiøse befolkningsgrupper forrang frem for mindretal, terrororganisationer, politiske og religiøse ekstremistiske partier eller grupper, og undertiden også familiemedlemmer, venner og naboer til ofre, f.eks. når ofrene ændrer eller opgiver deres religiøse tilhørsforhold; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over den positive rolle, som visse trossamfund og trosbaserede ikkestatslige organisationer spiller i forbindelse med humanitære aktiviteter i konfliktområder, i kampen mod miljøforringelse, med hensyn til at opfordre til fred og forsoning og med hensyn til at bidrage til udvikling; |
| --- | --- |

10.

| 11. | anerkender, at kirker, trosbaserede organisationer og andre tros- og religionsinstitutioner og sammenslutninger spiller en væsentlig rolle i udviklingslandenes sociale struktur; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at visse trosbaserede organisationer spiller en strategisk vigtig rolle med hensyn til at øve indflydelse på og påvirke medlemmerne af deres samfund med henblik på at nå frem til et standpunkt, hvor de forstår og bakker op om vigtige spørgsmål såsom hiv, seksuel og reproduktiv sundhedspleje og styrkelse af pigers og kvinders indflydelse og status; |
| --- | --- |

12.

| 13. | bemærker, at kirker og andre tros- og religionsinstitutioner samt trosbaserede organisationer ofte er de eneste leverandører af sundhedsydelser og andre sociale tjenester i fjerntliggende områder i visse udviklingslande og i konfliktramte områder; |
| --- | --- |

13.

| 14. | er af den opfattelse, at humanitære aktører bør uddannes i, hvad der opleves som særligt sensitivt af religiøse og trosmæssige mindretalsgrupper i de miljøer, hvortil personer er blevet fordrevet, med henblik på at kunne yde mere inklusiv bistand og beskyttelse til en række flygtningegrupper; |
| --- | --- |

14.

Håndtering af centrale udfordringer i forbindelse med forfølgelse af religiøse mindretal

| 15. | understreger den altafgørende betydning af at holde gerningsmændene til menneskerettighedskrænkelser mod personer, der tilhører trosmindretal eller religiøse mindretal, ansvarlige; understreger, at det er af afgørende betydning at foretage omfattende undersøgelser af menneskerettighedskrænkelser, at sikre, at ofrene og deres familier har effektiv adgang til domstolsprøvelse og retsmidler, og at give dem passende erstatning; opfordrer EU og medlemsstaterne til hurtigst muligt at samarbejde med relevante FN-mekanismer og -komitéer til at intensivere deres undersøgelser af vedvarende menneskerettighedskrænkelser mod trosmindretal eller religiøse mindretal rundt om i verden; bekræfter i denne forbindelse sin støtte til Den Internationale Straffedomstol og understreger betydningen af dens rolle med hensyn til at retsforfølge de alvorligste forbrydelser; bemærker, at Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol omfatter både forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab mod grupper på grundlag af tro eller religion og etablerer en grundlæggende international retlig ramme til bekæmpelse af straffrihed; opfordrer EU og dens medlemsstater til at øge deres finansielle støtte til Den Internationale Straffedomstol og opfordrer FN's medlemsstater til at forpligte sig til at bekæmpe straffrihed i denne forbindelse gennem ratificering af Romstatutten; understreger behovet for at arbejde hen imod forebyggelse af voldshandlinger baseret på tro eller religion, navnlig internationale forbrydelser såsom folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser; understreger behovet for, at EU og dets medlemsstater indfører mekanismer, der sætter dem i stand til at overvåge tidlige advarselssignaler og risikofaktorer for internationale forbrydelser, jf. FN's analyseramme for grusomheder, analysere dem og give omfattende svar, herunder i overensstemmelse med pligten til at forebygge og straffe folkedrab; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bemærker med bekymring, at de fleste tros- og religionsbaserede hadforbrydelser stadig ikke altid anmeldes og retsforfølges på verdensplan; opfordrer Rådet, Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og EU-medlemsstaterne til at samarbejde med tredjelande om vedtagelse af foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af hadforbrydelser og om vedtagelse af lovgivning, der er i fuld overensstemmelse med internationale standarder for ytrings-, tros- og religionsfrihed; opfordrer også regeringer til at etablere omfattende dataindsamlingssystemer om hadforbrydelser og andre diskriminerende handlinger mod tro eller religiøse samfund; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Rådet og EU's medlemsstater til at anvende sanktioner over for enkeltpersoner og enheder, der er ansvarlige for eller involveret i alvorlige eller systematiske krænkelser eller overtrædelser af retten til religions- og trosfrihed, som fastsat i den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner; |
| --- | --- |

17.

| 18. | er forfærdet over den forværrede forfølgelse af trosmindretal eller religiøse mindretal under covid-19-pandemien; fordømmer det forhold, at personer, der tilhører trosmindretal eller religiøse mindretal, er blevet gjort til syndebuk, beskyldt for spredning af covid-19-virusset og er blevet udsat for forskelsbehandling i forbindelse med eller nægtet adgang til offentlig sundhedspleje, fødevarer eller humanitær bistand på grundlag af religiøse eller trosrelaterede kriterier; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at leveringen af humanitær bistand skal være fri for enhver form for forskelsbehandling, og fordømmer på det kraftigste enhver forskelsbehandling på grund af religiøst tilhørsforhold i forbindelse med distributionen af humanitær bistand; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at anerkende oprindelige folks rettigheder, overbevisninger og værdier og at forpligte sig til at bekæmpe den specifikke forskelsbehandling, som oprindelige folk udsættes for på grundlag af deres tro, på en omfattende måde gennem EU's optræden udadtil; |
| --- | --- |

20.

| 21. | er bekymret over anvendelsen af blasfemi og religiøse love, der har forrang for nationale love i nogle lande; beklager, at kvinder og piger, der tilhører trosmindretal eller religiøse mindretal, i særlig grad og i voksende omfang er blevet gjort til mål for angreb med det formål at forvolde skade på deres samfund som helhed; understreger, at de er særligt udsat for voldelige angreb, kidnapninger, voldtægt, seksuel og kønsbaseret vold, tvangskonvertering, tvangssterilisation og abort, kvindelig kønslemlæstelse, tvangsægteskaber og tidlige ægteskaber og husarrest; fordømmer på det kraftigste alle disse menneskerettighedskrænkelser mod dem og understreger, at nedlukningsforanstaltningerne under covid-19-pandemien har gjort deres menneskerettighedssituation endnu mere usikker og yderligere begrænset deres adgang til oplysninger; |
| --- | --- |

21.

| 22. | fordømmer alle handlinger eller opfordringer til vold, forfølgelse, tvang og forskelsbehandling af enkeltpersoner på grund af køn eller seksuel orientering, herunder fra religiøse lederes side eller på grundlag af religiøse eller trosmæssige motiver; understreger, at forsvaret af »tradition« eller »offentlig sædelighed« under ingen omstændigheder kan være i modstrid med internationale menneskerettighedsbestemmelser, som staterne skal overholde; fremhæver navnlig forskelsbehandling inden for beskæftigelse, uddannelse, adgang til domstolsprøvelse og effektive retsmidler, boliger og sundhedspleje; udtrykker dyb bekymring over misbrug og instrumentalisering af tro eller religion til at indføre diskriminerende politikker, love, herunder straffelovgivning, eller restriktioner, der er i modstrid med og underminerer LGBTIQ-personers, kvinders og pigers rettigheder og begrænser adgangen til grundlæggende tjenester såsom uddannelse og sundhed, herunder seksuelle og reproduktive rettigheder, kriminaliserer abort i alle tilfælde, kriminaliserer utroskab eller fremmer religiøs praksis, der krænker menneskerettighederne; opfordrer til ophævelse af de relevante politikker, love eller restriktioner, der ofte omsættes til national lovgivning som sekulære restriktioner; |
| --- | --- |

22.

| 23. | fordømmer de religiøse kulter, hvis aktiviteter er rettet mod diasporasamfundene fra udviklingslande, som anvender kneb til at drage økonomisk fordel af disse migrantsamfunds sårbarhed i Europa, og som fremmer et forvredet verdensbillede, hvori homofobi, transfobi og kvindehad ofte indgår; |
| --- | --- |

23.

| 24. | fordømmer menneskerettighedskrænkelser, seksuelle overgreb, sekterisme og finansielle uregelmæssigheder, der begås af religiøse missioner og ledere i flere udviklingslande; |
| --- | --- |

24.

| 25. | fordømmer brugen af lovgivning om sikkerhed, oprør, forstyrrelse af den offentlige orden, opfordring til vold og bekæmpelse af terrorisme og ekstremisme som et instrument til at forfølge eller kriminalisere personer, der tilhører trosmindretal eller religiøse mindretal, til at forbyde eller begrænse udøvelsen eller ytringen af deres tro eller religion, lukke religiøse steder, og at forhindre medlemsskab eller registrering af religiøse og trossammenslutninger; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til nøje at overvåge gennemførelsen af en sådan lovgivning og til konsekvent at rejse dette spørgsmål i bilaterale dialoger med de berørte regeringer; opfordrer indtrængende EU's medlemsstater til at afvise enhver anmodning fra udenlandske myndigheder om retligt samarbejde og politisamarbejde i individuelle retssager, hvis de er baseret på en sådan lovgivning; |
| --- | --- |

25.

| 26. | fordømmer på det kraftigste enhver praksis med tvangstilbageholdelse i statsdrevne genopdragelseslejre, tvangsarbejde eller udnyttelse af personer, der tilhører trosmindretal eller religiøse mindretal, hvor målene omfatter at tvinge dem til at opgive deres religion og tilpasse sig den dominerende kultur, primærsproget eller den dominerende tankegang; fordømmer også den omfattende brug af digitale overvågningsteknologier til at overvåge, kontrollere og undertrykke personer, der tilhører trosmindretal eller religiøse mindretal; |
| --- | --- |

26.

| 27. | beklager begrænsningerne i adgangen til juridisk dokumentation og registrering for organisationer og enkeltpersoner, der tilhører religiøse og trosmæssige mindretal, og minder om, at juridisk identitet er en ret, der skal garanteres for alle mennesker på lige fod; |
| --- | --- |

27.

| 28. | beklager, at myndigheder i mere end 70 lande i verden håndhæver straffelovgivningen eller søger at indføre ny lovgivning, der fastsætter straffe for blasfemi, kætteri, apostasi, forhånelse eller fornærmelse af religioner og konvertering, herunder dødsstraf; bemærker, at allerede eksisterende love anvendes uforholdsmæssigt mod personer, der tilhører trosmindretal eller religiøse mindretal, og skaber et klima af vold, forskelsbehandling og religiøs intolerance, som kan omfatte pøbelvold mod mindretalssamfund og ødelæggelse af religiøse steder,; opfordrer EU til at intensivere sin politiske dialog med alle berørte lande med henblik på at ophæve disse love; understreger, at EU's optræden udadtil til støtte for fremme af religions- og trosfrihed vil drage fordel af EU's og medlemsstaternes fælles indsats for at afskaffe blasfemilove i hele verden; opfordrer EU til at gå foran med et godt eksempel ved at tage fat på sin interne situation i denne henseende; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger behovet for at beskytte menneskerettighedsforkæmpere, advokater, ikke-statslige organisationer og civilsamfundsaktivister, der støtter og forsvarer dem, der forfølges på grund af tro eller religion; fordømmer anvendelsen af angivelser for blasfemi, apostasi eller andre beskyldninger baseret på religion for at slå ned på disse mennesker og organisationer i forbindelse med deres legitime aktiviteter, herunder på internettet og de sociale medier; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at stater, der har obligatorisk militærtjeneste, bør give mulighed for militærnægtelse af samvittighedsgrunde, herunder på grund af religion eller tro, og sørge for en alternativ national tjeneste; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mener, at manglende viden om og anerkendelse af mangfoldigheden af religioner og trosretninger for enkeltpersoner og lokalsamfund kan give næring til fordomme og stereotyper, hvilket bidrager til øgede spændinger, misforståelser, diskriminerende holdninger og manglende respekt mellem enkeltpersoner; minder om, at offentlig uddannelse, der omfatter undervisning i en bestemt religion eller tro, ikke er i overensstemmelse med retten til at tænke frit og til samvittigheds- og religionsfrihed som anført af FN's Menneskerettighedskomité, medmindre der fastsættes ikke-diskriminerende undtagelser eller alternativer, der imødekommer de berørte personers og deres værgers ønsker; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger betydningen af strategiske tilgange og uddannelsesinitiativer, der omfatter uddannelse og interkulturel, dialog mellem trosretninger og tværreligiøs dialog, herunder af religiøse ledere og civilsamfundsorganisationer, med henblik på at bekæmpe forfølgelse af og intolerance over for og hadefuld tale over for mindretal på grund af tro eller religion; fremhæver, at interkulturel dialoger og dialog mellem trosretninger og tværreligiøs dialog kan fungere som katalysator for udvikling af en følelse af tillid, respekt og forståelse og for opbygning af gensidig respekt og forsoning med henblik på at lære at leve sammen fredeligt og konstruktivt i en multikulturel sammenhæng; |
| --- | --- |

32.

| 33. | bemærker, at unge i udviklingslandene er særligt sårbare over for ekstremistiske ideologier, og at uddannelse af høj kvalitet er et af de vigtigste midler til bekæmpelse af radikalisering; bemærker, at ekstremistiske bevægelser ofte udnytter statens svage tilstedeværelse i landdistrikterne; |
| --- | --- |

33.

| 34. | beklager, at sociale medieplatforme og netværk i stigende grad udnyttes som rum for intimidering og tilskyndelse til had og vold; fremhæver, at trosmindretal eller religiøse mindretal fortsat udsættes for hadefuld tale online og offline fra enkeltpersoner og organiserede grupper på tværs af det politiske og religiøse spektrum, og opfordrer regeringerne til at tage hånd om og imødegå dette; |
| --- | --- |

34.

Styrkelse af EU's udenrigspolitik vedrørende menneskerettigheder og optræden udadtil for at beskytte religions- og trosfrihed for personer, der tilhører minoritetsgrupper

| 35. | bemærker, at stillingen som EU's særlig udsending for fremme af religions- og trosfrihed uden for EU har været ledig i mere end et år; gentager sin opfordring til Rådet og Kommissionen om at foretage en gennemsigtig og omfattende vurdering af effektiviteten og merværdien af den særlige udsendings holdning, at forsyne den særlige udsending med tilstrækkelige ressourcer og på passende vis at støtte funktionens institutionelle mandat, kapacitet og opgaver; gentager sin opfordring til Kommissionen om at sikre gennemsigtighed i den særlige udsendings udnævnelse, mandat, aktiviteter og rapporteringsforpligtelser; understreger, at den særlige udsendings opgaver bør fokusere på at fremme tanke-, samvittigheds-, religions- og trosfrihed og retten til utro, apostasi og til ateistiske synspunkter, også under hensyntagen til situationen for ikke-troende, der er i fare; anbefaler, at den særlige udsending arbejder tæt sammen og supplerer EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder og Rådets Menneskerettighedsgruppe (COHOM); |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer Rådet, Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og EU-medlemsstaterne til at behandle forfølgelse baseret på tro eller religion som en af prioriteterne i EU's udenrigspolitik på menneskerettighedsområdet i overensstemmelse med EU's handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati for 2020-2024; understreger, at der er behov for en tilgang i flere lag og med flere aktører for at beskytte og fremme religions- og trosfrihed, der omfatter menneskerettigheder, dialog, mægling og konfliktløsning og forebyggelse i samarbejde med flere statslige og ikkestatslige aktører såsom trosbaserede organisationer, religiøse ledere, ikketroende grupper, civilsamfundsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer til øget samarbejde med FN-initiativer på dette område; gentager sin opfordring til en regelmæssig og offentlig revision af EU's retningslinjer om religions- og trosfrihed, der muliggør en vurdering af deres gennemførelse og af forslag til ajourføring heraf; gør opmærksom på, at Rådets arbejdsgruppe om menneskerettigheder (COHOM) ifølge EU's retningslinjer skal sørge for en evaluering af deres gennemførelsen efter en periode på tre år, og at en sådan evaluering endnu ikke er blevet fremlagt eller offentliggjort; mener, at en sådan evaluering bør fremhæve bedste praksis, identificere områder, der kan forbedres, og fremsætte konkrete anbefalinger om gennemførelsen af retningslinjerne i overensstemmelse med en nærmere fastsat tidsplan og milepæle; opfordrer til, at evalueringen medtages i EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden; opfordrer endvidere til, at Parlamentet regelmæssigt underrettes om statusrapporter om gennemførelsen af retningslinjerne; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer EU og dens medlemsstater til at styrke de retlige og institutionelle beskyttelsesmekanismer for at sikre menneskerettighederne for medlemmer af trosmindretal og religiøse mindretal og for alle, der befinder sig i en sårbar situation, herunder kvinder og piger, personer fra forskellige etniske grupper eller kaster, ældre og handicappede, migranter, flygtninge og internt fordrevne samt LGBTIQ-personer, således at de beskyttes fuldt ud på grundlag af deres grundlæggende rettigheder og ikke udsættes for forskelsbehandling på grund af deres tro eller religion; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger, at instrumentalisering af religion og tro er en vigtig drivkraft for konflikter på verdensplan; fremhæver, at forfølgelse og forskelsbehandling på grund af religion og tro tvinger mange enkeltpersoner og samfund til at migrere eller blive internt fordrevne; opfordrer Kommissionen og EU's medlemsstater til at bistå alle fordrevne personer, herunder dem, der tilhører trosmindretal eller religiøse mindretal, som ønsker frivilligt at vende tilbage til deres hjemlande, når de materielle og sikkerhedsmæssige forhold tillader det, og de omstændigheder, der førte til deres udrejse, ikke længere er til stede, navnlig ved at bidrage til deres levebrød og genopbygning af deres bolig og grundlæggende infrastruktur, såsom skoler og hospitaler; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer EU og dets partnere til at overveje at kortlægge religionens rolle i specifikke konflikter, identificere og engagere sig i eksisterende positive tiltag fra religiøse lederes side i fredsopbygning, konfliktanalyse og -forebyggelse samt lytte til og vurdere den mangfoldighed af stemmer, der repræsenterer både religiøse flertals- og mindretalsgrupper; |
| --- | --- |

39.

| 40. | påpeger, at vold mod religiøse mindretal under konflikter også kan gøre dem sårbare over for yderligere angreb i flygtningesituationer på grund af fejlfortolkninger af de humanitære principper om neutralitet og universalitet og udbredte antagelser om, at religion enten er uvæsentlig eller sår splid; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten og EU-delegationerne til at medtage mål, der specifikt vedrører forfølgelse af mindretal på grund af tro eller religion i alle relevante situationer, som led i landestrategierne for menneskerettigheder og demokrati for 2021-2024; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og EU-delegationerne til konsekvent at rejse generelle spørgsmål og specifikke sager vedrørende forfølgelse af eller diskrimination mod trosmindretal eller religiøse mindretal under menneskerettighedsdialoger med partnerlande og i FN's menneskerettighedsfora, samtidig med at de følger en resultatorienteret tilgang og medtager et kønsperspektiv; gentager sin opfordring til, at Parlamentets medlemmer gives adgang til indholdet af disse landestrategier; bemærker, at ateisme og ikke-religiøse grupper vokser hurtigt og bør behandles ens inden for EU's politikramme; |
| --- | --- |

41.

| 42. | påpeger, at de vigtigste kilder til forskelsbehandling af mindretal i nogle lande er ikkestatslige aktører; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til ikke udelukkende at fokusere på statslig forskelsbehandling og til at samarbejde med partnerlande om at tackle årsagerne til samfundsmæssig diskrimination af mindretal, navnlig hvad angår hadefuld tale; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer EU-delegationerne og medlemsstaternes repræsentationer til at støtte menneskerettighedsforkæmpere og journalister, der er aktive i forhold til trosmindretal eller religiøse mindretal, og, hvor det er relevant, til at lette udstedelsen af nødvisa og sørge for midlertidig indkvartering i EU's medlemsstater, når disse personer er i fare; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer Kommissionen til at støtte civilsamfundsorganisationer og sociale kampagner, der fremmer forståelse for og bevidsthed omkring trossamfund og religiøse grupper, der ikke tilhører flertallet, navnlig humanister og ateister i lande, hvor de er udsat for særligt alvorlige former for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til nøje at undersøge menneskerettighedssituationen for trosmindretal eller religiøse mindretal i tredjelande og disse landes gennemførelse af tilknyttede forpligtelser i henhold til bilaterale aftaler med EU; opfordrer Kommissionen til navnlig at undersøge tredjelandes berettigelse under den generelle præferenceordning i denne henseende; går ind for et system, der gradvist giver præferencer til et tredjeland baseret på dets overholdelse af dets menneskerettighedsforpligtelser, herunder med hensyn til religions- og trosfrihed; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger, at EU bør tage hensyn til de konkrete udfordringer, som religiøse, etniske og sproglige mindretal ofte står over for i forbindelse med adgang til humanitær bistand, fordi de er marginaliserede, udsættes for aktiv forskelsbehandling eller har en svag socioøkonomisk stilling; opfordrer Kommissionen til at vurdere mindretals reelle adgang til humanitær bistand og at sikre, at mindretal ikke overses i dens humanitære politik; |
| --- | --- |

46.

| 47. | beklager ødelæggelsen og beskadigelsen af religiøse steder, som udgør en integreret del af kulturarven, og opfordrer til, at de beskyttes og restaureres; anbefaler, at EU medtager beskyttelse af kulturarv som et element i sin udenrigspolitik og optræden udadtil med det formål at bevare freden, fremme forsoning og forebygge konflikter; anbefaler, at EU anvender samarbejde om kulturarv som led i tillidsskabende foranstaltninger i fredsprocesser; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer Kommissionen til at sikre tilstrækkelig finansiering til spørgsmål vedrørende beskyttelse af personer, der tilhører trosmindretal eller religiøse mindretal, under det tematiske program for menneskerettigheder under instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa; opfordrer EU til at sikre respekt for principperne om pluralisme, neutralitet og retfærdighed og til fuldstændig at afstå fra at styrke politikker eller lovgivning, der favoriserer et trossamfund eller en religiøs gruppe frem for andre, når der tildeles midler til dette formål; |
| --- | --- |

48.

| 49. | anbefaler, at EU's multilaterale engagement styrkes med henblik på at fremme og integrere respekten for trosmindretal eller religiøse mindretal i menneskerettighedspolitikker på verdensplan; opfordrer EU og dets medlemsstater til at styrke samarbejdet med FN, Europarådet og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) for at intensivere åbne og konstruktive dialoger med Den Afrikanske Union, Organisationen af Amerikanske Stater, Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer og Den Islamiske Samarbejdsorganisation og andre regionale organisationer til at indgå alliancer med tredjelande eller grupper af ligesindede stater med henblik på at give internationale svar på menneskerettighedsspørgsmål, som trosmindretal eller religiøse mindretal står over for, navnlig dem, der er mest sårbare eller udsatte for angreb i konfliktområder; anbefaler, at EU fortsat er den ledende sponsor for resolutioner om tanke-, samvittigheds-, religions- eller trosfrihed i FN's Generalforsamling og FN's Menneskerettighedsråd; opfordrer til fælles initiativer mellem EU og FN med henblik på at bekæmpe forfølgelse og forskelsbehandling af trosmindretal eller religiøse mindretal og ikketroende; opfordrer EU til at intensivere samarbejdet med FN's Menneskerettighedsråd, navnlig gennem FN's Menneskerettighedsråds særlige procedurer, FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder og den særlige rapportør om religions- og trosfrihed; anbefaler også, at særlige udsendinge for religions- eller trosfrihed i alle EU's medlemsstater udveksler deres bedste praksis og arbejder tæt sammen; |
| --- | --- |

49.

| 50. | fremhæver betydningen af den 22. august som international mindedag for ofre for vold på grundlag af religion eller tro; opfordrer Rådet, Kommissionen og EU's medlemsstater til at være særligt opmærksomme på denne dag i deres planlægning og aktivt samarbejde med trosmindretal eller religiøse mindretal for at vise vilje til at fremme og beskytte deres frihedsrettigheder og arbejde for at forebygge fremtidige voldshandlinger og intolerance over for dem; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter og De Forenede Nationer. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  EUT C 181 af 19.5.2016, s. 69.

(2)  EUT C 411 af 27.11.2020, s. 30.

(3)  EUT C 35 af 31.1.2018, s. 77.

(4)  EUT C 334 af 19.9.2018, s. 69.

(5)  EUT C 162 af 10.5.2019, s. 119.

(6)  EUT C 11 af 13.1.2020, s. 25.

(7)  EUT C 158 af 30.4.2021, s. 2.

(8)  EUT C 255 af 29.6.2021, s. 60.

(9)  EUT C 445 af 29.10.2021, s. 114.

(10)  EUT C 101 af 16.3.2018, s. 134.

(11)  EUT C 238 af 6.7.2018, s. 112.

(12)  EUT C 337 af 20.9.2018, s. 109.

(13)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 91.

(14)  EUT C 171 af 6.5.2021, s. 12.

(15)  EUT C 232 af 16.6.2021, s. 12.

(16)  EUT C 425 af 20.10.2021, s. 126.

(17)  EUT C 255 af 29.6.2021, s. 45.

(18)  EUT C 270 af 7.7.2021, s. 83.

(19)  EUT C 506 af 15.12.2021, s. 77.

(20)  EUT C 58 af 15.2.2018, s. 151.

(21)  EUT C 388 af 13.11.2020, s. 127.

(22)  EUT C 425 af 20.10.2021, s. 63.

(23)  EUT C 506 af 15.12.2021, s. 109.

(24)  EUT C 67 af 8.2.2022, s. 150.

(25)  EUT C 270 af 7.7.2021, s. 25.

(26)  EUT C 456 af 10.11.2021, s. 94.

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/44

---

P9_TA(2022)0138

EU-strategi for fremme af uddannelse af børn i verden

Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2022 Mod en EU-strategi for fremme af uddannelse for børn i verden: mindskelse af virkningerne af covid-19-pandemien (2021/2209(INI))

(2022/C 465/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til FN's konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder,

| — | der henviser til artikel 26 i verdenserklæringen om menneskerettigheder, artikel 18 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, artikel 13 og 14 i den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder og artikel 10 i konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 26 i verdenserklæringen om menneskerettigheder, artikel 18 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, artikel 13 og 14 i den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder og artikel 10 i konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder,

| — | der henviser til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget i 2015, og FN's rapport om verdensmålene for bæredygtig udvikling 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget i 2015, og FN's rapport om verdensmålene for bæredygtig udvikling 2021,

| — | der henviser til de generelle bemærkninger fremsat af FN's Komité for Barnets Rettigheder (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til de generelle bemærkninger fremsat af FN's Komité for Barnets Rettigheder (1),

| — | der henviser til FN's retningslinjer af 18. december 2009 om alternativ børneforsorg, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's retningslinjer af 18. december 2009 om alternativ børneforsorg,

| — | der henviser til FN's globale undersøgelse af 11. juli 2019 om børn, der er berøvet deres frihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's globale undersøgelse af 11. juli 2019 om børn, der er berøvet deres frihed,

| — | der henviser til FN's politiske oplæg af 15. april 2020 med titlen »The impact of COVID-19 on children« og til den positive reaktion herpå i form af et initiativ taget af EU og Gruppen af Latinamerikanske og Caribiske Stater i fællesskab og undertegnet af 173 lande, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's politiske oplæg af 15. april 2020 med titlen »The impact of COVID-19 on children« og til den positive reaktion herpå i form af et initiativ taget af EU og Gruppen af Latinamerikanske og Caribiske Stater i fællesskab og undertegnet af 173 lande,

| — | der henviser til politisk reaktion af 19. oktober 2020 fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling med titlen »What is the impact of the COVID-19 pandemic on immigrants and their children?«, |
| --- | --- |

—

der henviser til politisk reaktion af 19. oktober 2020 fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling med titlen »What is the impact of the COVID-19 pandemic on immigrants and their children?«,

| — | der henviser til UNESCO's konvention mod forskelsbehandling inden for undervisningen, der blev vedtaget den 14. december 1960, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNESCO's konvention mod forskelsbehandling inden for undervisningen, der blev vedtaget den 14. december 1960,

| — | der henviser til brochure fra UNICEF, UNESCO og Verdensbanken med titlen »Mission: Recovering Education in 2021«, |
| --- | --- |

—

der henviser til brochure fra UNICEF, UNESCO og Verdensbanken med titlen »Mission: Recovering Education in 2021«,

| — | der henviser til artikel 49 i pagten vedrørende Organisationen af Amerikanske Stater fra 1967, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 49 i pagten vedrørende Organisationen af Amerikanske Stater fra 1967,

| — | der henviser til artikel 11 i det afrikanske charter om børns rettigheder og velfærd fra 1990, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 i det afrikanske charter om børns rettigheder og velfærd fra 1990,

| — | der henviser til artikel 17 og 25 i det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder fra 1981, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 17 og 25 i det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder fra 1981,

| — | der henviser til artikel 31 i menneskerettighedserklæringen fra Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer fra 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 31 i menneskerettighedserklæringen fra Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer fra 2012,

| — | der henviser til artikel 14 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 14 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til artikel 3, stk. 5, og artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, stk. 5, og artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til rapport fra FN's udviklingsprogram fra april 2021 med titlen »Leaving No One Behind: Impact of COVID-19 on the Sustainable Development Goals (SDGs)«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra FN's udviklingsprogram fra april 2021 med titlen »Leaving No One Behind: Impact of COVID-19 on the Sustainable Development Goals (SDGs)«,

| — | der henviser til den europæiske børnegaranti, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske børnegaranti,

| — | der henviser til det internationale år for afskaffelse af børnearbejde 2021 og til Kommissionens nultolerancestrategi over for børnearbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til det internationale år for afskaffelse af børnearbejde 2021 og til Kommissionens nultolerancestrategi over for børnearbejde,

| — | der henviser til sin beslutning af 26. november 2019 om børns rettigheder i anledning af 30-året for FN's konvention om barnets rettigheder (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. november 2019 om børns rettigheder i anledning af 30-året for FN's konvention om barnets rettigheder (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. marts 2021 om konflikten i Syrien — 10 år efter opstanden (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2021 om konflikten i Syrien — 10 år efter opstanden (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udviklingsudvalget og Kultur- og Uddannelsesudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udviklingsudvalget og Kultur- og Uddannelsesudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0058/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0058/2022),

| A. | der henviser til, at næsten fem millioner mennesker har mistet livet på verdensplan som følge af covid-19-pandemien, hvilket har fået regeringer over hele verden til at træffe ekstraordinære foranstaltninger med henblik på at begrænse spredningen af covid-19-virusset, bl.a. ved at lukke skoler og begrænse adgangen til uddannelsesfaciliteter; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at næsten fem millioner mennesker har mistet livet på verdensplan som følge af covid-19-pandemien, hvilket har fået regeringer over hele verden til at træffe ekstraordinære foranstaltninger med henblik på at begrænse spredningen af covid-19-virusset, bl.a. ved at lukke skoler og begrænse adgangen til uddannelsesfaciliteter;

| B. | der henviser til, at nye varianter intensiverer covid-19-sundhedskrisen, mens konflikter og andre kriser, herunder klimakrisen, fortsat udsætter børn i hele verden for en øget risiko for at ende under minimumsfærdighedsniveauet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at nye varianter intensiverer covid-19-sundhedskrisen, mens konflikter og andre kriser, herunder klimakrisen, fortsat udsætter børn i hele verden for en øget risiko for at ende under minimumsfærdighedsniveauet;

| C. | der henviser til, at adgang til uddannelse er en internationalt anerkendt grundlæggende menneskerettighed, som er uundværlig for udøvelsen af andre menneskerettigheder; der henviser til, at retten til uddannelse indebærer, at grundskoleuddannelse er obligatorisk og universel og er tilgængelig for alle; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at adgang til uddannelse er en internationalt anerkendt grundlæggende menneskerettighed, som er uundværlig for udøvelsen af andre menneskerettigheder; der henviser til, at retten til uddannelse indebærer, at grundskoleuddannelse er obligatorisk og universel og er tilgængelig for alle;

| D. | der henviser til, at UNICEF anslår, at over 168 millioner børn har mistet et helt års uddannelse på grund af skolelukninger som følge af covid-19-nedlukningerne, mens UNESCO-data viser, at uddannelsen i væsentlig grad er blevet afbrudt for 800 millioner studerende på verdensplan, som i gennemsnit mistede to tredjedele af et akademisk år; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at UNICEF anslår, at over 168 millioner børn har mistet et helt års uddannelse på grund af skolelukninger som følge af covid-19-nedlukningerne, mens UNESCO-data viser, at uddannelsen i væsentlig grad er blevet afbrudt for 800 millioner studerende på verdensplan, som i gennemsnit mistede to tredjedele af et akademisk år;

| E. | der henviser til, at omkring 194 lande siden marts 2020 har været tvunget til at lukke skoler i hele landet på grund af covid-19-pandemien, hvilket har påvirket over 1,8 milliarder skoleelever globalt og afskåret deres adgang til uddannelse og andre afgørende fordele, som skolerne giver; der henviser til, at skolerne i nogle regioner fortsat er lukkede; der henviser til, at lukningen af skoler i stadig større udstrækning har udsat børn for vold, misbrug og udnyttelse, herunder i hjemmet; der henviser til, at delvise eller fuldstændige skolelukninger påvirker sårbare og marginaliserede børn mest ved at øge de eksisterende forskelle i uddannelsessystemerne og forstyrre alle aspekter af deres dagligdag; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at omkring 194 lande siden marts 2020 har været tvunget til at lukke skoler i hele landet på grund af covid-19-pandemien, hvilket har påvirket over 1,8 milliarder skoleelever globalt og afskåret deres adgang til uddannelse og andre afgørende fordele, som skolerne giver; der henviser til, at skolerne i nogle regioner fortsat er lukkede; der henviser til, at lukningen af skoler i stadig større udstrækning har udsat børn for vold, misbrug og udnyttelse, herunder i hjemmet; der henviser til, at delvise eller fuldstændige skolelukninger påvirker sårbare og marginaliserede børn mest ved at øge de eksisterende forskelle i uddannelsessystemerne og forstyrre alle aspekter af deres dagligdag;

| F. | der henviser til, at en tredjedel af alle børn i verden ifølge UNICEF ikke har adgang til internettet, hvilket skaber en hindring for adgang til fjernlæring/digital læring; der henviser til, at der fortsat vil være behov for fjernlæringsprogrammer og fjernundervisningsprogrammer efter covid-19-pandemien, navnlig i lande, som er ramt af naturkatastrofer og konflikter; der henviser til, at e-læring har skabt nye udfordringer for lærere med hensyn til at lette de studerendes læring og opretholde den sociale interaktion; der henviser til, at covid-19-pandemien og de hurtige innovative foranstaltninger, der er truffet med henblik på at sikre løbende læring for børn, udgør en mulighed for at gentænke uddannelse og gøre den mere fremadskuende, inkluderende, fleksibel og modstandsdygtig; der henviser til, at fjernlæringsprogrammer skal være tilgængelige for alle børn under hensyntagen til de socioøkonomiske udfordringer, som børn kan stå over for, og deres manglende adgang til internettet, udsendelser eller digitale medier; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en tredjedel af alle børn i verden ifølge UNICEF ikke har adgang til internettet, hvilket skaber en hindring for adgang til fjernlæring/digital læring; der henviser til, at der fortsat vil være behov for fjernlæringsprogrammer og fjernundervisningsprogrammer efter covid-19-pandemien, navnlig i lande, som er ramt af naturkatastrofer og konflikter; der henviser til, at e-læring har skabt nye udfordringer for lærere med hensyn til at lette de studerendes læring og opretholde den sociale interaktion; der henviser til, at covid-19-pandemien og de hurtige innovative foranstaltninger, der er truffet med henblik på at sikre løbende læring for børn, udgør en mulighed for at gentænke uddannelse og gøre den mere fremadskuende, inkluderende, fleksibel og modstandsdygtig; der henviser til, at fjernlæringsprogrammer skal være tilgængelige for alle børn under hensyntagen til de socioøkonomiske udfordringer, som børn kan stå over for, og deres manglende adgang til internettet, udsendelser eller digitale medier;

| G. | der henviser til, at covid-19-pandemiens økonomiske konsekvenser for forældre til gengæld har påvirket deres børns sundhed, trivsel og adgang til uddannelse; der henviser til, at skolelukningerne har overrumplet forældre, som ikke har været forberedte på fjernundervisning og hjemmeundervisning; der henviser til, at nogle arbejdende forældre uden økonomiske midler eller alternativer er blevet tvunget til at efterlade deres børn alene, mens andre, hovedsagelig kvinder, er blevet tvunget ud af arbejdsmarkedet, hvilket har tvunget familier ud i fattigdom; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at covid-19-pandemiens økonomiske konsekvenser for forældre til gengæld har påvirket deres børns sundhed, trivsel og adgang til uddannelse; der henviser til, at skolelukningerne har overrumplet forældre, som ikke har været forberedte på fjernundervisning og hjemmeundervisning; der henviser til, at nogle arbejdende forældre uden økonomiske midler eller alternativer er blevet tvunget til at efterlade deres børn alene, mens andre, hovedsagelig kvinder, er blevet tvunget ud af arbejdsmarkedet, hvilket har tvunget familier ud i fattigdom;

| H. | der henviser til, at over 90 % af landene indførte en eller anden form for fjernundervisning under nødlukningen af skolerne; der henviser til, at fjernundervisning primært var til gavn for børn på primær- og sekundærtrinnet, og at børn på førskoleniveauet risikerede ikke at være forberedt på undervisningen på primærtrinnet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at over 90 % af landene indførte en eller anden form for fjernundervisning under nødlukningen af skolerne; der henviser til, at fjernundervisning primært var til gavn for børn på primær- og sekundærtrinnet, og at børn på førskoleniveauet risikerede ikke at være forberedt på undervisningen på primærtrinnet;

| I. | der henviser til, at skolebørn rundt om i verden allerede har mistet omkring 1,8 billioner timers fremmødeundervisning siden begyndelsen af covid-19-pandemien, og at mere end 39 milliarder måltider i skolen er gået tabt på verdensplan på grund af skolelukninger (4); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at skolebørn rundt om i verden allerede har mistet omkring 1,8 billioner timers fremmødeundervisning siden begyndelsen af covid-19-pandemien, og at mere end 39 milliarder måltider i skolen er gået tabt på verdensplan på grund af skolelukninger (4);

| J. | der henviser til, at verden længe før covid-19-pandemien allerede stod over for en global læringskrise, der ikke kun skyldtes begrænset adgang til uddannelse på grund af fattigdom, lang afstand til den nærmeste skole, skadelige kønsnormer, forskelsbehandling af sårbare grupper, miljørisici og konflikter, men også skyldtes skolegang, der ikke nødvendigvis fører til læring; der henviser til, at pandemien har forværret den kritiske situation for børn i en række konfliktområder, som ofte er kendetegnet ved bl.a. øget usikkerhed, større sårbarhed over for klimaændringernes konsekvenser og angreb på uddannelsesinstitutioner, hvilket har medført en øget risiko for, at børn rekrutteres til konflikter, og at dette udgør en alvorlig krænkelse af børns rettigheder og den humanitære folkeret; der henviser til, at 617 millioner børn og unge på verdensplan ikke er i stand til at opnå et minimum af læsefærdigheder (5) og matematikfærdigheder, selv om to tredjedele af dem går i skole; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at verden længe før covid-19-pandemien allerede stod over for en global læringskrise, der ikke kun skyldtes begrænset adgang til uddannelse på grund af fattigdom, lang afstand til den nærmeste skole, skadelige kønsnormer, forskelsbehandling af sårbare grupper, miljørisici og konflikter, men også skyldtes skolegang, der ikke nødvendigvis fører til læring; der henviser til, at pandemien har forværret den kritiske situation for børn i en række konfliktområder, som ofte er kendetegnet ved bl.a. øget usikkerhed, større sårbarhed over for klimaændringernes konsekvenser og angreb på uddannelsesinstitutioner, hvilket har medført en øget risiko for, at børn rekrutteres til konflikter, og at dette udgør en alvorlig krænkelse af børns rettigheder og den humanitære folkeret; der henviser til, at 617 millioner børn og unge på verdensplan ikke er i stand til at opnå et minimum af læsefærdigheder (5) og matematikfærdigheder, selv om to tredjedele af dem går i skole;

| K. | der henviser til, at covid-19 har udvisket 20 års uddannelsesgevinster; der henviser til, at yderligere 101 millioner børn — 9 % af børnene fra 1. til 8. klassetrin — ikke opnåede minimumsniveauet for læsefærdigheder i 2020 (6); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at covid-19 har udvisket 20 års uddannelsesgevinster; der henviser til, at yderligere 101 millioner børn — 9 % af børnene fra 1. til 8. klassetrin — ikke opnåede minimumsniveauet for læsefærdigheder i 2020 (6);

| L. | der henviser til, at det anslås, at yderligere 825 millioner børn i 2030 ikke vil nå voksenalderen med de kvalifikationer på sekundærniveau, som er nødvendige for deres arbejde og liv; der henviser til, at millioner af børn og unge, som regelmæssigt går i skole, ikke udvikler den viden og de færdigheder, de skal bruge for på vellykket vis at træde ind på arbejdsmarkedet, opnå deres fulde potentiale og bidrage til deres lokalsamfund; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det anslås, at yderligere 825 millioner børn i 2030 ikke vil nå voksenalderen med de kvalifikationer på sekundærniveau, som er nødvendige for deres arbejde og liv; der henviser til, at millioner af børn og unge, som regelmæssigt går i skole, ikke udvikler den viden og de færdigheder, de skal bruge for på vellykket vis at træde ind på arbejdsmarkedet, opnå deres fulde potentiale og bidrage til deres lokalsamfund;

| M. | der henviser til, at skolelukninger har store økonomiske konsekvenser, eftersom de forhindrer børn og unge i at udvikle de nødvendige færdigheder, realisere deres fulde potentiale og forberede sig på livet, hvilket ofte giver anledning til arbejdsløshed og dermed øget ulighed og færre muligheder; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at skolelukninger har store økonomiske konsekvenser, eftersom de forhindrer børn og unge i at udvikle de nødvendige færdigheder, realisere deres fulde potentiale og forberede sig på livet, hvilket ofte giver anledning til arbejdsløshed og dermed øget ulighed og færre muligheder;

| N. | der henviser til, at der ifølge FN er 11 millioner elever på primær- og sekundærtrinnet i hele verden — hvoraf 5,2 millioner er piger — som er i fare for ikke at vende tilbage til deres uddannelse efter covid-19-relaterede skolelukninger (7); der henviser til, at jo længere børn er ude af skolen, desto større er sandsynligheden for, at de helt vil droppe ud af uddannelsessystemet; der henviser til, at denne situation risikerer at undergrave de resultater, som er opnået på uddannelsesområdet, og resultaterne hen imod opfyldelsen af verdensmålene for bæredygtig udvikling, navnlig dem, der vedrører fattigdomsbekæmpelse, sundhed og trivsel og uddannelse af høj kvalitet; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der ifølge FN er 11 millioner elever på primær- og sekundærtrinnet i hele verden — hvoraf 5,2 millioner er piger — som er i fare for ikke at vende tilbage til deres uddannelse efter covid-19-relaterede skolelukninger (7); der henviser til, at jo længere børn er ude af skolen, desto større er sandsynligheden for, at de helt vil droppe ud af uddannelsessystemet; der henviser til, at denne situation risikerer at undergrave de resultater, som er opnået på uddannelsesområdet, og resultaterne hen imod opfyldelsen af verdensmålene for bæredygtig udvikling, navnlig dem, der vedrører fattigdomsbekæmpelse, sundhed og trivsel og uddannelse af høj kvalitet;

| O. | der henviser til, at skolelukninger har forskellige kønsspecifikke virkninger og indebærer risiko for at forværre ulighed; der henviser til, at det anslås, at skolelukninger under kriser kan føre til en stigning i teenagegraviditeter; der henviser til, at piger, som ikke går i skole, er uforholdsmæssigt udsatte for risikoen for tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber samt seksuel udnyttelse; der henviser til, at det anslås, at der kan forekomme yderligere to millioner tilfælde af kvindelig kønslemlæstelse i løbet af det næste årti; der henviser til, at et betydeligt antal piger kan blive forhindret i at vende tilbage til skolen, når de genåbner, eftersom der findes visse diskriminerende politikker, som forbyder gravide piger og unge mødre at gå i skole; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at skolelukninger har forskellige kønsspecifikke virkninger og indebærer risiko for at forværre ulighed; der henviser til, at det anslås, at skolelukninger under kriser kan føre til en stigning i teenagegraviditeter; der henviser til, at piger, som ikke går i skole, er uforholdsmæssigt udsatte for risikoen for tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber samt seksuel udnyttelse; der henviser til, at det anslås, at der kan forekomme yderligere to millioner tilfælde af kvindelig kønslemlæstelse i løbet af det næste årti; der henviser til, at et betydeligt antal piger kan blive forhindret i at vende tilbage til skolen, når de genåbner, eftersom der findes visse diskriminerende politikker, som forbyder gravide piger og unge mødre at gå i skole;

| P. | der henviser til, at 129 millioner piger i hele verden ikke går i skole, heraf 32 millioner i grundskolealderen, 30 millioner i sekundærskolealderen og 67 millioner i gymnasiealderen; der henviser til, at færre end halvdelen af landene på verdensplan har opnået ligestilling mellem kønnene med hensyn til deltagelse i grundskoleuddannelse; der henviser til, at overgangen til fjernlæring sætter børn, navnlig piger, fra de fattigste og mest sårbare husstande i en betydelig risiko for at droppe ud af skolen permanent eller i længere perioder; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at 129 millioner piger i hele verden ikke går i skole, heraf 32 millioner i grundskolealderen, 30 millioner i sekundærskolealderen og 67 millioner i gymnasiealderen; der henviser til, at færre end halvdelen af landene på verdensplan har opnået ligestilling mellem kønnene med hensyn til deltagelse i grundskoleuddannelse; der henviser til, at overgangen til fjernlæring sætter børn, navnlig piger, fra de fattigste og mest sårbare husstande i en betydelig risiko for at droppe ud af skolen permanent eller i længere perioder;

| Q. | der henviser til, at ni ud af de ti mest vanskelige lande for piger at blive uddannet i findes i Afrika syd for Sahara og Afghanistan, hvor Taliban reelt har frataget piger muligheden for uddannelse efter grundskolen ved at beordre, at skoler på sekundærtrinnet kun skal genåbnes for drenge; der henviser til, at Talibans uklare politik og vage og uopfyldte løfter om pigers uddannelse forståeligt nok får millioner af afghanske piger til at frygte for deres uddannelse; der henviser til, at der er opstået adskillige internationale initiativer fra universiteter og privatpersoner, som tilbyder afghanske piger og kvinder fjernundervisning; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at ni ud af de ti mest vanskelige lande for piger at blive uddannet i findes i Afrika syd for Sahara og Afghanistan, hvor Taliban reelt har frataget piger muligheden for uddannelse efter grundskolen ved at beordre, at skoler på sekundærtrinnet kun skal genåbnes for drenge; der henviser til, at Talibans uklare politik og vage og uopfyldte løfter om pigers uddannelse forståeligt nok får millioner af afghanske piger til at frygte for deres uddannelse; der henviser til, at der er opstået adskillige internationale initiativer fra universiteter og privatpersoner, som tilbyder afghanske piger og kvinder fjernundervisning;

| R. | der henviser til, at børn, som ikke går i skole — især piger og børn fra dårligt stillede miljøer, såsom bl.a. børn af mindretal, børn fra landdistrikter, børn af oprindelige folk, migrantbørn, herunder flygtningebørn, børn med handicap, børn i pleje og børn, der har mistet deres forældre og/eller bedsteforældre på grund af covid-19-pandemien — ifølge adskillige nationale og regionale retshåndhævende myndigheder er uforholdsmæssigt sårbare over for udnyttelse, børnearbejde og vold i hjemmet, herunder overværelse af vold, onlinemobning og andre forbrydelser såsom seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug (8); |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at børn, som ikke går i skole — især piger og børn fra dårligt stillede miljøer, såsom bl.a. børn af mindretal, børn fra landdistrikter, børn af oprindelige folk, migrantbørn, herunder flygtningebørn, børn med handicap, børn i pleje og børn, der har mistet deres forældre og/eller bedsteforældre på grund af covid-19-pandemien — ifølge adskillige nationale og regionale retshåndhævende myndigheder er uforholdsmæssigt sårbare over for udnyttelse, børnearbejde og vold i hjemmet, herunder overværelse af vold, onlinemobning og andre forbrydelser såsom seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug (8);

| S. | der henviser til, at Verdensbanken anslår, at en global nedlukning af skoler på fem måneder — foruden de enorme sociale omkostninger — kan medføre læringstab med en nutidsværdi på 10 billioner USD; der henviser til, at tab af læring kan koste økonomier op til 161 millioner USD om dagen; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Verdensbanken anslår, at en global nedlukning af skoler på fem måneder — foruden de enorme sociale omkostninger — kan medføre læringstab med en nutidsværdi på 10 billioner USD; der henviser til, at tab af læring kan koste økonomier op til 161 millioner USD om dagen;

| T. | der henviser til, at skolelukninger desværre har været afgørende for at begrænse spredningen af covid-19; der henviser til, at skoler er mere end steder, hvor børn kan lære, eftersom de også udgør mødesteder og knudepunkter for mental sundhed og psykosocial støtte; der henviser til, at skolelukninger ifølge UNESCO og UNICEF ikke kun påvirker retten til uddannelse, men også retten til sundhed, idet over 80 millioner børn mangler primærvaccinationer som følge af skolelukninger; der henviser til, at skolelukninger betyder, at lærere ikke kan holde øje med tegn på misbrug eller manglende omsorg fra forældrenes side; der henviser til, at skolelukninger ifølge UNICEF's kontor for forskning — Innocenti og Verdensfødevareprogrammet også påvirker retten til god ernæring og adgangen til et dagligt måltid; der henviser til, at skolefødevareprogrammer kan give de mest sårbare børn incitamenter til at vende tilbage til skolen; der henviser til, at skolelukninger i alvorlig grad påvirker børns mentale trivsel, eftersom børn kan blive udsat for vold og stress i hjemmet; der henviser til, at skolelukninger kan have akutte og langvarige psykosociale konsekvenser, bl.a. depression, øget angst og selvmord, eftersom børn er afskåret fra social kontakt; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at skolelukninger desværre har været afgørende for at begrænse spredningen af covid-19; der henviser til, at skoler er mere end steder, hvor børn kan lære, eftersom de også udgør mødesteder og knudepunkter for mental sundhed og psykosocial støtte; der henviser til, at skolelukninger ifølge UNESCO og UNICEF ikke kun påvirker retten til uddannelse, men også retten til sundhed, idet over 80 millioner børn mangler primærvaccinationer som følge af skolelukninger; der henviser til, at skolelukninger betyder, at lærere ikke kan holde øje med tegn på misbrug eller manglende omsorg fra forældrenes side; der henviser til, at skolelukninger ifølge UNICEF's kontor for forskning — Innocenti og Verdensfødevareprogrammet også påvirker retten til god ernæring og adgangen til et dagligt måltid; der henviser til, at skolefødevareprogrammer kan give de mest sårbare børn incitamenter til at vende tilbage til skolen; der henviser til, at skolelukninger i alvorlig grad påvirker børns mentale trivsel, eftersom børn kan blive udsat for vold og stress i hjemmet; der henviser til, at skolelukninger kan have akutte og langvarige psykosociale konsekvenser, bl.a. depression, øget angst og selvmord, eftersom børn er afskåret fra social kontakt;

| U. | der henviser til, at skolefrafald forstærker den sociale ulighed og kan påvirke et lands stabilitet og velstand og dermed bringe millioner af verdens børns fremtid i fare og i alvorlig grad påvirke en hel generation; der henviser til, at uddannelse har vist sig at være afgørende for at bekæmpe ekstremisme og radikaliseringen af børn og unge; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at skolefrafald forstærker den sociale ulighed og kan påvirke et lands stabilitet og velstand og dermed bringe millioner af verdens børns fremtid i fare og i alvorlig grad påvirke en hel generation; der henviser til, at uddannelse har vist sig at være afgørende for at bekæmpe ekstremisme og radikaliseringen af børn og unge;

| V. | der henviser til, at halvdelen af alle flygtningebørn ifølge UNHCR's uddannelsesrapport ikke går i skole; der henviser til, at flygtningebørn er udelukket fra fjernlæringsmuligheder; der henviser til, at flygtningebørn, især dem, som bor i flygtningelejre, bor i overfyldte boliger, hvilket ofte letter spredningen af virusset og hæmmer overholdelsen af sundhedsreglerne; der henviser til, at covid-19-situationen i lejrene udgør en krise for børn, eftersom mange børn ofte allerede har et svækket immunsystem eller underliggende helbredsproblemer i løbet af deres formative år, hvilket udsætter dem for en højere risiko for at udvikle mere alvorlige tilfælde, når de rammes af denne dødbringende virus; der henviser til, at de fleste flygtningelejre ikke har passende sundhedstjenester, der i tilstrækkelig grad kan varetage børns og deres familiers behov; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at halvdelen af alle flygtningebørn ifølge UNHCR's uddannelsesrapport ikke går i skole; der henviser til, at flygtningebørn er udelukket fra fjernlæringsmuligheder; der henviser til, at flygtningebørn, især dem, som bor i flygtningelejre, bor i overfyldte boliger, hvilket ofte letter spredningen af virusset og hæmmer overholdelsen af sundhedsreglerne; der henviser til, at covid-19-situationen i lejrene udgør en krise for børn, eftersom mange børn ofte allerede har et svækket immunsystem eller underliggende helbredsproblemer i løbet af deres formative år, hvilket udsætter dem for en højere risiko for at udvikle mere alvorlige tilfælde, når de rammes af denne dødbringende virus; der henviser til, at de fleste flygtningelejre ikke har passende sundhedstjenester, der i tilstrækkelig grad kan varetage børns og deres familiers behov;

| W. | der henviser til, at den ulige fordeling af covid-19-vacciner på verdensplan i uforholdsmæssig høj grad påvirker lavindkomstlande; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at den ulige fordeling af covid-19-vacciner på verdensplan i uforholdsmæssig høj grad påvirker lavindkomstlande;

| 1. | anerkender og udtrykker tilfredshed med det arbejde, der udføres af lærere, undervisere af enhver art og støttepersonale, som hurtigt har tilpasset sig covid-19-pandemien og sikret en fortsættelse af læringsprocessen for børn og unge; roser initiativer iværksat af internationale og lokale civilsamfundsorganisationer, private borgere og virksomheder med henblik på at give børn informations- og kommunikationsteknologi, fjernlæringskurser og andet undervisningsmateriale, navnlig i lande, hvor børn har begrænset adgang til fjernlæring eller slet ingen adgang til læring; opfordrer indtrængende Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og medlemsstaterne til at fremme en tilgang, der er baseret på børns rettigheder, til den globale indsats for at afbøde covid-19-pandemiens indvirkning på børns adgang til uddannelse og en tilgang, som er baseret på princippet om ikkeforskelsbehandling, princippet om at handle til barnets bedste og princippet om børns deltagelse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anerkender, at uddannelse er et tværgående spørgsmål, der er relevant for alle dimensioner af en bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over de tilsagn, der blev givet på UNESCO's verdenskonference om uddannelse i bæredygtig udvikling i 2021, og vedtagelsen af Berlinerklæringen; insisterer på at sikre uddannelse af høj kvalitet for alle børn som katalysator for alle verdensmålene for bæredygtig udvikling og understreger betydningen af at integrere bæredygtig udvikling i alle uddannelsesniveauer, lige fra førskoleundervisning til videregående uddannelse og voksenundervisning, herunder erhvervsrettet uddannelse, ikkeformel uddannelse og uformel læring; |
| --- | --- |

3.

| 4. | insisterer på, at EU skal gå forrest som en uddannelsesmagt, der sætter medlemsstaterne i stand til fuldt ud at udøve deres kapacitet til at støtte uddannelse af børn i hele verden og gøre deres overbevisninger om dette spørgsmål gældende; understreger den centrale rolle, som det fremtidige europæiske uddannelsesområde spiller, idet det giver en vigtig mulighed for mere internationalt samarbejde med henblik på at opbygge synergier på grundlag af uddannelse uden for Europa og således udvikle fælles tilgange til og fælles løsninger på fælles udfordringer; opfordrer indtrængende Kommissionen til at forstærke sine bestræbelser på at fastlægge en strategi herom, der omfatter en klar skitse og klare målsætninger; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger den centrale betydning af at sikre børns ret til uddannelse og give alle børn mulighed for at vende tilbage til skolen og opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at bistå myndighederne i tredjelande med at prioritere genåbningen af skoler i deres genopretningsplaner, herunder støtte til lærere, så de kan hjælpe børn med at indhente det forsømte i forhold til tabt læring, og støtte til børns trivsel, da skoler er afgørende for børns læring, sikkerhed, sundhed, ernæring og generelle trivsel; opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at bistå tredjelandes myndigheder med at sikre, at alle børn kan nyde godt af deres ret til en uddannelse på primærtrinnet, og med at træffe foranstaltninger til at sikre, at en uddannelse på sekundærtrinnet er tilgængelig; opfordrer endvidere Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at bistå tredjelandes myndigheder med udviklingen og gennemførelsen af digitale undervisnings- og læringsmetoder og med at lette adgangen til internet for alle; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mener, at en forbedret mobilisering af de indenlandske ressourcer, beskyttelse og kraftig forøgelse af de indenlandske udgifter til sociale sektorer, navnlig uddannelse og sundhed, og en forbedring af kvaliteten af disse udgifter skal prioriteres i de nationale genopretningsplaner og bistandsprogrammer, der forvaltes af EU og internationale finansielle institutioner; insisterer i denne forbindelse på at sikre en retfærdig fordeling og finansiering, således at socialt dårligt stillede, fattige og marginaliserede børn — med særligt fokus på piger — unge og familier ikke lades i stikken; fremhæver, at barnets tarv skal være retningsgivende for alle bestræbelser på at afbøde covid-19-pandemiens indvirkning på adgangen til uddannelse, og at sådanne foranstaltninger skal respektere børns ret til information, indflydelse og mulighed for at blive hørt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at det er afgørende at tage hensyn til forældres sociale situation og støtte familier, hvis indkomst er blevet reduceret som følge af de økonomiske konsekvenser af covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

7.

| 8. | anerkender, at opnåelse af en uddannelse af høj kvalitet skal være en prioritet for EU's og medlemsstaternes officielle udviklingsbistand; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at tvangsfordrivelse fører til et stigende antal mennesker, der lever i flygtningemiljøer; opfordrer Kommissionen til at støtte overførsel af færdigheder i flygtningelejre og stærk uddannelsesstøtte til flygtninge og fordrevne for at støtte deres integration og engagement i indkomstskabende aktiviteter; |
| --- | --- |

9.

| 10. | er bekymret over den varige økonomiske indvirkning, som pandemien har på uddannelsesfinansieringen, eftersom størstedelen af UNESCO's medlemsstater endnu ikke har nået tærsklen på 4-6 % af BNP eller 15-20 % af de offentlige udgifter; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fremhæver den ulige indsats for at håndtere pandemien på grund af ulige adgang til vacciner, hvilket resulterer i ulige beskyttelseskapacitet; understreger, at pandemien kun kan få en ende gennem en global indsats, og at vacciner skal være tilgængelige for alle; opfordrer medlemsstaterne til at øge deres bidrag til og den overordnede effektivitet af FN's COVAX-program for at sikre tredjelandes tilstrækkelige adgang til covid-19-vacciner, så de kan indføre nationale covid-19-vaccinationskampagner, som er i overensstemmelse med de retningslinjer, der er fastsat af de kompetente nationale sundhedsmyndigheder og Verdenssundhedsorganisationen, og således sikre en hurtig tilbagevenden til skolerne; opfordrer indtrængende Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med deres transatlantiske allierede og internationale partnere for at øge den globale levering af covid-19-vacciner, sikre en retfærdig fordeling til de lande og befolkninger, der har størst behov herfor, og sigte mod at forbedre den globale adgang til økonomisk overkommelige covid-19-relaterede lægemidler og afhjælpe globale produktionsbegrænsninger og forsyningsmangler; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer indtrængende EU til sammen med USA og andre medlemmer af Verdenshandelsorganisationen (WTO) at øge produktionen og viften af forsyningsmuligheder for at sikre lige adgang til diagnostik, vacciner, behandlinger og andre relevante sundhedsprodukter, der er nødvendige for at inddæmme, forebygge og behandle covid-19, og for at sikre, at disse mål nås inden WTO's 12. ministerkonference; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at bistå myndighederne i tredjelande med at finansiere og gennemføre foranstaltninger for »sikre skoler«, herunder tilvejebringe hygiejneforsyninger og dele oplysninger om håndvask og andre hygiejneforanstaltninger samt om bevarelsen af kontinuiteten i ernæringstjenester for børn og unge i skolealderen; understreger, at skolemåltider og rent vand er afgørende for at sikre børns ernæring, vækst og udvikling, eftersom de giver børn — især piger og dem fra de fattigste og mest marginaliserede befolkningsgrupper — et stærkt incitament til at vende tilbage til skolen, når restriktionerne er ophævet; fremhæver i denne forbindelse den centrale rolle, som lærere og civilsamfundsaktører, herunder trosbaserede organisationer, religiøse samfund og NGO'er, kan spille med hensyn til sundhedsfremme og bekæmpelse af covid-19-pandemien og med hensyn til at bistå børn og deres familier med at overvinde sundhedskrisens udfordringer og vanskeligheder, forbedre deres trivsel og tilbyde uddannelsesprogrammer; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at bistå myndighederne i tredjelande med at udarbejde risikobegrænsnings- og risikostyringsplaner på uddannelsesområdet gennem planlægning af modstandsdygtighed; fremhæver betydningen af at udvikle og sikre beredskabsplaner og kriseberedskabsplaner nu for at mindske risikoen for covid-19-smitte i skolerne og for at minimere konsekvenserne af skolelukninger for børn og deres familie, navnlig for de fattigste og mest marginaliserede børn og dem med alvorlige handicap; fremhæver i denne forbindelse behovet for at prioritere børn i konfliktramte områder og deres adgang til uddannelse af høj kvalitet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger den indvirkning, som skolelukninger kan have på forældrenes arbejdsforpligtelser, samtidig med at de skal tage sig af deres børn; understreger betydningen af at give arbejdende forældre passende ressourcer og vejledning om fjernundervisning, fritidsaktiviteter og metoder for psykologisk støtte med henblik på at skabe balance mellem hjemmearbejde og hjemmeskole; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger betydningen af at yde uddannelsesmæssig og psykosocial støtte til børn og familier, der skal gå i isolation for at minimere risikoen for smitte, med henblik på at mindske stress og ængstelse i hjemmet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at bistå myndighederne i tredjelande med proaktivt at udstikke retningslinjer for bedste praksis inden for fjernlæring og med at sikre, at passende og sikre værktøjer, læseplaner og teknologier anvendes og gøres tilgængelige for børn fra lavindkomstfamilier, børn fra landdistrikter, børn af oprindelige folk, migrantbørn, marginaliserede børn og børn med handicap eller indlæringsvanskeligheder, børn i alternativ pleje, børn på tilbageholdelsessteder og børn, der bor i fjerntliggende områder eller i miljøer, hvor de er frihedsberøvede, eller hvor der ikke er internetadgang overalt; fremhæver digital lærings potentiale til at give uddannelsesinstitutionerne mulighed for at nå ud til alle børn hurtigt og i stort omfang og samtidig fremme partnerskaber og samarbejde med en bred vifte af aktører fra civilsamfundet samt den offentlige og private sektor; insisterer imidlertid på, at investeringer i digital læring skal søge at mindske den digitale kløft og skal være kontekstspecifikke og i overensstemmelse med barnets tarv og ikke ske på bekostning af støtte til grundlæggende uddannelsesinfrastruktur og -personale og fremmødeundervisning; minder imidlertid om, at adgangen til digitale teknologier stadig ikke har været lige eller udbredt under pandemien; mener, at der er behov for store investeringer i denne sektor, både hvad angår uddannelse og finansiering; opfordrer EU og dets medlemsstater til fortsat at stille tilgængelige uddannelsesressourcer til rådighed og give åben adgang til digitale værktøjer for lærere, forældre og studerende; understreger i denne forbindelse, at børns privatliv og beskyttelse af personoplysninger skal sikres i forbindelse med alle digitale værktøjer, og at der skal tages behørigt hensyn til kønsorienteret indhold og de forskellige realiteter i børns liv; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at opretholde en solid finansiering af uddannelse gennem alle tilgængelige finansielle EU-instrumenter i overensstemmelse med benchmarket på 10 % for uddannelse i instrumentet et globalt Europa og til at stille flere midler til rådighed med henblik på at øge modstandsdygtigheden over for nuværende og fremtidige kriser; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at bistå myndighederne i tredjelande med at sikre passende pleje af børn, herunder ved at indføre en beredskabsplan for pleje af børn, der er forældreløse eller efterladt uden passende pleje på grund af alvorlige tilfælde af covid-19, som kræver hospitalsindlæggelse af de voksne plejere; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen til at etablere en forbindelse mellem mulige investeringsrisikobegrænsende aktiviteter og økonomisk støtte til adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse, navnlig til etablering af passende infrastruktur og uddannelse for lærere under instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at bistå tredjelandes regeringer med at opbygge og videreudvikle stærkere kønsorienterede og inklusive uddannelsessystemer og udrydde alle former for kønsbaseret vold mod kvinder og piger; minder om, at FN har fastlagt, at kvinders adgang til uddannelse er en grundlæggende rettighed; mener, at prioriteringen af øget uddannelse af piger og støtte til kvinders deltagelse i uddannelse og karrierer inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) bør være et centralt politisk mål for EU og det internationale udviklingssamfund; fastholder i denne forbindelse, at piger skal kunne fuldføre deres uddannelse og have adgang til alderssvarende oplysninger og tjenester uden forskelsbehandling og kønsbias og med lige muligheder for at realisere deres potentiale; understreger det presserende behov for at håndtere kønsrelaterede hindringer for uddannelse, såsom love, politikker og skadelige sociokulturelle normer, der forhindrer piger i at fortsætte deres uddannelse i tilfælde af graviditet, ægteskab eller moderskab; opfordrer til bekæmpelse af kønsstereotyper og skadelige sociokulturelle normer gennem uddannelse og forebyggelse af vold gennem kønssensitive uddannelsesprogrammer; |
| --- | --- |

21.

| 22. | fordømmer, at millioner af piger verden over ikke har adgang til uddannelse, hvilket udsætter dem for afhængighed og en højere risiko for vold og udnyttelse, navnlig i tilfælde, hvor kvinder og piger systematisk nægtes adgang til uddannelse, arbejde og det offentlige liv af de myndigheder, der er ved magten; afviser misbrug og anvendelsen af enhver praksis, der diskriminerer adgangen til uddannelse og pålægger lukning af skoler; opfordrer til, at denne praksis bringes til ophør, og opfordrer indtrængende til, at alle skoler for piger og kvinder genåbnes; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at bevare og yderligere styrke resultaterne fra de seneste 20 år inden for uddannelse af kvinder og piger i Afghanistan; opfordrer indtrængende til, at der afsættes de nødvendige midler inden for EU's humanitære bistandspakke til Afghanistan for at gøre det muligt for internationale og lokale organisationer at lette genåbningen af uddannelsesfaciliteter for kvinder og piger og udvikle fjernlæringsprogrammer som en midlertidig foranstaltning; opfordrer til, at der lægges lignende vægt på uddannelse af afghanske børn og unge i lande, der huser afghanske flygtninge; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger, at retten til uddannelse og information om seksuel og reproduktiv sundhed, familieplanlægning, moderne svangerskabsforebyggende metoder, sikker og lovlig abort samt sundhedspleje til mødre og før- og efterfødselspleje skal garanteres for alle mennesker; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne samt de nationale regeringer i tredjelande til at udvikle specifikke programmer til at håndtere og afbøde covid-19-udbruddets psykiske og psykosociale konsekvenser for børn, lærere og deres lokalsamfund og til at udforme specifikke forebyggelseskampagner rettet mod børn, forældre og lærere om risiciene ved at bruge internettet, såsom chikane, seksuelt misbrug og cybermobning, og fremme særlige planer for at hjælpe børn, der har været ofre for denne praksis, og deres forældre; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger behovet for alderssvarende, evidensbaserede, omfattende seksualundervisningsprogrammer for at mindske pigers og unge kvinders sårbarhed over for tidlig fødsel og utilsigtet graviditet, børneægteskaber, prostitution, hiv-smitte og kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

26.

| 27. | bemærker, at andelen af elever i forhold til uddannede fagfolk i området syd for Sahara fortsat er højt på trods af EU's forskellige bestræbelser og den bistand, det yder; fremhæver det regionale gennemsnit på 58 elever pr. uddannet lærer på primærtrinnet og 43 elever pr. uddannet lærer på sekundærtrinnet; påpeger, at mange udviklingslande kæmper for at gøre effektiv brug af ressourcer, og at øgede udgifter til uddannelse meget ofte ikke giver sig udslag i mere læring og forbedret menneskelig kapital; understreger den rolle, som lærere på alle niveauer spiller med hensyn til at lette læring, teknologiens betydning for læring og effektiv forvaltning af skoler og uddannelsessystemer i disse lande; minder om, at der ifølge UNESCO er behov for at ansætte mindst 15 millioner lærere for at nå de uddannelsesrelaterede mål i Afrika syd for Sahara senest i 2030 i overensstemmelse med verdensmål nr. 4 for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at bistå myndighederne i partnerlandene med at håndtere udfordringerne i deres uddannelsessystemer med henblik på at sætte dem i stand til at modstå fremtidige kriser og gøre systemerne mere modstandsdygtige og inklusive, gennemføre læringsgenopretningsprogrammer og beskytte uddannelsesbudgetterne med målrettede investeringer i økonomisk overkommelig og inklusiv uddannelse af høj kvalitet, herunder investeringer i uddannelsesteknologiværktøjer, læreruddannelse og andre ressourcer for at sikre, at børn og unge realiserer deres fulde potentiale, forberedes på livet og ikke går glip af muligheder for at komme ind på arbejdsmarkedet senere i livet, samtidig med at det enkelte barns uddannelsesbehov og rettigheder respekteres; fremhæver, at fjernlæringsprogrammer, der er udformet til at håndtere fremtidige kriser, skal omfatte forskellige undervisningsmaterialer, herunder trykt materiale, for at være tilgængelige for de dårligst stillede og marginaliserede børn; |
| --- | --- |

28.

| 29. | glæder sig over UNESCO's Pariserklæring om en global opfordring til at investere i uddannelsers fremtid; opfordrer indtrængende landene i hele verden til at betragte uddannelse som en investering snarere end en udgift; mener, at tilstrækkelig og effektiv økonomisk støtte til uddannelse er en forudsætning for at udrydde fattigdom og forbedre velfærden, navnlig på et tidspunkt, hvor de offentlige ressourcer i stigende grad begrænses af konkurrerende krav inden for hårdt ramte sektorer som sundhed og uddannelse; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at øge uddannelsesfinansieringen betydeligt i deres internationale udviklings- og bistandsstrategier; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at unge er de mest værdifulde aktiver til at fremme den økonomiske udvikling i udviklingslande; |
| --- | --- |

30.

| 31. | minder om, at det globale samfund er fast besluttet på at forbedre uddannelseskvaliteten inden 2030 (verdensmål nr. 4 for bæredygtig udvikling); |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer til, at de internationale uddannelsesudvekslinger mellem unge i Afrika og EU øges gennem programmer som Erasmus og Erasmus for unge iværksættere, der har til formål at hjælpe nye iværksættere med at erhverve de relevante færdigheder i virksomhedsledelse; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til, at covid-19-sundhedskrisen har forværret situationen for dem, der tilbageholdes i lejre i Syrien, og til straks at hjemsende alle europæiske børn, der tilbageholdes i disse lejre, og sikre, at barnets tarv kommer i første række; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger betydningen af at medtage erhvervsuddannelse og programmer, der tilbyder en ny chance, i genopretningsplanerne for at hjælpe børn og unge med at komme ind på arbejdsmarkedet; opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten, medlemsstaterne og tredjelande til at tilbyde de unge attraktive fremtidsudsigter; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger betydningen af at ledsage investeringer i erhvervsrettet og almen uddannelse med støtte til jobskabelse for at skabe bedre fremtidsudsigter for den næste generation af unge i Afrika og andre udviklingsregioner; bemærker den særlige betydning, som offentlig-private partnerskaber har for opfyldelsen af verdensmål nr. 8 for bæredygtig udvikling om adgang til anstændigt arbejde; understreger vigtigheden af den sekundære uddannelse og erhvervsrettede uddannelse, som er væsentlige for unges beskæftigelsesegnethed og for en bæredygtig udvikling; bemærker endvidere, at den stigende ungdomsbefolkning i Afrika først og fremmest kræver støtte til uddannelse af høj kvalitet og fremme af erhvervsuddannelse for at øge mobiliteten og adgangen til markeder og rettigheder; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer EU til at fremme investeringer i erhvervsuddannelse og livslang læring og til at styrke uddannelsesstrukturerne i samarbejde med den private sektor for at udnytte den menneskelige kapital; |
| --- | --- |

36.

| 37. | fremhæver betydningen af løbende faglig udvikling og øget økonomisk støtte til lærere, der giver dem mulighed for at håndtere læringstab blandt deres elever, således at de kan reagere på deres individuelle sociale, familiemæssige og psykiske situation, og for at indarbejde digital teknologi i deres undervisning; understreger det presserende behov for at gribe muligheden og udnytte covid-19-genopretningsfondene og hurtige innovative foranstaltninger, der skal anvendes til at sikre fjernlæring under pandemien for at gentænke uddannelse og opbygge systemer, der er mere fremadrettede, inklusive, fleksible og modstandsdygtige; mener, at disse nye tilgange skal imødegå læringstab, forebygge skolefrafald og sikre den sociale og følelsesmæssige velfærd for studerende, lærere og personale; |
| --- | --- |

37.

| 38. | fremhæver den rolle, som ikkeformel og uformel uddannelse, undervisning i medborgerkundskab og frivilligt arbejde spiller; opfordrer Kommissionen til at bistå tredjelande med at forbedre anerkendelsen af bløde færdigheder; insisterer på fremme af praksis for solidaritet mellem generationerne og mentorordninger for at mindske uligheder, udstødelse eller skolefrafald; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer til en øget global videnudveksling og mobilitet på alle uddannelsesniveauer mellem og inden for lande og regioner og anerkender samtidig globale forholds komplekse og omstridte historie og understreger betydningen af at fremme kulturarv, kulturel identitet, historie, kunst og globalt medborgerskab gennem uddannelse; bemærker potentialet i at kombinere onlineudvekslinger og rejser med henblik herpå; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger betydningen af at udvikle og styrke oplysningsaktiviteter vedrørende klimaændringer og miljøbeskyttelse og deres indvirkning på børn og kommende generationer; opfordrer til, at miljøundervisning gøres til et kerneelement i skolernes læseplaner; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger den vigtige rolle, som idrætsundervisning i skolerne spiller, eftersom fysisk aktivitet og en sund livsstil er afgørende for at forbedre de lærendes sundhed; opfordrer derfor Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at bistå de nationale myndigheder med at sikre tilstrækkelige og sikre idrætsfaciliteter i skolerne og uddannelse af kvalificerede idrætslærere; |
| --- | --- |

41.

| 42. | henleder opmærksomheden på behovet for at udnytte synergierne mellem kultur og uddannelse med henblik på at skabe bæredygtige, inklusive og modstandsdygtige samfund; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at bistå de nationale myndigheder med at integrere kunst og kultur i skolernes læseplaner og fritidsaktiviteter med henblik på at berige de lærendes uddannelses- og læringserfaringer i tredjelande; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mener, at de nationale regeringer — og deres kompetente nationale, regionale eller lokale myndigheder — skal kommunikere med børn på en børnevenlig måde for at forklare de foranstaltninger, der er truffet for at begrænse spredningen af covid-19, med henblik på at øge bevidstheden om virkninger, risici og trusler forbundet med covid-19 og oplyse børn om deres rettigheder; |
| --- | --- |

43.

| 44. | understreger betydningen af at tilegne sig færdigheder, navnlig gennem læring ansigt til ansigt, som vil gøre det muligt for børn at gøre fremskridt gennem hele deres liv, f.eks. med hensyn til personlige relationer, studiefærdigheder, empati og samarbejde; fremhæver, at det er væsentligt, at børn kan lege og dyrke fritidsaktiviteter som et centralt element i deres udvikling, hvilket også er anerkendt i artikel 31 i FN's konvention om barnets rettigheder; opfordrer til, at der tages skridt til at forbedre børns deltagelse i fritidsaktiviteter og kulturelle aktiviteter, både som rettigheder i sig selv og som et middel til at styrke børns mentale sundhed og generelle trivsel; |
| --- | --- |

44.

| 45. | gentager sin opfordring til alle FN's medlemsstater, som endnu ikke har gjort det, om at ratificere FN's konvention om barnets rettigheder, og understreger samtidig betydningen af at sikre, at dette centrale menneskerettighedsinstrument finder anvendelse i hele verden; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger behovet for korrekt at evaluere, følge op på og overvåge indvirkningen af de initiativer, der blev indført under krisen, med henblik på at identificere mangler og fastlægge, hvordan de kan afhjælpes; |
| --- | --- |

46.

| 47. | forpligter sig til at gøre uddannelse til et centralt emne for drøftelserne inden for rammerne af parlamentariske delegationers arbejde, navnlig gennem fælles parlamentariske forsamlinger såsom Den Blandede Parlamentariske Forsamling ACS-EU; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Navnlig generel bemærkning nr. 5 om generelle gennemførelsesforanstaltninger for konventionen om barnets rettigheder, nr. 6 om behandlingen af uledsagede og separerede børn, der opholder sig uden for deres hjemland, nr. 10 om børns rettigheder inden for strafferetsplejen, nr. 12 om barnets ret til at blive hørt, nr. 13 om barnets ret til et liv uden vold, nr. 14 om barnets ret til, at hans eller hendes tarv kommer i første række, nr. 15 om barnets ret til den højest mulige levestandard og nr. 16 om staters forpligtelser i forhold til virksomheders påvirkning af børns rettigheder.

(2)  EUT C 232 af 16.6.2021, s. 2.

(3)  EUT C 474 af 24.11.2021, s. 130.

(4)  UNICEF's forskningskontor, COVID-19: Missing More Than a Classroom — The impact of school closures on children’s nutrition, januar 2021.

(5)  UNESCO, faktablad nr. 46, More Than One-Half of Children and Adolescents Are Not Learning Worldwide, september 2017.

(6)  FN's rapport om verdensmålene for bæredygtig udvikling 2021, den 15. juli 2021.

(7)  UNESCO, How many students are at risk of not returning to school?, den 30. juli 2020.

(8)  Pressemeddelelse af 19. juni 2020 fra Europol med titlen »Exploiting Isolation: sexual predators increasingly targeting children during COVID pandemic«.

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/54 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/54

---

P9_TA(2022)0139

Opnåelse af kvinders økonomiske uafhængighed gennem iværksætteri og selvstændig virksomhed

Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2022 om opnåelse af kvinders økonomiske uafhængighed gennem iværksætteri og selvstændig virksomhed (2021/2080(INI))

(2022/C 465/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 21, stk. 1, artikel 23 og artikel 33, stk. 2, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 21, stk. 1, artikel 23 og artikel 33, stk. 2, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder;

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« (COM(2020)0152),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« (COM(2020)0103),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 med titlen »Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed« (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 med titlen »Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed« (COM(2020)0274),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030« (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030« (COM(2021)0101),

| — | der henviser til studie fra 2020 fra Kommissionens Generaldirektorat for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi med titlen »Women in the Digital Age«, |
| --- | --- |

—

der henviser til studie fra 2020 fra Kommissionens Generaldirektorat for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi med titlen »Women in the Digital Age«,

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 om eksterne faktorer, som udgør hindringer for kvinders iværksætteri i Europa (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 om eksterne faktorer, som udgør hindringer for kvinders iværksætteri i Europa (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. april 2016 om ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders position i den digitale tidsalder (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. april 2016 om ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders position i den digitale tidsalder (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. oktober 2017 om styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status i den private og offentlige sektor i EU (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. oktober 2017 om styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status i den private og offentlige sektor i EU (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om styrkelse af kvinders og pigers position inden for den digitale sektor (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om styrkelse af kvinders og pigers position inden for den digitale sektor (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om udligning af den kønsbestemte digitale kløft: Kvinders deltagelse i den digitale økonomi (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om udligning af den kønsbestemte digitale kløft: Kvinders deltagelse i den digitale økonomi (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om kønsperspektivet i covid-19-krisen og perioden efter krisen (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om kønsperspektivet i covid-19-krisen og perioden efter krisen (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om EU's strategi for ligestilling mellem kønnene (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om EU's strategi for ligestilling mellem kønnene (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. juni 2021 om fremme af ligestilling mellem kønnene i uddannelse og karriereveje inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. juni 2021 om fremme af ligestilling mellem kønnene i uddannelse og karriereveje inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) (8),

| — | der henviser til studie med titlen »The Professional Status of Rural Women in the EU«, offentliggjort af Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender under generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker i maj 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til studie med titlen »The Professional Status of Rural Women in the EU«, offentliggjort af Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender under generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker i maj 2019,

| — | der henviser til studie med titlen »Enhancing Women's Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries«, offentliggjort af Directorate for Employment, Labour and Social Affairs under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) i 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til studie med titlen »Enhancing Women's Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries«, offentliggjort af Directorate for Employment, Labour and Social Affairs under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) i 2014,

| — | der henviser til studie med titlen »International Survey of Adult Financial Literacy«, offentliggjort af OECD i 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til studie med titlen »International Survey of Adult Financial Literacy«, offentliggjort af OECD i 2020,

| — | der henviser til kapitel 2 i studiet med titlen »The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship«, offentliggjort af OECD i december 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til kapitel 2 i studiet med titlen »The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship«, offentliggjort af OECD i december 2019,

| — | der henviser til kønsligestillingsindekset fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder (EIGE), |
| --- | --- |

—

der henviser til kønsligestillingsindekset fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder (EIGE),

| — | der henviser til artikel 6 i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 6 i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap,

| — | der henviser til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til »Women in Digital«-resultattavlen, |
| --- | --- |

—

der henviser til »Women in Digital«-resultattavlen,

| — | der henviser til studie med titlen »Women's entrepreneurship and self-employment, including aspects of gendered Corporate Social Responsibility«, som blev offentliggjort af Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender i dets Generaldirektorat for Interne Politikker i maj 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til studie med titlen »Women's entrepreneurship and self-employment, including aspects of gendered Corporate Social Responsibility«, som blev offentliggjort af Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender i dets Generaldirektorat for Interne Politikker i maj 2020,

| — | der henviser til studie med titlen »Funding women entrepreneurs: How to empower growth«, som blev offentliggjort af Den Europæiske Investeringsbanks »Innovation Finance Advisory« i juni 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til studie med titlen »Funding women entrepreneurs: How to empower growth«, som blev offentliggjort af Den Europæiske Investeringsbanks »Innovation Finance Advisory« i juni 2020,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A9-0096/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A9-0096/2022),

| A. | der påpeger, at ligestilling mellem kønnene er en grundlæggende værdi og et centralt mål for EU og en grundlæggende forudsætning for, at kvinder og piger kan nyde deres menneskerettigheder fuldt ud, ligesom det er af afgørende betydning for deres empowerment, udfoldelsen af deres fulde potentiale og for realiseringen af et bæredygtigt og inklusivt samfund; der påpeger, at kønsbaseret forskelsbehandling baseret på stereotyper og uligheder kombineret med intersektionel forskelsbehandling på grund af bl.a. køn, race, etnisk eller social oprindelse eller handicap, seksuel orientering, kønsidentitet eller kønsudtryk, har negative sociale og økonomiske konsekvenser og påvirker den måde, hvorpå kvinder oplever udfordringer, herunder med hensyn til at starte en virksomhed op og blive selvstændig; |
| --- | --- |

A.

der påpeger, at ligestilling mellem kønnene er en grundlæggende værdi og et centralt mål for EU og en grundlæggende forudsætning for, at kvinder og piger kan nyde deres menneskerettigheder fuldt ud, ligesom det er af afgørende betydning for deres empowerment, udfoldelsen af deres fulde potentiale og for realiseringen af et bæredygtigt og inklusivt samfund; der påpeger, at kønsbaseret forskelsbehandling baseret på stereotyper og uligheder kombineret med intersektionel forskelsbehandling på grund af bl.a. køn, race, etnisk eller social oprindelse eller handicap, seksuel orientering, kønsidentitet eller kønsudtryk, har negative sociale og økonomiske konsekvenser og påvirker den måde, hvorpå kvinder oplever udfordringer, herunder med hensyn til at starte en virksomhed op og blive selvstændig;

| B. | der påpeger, at kvindeligt iværksætteri styrker kvinders frigørelse og empowerment; der henviser til, at den årlige medianindkomst for fuldtidsiværksættere i perioden 2014-2018 var den samme for mænd og kvinder (9); der henviser til, at kvinders økonomiske uafhængighed og empowerment er afgørende for at virkeliggøre kvinders rettigheder og ligestillingen mellem kønnene og omfatter evnen til at deltage på lige fod på arbejdsmarkedet, have adgang til og kontrol over produktive ressourcer, have kontrol over egen tid, eget liv og egen krop, realisere sig selv og deltage meningsfuldt i den økonomiske beslutningstagning på alle niveauer; der påpeger, at opnåelse af økonomisk uafhængighed kræver promovering af iværksætteri og selvstændig virksomhed for kvinder og skal ledsages af passende foranstaltninger til at sikre kvinder lige deltagelse på arbejdsmarkedet, lige løn for samme arbejde eller arbejde af samme værdi, adgang til anstændigt arbejde samt deling og anerkendelse af huslige og omsorgsrelaterede pligter; |
| --- | --- |

B.

der påpeger, at kvindeligt iværksætteri styrker kvinders frigørelse og empowerment; der henviser til, at den årlige medianindkomst for fuldtidsiværksættere i perioden 2014-2018 var den samme for mænd og kvinder (9); der henviser til, at kvinders økonomiske uafhængighed og empowerment er afgørende for at virkeliggøre kvinders rettigheder og ligestillingen mellem kønnene og omfatter evnen til at deltage på lige fod på arbejdsmarkedet, have adgang til og kontrol over produktive ressourcer, have kontrol over egen tid, eget liv og egen krop, realisere sig selv og deltage meningsfuldt i den økonomiske beslutningstagning på alle niveauer; der påpeger, at opnåelse af økonomisk uafhængighed kræver promovering af iværksætteri og selvstændig virksomhed for kvinder og skal ledsages af passende foranstaltninger til at sikre kvinder lige deltagelse på arbejdsmarkedet, lige løn for samme arbejde eller arbejde af samme værdi, adgang til anstændigt arbejde samt deling og anerkendelse af huslige og omsorgsrelaterede pligter;

| C. | der henviser til, at kvinder repræsenterer det mest værdifulde og største uudnyttede iværksætter- og lederpotentiale i Europa; der henviser til, at der i perioden 2014-2018 var dobbelt så stor sandsynlighed for, at kvinder i OECD som helhed ville starte egen virksomhed, som at kvinder i EU ville gøre det (10); der fremhæver, at kvindelige iværksættere og selvstændige er en underudnyttet kilde til bæredygtig økonomisk vækst, jobskabelse og innovationspotentiale, og at fremme heraf er et vigtigt redskab til at styrke kvinders økonomiske empowerment og uafhængighed; der henviser til, at kvinders økonomiske empowerment sætter skub i produktiviteten og øger den økonomiske diversificering og indkomstligheden; der understreger, at selvstændig erhvervsvirksomhed skal anerkendes som en form for arbejde, der bidrager til at skabe job og nedbringe arbejdsløsheden; der henviser til, at undersøgelser viser, at kvinder ofte har en anden administrativ og ledelsesmæssig stil end mænd, og at kønsdiversitet i teams er gavnligt for samfundet og økonomien (11); der henviser til, at støtte til kvindelige iværksættere og selvstændige også vil styrke EU's konkurrenceevne, og at EU og dets medlemsstater derfor bør fremme alle iværksætteraktiviteter, der skaber job og indkomster og dermed merværdi for erhvervslivet og samfundet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at kvinder repræsenterer det mest værdifulde og største uudnyttede iværksætter- og lederpotentiale i Europa; der henviser til, at der i perioden 2014-2018 var dobbelt så stor sandsynlighed for, at kvinder i OECD som helhed ville starte egen virksomhed, som at kvinder i EU ville gøre det (10); der fremhæver, at kvindelige iværksættere og selvstændige er en underudnyttet kilde til bæredygtig økonomisk vækst, jobskabelse og innovationspotentiale, og at fremme heraf er et vigtigt redskab til at styrke kvinders økonomiske empowerment og uafhængighed; der henviser til, at kvinders økonomiske empowerment sætter skub i produktiviteten og øger den økonomiske diversificering og indkomstligheden; der understreger, at selvstændig erhvervsvirksomhed skal anerkendes som en form for arbejde, der bidrager til at skabe job og nedbringe arbejdsløsheden; der henviser til, at undersøgelser viser, at kvinder ofte har en anden administrativ og ledelsesmæssig stil end mænd, og at kønsdiversitet i teams er gavnligt for samfundet og økonomien (11); der henviser til, at støtte til kvindelige iværksættere og selvstændige også vil styrke EU's konkurrenceevne, og at EU og dets medlemsstater derfor bør fremme alle iværksætteraktiviteter, der skaber job og indkomster og dermed merværdi for erhvervslivet og samfundet;

| D. | der henviser til, at kvinder i landdistrikter og ugunstigt stillede regioner er mere tilbøjelige til at blive iværksættere og selvstændige end kvinder i byer og økonomisk velstillede regioner (12); der henviser til, at beskæftigelsesmulighederne for kvinder i EU's landdistrikter er ringere end for mænd i landdistrikter og kvinder i byområder i EU; der henviser til, at andelen af selvstændige erhvervsdrivende kvinder i landdistrikter er lidt højere end i det samlede område; der henviser til, at 30 % af landbrugsbedrifterne i EU drives af kvinder som selvstændige (13); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at kvinder i landdistrikter og ugunstigt stillede regioner er mere tilbøjelige til at blive iværksættere og selvstændige end kvinder i byer og økonomisk velstillede regioner (12); der henviser til, at beskæftigelsesmulighederne for kvinder i EU's landdistrikter er ringere end for mænd i landdistrikter og kvinder i byområder i EU; der henviser til, at andelen af selvstændige erhvervsdrivende kvinder i landdistrikter er lidt højere end i det samlede område; der henviser til, at 30 % af landbrugsbedrifterne i EU drives af kvinder som selvstændige (13);

| E. | der henviser til, at det relativt lave antal kvindelige iværksættere bør betragtes som en uudnyttet kilde til innovation og udvikling, navnlig i forbindelse med EU's grønne og digitale omstilling og dets økonomiske genopretning efter covid-19-krisen; der henviser til, at covid-19-krisen har ramt kvinder uforholdsmæssigt hårdt, navnlig dem, der arbejder i prekære job, kvindedominerede sektorer og den uformelle økonomi, for hvem den har haft betydelige økonomiske og beskæftigelsesmæssige konsekvenser på grund af øgede omsorgs- og husholdningsmæssige pligter, begrænset adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder (SRSR) samt udsættelse for kønsbaseret vold og chikane; der henviser til, at den europæiske økonomi ved at tilskynde flere kvinder til at komme ind på det digitale arbejdsmarked har udsigt til en potentiel vækst i BNP på 16 mia. EUR; der henviser til, at forbedring af ligestillingen mellem kønnene og styrkelse af kvindeligt iværksætteri er afgørende for at fremskynde og styrke den europæiske genopretning; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det relativt lave antal kvindelige iværksættere bør betragtes som en uudnyttet kilde til innovation og udvikling, navnlig i forbindelse med EU's grønne og digitale omstilling og dets økonomiske genopretning efter covid-19-krisen; der henviser til, at covid-19-krisen har ramt kvinder uforholdsmæssigt hårdt, navnlig dem, der arbejder i prekære job, kvindedominerede sektorer og den uformelle økonomi, for hvem den har haft betydelige økonomiske og beskæftigelsesmæssige konsekvenser på grund af øgede omsorgs- og husholdningsmæssige pligter, begrænset adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder (SRSR) samt udsættelse for kønsbaseret vold og chikane; der henviser til, at den europæiske økonomi ved at tilskynde flere kvinder til at komme ind på det digitale arbejdsmarked har udsigt til en potentiel vækst i BNP på 16 mia. EUR; der henviser til, at forbedring af ligestillingen mellem kønnene og styrkelse af kvindeligt iværksætteri er afgørende for at fremskynde og styrke den europæiske genopretning;

| F. | der henviser til, at Den Europæiske Union er sakket bagud i forhold til USA og Kina med hensyn til udvikling af teknologier inden for f.eks. kunstig intelligens og blockchainteknologier; der henviser til, at de højest værdisatte startups i verden i april 2021 hovedsagelig var kinesiske og amerikanske virksomheder; der henviser til, at EU bør anerkende og støtte de europæiske kvinders innovationskapacitet med hensyn til udvikling af teknologier; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Den Europæiske Union er sakket bagud i forhold til USA og Kina med hensyn til udvikling af teknologier inden for f.eks. kunstig intelligens og blockchainteknologier; der henviser til, at de højest værdisatte startups i verden i april 2021 hovedsagelig var kinesiske og amerikanske virksomheder; der henviser til, at EU bør anerkende og støtte de europæiske kvinders innovationskapacitet med hensyn til udvikling af teknologier;

| G. | der henviser til, at kvinder kun udgør 34,4 % af de selvstændige i EU og 30 % af startup-iværksætterne, hvilket bekræfter, at de største kønsforskelle inden for iværksættervirksomhed findes i Europa og Nordamerika (14); der henviser til, at kun 34 % af lederposterne i EU er besat af kvinder (15); der henviser til, at tidligere erfaring fra ledende stilling giver den enkelte de kompetencer og den selvtillid, der er nødvendig for at drive egen virksomhed (16); der henviser til, at manglen på social beskyttelse i form af f.eks. betalt syge-, barsels-, fædre- og forældreorlov kan være problematisk for selvstændige kvinder i flere medlemsstater; der henviser til, at selvstændige kvinder er mere udsatte for at blive ramt af fattigdom; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kvinder kun udgør 34,4 % af de selvstændige i EU og 30 % af startup-iværksætterne, hvilket bekræfter, at de største kønsforskelle inden for iværksættervirksomhed findes i Europa og Nordamerika (14); der henviser til, at kun 34 % af lederposterne i EU er besat af kvinder (15); der henviser til, at tidligere erfaring fra ledende stilling giver den enkelte de kompetencer og den selvtillid, der er nødvendig for at drive egen virksomhed (16); der henviser til, at manglen på social beskyttelse i form af f.eks. betalt syge-, barsels-, fædre- og forældreorlov kan være problematisk for selvstændige kvinder i flere medlemsstater; der henviser til, at selvstændige kvinder er mere udsatte for at blive ramt af fattigdom;

| H. | der henviser til, at det er kompliceret at starte og drive en virksomhed i EU på grund af de forskellige bureaukratiske og administrative krav og procedurer, hvilket gør det vanskeligere at motivere flere kvinder til at blive iværksættere; der påpeger, at kvinder skal overvinde andre hindringer end mænd, navnlig af økonomisk, lovgivningsmæssig og social art, for at blive iværksættere; der henviser til, at disse hindringer er bygget op omkring kønsstereotyper, som bidrager til kønsopdeling inden for uddannelse, mangel på specifikke uddannelser, en lavere grad af iværksættertillid, mindre adgang til information, finansiel og statslig støtte og færre værktøjer til sociale og erhvervsmæssige netværk, kønsskævheder og vanskeligheder med at forene arbejdsliv og familieliv på grund af manglende omsorgsinfrastruktur, navnlig til børnepasning, og på grund af den stereotype forestilling om, at omsorg og husligt arbejde overvejende er kvindearbejde; der henviser til, at kvinder i højere grad end mænd angiver fleksible arbejdstider som motivation for at blive iværksættere og selvstændige (17); der henviser til, at iværksætteri og selvstændig virksomhed for kvinder også kan være et værdifuldt redskab til at forene arbejds- og familieliv; der henviser til, at kun 34,5 % af kvinderne i EU og 37,7 % af kvinderne i OECD i perioden 2014-2018 følte, at de havde de nødvendige kvalifikationer til at starte deres egen virksomhed; der henviser til, at næsten 10 % flere kvinder end mænd oplyser at være bange for at få fiasko (18); der henviser til, at der er et finansielt kundskabsgab mellem mænd og kvinder; der henviser til, at dette gab fungerer som en hindring for kvinder, der ønsker adgang til finansiering, og forhindrer dem i tillidsfuldt at tage del i økonomiske og finansielle aktiviteter (19); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det er kompliceret at starte og drive en virksomhed i EU på grund af de forskellige bureaukratiske og administrative krav og procedurer, hvilket gør det vanskeligere at motivere flere kvinder til at blive iværksættere; der påpeger, at kvinder skal overvinde andre hindringer end mænd, navnlig af økonomisk, lovgivningsmæssig og social art, for at blive iværksættere; der henviser til, at disse hindringer er bygget op omkring kønsstereotyper, som bidrager til kønsopdeling inden for uddannelse, mangel på specifikke uddannelser, en lavere grad af iværksættertillid, mindre adgang til information, finansiel og statslig støtte og færre værktøjer til sociale og erhvervsmæssige netværk, kønsskævheder og vanskeligheder med at forene arbejdsliv og familieliv på grund af manglende omsorgsinfrastruktur, navnlig til børnepasning, og på grund af den stereotype forestilling om, at omsorg og husligt arbejde overvejende er kvindearbejde; der henviser til, at kvinder i højere grad end mænd angiver fleksible arbejdstider som motivation for at blive iværksættere og selvstændige (17); der henviser til, at iværksætteri og selvstændig virksomhed for kvinder også kan være et værdifuldt redskab til at forene arbejds- og familieliv; der henviser til, at kun 34,5 % af kvinderne i EU og 37,7 % af kvinderne i OECD i perioden 2014-2018 følte, at de havde de nødvendige kvalifikationer til at starte deres egen virksomhed; der henviser til, at næsten 10 % flere kvinder end mænd oplyser at være bange for at få fiasko (18); der henviser til, at der er et finansielt kundskabsgab mellem mænd og kvinder; der henviser til, at dette gab fungerer som en hindring for kvinder, der ønsker adgang til finansiering, og forhindrer dem i tillidsfuldt at tage del i økonomiske og finansielle aktiviteter (19);

| I. | der henviser til, at skadelige strukturer og stereotyper viderefører uligheder; der henviser til, at traditionelle kønsroller og -stereotyper stadig har indflydelse på opgavefordelingen i hjemmet, inden for uddannelse, på arbejdspladsen og i samfundet; der henviser til, at ulønnet omsorgsarbejde og husligt arbejde hovedsageligt udføres af kvinder, hvilket påvirker deres beskæftigelse og karrierefremskridt og bidrager til løn- og pensionsforskellen mellem mænd og kvinder; der henviser til, at foranstaltninger til sikring af balance mellem arbejdsliv og privatliv som f.eks. direktivet herom skal gennemføres hurtigt og ordentligt i medlemsstaternes nationale ret og bør suppleres med yderligere foranstaltninger med henblik på at inddrage flere mænd i det ulønnede arbejde; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at skadelige strukturer og stereotyper viderefører uligheder; der henviser til, at traditionelle kønsroller og -stereotyper stadig har indflydelse på opgavefordelingen i hjemmet, inden for uddannelse, på arbejdspladsen og i samfundet; der henviser til, at ulønnet omsorgsarbejde og husligt arbejde hovedsageligt udføres af kvinder, hvilket påvirker deres beskæftigelse og karrierefremskridt og bidrager til løn- og pensionsforskellen mellem mænd og kvinder; der henviser til, at foranstaltninger til sikring af balance mellem arbejdsliv og privatliv som f.eks. direktivet herom skal gennemføres hurtigt og ordentligt i medlemsstaternes nationale ret og bør suppleres med yderligere foranstaltninger med henblik på at inddrage flere mænd i det ulønnede arbejde;

| J. | der henviser til, at adgang til netværk, mentorordninger og promovering af kvindelige iværksættere som rollemodeller er vigtige for at motivere kvinder til at betragte iværksætteri som en karrieremulighed og øge kvindernes økonomiske empowerment; der henviser til, at en mangfoldighed af rollemodeller kan appellere til kvinder fra forskellige baggrunde; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at adgang til netværk, mentorordninger og promovering af kvindelige iværksættere som rollemodeller er vigtige for at motivere kvinder til at betragte iværksætteri som en karrieremulighed og øge kvindernes økonomiske empowerment; der henviser til, at en mangfoldighed af rollemodeller kan appellere til kvinder fra forskellige baggrunde;

| K. | der henviser til, at nogle private virksomheder som led i deres CSR-strategier har indført foranstaltninger såsom mentorordninger, networking og hjælp til adgang til finansiering og teknologi for kvindelige iværksættere; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at nogle private virksomheder som led i deres CSR-strategier har indført foranstaltninger såsom mentorordninger, networking og hjælp til adgang til finansiering og teknologi for kvindelige iværksættere;

| L. | der henviser til, at statistikker viser, at kvindelige iværksættere har vanskeligere ved at skaffe finansiering og kapital end mænd; der henviser til, at virksomheder ledet af kvinder stadig tegner sig for en meget lille andel af investeringsmodtagerne; der henviser til, at virksomhedsstifterteam, der kun bestod af mænd, modtog 93 % af den samlede kapital, der blev investeret i europæisk teknologivirksomheder i 2018 (20); der henviser til, at kun 32 % af venturekapitalmidlerne blev tildelt virksomheder med mindst én kvindelig leder (21); der henviser til, at kvinders nyskabelser sjældnere identificeres og anerkendes som innovationer og lovende idéer; der henviser til, at virksomheder ledet af kvinder i Central- og Østeuropa præsterer 96 % bedre end virksomheder stiftet af mænd med hensyn til kapitalproduktivitet, selv om de har modtaget mindre finansiel støtte (22); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at statistikker viser, at kvindelige iværksættere har vanskeligere ved at skaffe finansiering og kapital end mænd; der henviser til, at virksomheder ledet af kvinder stadig tegner sig for en meget lille andel af investeringsmodtagerne; der henviser til, at virksomhedsstifterteam, der kun bestod af mænd, modtog 93 % af den samlede kapital, der blev investeret i europæisk teknologivirksomheder i 2018 (20); der henviser til, at kun 32 % af venturekapitalmidlerne blev tildelt virksomheder med mindst én kvindelig leder (21); der henviser til, at kvinders nyskabelser sjældnere identificeres og anerkendes som innovationer og lovende idéer; der henviser til, at virksomheder ledet af kvinder i Central- og Østeuropa præsterer 96 % bedre end virksomheder stiftet af mænd med hensyn til kapitalproduktivitet, selv om de har modtaget mindre finansiel støtte (22);

| M. | der henviser til, at data viser, at kvindelige iværksættere genererer flere indtægter, selv om de modtager mindre økonomisk støtte; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at data viser, at kvindelige iværksættere genererer flere indtægter, selv om de modtager mindre økonomisk støtte;

| N. | der henviser til, at kun 10 % af alle business angels i Europa er kvinder (23), og at kvinder navnlig er underrepræsenterede blandt private equity-investorer inden for digitalisering; der henviser til, at kun 10 % af alle lederposter i private equity- og venturekapitalvirksomheder på verdensplan (24) er besat af kvinder; der henviser til, at porteføljeforvaltere ifølge flere undersøgelser har tendens til at levere kapital til og ansætte folk, der ligner dem selv, hvilket anbringer kvinder og især kvinder med anderledes baggrund, der udsættes for intersektionel forskelsbehandling, bl.a. på grund af deres racemæssige, etniske eller socioøkonomiske baggrund, i en klart ufordelagtig situation; der henviser til, at venturekapitalvirksomheder med kvindelige partnere er 2-3 gange så tilbøjelige til at investere i kvindeledede virksomheder (25); der henviser til, at manglen på kvinder i beslutningstagende roller i venturekapitalvirksomheder er en af de primære kilder til det vedvarende finansieringsgab for kvindedrevne virksomheder i EU (26); der henviser til, at en af de vigtigste årsager til det vedvarende finansieringsgab for kvindedrevne virksomheder i EU, er, at kvinder er mindre tilbøjelige til at søge ekstern finansiering såsom banklån, venturekapital eller finansiering via statslige programmer og i stedet tyr til selvfinansiering i form af personlig opsparing eller finansiering fra familiemedlemmer (27); der påpeger, at gennemførelse af foranstaltninger til at opnå en mere ligelig repræsentation af kvinder og udvikle et kønsbalanceret finansielt økosystem, skabelse af et gunstigere miljø på EU-plan og tilvejebringelse af tilstrækkelige budgetmidler er afgørende for at skabe både de nødvendige finansieringsbetingelser og det essentielle netværk af kvindelige investorer, således at kvindeledede virksomheder kan trives; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at kun 10 % af alle business angels i Europa er kvinder (23), og at kvinder navnlig er underrepræsenterede blandt private equity-investorer inden for digitalisering; der henviser til, at kun 10 % af alle lederposter i private equity- og venturekapitalvirksomheder på verdensplan (24) er besat af kvinder; der henviser til, at porteføljeforvaltere ifølge flere undersøgelser har tendens til at levere kapital til og ansætte folk, der ligner dem selv, hvilket anbringer kvinder og især kvinder med anderledes baggrund, der udsættes for intersektionel forskelsbehandling, bl.a. på grund af deres racemæssige, etniske eller socioøkonomiske baggrund, i en klart ufordelagtig situation; der henviser til, at venturekapitalvirksomheder med kvindelige partnere er 2-3 gange så tilbøjelige til at investere i kvindeledede virksomheder (25); der henviser til, at manglen på kvinder i beslutningstagende roller i venturekapitalvirksomheder er en af de primære kilder til det vedvarende finansieringsgab for kvindedrevne virksomheder i EU (26); der henviser til, at en af de vigtigste årsager til det vedvarende finansieringsgab for kvindedrevne virksomheder i EU, er, at kvinder er mindre tilbøjelige til at søge ekstern finansiering såsom banklån, venturekapital eller finansiering via statslige programmer og i stedet tyr til selvfinansiering i form af personlig opsparing eller finansiering fra familiemedlemmer (27); der påpeger, at gennemførelse af foranstaltninger til at opnå en mere ligelig repræsentation af kvinder og udvikle et kønsbalanceret finansielt økosystem, skabelse af et gunstigere miljø på EU-plan og tilvejebringelse af tilstrækkelige budgetmidler er afgørende for at skabe både de nødvendige finansieringsbetingelser og det essentielle netværk af kvindelige investorer, således at kvindeledede virksomheder kan trives;

| O. | der henviser til, at seks medlemsstater har oprettet 11 private fonde for at udfylde finansieringsgabet for kvindelige iværksættere, og at disse fonde i deres investeringskriterier anvender kønsrelaterede hensyn, der tilgodeser diversitet; der henviser til, at nogle af disse fonde har modtaget national støtte eller EU-støtte, hvilket viser, hvor vigtig en rolle de offentlige politikker spiller for fremme af iværksætteri (28); |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at seks medlemsstater har oprettet 11 private fonde for at udfylde finansieringsgabet for kvindelige iværksættere, og at disse fonde i deres investeringskriterier anvender kønsrelaterede hensyn, der tilgodeser diversitet; der henviser til, at nogle af disse fonde har modtaget national støtte eller EU-støtte, hvilket viser, hvor vigtig en rolle de offentlige politikker spiller for fremme af iværksætteri (28);

| P. | der henviser til, at der er udfordringer med hensyn til effektivt at måle iværksætteri i EU; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der er udfordringer med hensyn til effektivt at måle iværksætteri i EU;

| Q. | der henviser til, at under 8 % af de største virksomheders CEO'er er kvinder; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at under 8 % af de største virksomheders CEO'er er kvinder;

| R. | der henviser til, at 59 % af alle videnskabsfolk og ingeniører i EU i 2018 var mænd, og at kun 41 % var kvinder, altså et gab på 18 % (29); der henviser til, at sociale normer, stereotyper, kulturel afskrækkelse og kønsbaserede forventninger til karrierevalg, der ofte forstærkes gennem uddannelsesindhold og studieplaner, er to af de vigtigste drivkræfter bag kønsopdeling inden for højere uddannelser og på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at 59 % af alle videnskabsfolk og ingeniører i EU i 2018 var mænd, og at kun 41 % var kvinder, altså et gab på 18 % (29); der henviser til, at sociale normer, stereotyper, kulturel afskrækkelse og kønsbaserede forventninger til karrierevalg, der ofte forstærkes gennem uddannelsesindhold og studieplaner, er to af de vigtigste drivkræfter bag kønsopdeling inden for højere uddannelser og på arbejdsmarkedet;

| S. | der henviser til, at det er afgørende, at Europa har lige mange kvindelige og mandlige iværksættere for at sikre diversificering af indhold og produkter; der henviser til, at startups med kvindelige ledere i EU mellem 2014 og 2018 var lige så tilbøjelige til at tilbyde nye produkter og tjenesteydelser som dem, der havde mandlige ledere (30), hvilket viser, at kvinder og mænd må anses for at præstere lige godt inden for innovation; der påpeger, at man ved at motivere flere kvinder til at blive iværksættere kan forbedre kvaliteten og mangfoldigheden af innovationer, produkter og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at det er afgørende, at Europa har lige mange kvindelige og mandlige iværksættere for at sikre diversificering af indhold og produkter; der henviser til, at startups med kvindelige ledere i EU mellem 2014 og 2018 var lige så tilbøjelige til at tilbyde nye produkter og tjenesteydelser som dem, der havde mandlige ledere (30), hvilket viser, at kvinder og mænd må anses for at præstere lige godt inden for innovation; der påpeger, at man ved at motivere flere kvinder til at blive iværksættere kan forbedre kvaliteten og mangfoldigheden af innovationer, produkter og tjenesteydelser;

| T. | der henviser til, at European Network of Female Entrepreneurship Ambassadors indtil videre har arrangeret over 650 møder på nationalt plan og er nået ud til over 61 000 potentielle kvindelige iværksættere; der henviser til, at dets ambassadører har støttet oprettelsen af over 250 nye virksomheder, der er ledet af kvinder, samt adskillige nye networking- og virksomhedsstøtteklubber for kvinder (31); |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at European Network of Female Entrepreneurship Ambassadors indtil videre har arrangeret over 650 møder på nationalt plan og er nået ud til over 61 000 potentielle kvindelige iværksættere; der henviser til, at dets ambassadører har støttet oprettelsen af over 250 nye virksomheder, der er ledet af kvinder, samt adskillige nye networking- og virksomhedsstøtteklubber for kvinder (31);

| U. | der henviser til, at der i 2020 var flere mennesker, der kendte nogen, som havde lukket en virksomhed, end der kendte nogen, der havde startet en (32), hvilket på ny understreger betydningen af at skabe en god grobund for alle former for iværksætteri og til stadighed være være forbundet med andre økonomier, så man forbliver vågen over for nye muligheder, og så man kan sikre fremtidens job; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at der i 2020 var flere mennesker, der kendte nogen, som havde lukket en virksomhed, end der kendte nogen, der havde startet en (32), hvilket på ny understreger betydningen af at skabe en god grobund for alle former for iværksætteri og til stadighed være være forbundet med andre økonomier, så man forbliver vågen over for nye muligheder, og så man kan sikre fremtidens job;

| V. | der henviser til, at det kønsbestemte løngab i EU ligger på 14,1 % og kun har ændret sig minimalt i det seneste tiår; der henviser til, at 24 % af det kønsbestemte løngab skyldes overrepræsentationen af kvinder på relativt lavtlønnede områder såsom omsorgs-, sundheds- og uddannelsessektoren; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at det kønsbestemte løngab i EU ligger på 14,1 % og kun har ændret sig minimalt i det seneste tiår; der henviser til, at 24 % af det kønsbestemte løngab skyldes overrepræsentationen af kvinder på relativt lavtlønnede områder såsom omsorgs-, sundheds- og uddannelsessektoren;

| W. | der henviser til, at iværksætteri kræver viden og færdigheder; der henviser til, at en forøgelse af kvinders og pigers uddannelsesniveau bidrager til deres økonomiske empowerment og en mere inklusiv økonomisk vækst; der henviser til, at livslang uddannelse, opkvalificering og omskoling, navnlig for at holde trit med den hurtige teknologiske og digitale omstilling, øger deres faglige muligheder og er vigtige for kvinders og pigers sundhed, velfærd og livskvalitet; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at iværksætteri kræver viden og færdigheder; der henviser til, at en forøgelse af kvinders og pigers uddannelsesniveau bidrager til deres økonomiske empowerment og en mere inklusiv økonomisk vækst; der henviser til, at livslang uddannelse, opkvalificering og omskoling, navnlig for at holde trit med den hurtige teknologiske og digitale omstilling, øger deres faglige muligheder og er vigtige for kvinders og pigers sundhed, velfærd og livskvalitet;

| X. | der henviser til, at iværksætteri bør være tilgængelig for alle kvinder, herunder kvinder med handicap, ældre kvinder og kvinder med en minoriseret racemæssig eller etnisk baggrund; der henviser til, at kvinder med handicap kan have flere vanskeligheder i forbindelse med opstart af egen virksomhed; der påpeger, at iværksætteri blandt ældre kvinder ikke promoveres, selv om de bør betragtes som et værdifuldt og uudnyttet potentiale for økonomisk vækst; der henviser til, at fremme af iværksætteri blandt indvandrerkvinder kan give dem store muligheder for integration på arbejdsmarkedet og fremme deres økonomiske uafhængighed og empowerment; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at iværksætteri bør være tilgængelig for alle kvinder, herunder kvinder med handicap, ældre kvinder og kvinder med en minoriseret racemæssig eller etnisk baggrund; der henviser til, at kvinder med handicap kan have flere vanskeligheder i forbindelse med opstart af egen virksomhed; der påpeger, at iværksætteri blandt ældre kvinder ikke promoveres, selv om de bør betragtes som et værdifuldt og uudnyttet potentiale for økonomisk vækst; der henviser til, at fremme af iværksætteri blandt indvandrerkvinder kan give dem store muligheder for integration på arbejdsmarkedet og fremme deres økonomiske uafhængighed og empowerment;

Iværksætterprogrammer, uddannelse og kompetenceopbygning

| 1. | understreger, at kvindeligt iværksætteri bidrager til at øge kvinders økonomiske uafhængighed og empowerment, som er en væsentlig forudsætning for at opnå samfund med ligestilling mellem kønnene, og bør opmuntres og promoveres i hele EU; bemærker, at økonomisk uafhængighed styrker kvinders lige deltagelse på arbejdsmarkedet, giver mulighed for kontrol over produktive ressourcer og øget deltagelse i økonomisk beslutningstagning på alle niveauer samt økonomisk empowerment og selvbestemmelse, hvilket er afgørende for, at kvinder kan realisere deres rettigheder og opnå ligestilling; fremhæver, at enhver kvinde, der ønsker at blive iværksætter, bør opmuntres hertil, da drift af en virksomhed skaber job og indtægter og dermed merværdi for virksomheder og samfundet som helhed; opfordrer Kommissionen til at intensivere sin indsats for at øge kvinders beskæftigelsesfrekvens i EU og lette deres adgang til arbejdsmarkedet, herunder ved at skabe yderligere incitamenter for kvindeligt iværksætteri; hilser Kommissionens forslag til et direktiv om løngennemsigtighed velkommen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | beklager, at kvinder ikke starter og driver virksomheder lige så meget som mænd; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at indføre erhvervsvenlige reformer med henblik på at fremme ligestillingen og øge antallet af kvindelige iværksættere; opfordrer til, at kvinders behov og deltagelse på arbejdsmarkedet samt den horisontale og vertikale arbejdsmarkedssegregering undersøges nøje på EU-plan; |
| --- | --- |

2.

| 3. | påskønner Kommissionens initiativer såsom Women TechEU og European Innovation Council Women Leadership-programmet og oprettelsen af forskellige europæiske netværk for kvindelige iværksættere; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at promovere sådanne initiativer mere aktivt ved at fokusere på EU's bæredygtige vækstpotentiale og støtte kvindelige iværksætteres resultater i al deres mangfoldighed; opfordrer Kommissionen til at styrke netværk, der fokuserer på kvinders iværksætteri på europæisk plan, med det formål at sætte skub i innovation og samarbejde mellem nationale, europæiske og internationale netværk; påpeger, at yderligere grænseoverskridende samarbejde mellem kvindelige iværksættere kan styrke EU's indre marked; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at inddrage offentlig-private partnerskaber i deres initiativer, fordi private virksomheder kan spille en værdifuld rolle som rådgivere og formidlere af relevante og specialiserede færdigheder til kvindelige iværksættere; opfordrer indtrængende Kommissionen til at facilitere oprettelse af paneuropæiske netværk mellem kvindelige iværksættere og til at støtte deres samarbejde; opfordrer Kommissionen til at oprette programmer, der fremmer kreativitet inden for innovation, sikre iværksætteri på arbejdsmarkedet og sørge for, at kvinder kan tilføre samfundet merværdi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at mentorforhold mellem erfarne og nye iværksættere kan være gavnlige for begge parter og bidrage til at øge kendskabet til iværksætteri, bekæmpe tvivl med hensyn til, om man skal kaste sig ud i iværksættersektoren, og fremme udveksling af oplysninger og rådgivning mellem kvindelige iværksættere; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fremhæver nødvendigheden og betydningen af at anerkende og fremme kvindelige iværksættere og investorer som rollemodeller og mentorer og af at sikre, at disse rollemodeller repræsenterer kvinder i al deres mangfoldighed; bemærker i den forbindelse EU's pris til kvindelige innovatorer 2021 og European Network of Female Entrepreneurship Ambassadors, som tilskynder kvinder til at betragte iværksætteri som en karrierevej; opfordrer Kommissionen til at gøre fremtrædende kvindelige iværksættere og investorer til rollemodeller ved at iværksætte en europæisk bevidstgørelseskampagne om iværksætteriets potentiale, som primært skal være rettet mod kvinder, og til at gennemføre casestudier af kvindelige iværksættere; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at udvikle en strategi med sigte på at sikre en meningsfuld repræsentation af alle kvinder fra forskellige baggrunde i beslutningstagende roller og med specifikke foranstaltninger og politikker, der kan gavne deres økonomiske empowerment; opfordrer til at sikre, at alle foranstaltninger med henblik på kvinders iværksætteri omfatter et intersektionelt perspektiv, så det sikres, at alle kvinder modtager den relevante hjælp og støtte, og at ingen kvinder lades i stikken; |
| --- | --- |

7.

| 8. | påskønner de offentlige og private iværksætterprogrammer for kvinder i medlemsstaterne, som omfatter aspekter af netværkssamarbejde, mentorordninger, uddannelse, coaching og konsulenttjenester og professionel rådgivning om juridiske og skattemæssige spørgsmål med henblik på at støtte og rådgive kvindelige iværksættere og fremme deres økonomiske uafhængighed; bemærker, at offentligt tilgængelige rapporter og erklæringer i syv medlemsstater tyder på, at disse programmer har en positiv virkning; opfordrer indtrængende Kommissionen og EIGE til at indsamle kønsopdelte data fra alle medlemsstater og analysere virkningerne af programmer for kvindelige iværksættere; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis for at styrke og øge andelen af kvindelige iværksættere og selvstændige i EU; opfordrer medlemsstaterne til at fremme en veludviklet uddannelsesstrategi med henblik på at udbyde uddannelse på forskellige niveauer lige fra bevidstgørelse og information til special- og videreuddannelse, og til at tage højde for de forskellige muligheder og begrænsninger, der gør sig gældende i specifikke virksomhedsmiljøer, og for de mange forskellige karakteristika og behov, som kvindelige iværksættere har, med særlig vægt på balancen mellem arbejds- og privatliv; understreger behovet for one stop shops, der tilbyder f.eks. kurser og uddannelse inden for en lang række fag, f.eks. regnskab og marketing, til iværksættere med få eller ingen erfaringer eller kvalifikationer; bemærker, at et sådant initiativ kan give flere kvinder mod på at blive iværksættere; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen og EIGE til at stille ajourførte og sammenlignelige statistikker til rådighed med henblik på at analysere iværksætteres og selvstændige erhvervsdrivendes økonomiske betydning og de forskellige kategorier inden for iværksætteri og selvstændige med hensyn til branche, opdelt på køn for at fastslå andelen af kvindelige iværksættere og selvstændige; gentager sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne om at forbedre indsamlingen af kønsopdelte data, statistikker, studier og analyser, navnlig om kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og på områder såsom uformel beskæftigelse, iværksætteri, adgang til finansiering og sundhedsydelser, ulønnet arbejde, fattigdom og virkningen af sociale beskyttelsessystemer; minder om EIGE's rolle i denne henseende og opfordrer Kommissionen til at anvende disse data til effektive kønsspecifikke konsekvensanalyser af sine egne og andre EU-agenturers og -institutioners politikker og programmer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer navnlig til øget kvindefokuseret promovering af og bevidstgørelse om STEM-fag, digital uddannelse og finansiel forståelse med henblik på at bekæmpe de fremherskende stereotyper inden for uddannelse, skolers læseplaner og erhvervsvejledning; opfordrer til at det sikre, at flere kvinder kommer ind i disse sektorer, hvilket vil give plads til mere forskelligartede måder at administrere og lede på og derigennem tilføre disse sektorer en merværdi og bidrage til deres udvikling; understreger betydningen af at udvide perspektivet for kvindeligt iværksætteri, så det kommer til at omfatte flere sektorer end STEM og IT og flere forskellige former for iværksætteri; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre foranstaltninger med henblik på at forbedre diversificeringen af iværksætteri og til at fremme sociale og kollektive former for kvindeligt iværksætteri; hilser specifikke former for uddannelse, forskning og studier inden for iværksætteri velkommen; fremhæver betydningen af at fremme uddannelse og karrierer inden for finansiering til kvinder for at støtte udviklingen af et pålideligt netværk af kvindelige investorer og understreger samtidig behovet for at sætte kvinder i stand til at være økonomisk uafhængige og trives som iværksættere; |
| --- | --- |

10.

| 11. | beklager, at kvinder er underrepræsenterede på lederposter, og understreger det presserende behov for at fremme ligestillingen mellem mænd og kvinder på alle beslutningstagningsniveauer inden for erhvervsliv og administration; opfordrer til en hurtig forhandlingsproces vedrørende direktivet om kvinder i bestyrelser; understreger behovet for, at der ydes mere og bedre information om iværksætteri som en attraktiv karrieremulighed både for unge kvinder i skolen og for kvinder, der står uden for arbejdsmarkedet, og som påtænker at træde ind på eller at vende tilbage til arbejdsmarkedet; opfordrer Kommissionen til at fremme iværksætterstøtteprogrammer for ældre og bemærker, at dette kan nå ud til kvinder, der er lukket ude fra arbejdsmarkedet; understreger nødvendigheden af at fremme politikker til stimulering af højvækstvirksomheder samt vækst og udvikling i mellemstore og store virksomheder for at sikre, at flere kvinder bliver iværksættere og støtter bæredygtig vækst; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til yderligere at øge kendskabet til støttepolitikker blandt kvindelige iværksættere med henblik på at nedbringe de bureaukratiske og administrative hindringer for adgang til programmer, der har til formål at fremme iværksætteri; påskønner bestræbelserne på at fremme støtte fra eksperter og konsulenter, der som mentorer kan opbygge kvindelige iværksætteres selvtillid og guide dem gennem alle faser af iværksætterprocessen under hensyntagen til alle de involverede aspekter, herunder spørgsmål vedrørende lovgivning, skat, administration, økonomi og regnskaber samt juridiske, formelle, arbejds- og rekrutteringsmæssige spørgsmål; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer til, at kvinders potentiale som iværksættere anerkendes inden for alle sektorer og uddannelsesområder, herunder kvindedominerede områder som f.eks. sundheds- og undervisningssektoren; understreger behovet for at stille videreuddannelses- og omskolingsmuligheder til rådighed for arbejdstagere og for dem, der går fra lønarbejde til selvstændig erhvervsvirksomhed; opfordrer Kommissionen til at fremme livslang læring for alle; understreger, at iværksætterdimensionen også skal anerkendes i alle ungdomsprogrammer på europæisk plan; opfordrer medlemsstaterne samt de regionale og lokale myndigheder til at investere i omskolings- og opkvalificeringsprogrammer rettet mod kvindelige selvstændige og iværksættere med særlig fokus på omskoling inden for finansiel forståelse; |
| --- | --- |

12.

Adgang til kapital

| 13. | understreger behovet for at anerkende kvindelige iværksættere og selvstændige erhvervsdrivende som rentable investeringsmuligheder og som kilder til økonomisk vækst og jobskabelse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at øge bevidstheden om og lette adgangen til finansiering for kvindelige iværksættere og selvstændige, herunder alternative former for finansiering for at sikre, at der er finansiering til rådighed, og at den når ud til dem; bemærker, at kvindelige iværksættere er mere tilbøjelige til at benytte alternative kilder såsom crowdlending og finansieringsplatforme; bemærker, at mikrolån i visse tilfælde har vist sig at være en god metode til at motivere flere kvinder til at starte deres egen virksomhed; anerkender virkningen af finansieringspolitikker og de positive virkninger, de kan have for kvinder; opfordrer medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at gøre brug af de eksisterende europæiske strukturfonde til at nå ud til og fremme kvindelige iværksættere og selvstændige; opfordrer indtrængende Kommissionen til at oprette et europæisk netværk af kønsbevidste investorer; mener, at et sådant netværk vil kunne give virksomheder, der ledes af kvinder, relevante forbindelser, netværk og finansieringsmuligheder; understreger behovet for oplysnings- og informationskampagner om eksisterende og fremtidige EU-finansieringsmuligheder for kvindelige iværksættere med henblik på at yde skræddersyet støtte til kvindelige virksomhedsejere og iværksættere og øge synligheden af kvindelige ledere, så de kan træde stærkere igennem som rollemodeller og bryde de nuværende stereotyper; opfordrer indtrængende Kommissionen til inden for rammerne af Small Business Act at udarbejde en handlingsplan for kvindelige iværksættere og som en del heraf et paneuropæisk iværksætter-, innovations- og investeringsarrangement, der samler forskere, iværksættere, startups og frem for alt private equity-investorer, med henblik på at fremme nye forretningsmuligheder for kvinder; |
| --- | --- |

14.

| 15. | glæder sig over den indsats, som de særlige private investeringsfonde har gjort, og som inkorporerer kønskriterier i deres investeringsvurderinger for at afhjælpe underfinansieringen af virksomheder ledet af kvinder; opfordrer Kommissionen til at støtte saminvesteringsprogrammer med venturekapitalfonde og business angels, der har fokus på investering i kvinder og mentorprogrammer for kvindelige iværksættere; mener, at dette ville være en effektiv indsats for at pleje økosystemet helt fra grunden; |
| --- | --- |

15.

| 16. | glæder sig over offentlige og private midler til gennemførelse af ligestilling mellem kønnene, mangfoldigheds- og inklusionspolitikker; bemærker i den forbindelse Diversity Commitment-initiativet, som er det første initiativ i verden, hvor private fonde har forpligtet sig til at måle og kortlægge kønsfordelingen og til årligt og offentligt at rapportere om deres resultater; |
| --- | --- |

16.

| 17. | fremhæver den vigtige rolle, som mikrokreditter spiller for at forbedre kvinders finansielle inklusion ved at overvinde markedsmæssige og sociale hindringer på de finansielle markeder; bemærker, at fordelen ved mikrofinansiering er, at den giver kvindelige iværksættere mulighed for stærke incitamenter til at skabe en bæredygtig virksomhed, eftersom de skal tilbagebetale lånet, og dette instrument er designet specifikt til at dække behovet hos folk, der oplever problemer med at få adgang til konventionelle lån; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til systematisk at spore og overvåge kønsopdelte data i hele Unionen for at sikre data af høj kvalitet om EU's og de nationale finansieringsprogrammer; minder også om vigtigheden af, at der indsamles data om ligestilling, så der foreligger information om tværgående oplevelser af forskelsbehandling og fremhæver, at dette kan tjene som grundlag for mere velfunderede politiske beslutninger i fremtiden og for fremme af kvinders økonomiske uafhængighed; bemærker, at dimensionen med kvindeligt iværksætteri skal anerkendes i udformningen af erhvervs- og SMV-relaterede politikker med henblik på at sikre en passende politisk ramme, der støtter mere kvindeligt iværksætteri og innovation gennem mangfoldighed; |
| --- | --- |

18.

Bedre rammer for kvindelige iværksættere

| 19. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre Rådets henstilling fra 2019 om sikring af en effektiv adgang til social beskyttelse og rettigheder, herunder pension og orlov for alle selvstændige erhvervsdrivende, og til at gennemføre alle de principper, der er fastsat i den europæiske søjle for sociale rettigheder, som en metode til at sikre ikke-forskelsbehandling og fremme ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at integrere ligestillingsaspektet i alle faser af processen med udformning af foranstaltninger for kvindelige iværksættere og til at konsultere en forskelligartet gruppe af potentielle og allerede etablerede kvindelige iværksættere med henblik på at sikre, at støtteforanstaltningerne er afstemte med og modsvarer deres forventninger og behov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger behovet for at fjerne administrative hindringer for at starte en virksomhed for at gøre det mere attraktivt for kvinder, herunder indvandrerkvinder, at blive iværksættere eller selvstændige; opfordrer medlemsstaterne til at overveje at udvikle standardiserede administrative pakker, som iværksættere skal følge i de tidlige faser af virksomhedsetablering; mener, at dette vil lette den administrative byrde i samspillet med lokale myndigheder såsom skattemyndigheder, kommuner osv.; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger behovet for at udvikle Europas innovative økosystem med henblik på at sætte flere kvinder i stand til at skabe bæredygtige og profitable virksomheder og innovation med henblik på at styrke EU's konkurrenceevne, økonomiske vækst og jobskabelse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre de foranstaltninger, der er fastsat i meddelelsen om bedre regulering og i dens SMV-strategi, hurtigst muligt; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger behovet for vejledning og forenklede formularer, procedurer og processer med henblik på at hjælpe kvindelige selvstændige med at finde rundt i lovgivningen f.eks. med henblik på eksport; bemærker, at navnlig mikrovirksomheder og SMV'er allerede har et problem med manglende ressourcer til at finde rundt i og håndtere efterlevelseskrav i forskellige medlemsstater; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at evaluere og, hvor det er nødvendigt, forbedre vejledningen og administrationen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hilser Kommissionens dagsorden for bedre lovgivning velkommen; mener, at Kommissionens villighed til at implementere »en ind, en ud«-princippet er et vigtigt skridt i retning af at minimere de administrative byrder for virksomheder, herunder startups og SMV'er, og derigennem gøre det mere attraktivt for kvinder at blive iværksættere eller selvstændige; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer medlemsstaterne til at overveje stærkere skatteincitamenter eller fleksible skattestrukturer med henblik på at forbedre rammevilkårene for iværksætteri og selvstændig erhvervsvirksomhed; peger eksempelvis på beskatning af iværksættere i den tidlige fase, hvor man ved kun at beskatte indtægter eller udskyde skattebetalingerne med henblik på at sikre kapital kan gøre det mere attraktivt for kvinder at blive iværksættere eller selvstændige; |
| --- | --- |

26.

| 27. | fremhæver betydningen af balancen mellem arbejdsliv og privatliv og adgang til sociale ydelser, som kan betales og er af god kvalitet, som en forudsætning for kvindelige iværksættere og selvstændige; anerkender, at kvindeligt iværksætteri og selvstændig virksomhed kan give den nødvendige fleksibilitet til at opnå en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv; understreger betydningen af at muliggøre en ligelig fordeling af huslige og omsorgsmæssige forpligtelser for at opnå den fornødne balance mellem arbejdsliv og privatliv, således at kvinder kan engagere sig i iværksætteri og selvstændig virksomhed; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv gennem bedre barsels-, fædre-, forældre- og omsorgsorlov, fleksible arbejdstider og børnepasningsfaciliteter på stedet og ved at fremme telearbejde; fremhæver, at arbejdstider og arbejdsmønstre i landdistrikterne er meget forskellige fra arbejdstider og arbejdsmønstre i byområder, og at det er vigtigt at tilbyde børnepasning, der er tilpasset de særlige behov for kvinder i forskellige områder; opfordrer medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at støtte sociale rammer, f.eks. for ældre og omsorgskrævende personer, og til at sørge for mere fleksible børnepasningsordninger og muligheder for forældreorlov, da de er afgørende for, at flere kvinder kan få lyst til og mulighed for at blive iværksættere; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre Barcelonamålene ved at sikre dækning af disse behov gennem investeringer i tilgængelige og prismæssigt overkommelige pasningsordninger af høj kvalitet og til at modernisere dem, således at kvinder ikke behøver at vælge mellem familie og deltagelse på arbejdsmarkedet; understreger, at yderligere forbedringer af kvinders muligheder for at blive iværksættere kan spille en afgørende rolle med hensyn til at lukke det kønsbestemte løngab i medlemsstaterne; påskønner de foranstaltninger, som nogle medlemsstater allerede har truffet på dette område, og opfordrer dem indtrængende til at sikre adgang til børnepasning og langtidspleje af høj kvalitet, til at fremme adgangen for selvstændige og til hurtigt og fuldt ud at omsætte og gennemføre direktivet om balance mellem arbejdsliv og privatliv, og opfordrer Kommissionen til at overvåge det effektivt; anerkender de nationale forskelle i socialpolitikken og respekten for nærhedsprincippet; fremhæver, at det er i medlemsstaternes interesse at fremme familievenlige arbejdsmodeller; |
| --- | --- |

27.

| 28. | er bekymret over, at Revisionsretten i sin særberetning nr. 10/21 om integration af kønsaspektet i EU-budgettet konstaterede, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad havde implementeret integrationen af kønsaspektet eller gjort brug af kønsopdelte data og indikatorer; opfordrer Kommissionen til at gennemføre kønsbudgettering for at sikre, at kvinder og mænd får ligelig gavn af de offentlige udgifter, herunder inden for NextGenerationEU og alle de økonomiske genopretningsforanstaltninger; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  EUT C 11 af 12.1.2018, s. 35.

(2)  EUT C 66 af 21.2.2018, s. 44.

(3)  EUT C 346 af 27.9.2018, s. 6.

(4)  EUT C 390 af 18.11.2019, s. 28.

(5)  EUT C 456 af 10.11.2021, s. 232.

(6)  EUT C 456 af 10.11.2021, s. 191.

(7)  EUT C 456 af 10.11.2021, s. 208.

(8)  EUT C 67 af 8.2.2022, s. 137.

(9)  OECD, The Missing Entrepreneurs — Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paris, 2019.

(10)  OECD, The Missing Entrepreneurs — Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paris, 2019.

(11)  Bajcar, B. and Babiak, J., »Gender Differences in Leadership Styles: Who Leads more Destructively?«, 34th IBIMA Conference, Madrid, November 2019. https://www.researchgate.net/publication/337534934_Gender_Differences_in_Leadership_Styles_Who_Leads_more_Destructively

(12)  European Parliament Policy Department for Citizens’ Rights and Constitutional Affairs, »The professional status of rural women in the EU«, Brussels, May 2019. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608868/IPOL_STU(2019)608868_EN.pdf

(13)  Ibid.

(14)  Global Entrepreneurship Monitor, Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Class, London, 2021.

https://gemconsortium.org/report/gem-202021-womens-entrepreneurship-report-thriving-through-crisis

(15)  Eurostat, Women in Management, Publications Office of the European Union, Luxembourg, 2020.

(16)  Foss, L., Henry, C., Ahl, H. and Mikalsen, G., . »Women’s entrepreneurship policy research: a 30-year review of the evidence«, Small Business Economics, 53(2), pp.409-429.

(17)  OECD, The Missing Entrepreneurs — Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paris, 2019.

(18)  Ibid.

(19)  OECD, OECD/INFE 2020 International Survey of Adult Financial Literacy, OECD Publishing, Paris, 2020.

(20)  Skonieczna, A. and Castellano, L., »Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe«, European Economy Discussion Papers, No 129, Publications Office of the European Union, Luxembourg, July 2020.

(21)  European Commission and European Investment Bank, Funding women entrepreneurs: How to empower growth, 2018.

(22)  Women in VC, Experior Venture Fund and Unvconventional, Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact, 2021.

(23)  EBAN, Statistics Compendium — European Early Stage Market Statistics, EBAN, Brussels, 2019.

(24)  International Finance Corporation, Moving Towards Gender Balance in Private Equity and Venture Capital, International Finance Corporation, Washington DC, 2019.

(25)  Women in VC, Experior Venture Fund and Unconventional Ventures, »Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact«, online.

(26)  European Commission, Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe, Publications Office of the European Union, Luxembourg, 2020.

(27)  OECD, The Missing Entrepreneurs — Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paris, 2021.

(28)  Eurofound, Female entrepreneurship: Public and private funding, Publications Office of the European Union, Luxembourg, 2019.

(29)  Eurostat, »Women in science and technology«, Products Eurostat News, 2. oktober 2020.

(30)  OECD, The Missing Entrepreneurs — Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paris, 2019.

(31)  https://ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/women-entrepreneurs/support-tools-and-networks-women_en

(32)  Global Entrepreneurship Monitor, 2021/2022 Global Report — Opportunity Amid Disruption, GEM, London, 2022. https://www.gemconsortium.org/reports/latest-global-report

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/65 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/65

---

P9_TA(2022)0140

Kunstig intelligens i en digital tidsalder

Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2022 om kunstig intelligens i en digital tidsalder (2020/2266(INI))

(2022/C 465/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 4, 16, 26, 114, 169, 173, 179, 180, 181 og 187 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 4, 16, 26, 114, 169, 173, 179, 180, 181 og 187 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder og generel bemærkning nr. 25 af 2. marts 2021 fra FN's Komité for Barnets Rettigheder om børns rettigheder i forbindelse med det digitale miljø, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder og generel bemærkning nr. 25 af 2. marts 2021 fra FN's Komité for Barnets Rettigheder om børns rettigheder i forbindelse med det digitale miljø,

| — | der henviser til henstillingen fra FN's Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO) om etik i forbindelse med kunstig intelligens, som blev vedtaget af UNESCO's generalkonference 41. samling den 24. november 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingen fra FN's Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO) om etik i forbindelse med kunstig intelligens, som blev vedtaget af UNESCO's generalkonference 41. samling den 24. november 2021,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (1) og Kommissionens retningslinjer for bedre regulering, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (1) og Kommissionens retningslinjer for bedre regulering,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. marts 2021 om en EU-strategi om barnets rettigheder (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. marts 2021 om en EU-strategi om barnets rettigheder (COM(2021)0142),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2021 om status for EU's cyberforsvarskapaciteter (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2021 om status for EU's cyberforsvarskapaciteter (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2021 om udfordringer og perspektiver for multilaterale systemer for våbenkontrol og nedrustning for så vidt angår masseødelæggelsesvåben (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2021 om udfordringer og perspektiver for multilaterale systemer for våbenkontrol og nedrustning for så vidt angår masseødelæggelsesvåben (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med hensyn til behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (persondataforordningen — GDPR) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med hensyn til behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (persondataforordningen — GDPR) (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 af 29. april 2021 om programmet for et digitalt Europa og om ophævelse af afgørelse (EU) 2015/2240 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 af 29. april 2021 om programmet for et digitalt Europa og om ophævelse af afgørelse (EU) 2015/2240 (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 af 28. april 2021 om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation — og om reglerne for deltagelse og formidling og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1290/2013 og (EU) nr. 1291/2013 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 af 28. april 2021 om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation — og om reglerne for deltagelse og formidling og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1290/2013 og (EU) nr. 1291/2013 (6),

| — | der henviser til forslag af 21. april 2021 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om harmoniserede regler for kunstig intelligens (retsakten om kunstig intelligens) og om ændring af visse af Unionens lovgivningsmæssige retsakter (COM(2021)0206), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag af 21. april 2021 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om harmoniserede regler for kunstig intelligens (retsakten om kunstig intelligens) og om ændring af visse af Unionens lovgivningsmæssige retsakter (COM(2021)0206),

| — | der henviser til forslag af 25. november 2020 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæisk datastyring (datastyringsforordningen) (COM(2020)0767), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag af 25. november 2020 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæisk datastyring (datastyringsforordningen) (COM(2020)0767),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1807 af 14. november 2018 om en ramme for fri udveksling af andre data end personoplysninger i Den Europæiske Union (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1807 af 14. november 2018 om en ramme for fri udveksling af andre data end personoplysninger i Den Europæiske Union (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/697 af 29. april 2021 om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond og om ophævelse af forordning (EU) 2018/1092 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/697 af 29. april 2021 om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond og om ophævelse af forordning (EU) 2018/1092 (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/770 af 20. maj 2019 om visse aspekter af aftaler om levering af digitalt indhold og digitale tjenester (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/770 af 20. maj 2019 om visse aspekter af aftaler om levering af digitalt indhold og digitale tjenester (9),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) 2021/1173 af 13. juli 2021 om oprettelse af et fællesforetagende for europæisk højtydende databehandling og om ophævelse af forordning (EU) 2018/1488 (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) 2021/1173 af 13. juli 2021 om oprettelse af et fællesforetagende for europæisk højtydende databehandling og om ophævelse af forordning (EU) 2018/1488 (10),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. april 2018 med titlen »Kunstig intelligens for Europa« (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. april 2018 med titlen »Kunstig intelligens for Europa« (COM(2018)0237),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. december 2018 om en koordineret plan for kunstig intelligens (COM(2018)0795), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. december 2018 om en koordineret plan for kunstig intelligens (COM(2018)0795),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. april 2019 om opbygning af tillid til menneskecentreret kunstig intelligens (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. april 2019 om opbygning af tillid til menneskecentreret kunstig intelligens (COM(2019)0168),

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog af 19. februar 2020 om kunstig intelligens — en europæisk tilgang til ekspertise og tillid (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog af 19. februar 2020 om kunstig intelligens — en europæisk tilgang til ekspertise og tillid (COM(2020)0065),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 27. januar 2021 om aldring — fremme af solidaritet og ansvar mellem generationerne (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 27. januar 2021 om aldring — fremme af solidaritet og ansvar mellem generationerne (COM(2021)0050),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 om en europæisk strategi for data (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 om en europæisk strategi for data (COM(2020)0066),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020)0067),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 om en ny industristrategi for Europa (COM(2020)0102) og af 5. maj 2021 med titlen »Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020: Opbygning af et stærkere indre marked til fremme af Europas genopretning« (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 om en ny industristrategi for Europa (COM(2020)0102) og af 5. maj 2021 med titlen »Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020: Opbygning af et stærkere indre marked til fremme af Europas genopretning« (COM(2021)0350),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027 — Omstilling af uddannelsessystemerne med henblik på den digitale tidsalder« (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027 — Omstilling af uddannelsessystemerne med henblik på den digitale tidsalder« (COM(2020)0624),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. marts 2021 med titlen »Det digitale kompas 2030: Europas kurs i det digitale årti« (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. marts 2021 med titlen »Det digitale kompas 2030: Europas kurs i det digitale årti« (COM(2021)0118),

| — | der henviser til forslag af 15. september 2021 til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af politikprogrammet for 2030: »Vejen mod det digitale årti« (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag af 15. september 2021 til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af politikprogrammet for 2030: »Vejen mod det digitale årti« (COM(2021)0574),

| — | der henviser til Kommissionens undersøgelse af 28. juli 2020 med titlen »European enterprise survey on the use of technologies based on artificial intelligence« (Europæisk virksomhedsundersøgelse om brugen af teknologier, der er baseret på kunstig intelligens), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens undersøgelse af 28. juli 2020 med titlen »European enterprise survey on the use of technologies based on artificial intelligence« (Europæisk virksomhedsundersøgelse om brugen af teknologier, der er baseret på kunstig intelligens),

| — | der henviser til Kommissionens undersøgelse af 26. november 2020 med titlen »Energy-efficient cloud computing technologies and policies for an eco-friendly cloud market« (Energieffektiv cloudcomputingteknologi og politikker for et miljøvenligt cloudmarked), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens undersøgelse af 26. november 2020 med titlen »Energy-efficient cloud computing technologies and policies for an eco-friendly cloud market« (Energieffektiv cloudcomputingteknologi og politikker for et miljøvenligt cloudmarked),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 19. februar 2020 til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om de konsekvenser, som kunstig intelligens, tingenes internet og robotteknologi vil have for sikkerhed og erstatningsansvar (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 19. februar 2020 til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om de konsekvenser, som kunstig intelligens, tingenes internet og robotteknologi vil have for sikkerhed og erstatningsansvar (COM(2020)0064),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 22. marts 2021 om EU's strategi for cybersikkerhed for det digitale årti, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 22. marts 2021 om EU's strategi for cybersikkerhed for det digitale årti,

| — | der henviser til rapporten af 8. april 2019 fra Ekspertgruppen på Højt Niveau vedrørende Kunstig Intelligens om etiske retningslinjer for pålidelig kunstig intelligens, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 8. april 2019 fra Ekspertgruppen på Højt Niveau vedrørende Kunstig Intelligens om etiske retningslinjer for pålidelig kunstig intelligens,

| — | der henviser til rapporten af 8. april 2019 fra Ekspertgruppen på Højt Niveau vedrørende Kunstig Intelligens med titlen »A definition of AI: main capabilities and disciplines« (En definition af kunstig intelligens: de vigtigste kapaciteter og fagområder), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 8. april 2019 fra Ekspertgruppen på Højt Niveau vedrørende Kunstig Intelligens med titlen »A definition of AI: main capabilities and disciplines« (En definition af kunstig intelligens: de vigtigste kapaciteter og fagområder),

| — | der henviser til rapporten af 26. juni 2019 fra Ekspertgruppen på Højt Niveau vedrørende Kunstig Intelligens med titlen »Policy and investment recommendations for trustworthy AI« (Politiske og investeringsmæssige henstillinger vedrørende pålidelig kunstig intelligens), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 26. juni 2019 fra Ekspertgruppen på Højt Niveau vedrørende Kunstig Intelligens med titlen »Policy and investment recommendations for trustworthy AI« (Politiske og investeringsmæssige henstillinger vedrørende pålidelig kunstig intelligens),

| — | der henviser til UNESCO's publikation fra marts 2019 med titlen »I'd blush if I could: closing gender divides in digital skills through education« (Hvis jeg kunne, ville jeg rødme: mindskelse af de kønsmæssige forskelle inden for digitale færdigheder gennem uddannelse), |
| --- | --- |

—

der henviser til UNESCO's publikation fra marts 2019 med titlen »I'd blush if I could: closing gender divides in digital skills through education« (Hvis jeg kunne, ville jeg rødme: mindskelse af de kønsmæssige forskelle inden for digitale færdigheder gennem uddannelse),

| — | der henviser til rapporten af 14. december 2020 fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder med titlen »Getting the future right — Artificial intelligence and fundamental rights« (Rettidig omhu for fremtiden — kunstig intelligens og grundlæggende rettigheder), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 14. december 2020 fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder med titlen »Getting the future right — Artificial intelligence and fundamental rights« (Rettidig omhu for fremtiden — kunstig intelligens og grundlæggende rettigheder),

| — | der henviser til henstillingen af 22. maj 2019 fra Rådet for Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) om kunstig intelligens, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingen af 22. maj 2019 fra Rådet for Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) om kunstig intelligens,

| — | der henviser til De Forenede Nationers platform for dialog om kunstig intelligens: AI for Good Global Summit, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers platform for dialog om kunstig intelligens: AI for Good Global Summit,

| — | der henviser til G20's principper for kunstig intelligens af 9. juni 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til G20's principper for kunstig intelligens af 9. juni 2019,

| — | der henviser til Verdenssundhedsorganisationens rapport af 28. juni 2021 om kunstig intelligens på sundhedsområdet og seks vejledende principper for dens udformning og anvendelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Verdenssundhedsorganisationens rapport af 28. juni 2021 om kunstig intelligens på sundhedsområdet og seks vejledende principper for dens udformning og anvendelse,

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs initiativudtalelse af 31. maj 2017 om kunstig intelligens — følgevirkningerne af kunstig intelligens for det (digitale) indre marked, produktionen, forbruget, beskæftigelsen og samfundet (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs initiativudtalelse af 31. maj 2017 om kunstig intelligens — følgevirkningerne af kunstig intelligens for det (digitale) indre marked, produktionen, forbruget, beskæftigelsen og samfundet (11),

| — | der henviser til rapporten af 21. november 2019 fra ekspertgruppen vedrørende ansvarsforhold og nye teknologier — konstellationen for nye teknologier med titlen »Liability for Artificial Intelligence and other emerging digital technologies« (Ansvarsforhold i forbindelse med kunstig intelligens og andre fremspirende digitale teknologier), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 21. november 2019 fra ekspertgruppen vedrørende ansvarsforhold og nye teknologier — konstellationen for nye teknologier med titlen »Liability for Artificial Intelligence and other emerging digital technologies« (Ansvarsforhold i forbindelse med kunstig intelligens og andre fremspirende digitale teknologier),

| — | der henviser til publikationen fra december 2020 fra Europarådets ad hoc-udvalg for kunstig intelligens (CAHAI) med titlen »Towards Regulation of AI systems — Global perspectives on the development of a legal framework on Artificial Intelligence systems based on the Council of Europe's standards on human rights, democracy and the rule of law« (Hen imod regulering af AI-systemer — globale perspektiver på udviklingen af en lovramme for kunstig intelligens baseret på Europarådets standarder for menneskerettigheder, demokrati og retsstaten), |
| --- | --- |

—

der henviser til publikationen fra december 2020 fra Europarådets ad hoc-udvalg for kunstig intelligens (CAHAI) med titlen »Towards Regulation of AI systems — Global perspectives on the development of a legal framework on Artificial Intelligence systems based on the Council of Europe's standards on human rights, democracy and the rule of law« (Hen imod regulering af AI-systemer — globale perspektiver på udviklingen af en lovramme for kunstig intelligens baseret på Europarådets standarder for menneskerettigheder, demokrati og retsstaten),

| — | der henviser til Det Europæiske Universitetsinstituts arbejdsdokument fra oktober 2020 med titlen »Models of Law and Regulation for AI« (Lovgivnings- og reguleringsmodeller for kunstig intelligens), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Universitetsinstituts arbejdsdokument fra oktober 2020 med titlen »Models of Law and Regulation for AI« (Lovgivnings- og reguleringsmodeller for kunstig intelligens),

| — | der henviser til den fælles rapport af 19. november 2020 fra Trend Micro Research, FN's Institut for Interregional Kriminalitets- og Strafforfølgelsesforskning og Europol med titlen »Malicious uses and abuses of artificial intelligence« (Ondsindet brug og misbrug af kunstig intelligens), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles rapport af 19. november 2020 fra Trend Micro Research, FN's Institut for Interregional Kriminalitets- og Strafforfølgelsesforskning og Europol med titlen »Malicious uses and abuses of artificial intelligence« (Ondsindet brug og misbrug af kunstig intelligens),

| — | der henviser til Kommissionens politiske retningslinjer for 2019-2024 med titlen »En mere ambitiøs Union — Min dagsorden for Europa«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens politiske retningslinjer for 2019-2024 med titlen »En mere ambitiøs Union — Min dagsorden for Europa«,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols dom af 16. juli 2020 i sag C-311/18 (Schrems II), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols dom af 16. juli 2020 i sag C-311/18 (Schrems II),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 med henstillinger til Kommissionen om civilretlige bestemmelser om robotteknologi (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 med henstillinger til Kommissionen om civilretlige bestemmelser om robotteknologi (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af den europæiske industri (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af den europæiske industri (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. oktober 2021 om EU's trafiksikkerhedspolitiske rammer 2021-2030 — Henstillinger om de næste skridt hen imod »nul-visionen« (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. oktober 2021 om EU's trafiksikkerhedspolitiske rammer 2021-2030 — Henstillinger om de næste skridt hen imod »nul-visionen« (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om autonome våbensystemer (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om autonome våbensystemer (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. februar 2019 om en omfattende europæisk industripolitik om kunstig intelligens og robotteknologi (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. februar 2019 om en omfattende europæisk industripolitik om kunstig intelligens og robotteknologi (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. februar 2020 om automatiserede beslutningsprocesser: sikring af forbrugerbeskyttelse og fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. februar 2020 om automatiserede beslutningsprocesser: sikring af forbrugerbeskyttelse og fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2020 med henstillinger til Kommissionen om en civilretlig erstatningsansvarsordning for kunstig intelligens (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2020 med henstillinger til Kommissionen om en civilretlig erstatningsansvarsordning for kunstig intelligens (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2020 om intellektuel ejendomsret i forbindelse med udvikling af teknologier vedrørende kunstig intelligens (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2020 om intellektuel ejendomsret i forbindelse med udvikling af teknologier vedrørende kunstig intelligens (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2020 med henstillinger til Kommissionen om en ramme for etiske aspekter af kunstig intelligens, robotteknologi og relaterede teknologier (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2020 med henstillinger til Kommissionen om en ramme for etiske aspekter af kunstig intelligens, robotteknologi og relaterede teknologier (20),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om kunstig intelligens: spørgsmål vedrørende fortolkningen og anvendelsen af international ret, når EU er berørt, inden for civil og militær anvendelse og statens myndighed uden for det strafferetlige område (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om kunstig intelligens: spørgsmål vedrørende fortolkningen og anvendelsen af international ret, når EU er berørt, inden for civil og militær anvendelse og statens myndighed uden for det strafferetlige område (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om Europas digitale fremtid i støbeskeen: fjernelse af hindringerne for et velfungerende digitalt indre marked og forbedring af anvendelsen af AI for de europæiske forbrugere (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om Europas digitale fremtid i støbeskeen: fjernelse af hindringerne for et velfungerende digitalt indre marked og forbedring af anvendelsen af AI for de europæiske forbrugere (22),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om en europæisk strategi for data (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om en europæisk strategi for data (23),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. maj 2021 om kunstig intelligens inden for uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. maj 2021 om kunstig intelligens inden for uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor (24),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. oktober 2021 om kunstig intelligens inden for strafferet og politiets og de retlige myndigheders anvendelse heraf i strafferetlige sager (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. oktober 2021 om kunstig intelligens inden for strafferet og politiets og de retlige myndigheders anvendelse heraf i strafferetlige sager (25),

| — | der henviser til undersøgelsen fra juni 2021 fra Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker (GD IPOL) med titlen »Artificial Intelligence diplomacy — Artificial Intelligence governance as a new European Union external policy tool« (Diplomati baseret på kunstig intelligens — styring ved hjælp af kunstig intelligens som et nyt redskab for EU's eksterne foranstaltninger), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra juni 2021 fra Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker (GD IPOL) med titlen »Artificial Intelligence diplomacy — Artificial Intelligence governance as a new European Union external policy tool« (Diplomati baseret på kunstig intelligens — styring ved hjælp af kunstig intelligens som et nyt redskab for EU's eksterne foranstaltninger),

| — | der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra maj 2021 med titlen »Challenges and limits of an open source approach to Artificial Intelligence« (Udfordringer og begrænsninger ved en open source-tilgang til kunstig intelligens), |
| --- | --- |

—

der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra maj 2021 med titlen »Challenges and limits of an open source approach to Artificial Intelligence« (Udfordringer og begrænsninger ved en open source-tilgang til kunstig intelligens),

| — | der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra maj 2021 med titlen »Artificial Intelligence market and capital flows — Artificial Intelligence and the financial sector at crossroads« (Markedet for kunstig intelligens og dets kapitalstrømme — kunstig intelligens og den finansielle sektor ved en korsvej), |
| --- | --- |

—

der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra maj 2021 med titlen »Artificial Intelligence market and capital flows — Artificial Intelligence and the financial sector at crossroads« (Markedet for kunstig intelligens og dets kapitalstrømme — kunstig intelligens og den finansielle sektor ved en korsvej),

| — | der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra juni 2021 med titlen »Improving working conditions using Artificial Intelligence« (Forbedring af arbejdsvilkårene ved hjælp af kunstig intelligens), |
| --- | --- |

—

der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra juni 2021 med titlen »Improving working conditions using Artificial Intelligence« (Forbedring af arbejdsvilkårene ved hjælp af kunstig intelligens),

| — | der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra maj 2021 med titlen »The role of Artificial Intelligence in the European Green Deal« (Kunstig intelligens i forbindelse med den europæiske grønne pagt), |
| --- | --- |

—

der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra maj 2021 med titlen »The role of Artificial Intelligence in the European Green Deal« (Kunstig intelligens i forbindelse med den europæiske grønne pagt),

| — | der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra juli 2021 med titlen »Artificial Intelligence in smart cities and urban mobility« (Kunstig intelligens i intelligente byer og urban mobilitet), |
| --- | --- |

—

der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra juli 2021 med titlen »Artificial Intelligence in smart cities and urban mobility« (Kunstig intelligens i intelligente byer og urban mobilitet),

| — | der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra juli 2021 med titlen »Artificial Intelligence and public services« (Kunstig intelligens og offentlige tjenester), |
| --- | --- |

—

der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra juli 2021 med titlen »Artificial Intelligence and public services« (Kunstig intelligens og offentlige tjenester),

| — | der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra juli 2021 med titlen »European Union data challenge« (EU's dataudfordringer), |
| --- | --- |

—

der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra juli 2021 med titlen »European Union data challenge« (EU's dataudfordringer),

| — | der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra juni 2020 med titlen »Opportunities of Artificial Intelligence« (Muligheder i forbindelse med kunstig intelligens), |
| --- | --- |

—

der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra juni 2020 med titlen »Opportunities of Artificial Intelligence« (Muligheder i forbindelse med kunstig intelligens),

| — | der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra oktober 2021 med titlen »Europe's Digital Decade and Autonomy« (Europas digitale årti og autonomi), |
| --- | --- |

—

der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra oktober 2021 med titlen »Europe's Digital Decade and Autonomy« (Europas digitale årti og autonomi),

| — | der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra januar 2022 med titlen »Identification and assessment of existing and proposed EU legislation in the digital field« (Identifikation og vurdering af eksisterende EU-lovgivning og udkast til EU-lovgivning på det digitale område), |
| --- | --- |

—

der henviser til GD IPOL's undersøgelse fra januar 2022 med titlen »Identification and assessment of existing and proposed EU legislation in the digital field« (Identifikation og vurdering af eksisterende EU-lovgivning og udkast til EU-lovgivning på det digitale område),

| — | der henviser til undersøgelsen fra september 2020 fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste (EPRS) med titlen »Civil liability regime for artificial intelligence — European added value assessment« (En civilretlig ansvarsordning for kunstig intelligens — vurdering af den europæiske merværdi), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra september 2020 fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste (EPRS) med titlen »Civil liability regime for artificial intelligence — European added value assessment« (En civilretlig ansvarsordning for kunstig intelligens — vurdering af den europæiske merværdi),

| — | der henviser til undersøgelsen fra december 2020 fra EPRS' Enhed for Videnskabeligt Fremsyn med titlen »Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work« (Registrerede personer, digital overvågning, AI og fremtidens arbejde), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra december 2020 fra EPRS' Enhed for Videnskabeligt Fremsyn med titlen »Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work« (Registrerede personer, digital overvågning, AI og fremtidens arbejde),

| — | der henviser til undersøgelsen fra september 2020 fra EPRS med titlen »European framework on ethical aspects of artificial intelligence, robotics and related technologies« (En europæisk ramme for etiske aspekter af kunstig intelligens, robotteknologi og relaterede teknologier), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra september 2020 fra EPRS med titlen »European framework on ethical aspects of artificial intelligence, robotics and related technologies« (En europæisk ramme for etiske aspekter af kunstig intelligens, robotteknologi og relaterede teknologier),

| — | der henviser til undersøgelsen fra marts 2020 fra EPRS med titlen »The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives« (Etik i forbindelse med kunstig intelligens: spørgsmål og initiativer), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra marts 2020 fra EPRS med titlen »The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives« (Etik i forbindelse med kunstig intelligens: spørgsmål og initiativer),

| — | der henviser til undersøgelsen fra juni 2020 fra EPRS med titlen »Artificial Intelligence: How does it work, why does it matter, and what can we do about it?« (Kunstig intelligens: hvordan virker det, hvorfor er det vigtigt, og hvad kan vi gøre ved det?), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra juni 2020 fra EPRS med titlen »Artificial Intelligence: How does it work, why does it matter, and what can we do about it?« (Kunstig intelligens: hvordan virker det, hvorfor er det vigtigt, og hvad kan vi gøre ved det?),

| — | der henviser til undersøgelsen fra juli 2020 fra EPRS med titlen »Artificial Intelligence and Law enforcement — Impact on Fundamental Rights« (Kunstig intelligens og retshåndhævelse — virkning for de grundlæggende rettigheder), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra juli 2020 fra EPRS med titlen »Artificial Intelligence and Law enforcement — Impact on Fundamental Rights« (Kunstig intelligens og retshåndhævelse — virkning for de grundlæggende rettigheder),

| — | der henviser til undersøgelsen fra juni 2020 fra EPRS med titlen »The impact of the General Data Protection Regulation (GDPR) on artificial intelligence« (Virkningen af GDPR på kunstig intelligens), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra juni 2020 fra EPRS med titlen »The impact of the General Data Protection Regulation (GDPR) on artificial intelligence« (Virkningen af GDPR på kunstig intelligens),

| — | der henviser til undersøgelsen fra april 2020 fra EPRS med titlen »The White Paper on Artificial Intelligence« (Hvidbogen om kunstig intelligens), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra april 2020 fra EPRS med titlen »The White Paper on Artificial Intelligence« (Hvidbogen om kunstig intelligens),

| — | der henviser til undersøgelsen fra september 2021 fra EPRS med titlen »Regulating facial recognition in the EU« (Regulering af ansigtsgenkendelse i EU), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra september 2021 fra EPRS med titlen »Regulating facial recognition in the EU« (Regulering af ansigtsgenkendelse i EU),

| — | der henviser til undersøgelsen fra februar 2021 fra EPRS med titlen »The future of work: Trends, challenges and potential initiatives« (Fremtidens arbejde: tendenser, udfordringer og potentielle initiativer), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra februar 2021 fra EPRS med titlen »The future of work: Trends, challenges and potential initiatives« (Fremtidens arbejde: tendenser, udfordringer og potentielle initiativer),

| — | der henviser til undersøgelsen fra juni 2021 fra EPRS med titlen »Robo-advisors: How do they fit in the existing EU regulatory framework, in particular with regard to investor protection?« (Robotrådgivere: hvordan passer de ind i EU's retlige ramme, navnlig med hensyn til investorbeskyttelse?), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra juni 2021 fra EPRS med titlen »Robo-advisors: How do they fit in the existing EU regulatory framework, in particular with regard to investor protection?« (Robotrådgivere: hvordan passer de ind i EU's retlige ramme, navnlig med hensyn til investorbeskyttelse?),

| — | der henviser til undersøgelsen fra september 2021 fra EPRS med titlen »China’s ambitions in artificial intelligence« (Kinas ambitioner inden for kunstig intelligens), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra september 2021 fra EPRS med titlen »China’s ambitions in artificial intelligence« (Kinas ambitioner inden for kunstig intelligens),

| — | der henviser til undersøgelsen fra juni 2021 fra EPRS med titlen »What if we chose new metaphors for artificial intelligence?« (Hvad om vi valgte nogle nye metaforer for kunstig intelligens?), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra juni 2021 fra EPRS med titlen »What if we chose new metaphors for artificial intelligence?« (Hvad om vi valgte nogle nye metaforer for kunstig intelligens?),

| — | der henviser til undersøgelsen fra januar 2018 fra EPRS med titlen »Understanding artificial intelligence« (Forstå kunstig intelligens), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra januar 2018 fra EPRS med titlen »Understanding artificial intelligence« (Forstå kunstig intelligens),

| — | der henviser til undersøgelsen fra november 2021 fra EPRS med titlen »Tackling deepfakes in European Policy« (Håndtering af deepfakes inden for europæisk politik), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra november 2021 fra EPRS med titlen »Tackling deepfakes in European Policy« (Håndtering af deepfakes inden for europæisk politik),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra februar 2021 fra Det Særlige Udvalg om Kunstig Intelligens i en Digital Tidsalder (AIDA) med titlen »Artificial Intelligence and Health« (Kunstig intelligens og sundhed), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra februar 2021 fra Det Særlige Udvalg om Kunstig Intelligens i en Digital Tidsalder (AIDA) med titlen »Artificial Intelligence and Health« (Kunstig intelligens og sundhed),

| — | der henviser til AIDA's arbejdsdokument fra marts 2021 med titlen »Artificial Intelligence and the Green Deal« (Kunstig intelligens og den grønne pagt), |
| --- | --- |

—

der henviser til AIDA's arbejdsdokument fra marts 2021 med titlen »Artificial Intelligence and the Green Deal« (Kunstig intelligens og den grønne pagt),

| — | der henviser til AIDA's arbejdsdokument fra marts 2021 med titlen »The External Policy Dimensions of AI« (Den udenrigspolitiske dimension af kunstig intelligens), |
| --- | --- |

—

der henviser til AIDA's arbejdsdokument fra marts 2021 med titlen »The External Policy Dimensions of AI« (Den udenrigspolitiske dimension af kunstig intelligens),

| — | der henviser til AIDA's arbejdsdokument fra maj 2021 med titlen »AI and Competitiveness« (Kunstig intelligens og konkurrenceevne), |
| --- | --- |

—

der henviser til AIDA's arbejdsdokument fra maj 2021 med titlen »AI and Competitiveness« (Kunstig intelligens og konkurrenceevne),

| — | der henviser til AIDA's arbejdsdokument fra juni 2021 med titlen »AI and the Future of Democracy« (Kunstig intelligens og demokratiets fremtid), |
| --- | --- |

—

der henviser til AIDA's arbejdsdokument fra juni 2021 med titlen »AI and the Future of Democracy« (Kunstig intelligens og demokratiets fremtid),

| — | der henviser til AIDA's arbejdsdokument fra juni 2021 med titlen »AI and the Labour Market« (Kunstig intelligens og arbejdsmarkedet), |
| --- | --- |

—

der henviser til AIDA's arbejdsdokument fra juni 2021 med titlen »AI and the Labour Market« (Kunstig intelligens og arbejdsmarkedet),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til rapporten fra Det Særlige Udvalg om Kunstig Intelligens i en Digital Tidsalder (A9-0088/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Det Særlige Udvalg om Kunstig Intelligens i en Digital Tidsalder (A9-0088/2022),

1.   
  Indledning

| 1. | bemærker, at verden står på tærsklen til den fjerde industrielle revolution; påpeger, at sammenlignet med de tre foregående bølger, som påbegyndtes med introduktionen af dampmaskiner, elektricitet og derefter computere, får den fjerde bølge sin energi fra en overflod af data kombineret med kraftfulde algoritmer og stor computerkapacitet; understreger, at den aktuelle digitale revolution er karakteriseret ved dens globale omfang, hurtige konvergens og de nye teknologiske gennembruds omfattende virkninger for stater, økonomi, samfund, internationale relationer og miljøet; erkender, at radikale ændringer af dette omfang påvirker forskellige dele af samfundet på forskellige måder afhængig af deres mål, geografiske beliggenhed og socioøkonomiske kontekst; understreger, at den digitale omstilling skal udformes under fuld respekt for de grundlæggende rettigheder og på en måde, så de digitale teknologier tjener menneskeheden; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at den digitale revolution på samme tid har udløst en global konkurrence som følge af den enorme økonomiske værdi og teknologiske kapacitet, der er blevet akkumuleret i de lande, der afsætter flest ressourcer til forskning i samt udvikling og markedsføring af applikationer med kunstig intelligens (AI); bemærker, at digital konkurrenceevne og åben strategisk autonomi er blevet et centralt politisk mål i flere lande; understreger beslutningstagernes stigende bevidsthed om, at de fremspirende teknologier kan påvirke hele landes geopolitiske magtposition; |
| --- | --- |

2.

| 3. | påpeger, at Europa, som i århundreder satte internationale standarder, var dominerende med hensyn til teknologiske fremskridt og førende inden for højteknologisk produktion og anvendelse, derfor er sakket agterud, idet der investeres langt mindre i det digitale marked end i andre førende økonomier som USA og Kina, samtidig med at Europa forbliver relativt konkurrencedygtigt inden for forskningsoutput på AI-området; anerkender risikoen for, at europæiske aktører bliver marginaliseret i udviklingen af globale standarder og teknologiske fremskridt og med hensyn til de europæiske værdier, der udfordres; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fremhæver for det første, at de digitale værktøjer i stigende grad bliver brugt som instrumenter til manipulation og misbrug af visse virksomhedsaktører samt i hænderne på autokratiske regeringer til at underminere demokratiske politiske systemer og således potentielt kan udløse et sammenstød mellem politiske systemer; forklarer, at digital spionage, sabotage, lavintensiv krigsførelse og desinformationskampagner er en udfordring for demokratiske samfund; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at de digitale forretningsmodellers karakter giver mulighed for en stor grad af skalerbarhed og netværkseffekter; påpeger, at mange digitale markeder er kendetegnet ved en høj grad af markedskoncentration, hvilket gør det muligt for et lille antal teknologiplatforme, hvoraf de fleste for øjeblikket er beliggende i USA, at føre an i kommercialiseringen af banebrydende teknologiske innovationer, tiltrække de bedste idéer, talenter og virksomheder og opnå ekstraordinær rentabilitet; advarer om, at dominerende markedspositioner i dataøkonomien sandsynligvis vil blive udvidet til at omfatte den nye AI-økonomi; påpeger, at kun otte af de 200 største digitale virksomheder i dag har hjemsted i EU; understreger, at gennemførelsen af et ægte digitalt indre marked i denne henseende er af største betydning; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at den globale konkurrence om teknologisk lederskab på denne baggrund er blevet en prioritet i EU; understreger, at hvis EU ikke handler hurtigt og modigt, vil Unionen ende med at skulle følge regler og standarder, der er fastsat af andre, og risikere skadelige virkninger for sin politiske stabilitet og socialsikring, de grundlæggende rettigheder og individuelle frihedsrettigheder og sin økonomiske konkurrenceevne; |
| --- | --- |

6.

| 7. | argumenterer for, at AI er en af de vigtigste fremspirende teknologier i den fjerde industrielle revolution; bemærker, at AI giver næring til den digitale økonomi, da den giver mulighed for at indføre innovative produkter og tjenesteydelser, kan øge forbrugernes valgmuligheder og kan gøre produktionsprocesserne mere effektive; påpeger, at det forventes, at AI i 2030 vil bidrage med mere end 11 billioner EUR til den globale økonomi; understreger samtidig, at AI-teknologier risikerer at reducere menneskelige aktiviteter; fremhæver, at AI fortsat bør være en menneskecentreret og pålidelig teknologi og ikke bør erstatte menneskelig autonomi eller medføre tab af individuel frihed; understreger behovet for at sikre, at denne fjerde industrielle revolution er inklusiv og ikke lader nogen i stikken; |
| --- | --- |

7.

| 8. | foreslår, at der bliver en global konkurrence om AI-lederskab; påpeger, at AI-teknologier stiller en enorm økonomisk værdi i udsigt for de økonomier, der på rentabelt grundlag udvikler, fremstiller og anvender sådanne teknologier, samt for de lande, hvor en sådan værdiskabelse finder sted; understreger, at AI ikke er en omnipotent teknologi, men et effektivt sæt værktøjer og teknikker, der kan være til gavn for samfundet; fastslår, at teknologiernes funktion afhænger af, hvordan vi designer dem; påpeger, at EU har erklæret, at det har til hensigt at gå forrest i udviklingen af en lovgivningsmæssig ramme for AI; understreger ikke desto mindre, at det er afgørende, at EU er i stand til at fastlægge den lovgivningsmæssige tilgang, herunder beskyttelsen af grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, og handle som en global standardsætter; understreger derfor betydningen af den europæiske konkurrenceevne inden for AI og EU's evne til at forme det lovgivningsmæssige landskab på internationalt plan; understreger, at visse anvendelser af AI kan medføre individuelle og samfundsmæssige risici, der kan bringe de grundlæggende rettigheder i fare, og derfor bør håndteres af de politiske beslutningstagere og således gøre det muligt for AI effektivt at blive et instrument, der tjener mennesker og samfund og forfølger det fælles bedste og sikrer almenvellet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at der er behov for klare lovgivningsmæssige rammer, politisk engagement og en mere fremadskuende tankegang, som på nuværende tidspunkt ofte er fraværende, for at de europæiske aktører kan få succes i den digitale tidsalder og blive teknologisk førende inden for AI; konkluderer, at både EU's borgere og virksomheder på grundlag af en sådan tilgang kan drage fordel af AI og den store mulighed, denne giver for at styrke konkurrenceevnen, herunder med hensyn til velstand og velfærd; understreger, at lovgivningsmæssige rammer skal udformes på en måde, så der ikke indføres uberettigede barrierer, som forhindrer europæiske aktører i at få succes i den digitale tidsalder, navnlig for nystartede virksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV'er); fremhæver, at private og offentlige investeringer bør øges betydeligt for at skabe et miljø, hvor der er flere europæiske succeshistorier, og hvor der sker udvikling i vores del af verden; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fremhæver, at hurtige teknologiske fremskridt, der indføres med AI, bliver stadig tættere forbundet med de fleste områder af menneskelig aktivitet og også vil påvirke eksistensgrundlaget for alle, der ikke har de færdigheder, de har brug for for at kunne tilpasse sig disse nye teknologier hurtigt nok; påpeger, at selv om opnåelse af digitale færdigheder gennem opkvalificering og omskoling kan bidrage til at løse mange af de deraf følgende socioøkonomiske problemer, bør disse virkninger også tages op i forbindelse med sociale velfærdssystemer, infrastruktur i byer og landdistrikter og demokratiske processer; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger behovet for, at kvinders og sårbare gruppers mål og interesser afspejles i den digitale omstilling; fremhæver i denne forbindelse, at kvinder i 2018 kun udgjorde 22 % af alle AI-fagfolk på verdensplan — et problem, der kun tjener til at fastholde og forankre stereotyper og fordomme; påpeger behovet for at bevare retten til lighed for loven, privatlivets fred, ytringsfrihed og deltagelse i det kulturelle og politiske liv, når der anvendes AI-teknologier, navnlig for mindretalssamfund; |
| --- | --- |

11.

2.   
  Potentielle muligheder, risici og forhindringer relateret til brugen af AI: seks casestudier, som AIDA-udvalget har undersøgt

| 12. | minder om, at AI er baseret på software, der anvender sandsynlighedsmodeller og algoritmisk forudsigelse med henblik på et sæt specifikke mål; påpeger, at begrebet AI er et paraplybegreb, der dækker en bred vifte af gamle og nye teknologier, teknikker og tilgange, der bedre kan forstås som »systemer med kunstig intelligens«, og som henviser til alle maskinbaserede systemer, der ofte kun har det til fælles, at de er styret af et givet sæt menneskeligt definerede mål, med varierende grad af autonomi i deres handlinger og anvendelse af forudsigelser, anbefalinger eller beslutningstagning baseret på tilgængelige data; bemærker, at selv om nogle af disse teknologier allerede er i udbredt anvendelse, er andre stadig under udvikling eller endda kun spekulative koncepter, som måske og måske ikke vil blive en realitet i fremtiden; |
| --- | --- |

12.

| 13. | påpeger, at der er væsentlig forskel mellem den symbolske AI, som var den primære tilgang til AI fra 1950'erne til 1990'erne, og den datadrevne AI med maskinlæring, som har været dominerende siden 00'erne; uddyber, at under den første bølge blev AI udviklet ved at indkode eksperters viden og erfaring i et regelsæt, som så blev anvendt af en maskine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bemærker, at i den anden bølge blev AI-systemerne mere komplekse og autonome i kraft af algoritmernes automatiserede læringsprocesser, der er baseret på behandlingen af store mængder data, muligheden for at samle input fra flere forskellige kilder og skabe komplekse repræsentationer af et givet miljø og identificere mønstre heri, men også mindre gennemsigtige, da denne proces kan føre til svært forklarlige resultater; understreger, at den nuværende AI derfor kan deles op i mange forskellige underområder og -teknikker, hvor dyb læring f.eks. er et underområde af maskinlæring, som igen er et underområde af AI; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at selv om nutidens AI er blevet langt mere effektiv og kraftfuld end den symbolske AI takket være den betydelige forøgelse af computerkapaciteten, så kan den stadig kun løse klart definerede opgaver inden for områdespecifikke nicher såsom skak eller billedgenkendelse, og dens programmering er ikke designet til fuldt ud at erkende de handlinger, AI-systemet udfører; fremhæver, at AI-systemer — i modsætning til hvad deres navn antyder — ikke har nogen »intelligens« i menneskelig forstand; påpeger, at den derfor betegnes som »snæver« eller »svag« AI og stadig blot er et værktøj, som kommer med anbefalinger og forudsigelser; bemærker, at selvkørende biler f.eks. fungerer ved hjælp af en kombination af forskellige AI-systemer, der udfører enkeltopgaver, som tilsammen er i stand til at danne et tredimensionelt kort over køretøjets omgivelser, så dets operativsystem kan træffe beslutninger; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bemærker, at megen usikkerhed i forbindelse med AI er baseret på hypotetiske koncepter såsom generel AI, kunstig superintelligens og singularitet, som i teorien kunne føre til, at maskinintelligens ville overgå den menneskelige intelligens på mange områder; understreger, at der hersker tvivl om, om denne spekulative AI overhovedet kan opnås med vores teknologier og videnskabelige love; mener ikke desto mindre, at de risici, der i øjeblikket er forbundet med AI-baseret beslutningstagning, skal håndteres af lovgiverne, da det er klart dokumenteret, at skadelige virkninger såsom race- og kønsdiskrimination i enkelte tilfælde allerede kan tilskrives applikationer, hvor AI er blevet anvendt uden sikkerhedsforanstaltninger; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at størstedelen af de AI-systemer, der p.t. anvendes, har en lav risiko; henviser f.eks. til maskinoversættelse, »Eureka-maskiner«, spillemaskiner og robotter, som udfører repetitive produktionsprocesser; konkluderer, at kun visse brugstilfælde kan kategoriseres som risikable, og at det er disse tilfælde, som kræver reguleringsforanstaltninger og effektive beskyttelsesforanstaltninger, hvor sådanne ikke allerede findes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer til en offentlig debat om, hvordan det enorme potentiale ved AI kan udnyttes på grundlag af grundlæggende europæiske værdier, principperne om gennemsigtighed, forklarlighed, retfærdighed, ansvarlighed og troværdighed samt princippet om, at AI og robotteknologi bør være menneskecentreret og udvikles til at hjælpe mennesker; understreger, at AI på en lang række områder af menneskelivet fra bæredygtighed til sundhed kan være til gavn som et hjælpeværktøj for brugere og fagfolk ved at øge menneskers kapacitet uden at hæmme deres evne til frit at handle og træffe beslutninger; understreger, at de aftalte etiske principper og krav vedrørende AI bør gøres operationelle på alle områder, hvor AI anvendes, og have indbygget de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger, så borgernes tillid øges, og de derved vælger at udnytte fordelene ved AI; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at risikoniveauet for en bestemt AI-applikation varierer betydeligt afhængig af sandsynligheden for skade og omfanget af en sådan skade; understreger derfor, at de retlige krav bør tilpasses dette i overensstemmelse med en risikobaseret tilgang, der — når det er berettiget — tager hensyn til forsigtighedsprincippet; understreger, at der i sådanne nuværende eller fremtidige tilfælde, hvor AI-systemer i et særligt brugstilfælde udgør en høj risiko for de grundlæggende rettigheder og menneskerettighederne, er behov for fuldt menneskeligt tilsyn og en reguleringsmæssig indgriben, og at reguleringen af AI-systemer med høj risiko skal være fleksibel og fremtidssikker i betragtning af hastigheden af den teknologiske udvikling; |
| --- | --- |

19.

| 20. | henviser til, at nærværende betænkning undersøger seks AI-casestudier i detaljer, de muligheder, som AI rummer i den pågældende sektor, de risici, der skal håndteres, og de barrierer, der forhindrer Europa i fuldt ud at udnytte fordelene ved AI; gør opmærksom på, at casestudierne repræsenterer nogle af de vigtigste AI-brugstilfælde i dag og samtidig afspejler nogle af de vigtigste emner fra de offentlige høringer, som AIDA-udvalget har afholdt under sit mandat, nemlig sundhed, den grønne pagt, udenrigspolitik og sikkerhed, konkurrenceevne, demokratiets fremtid og arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

20.

a)   AI og sundhed

| 21. | konstaterer, at den metodologiske analyse af store mængder data, herunder ved hjælp af AI, kan åbne nye muligheder for løsninger eller forbedre eksisterende teknikker i sundhedssektoren, som kan fremskynde den videnskabelige forskning enormt, redde menneskeliv og forbedre patientplejen ved at tilbyde innovative behandlinger og bedre diagnosticering og fremme gunstige miljøer for en sund livsstil; fremhæver, at AI-systemer også kan bidrage til sundhedssystemers tilgængelighed, modstandsdygtighed og bæredygtighed og samtidig give den europæiske IKT-sektor og sundhedssektor en konkurrencefordel, hvis de indbyggede risici håndteres hensigtsmæssigt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | fremhæver, at anvendelsen af AI i sundhedssektoren bør være forankret i stærke etiske krav såsom lige adgang til sundhedspleje, privatlivets fred, ansvarlighed, gennemsigtighed, forklarlighed, pålidelighed, inklusivitet og repræsentativitet af datasættene og permanent menneskeligt tilsyn; understreger, at udformningen af AI-baserede systemer skal imødegå risikoen for, at ressourcer fejlagtigt tildeles enkeltpersoner på grundlag af fejlbehæftet eller skæv kategorisering, prioritering eller fejlfungerende teknologi, hvilket kan føre til fejldiagnosticering, forkert behandling eller ingen behandling overhovedet; mener, at de højeste etiske standarder bør gælde for alle sundhedsapplikationer, og at der på et meget tidligt trin i deres udvikling og udformning bør fastsættes etiske regler, såkaldt »ethics by design«; understreger, at automatiseret beslutningstagning i forbindelse med sundhedsapplikationer kan udgøre en risiko for patienternes trivsel og grundlæggende rettigheder, og understreger, at AI derfor skal spille en understøttende rolle i sundhedssektoren, hvor der altid bør være professionelt menneskeligt tilsyn; opfordrer til, at læge-patient-forholdet bevares, selv hvor der anvendes AI til medicinske diagnoser i offentlige sundhedssystemer, og til at dette til enhver tid er i overensstemmelse med den hippokratiske ed; bemærker imidlertid, at AI forbedrer screeningens nøjagtighed og allerede i flere tilfælde er bedre end lægernes diagnoser; konstaterer, at de eksisterende rammer for erstatningsansvar ikke giver tilstrækkelig retssikkerhed og ikke sikrer patienternes ret til domstolsprøvelse i tilfælde af fejldiagnosticering og forkert behandling på grund af AI; hilser derfor det kommende lovgivningsforslag om ansvar i forbindelse med AI velkommen; bemærker, at det er vigtigt at beskytte fagfolk inden for sundhedssektoren som brugere af AI-systemer samt patienter som slutmodtagere og give dem tilstrækkelige og gennemsigtige oplysninger; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at AI-baserede løsninger allerede anvendes eller afprøves i kliniske sammenhænge med henblik på at støtte diagnose, prognose, behandling og patientinddragelse og dermed fremskynde og forbedre behandlingen og reducere unødvendige indgreb; bemærker endvidere, at AI kan forbedre udviklingen af personlige lægemidler og patientpleje; bemærker, at AI på nuværende tidspunkt dækker en lang række sundhedsområder, herunder folkesundhed, plejetjenester, selvpleje og sundhedssystemer; henviser til, at data spiller en væsentlig rolle; konstaterer, at der findes meget lovende anvendelser af AI til informationsudtagning fra billeder og andet medicinsk udstyr med henblik på senere analyser, og bemærker, at det også forventes, at algoritmer til dyb læring kan medføre et kvantespring inden for en række kliniske opgaver; |
| --- | --- |

23.

| 24. | fremhæver, at AI-teknologier kan anvendes til forskning, udvikling og masseproduktion af lægemidler og har potentiale til at fremskynde udviklingen af nye lægemidler, behandlinger og vacciner til lavere omkostninger; konstaterer, at AI kan bidrage til at forudsige reaktioner på behandlinger og kan gøre det muligt for læger at tilpasse behandlingsstrategier til individuelle genetiske eller fysiologiske karakteristika med stigende nøjagtighedsniveauer, når de er baseret på data af høj kvalitet og velfunderede antagelser, og dermed øge effektiviteten af forebyggende behandling, forudsat at alle etiske krav er opfyldt med hensyn til professionelt tilsyn med anvendelsen af AI til klinisk validering, privatlivets fred, databeskyttelse og informeret samtykke; bemærker, at big data på sundhedsområdet kan analyseres ved hjælp af AI til at fremskynde databehandlingen; understreger betydningen af at sikre, at højtydende databehandling er interoperabel med AI, da store økonomiske sektorer, herunder fremstillings-, sundheds- og lægemiddelindustrien, er afhængige af højtydende databehandling; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at AI-baserede løsninger har potentiale til at skræddersy behandlinger og udvikle lægemidler til specifikke patienterts behov og forbedre kommunikationen med sundhedssystemets interessenter og deltagere; konstaterer, at AI og adgang til relevante, ajourførte, anonymiserede og repræsentative datasæt af høj kvalitet i overensstemmelse med EU's regler om beskyttelse af personoplysninger støtter sundhedspersoner og hjælper dem med at yde bedre pleje til deres patienter og mere personlig feedback, vejledning og støtte, fremmer patientsikkerheden og gør behandlingen mere effektiv; fremhæver, at dette især kan være til gavn for sundhedspersoner i forbindelse med deres udvalg og gennemgang af den stadigt stigende mængde videnskabelig viden, så de kan uddrage de relevante konklusioner herfra; fremhæver, at borgere fra alle medlemsstater bør kunne dele deres sundhedsdata med de sundhedstjenesteydere og sundhedsmyndigheder, som de selv vælger; understreger i denne sammenhæng behovet for at skabe incitamenter til opkvalificering, omskoling og forberedelse til karriereskift for arbejdstagere inden for sundhedspleje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | konstaterer, at kampen mod covid-19 både har sat fart i forskningen i og anvendelsen af nye teknologier, navnlig AI-applikationer, i bestræbelserne på at opnå bedre smitteopsporing, klinisk pleje og behandlingsforskning og understregede anvendeligheden af AI samt den øgede betydning af finansiering og data af høj kvalitet for at sikre en effektiv overvågning og modellering af spredningen af smitsomme sygdomme uden overtrædelse af databeskyttelseslovgivningen; bemærker imidlertid, at erfaringerne med AI-applikationer under covid-19-pandemien har afsløret nogle af begrænsningerne i brugen af AI inden for medicinsk diagnostik (26); |
| --- | --- |

26.

| 27. | fremhæver AI-systemers potentiale til at lette byrden for sundhedssystemerne og navnlig sundhedspersonalet og til at bidrage til løsninger til at yde pleje til de hastigt aldrende befolkninger i Europa og verden og beskytte dem mod farlige sygdomme; |
| --- | --- |

27.

| 28. | fremhæver, at anvendelsen af sikre og effektive AI-applikationer til administrative opgaver, der ikke kræver menneskelig handling, kan spare meget tid for sundhedspersonalet, som i stedet kan bruges til patientkontakt; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at forbrugersundhedsapplikationer baseret på AI kan bidrage til at følge en persons sundhedstilstand ved hjælp af dagligdags udstyr såsom smartphones og give brugerne mulighed for frivilligt at levere data, der kan danne grundlag for tidlige advarsler og advarsler om livstruende sygdomme såsom slagtilfælde eller hjertestop; understreger, at sundhedsapplikationer baseret på AI også kan tilskynde til sund adfærd og styrke ansvarlig selvpleje for enkeltpersoner ved at udstyre patienterne med yderligere midler til at overvåge deres egen sundhed og livsstil og ved at forbedre nøjagtigheden af sundhedspersoners screening; påpeger imidlertid, at de personlige sundhedsdata er af særligt følsom karakter, samt at der er risiko for brud på datasikkerheden samt misbrug af data i denne forbindelse, og understreger behovet for at anvende stærke cybersikkerhedsstandarder i alle sundhedsapplikationer; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at AI i sundhedssektoren er særligt afhængig af store mængder personoplysninger, datadeling, høj datakvalitet, datatilgængelighed og datainteroperabilitet for at realisere det fulde potentiale ved AI og sundhed; understreger behovet for at lette sammenkoblingen mellem elektroniske patientjournaler og e-receptsystemer for at give de sundhedspersoner, der er involveret i patientpleje, mulighed for at få adgang til de nødvendige patientoplysninger, når patienten giver samtykke hertil; |
| --- | --- |

30.

| 31. | glæder sig over oprettelsen af et europæisk sundhedsdataområde med henblik på at kunne anvende data af meget høj kvalitet i sundhedssektoren; er af den opfattelse, at sammenkoblingen og interoperabiliteten mellem infrastrukturen til højtydende databehandling og det europæiske sundhedsdataområde vil sikre, at der er omfattende sundhedsdatasæt af høj kvalitet til rådighed, hvilket er vigtigt for forskning i og behandling af patologier, navnlig sjældne sygdomme og pædiatriske tilstande; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger behovet for at opbygge tillid ved at fremme interoperabilitet og mere samarbejde mellem forskellige sundhedspersoner, der behandler de samme patienter; understreger behovet for at tilbyde sundhedspersoner uddannelse i AI-teknikker og -tilgange; understreger desuden behovet for at bekæmpe mistillid, bl.a. ved at udnytte det fulde potentiale ved anonymisering og pseudonymisering af data, og oplyse borgerne, sundhedspersonerne og beslutningstagerne bedre om brugen af og fordelene og risiciene ved AI på sundhedsområdet samt AI-udviklerne om udfordringer og risici i forbindelse med behandling af følsomme data på dette område; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mener endvidere, at bindende og solide etiske og retlige standarder og rettigheder til klageadgang, der kan håndhæves, er nødvendige for at fremme et tillidsmiljø blandt borgerne og for i tilstrækkelig grad at beskytte sundhedsdata mod potentielt misbrug og ulovlig adgang; er enig med Kommissionen i, at borgerne bør have sikker adgang til en omfattende elektronisk journal med deres egne sundhedsdata og bør bevare kontrollen over deres helbredsoplysninger og være i stand til at dele dem med autoriserede tredjeparter på en sikker måde og med effektiv beskyttelse af personoplysninger og stærke cybersikkerhedsstandarder; understreger, at uautoriseret adgang og formidling bør forbydes, og at beskyttelsen af patienters personoplysninger skal sikres i overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger i denne forbindelse risikoen for bias i beslutninger, der fører til forskelsbehandling og krænkelser af menneskerettighederne; understreger derfor behovet for at sikre upartisk kontrol af de anvendte algoritmer og datasæt og fremme yderligere forskning i de metoder og bias, der er indbygget i trænede AI-systemer, med henblik på at forhindre uetiske og diskriminerende konklusioner på sundhedsdataområdet; |
| --- | --- |

34.

| 35. | fremhæver, at en effektiv og ensartet anvendelse af GDPR i hele EU er nødvendig for at imødegå udfordringer som retsusikkerhed og manglende samarbejde i sundhedssektoren; påpeger, at sådanne udfordringer i visse tilfælde fører til forsinkelser i de videnskabelige opdagelser og til bureaukratiske byrder inden for sundhedsforskningen; understreger, at oprettelsen af et europæisk sundhedsdataområde, der garanterer patienternes rettigheder og dataportabilitet, kan øge samarbejdet og fremme datadeling med henblik på forskning og innovation i den europæiske sundhedssektor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | bemærker, at AI kan bidrage til hurtige fremskridt inden for nye teknologier såsom hjernescanninger, som allerede har vigtige anvendelser inden for medicin, men også indebærer betydelige risici for menneskelige aktiviteter og udøvelsen af grundlæggende rettigheder uden krav om samtykke; er bekymret over den manglende lovgivning vedrørende neurologiske data og mener, at EU bør stræbe efter at blive verdensførende inden for udviklingen af sikre neurologiske teknologier; |
| --- | --- |

36.

b)   AI og den grønne pagt

| 37. | fremhæver, at Kommissionens to hovedprioriteter for de kommende år er at gøre Europa klar til den digitale tidsalder og den grønne pagt; understreger behovet for at sikre, at den digitale omstilling bidrager til opnåelsen af bæredygtig udvikling og fremmer den grønne omstilling; konstaterer, at dette kræver et øget tempo for innovation, der er forenelig med EU's klimaneutralitetsmål og miljøstandarder; fremhæver, at AI-applikationer kan levere miljømæssige og økonomiske fordele og styrke evnen til at forudsige og dermed bidrage til bekæmpelse af klimaændringerne og til at nå målene i den grønne pagt og EU's mål om at blive den første klimaneutrale verdensdel inden 2050; konstaterer, at anvendelse af AI har potentiale til at reducere de globale drivhusgasemissioner med op til 4 % senest i 2030 (27); konstaterer, at IKT-teknologier ifølge visse skøn kan sikre en reduktion af drivhusgasemissioner, der er ti gange så stor som deres eget fodaftryk (28), men erkender, at dette kræver bevidste udformningsmæssige valg og lovgivningsmæssige tiltag; advarer samtidig om, at det stigende energiforbrug i forbindelse med lagring af de store datasæt, der er nødvendige for at træne AI-systemer, også kan have en negativ virkning; minder om, at datatrafik og IKT-infrastruktur i dag forbruger ca. 7 % af verdens elektricitet, og at denne andel uden de rette beskyttelsesforanstaltninger forventes at stige til 13 % i 2030; tilføjer, at den intensive brug af råmaterialer til at bygge mikroprocessorer og højteknologiske apparater, der anvender AI, også kan bidrage til denne negative virkning; understreger, at det for at sikre et »stort håndaftryk men lille fodaftryk« af AI på miljø og klima er nødvendigt at tage hensyn til disse direkte og indirekte negative miljøvirkninger, og at AI-systemerne skal udformes på en måde, der fremmer bæredygtigt forbrug, mindsker ressource- og energiforbruget, undgår unødvendige behandlingsaktiviteter og begrænser miljøskaderne; understreger, at håndteringen af IKT-sektorens indvirkning på miljøet kræver relevante oplysninger og data; |
| --- | --- |

37.

| 38. | er bekymret over, at kun seks medlemsstater har medtaget et stærkt fokus på AI-applikationer i deres bestræbelser på at nå målene i den grønne pagt; konstaterer, at AI kan bruges til at indsamle og tilvejebringe oplysninger, som er relevante for miljøplanlægning, beslutningstagning og styring og overvågning af miljøpolitikkernes fremskridt, f.eks. vedrørende renere luft, hvor AI-applikationer kan overvåge forurening og advare om farer; fremhæver, at sådanne AI-løsninger og digitale løsninger kan anvendes på tværs af flere sektorer til at opskalere ressourceeffektive løsninger; |
| --- | --- |

38.

| 39. | betoner betydningen af AI-baserede systemer i forbindelse med udviklingen af intelligente byer og landsbyer, som kan optimere ressourceforbruget og øge infrastrukturers resiliens, herunder gennem trafikprognoser og trafikbegrænsning, intelligent energistyring, nødhjælp og affaldshåndtering, hvilket allerede er en realitet i flere byer og kommuner i EU; understreger, at AI-baserede løsninger også kan bidrage til byplanlægning, arkitektur-, bygge- og ingeniørarbejdsprocesser med henblik på at reducere emissioner, byggetid, udgifter og affald; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger, at energiomstillingen ikke vil finde sted uden digitalisering; påpeger, at AI kan overvåge, optimere og reducere energiforbrug og -produktion samt understøtte integrationen af vedvarende energikilder i de eksisterende elnet; understreger, at intelligente målere, effektiv belysning, cloudcomputing og distribueret software kombineret med en AI-komponent har potentiale til at ændre energiforbrugsmønstre og fremme ansvarlig brug; |
| --- | --- |

40.

| 41. | fremhæver, at den stadigt større kompleksitet i energiomstillingssystemerne — med øget ustabil generering af energi fra vedvarende energikilder og ændringer i laststyringen — gør en mere automatiseret kontrol nødvendig for energiforsyningssikkerheden; understreger, at AI har potentiale til at øge forsyningssikkerheden, især i forbindelse med drift, overvågning, vedligeholdelse og kontrol af vand-, gas- og elnet; bemærker imidlertid, at AI-forbedrede netteknologier vil medføre indførelsen af millioner af intelligente komponenter med fælles sårbarheder, tilføje et stort antal potentielle angrebspunkter til energinettene og øge sårbarheden i kritisk infrastruktur, hvis de relevante cybersikkerhedsbestemmelser ikke er på plads; mener, at intelligente net kræver yderligere investeringer og forskning; |
| --- | --- |

41.

| 42. | konstaterer, at AI og andre digitale applikationer til mobilitet og transport har potentiale til at optimere trafikstrømme og øge trafiksikkerheden, bl.a. ved at øge transportsystemernes effektivitet; påpeger, at AI kan bidrage til udformningen af og energistyringen i energieffektive køretøjer; understreger, at der er opstået en lang række nye muligheder i forbindelse med app-baserede befordringstjenester, samkørselstjenester og delebilsordninger, og at AI ofte anvendes til sådanne mobilitetstjenester gennem effektiv ruteplanlægning og udvælgelse af opsamlingssteder; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mener, at AI kan spille en forandringsskabende rolle i landbrugssektoren ved at støtte fremkomsten af nye høstmetoder, herunder høstprognoser og forvaltning af landbrugsressourcer; understreger, at landbruget er en nøglesektor, hvor AI kan bidrage til at reducere emissioner og brugen af pesticider, gødning, kemikalier og vand ved at sørge for, at disse ressourcer anvendes i den helt nøjagtige mængde og på et mindre område; understreger endvidere, at AI kan bidrage til genopretning af biodiversitet ved at overvåge truede arter og spore skovrydning; understreger behovet for at udarbejde retningslinjer for udbredelse af »grøn AI« og standardiserede vurderingsmetoder til støtte for denne teknologi på områder såsom intelligente net, præcisionslandbrug samt intelligente og bæredygtige byer og lokalsamfund; mener, at AI i form af præcisionslandbrug rummer potentiale til at gribe ind i fødevareproduktionen på bedriften og forvaltningen af jorden i bredere forstand ved at forbedre den fysiske planlægning, forudsige ændringer af arealanvendelsen og overvåge afgrødernes sundhed, og at AI samtidig har potentiale til at ændre forudsigelser om ekstreme vejrfænomener; |
| --- | --- |

43.

| 44. | understreger, at AI kan bidrage til en cirkulær økonomi ved at gøre processerne og adfærden i forbindelse med produktion, forbrug og genanvendelse mere ressourceeffektive og gøre materialeforbruget mere gennemsigtigt, f.eks. med hensyn til etisk tilvejebringelse af råstoffer og reduktion af affaldsproduktion; fremhæver, at AI har potentiale til at give virksomhederne en bedre forståelse af deres emissioner, herunder i værdikæderne, og dermed hjælpe dem med at justere og opnå individuelle emissionsmål; understreger, at digitale værktøjer kan hjælpe virksomheder til at tage de nødvendige skridt i retning af mere bæredygtig adfærd, navnlig SMV'er, som ellers ikke ville have ressourcerne til dette; |
| --- | --- |

44.

| 45. | fremhæver, at det i øjeblikket ikke er muligt at anvende AI fuldt ud til at måle miljøvirkninger; mener, at der er behov for flere studier om AI's rolle med henblik på reduktion af miljøvirkninger; betoner, at der er behov for flere miljødata for at få større indblik i og skabe flere fremskridt ved hjælp af AI-løsninger; understreger, at anvendelsen af AI til systematisk at forbinde data om CO2-emissioner med data om produktions- og forbrugsmønstre, forsyningskæder og logistikruter kan bidrage til at udpege, hvilke aktiviteter der har henholdsvis positive og negative virkninger; |
| --- | --- |

45.

c)   Udenrigspolitik og sikkerhedsdimensionen af AI

| 46. | gentager, at EU presser på for en global aftale om fælles standarder for ansvarlig anvendelse af AI, som er af afgørende betydning; tror dog af princip på ligesindede demokratiske landes evne til at samarbejde for i fællesskab at forme den internationale debat om en AI-ramme, som respekterer menneskerettighederne og retsstaten, til at arbejde sammen om fastsættelsen af visse fælles normer og principper, tekniske og etiske standarder og retningslinjer for ansvarlig statslig adfærd, navnlig inden for mellemstatslige organisationer som FN og OECD, og dermed fremme multilateralisme, bæredygtig udvikling, interoperabilitet og datadeling på den internationale scene; støtter FN's åbne arbejdsgruppe vedrørende IKT og international sikkerhed; understreger, at tillidsskabende foranstaltninger er afgørende for at øge dialogen og tilliden; opfordrer derfor til større gennemsigtighed i anvendelsen af AI for at sikre bedre ansvarlighed; |
| --- | --- |

46.

| 47. | glæder sig over de seneste multilaterale initiativer til at udvikle retningslinjer og standarder for en etisk ansvarlig anvendelse af AI såsom OECD's principper for AI, det globale partnerskab om AI, UNESCO's henstilling om etik i forbindelse med AI, det globale topmøde om AI, Europarådets anbefalinger til en mulig lovramme for AI og UNICEF's politiske retningslinjer vedrørende AI for børn; glæder sig over det igangværende arbejde på internationalt plan om AI-standarder og over fremskridtet inden for Den Internationale Standardiseringsorganisations standarder for styringsmæssige implikationer af AI; |
| --- | --- |

47.

| 48. | glæder sig desuden over, at handels- og teknologirådet mellem EU og USA er blevet oprettet og operationelt; hilser resultatet af rådets første møde i Pittsburgh velkommen; opfatter handels- og teknologirådet som et potentielt forum for global koordinering mellem EU og USA med henblik på at fastsætte globale regler for AI og globale teknologiske standarder, som beskytter vores fælles værdier, at fremme fælles investeringer, forskning og udvikling og at sikre en tættere politisk koordinering i internationale institutioner om emner knyttet til teknologi og AI; |
| --- | --- |

48.

| 49. | fremhæver den centrale rolle, som EU kan spille i forbindelse med fastsættelsen af globale standarder som den første blok i verden, der indfører lovgivning om AI; understreger, at Unionens lovramme for AI kan give Europa en førerende stilling på verdensplan inden for sektoren, og at den derfor bør promoveres verden over ved at samarbejde med alle internationale partnere, samtidig med at den kritiske og etikbaserede dialog fortsættes med tredjelande, der har alternative styringsmodeller og standarder for AI; |
| --- | --- |

49.

| 50. | bemærker, at den kinesiske regering har underskrevet standard- og samarbejdsaftaler med 52 lande gennem sit »ét bælte, én vej«-initiativ; advarer om, at Kinas aktivisme på standardiseringsområdet udgør en udfordring for EU, eftersom flere af disse standarder, herunder for AI-teknologier og navnlig vedrørende statslig overvågning og individuelle frihedsrettigheder, ikke er i overensstemmelse med menneskerettighederne og EU's værdier; |
| --- | --- |

50.

| 51. | understreger, at AI-teknologier, navnlig dem, der er blevet udformet og udviklet uden eksplicitte kontrolprocedurer, og som anvendes forkert og uden tilsyn i militære kommandocentre eller i missilaffyringsanlæg, indebærer særligt betydelige risici og kan eskalere en automatiseret gensidig konflikt; |
| --- | --- |

51.

| 52. | bemærker, at anvendelsen af AI-systemer i forsvarsrelaterede produkter betragtes som en afgørende ændring inden for militære operationer takket være deres dataanalyse, evne til at afspejle større situationskompleksitet, potentiale til at forbedre nøjagtigheden af angrebsmål, optimere logistikken og indgå i væbnede konflikter med en reduceret risiko for fysisk skade på civilbefolkningen og ens eget militære personale samt anvendelsen af data til udvikling af aktionsmetoder såsom krigsspil; understreger imidlertid, at dette kan føre til en lavere tærskel for anvendelse af magtmidler og derfor til flere konflikter; bekræfter, at maskiner og robotter ikke kan tage menneskelignende beslutninger, der omfatter retsprincipperne sondring, proportionalitet og forsigtighed; bekræfter, at mennesker bør have kontrol med beslutningen om at indsætte og anvende våben og fortsat er ansvarlige for brugen af dødbringende magt og for beslutninger om liv og død; mener, at AI-baserede våbensystemer bør være underlagt globale standarder og en international etisk kodeks som grundlag for indsættelsen af AI-teknologier i militære operationer under fuld overholdelse af den humanitære folkeret og menneskerettighedslovgivningen og i overensstemmelse med EU's love og værdier; |
| --- | --- |

52.

| 53. | er bekymret over den militære forskning og teknologiske udvikling, som forfølges af visse lande med hensyn til dødbringende autonome våbensystemer uden meningsfuld menneskelig kontrol; konstaterer, at dødbringende våbensystemer allerede bruges i militære konflikter; minder om, at Parlamentet gentagne gange har opfordret til et internationalt forbud mod udvikling, fremstilling og anvendelse af dødbringende autonome våbensystemer og til at indlede reelle forhandlinger om et forbud mod disse; understreger, at AI-baserede systemer under ingen omstændigheder må erstatte menneskelig beslutningstagning, der omfatter retsprincipperne sondring, proportionalitet og forsigtighed; |
| --- | --- |

53.

| 54. | bemærker navnlig, at AI-teknologi kan indebære potentielle risici, når den anvendes som et middel til forskellige former for hybrid krigsførelse og udenlandsk indblanding; præciserer, at den f.eks. kan anvendes til at sprede desinformation ved brug af bots og falske konti på sociale medier, til at bruge gensidig afhængighed som et våben (weaponised interdependence), til at indsamle værdifulde oplysninger eller nægte modstandere netværksadgang, til at skabe forstyrrelser i andre landes økonomiske og finansielle systemer, til at forurene den politiske debat og fremme ekstremistiske grupper eller til at manipulere valg med henblik på at destabilisere demokratier; |
| --- | --- |

54.

| 55. | fremhæver, at AI-teknologier også kan omfatte AI-baseret malware, identitetstyveri, dataforgiftning eller andre former for fjendtlig maskinlæring, som får andre AI-systemer til at fejlfortolke input; peger navnlig på fremvæksten af deepfakes, som ikke nødvendigvis er cyberangreb, men som skaber tvivl om ægtheden af alt digitalt indhold, også videoer, og derfor kræver særlig opmærksomhed for så vidt angår gennemsigtighedskrav; advarer om, at deepfakes kan bidrage til et klima af udbredt offentlig mistillid til AI samt dybere sociopolitisk polarisering i vores samfund; |
| --- | --- |

55.

| 56. | fastslår, at brugen af AI-systemer inden for en lang række centrale kritiske infrastrukturer, f.eks. energi- og transportnet, rumsektoren, fødevarekæder, bankvæsen og finansiel infrastruktur og hospitalsfaciliteter, har ført til nye sårbarheder, der kræver robuste cybersikkerhedsforanstaltninger for at forebygge trusler; påpeger i denne henseende betydningen af samarbejde, udveksling af oplysninger og tiltag både på EU-plan og i medlemsstaterne; understreger vigtigheden af at fremme kritiske enheders modstandsdygtighed over for hybride trusler; |
| --- | --- |

56.

| 57. | advarer om, at de mange muligheder ved AI også kan indebære sikkerhedsrisici, idet de kan få mennesker til at nære så stor tillid til AI, at de stoler mere på den end på deres egen dømmekraft; bemærker, at det ikke i alle tilfælde er muligt at anvende en tilgang, hvor der er menneskelig medvirkning som en korrigerende mekanisme; bemærker, at eksperimenter har vist, at dette kan løfte niveauet af AI-autonomi op over den understøttende rolle, som AI'en oprindeligt blev designet til, og betyder, at mennesker forpasser muligheder for at opnå erfaring i og finpudse deres færdigheder inden for og viden om AI-systemer; understreger derfor, at konstruktionssikkerhed og meningsfuld menneskelig kontrol baseret på passende uddannelse og passende sikkerhedsforanstaltninger og foranstaltninger til privatlivsbeskyttelse er nødvendige i AI-systemer med høj risiko med henblik på at overvinde en sådan automatiseringsbias; |
| --- | --- |

57.

| 58. | fremhæver dog, at AI kan bruges til med større nøjagtighed at forudsige strømafbrydelser og udpege vedligeholdelsesbehov; præciserer desuden, at den kan bruges til at syntetisere store mængder data via automatiseret udtrækning af oplysninger eller automatiseret klassificering af oplysninger og til at opdage specifikke mønstre; understreger, at disse elementer kan muliggøre bedre forudsigelser og vurderinger af trusselsniveauet og systemsårbarhederne, hurtigere beslutningsprocesser, bedre reaktionsevne og mere effektiv sikring af endepunktapparater; |
| --- | --- |

58.

| 59. | understreger navnlig, at der ligger et potentiale i at sætte retshåndhævende myndigheder i stand til at afsløre og bekæmpe kriminel aktivitet, som understøttes af AI-teknologi; understreger, at sådanne AI-understøttede retshåndhævelsesaktiviteter imidlertid kræver fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder, streng demokratisk kontrol, klare gennemsigtighedsregler, en kraftfuld IT-infrastruktur, menneskeligt tilsyn, højt kvalificerede medarbejdere og adgang til relevante data af høj kvalitet; |
| --- | --- |

59.

d)   AI og konkurrenceevne

| 60. | bemærker, at flere og flere produkter og tjenester langs værdikæden vil blive indbyrdes forbundne i den nærmeste fremtid, og at AI og automatisering vil spille en central rolle i mange fremstillingsprocesser, aktiviteter og forretningsmodeller; understreger den altafgørende betydning af grundforskning for udviklingen af industrielle økosystemer baseret på AI samt betydelige investeringer i fremme af digital offentlig forvaltning og opgradering af digital infrastruktur; |
| --- | --- |

60.

| 61. | bemærker, at mange europæiske industrier halter bagefter på trods af den betydelige stigning i venturekapital og anden tidlig finansiering i de seneste to år, og at de nuværende finansieringsniveauer i EU stadig er utilstrækkelige og bør øges betydeligt for at matche dynamikken i førende AI-økosystemer som Silicon Valley og andre steder; fremhæver EU's innovationsøkosystems særlige struktur med klyngenetværk, som adskiller sig fra de centraliserede (og statsstøttede) innovationsøkosystemer; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger, at AI kan medføre en afgørende ændring for EU-industriens konkurrenceevne og har potentiale til at øge produktiviteten, fremskynde innovationen, forbedre fremstillingsprocesserne og bidrage til at overvåge modstandsdygtigheden i de europæiske forsyningskæder; |
| --- | --- |

62.

| 63. | peger på risikoen for forstyrrelser i veletablerede forsyningskæder som følge af økonomisk afkobling eller katastrofale hændelser såsom pandemier eller fænomener med relation til klimaændringer; understreger, at AI kan bruges til at afdække mønstre i forstyrrelser i forsyningskæderne og til prædiktiv vedligeholdelse, hvilket kan støtte diversificeringen af leverandører; |
| --- | --- |

63.

| 64. | bemærker, at virksomheder, der har iværksat digital disruption, ofte er blevet belønnet med betragtelige gevinster i form af erobrede markedsandele; bemærker, at nylige undersøgelser peger på, at dette mønster sandsynligvis vil gentage sig med endnu større styrke, da virksomheder, der indfører AI, ofte indsamler store mængder data, hvilket synes at øge deres konkurrencefordele; er bekymret over den heraf følgende risiko for markedskoncentration på bekostning af SMV'er og nystartede virksomheder; |
| --- | --- |

64.

| 65. | fremhæver, at disse perspektiver især er bekymrende, fordi de største veletablerede teknologivirksomheder, som sandsynligvis også vil være dominerende inden for AI-teknologier, fungerer som gatekeepere til markeder og samtidig høster det største udbytte af den genererede værdi; understreger, at eftersom de data, der er drivkraft bag AI-sektoren, i overvældende grad indsamles af store teknologivirksomheder — som tilbyder brugere adgang til tjenester til gengæld for data og visning af målrettede reklamer — vil disse virksomheders nuværende markedsdominans i sig selv sandsynligvis bidrage til deres yderligere markedsdominans; påpeger, at mange af disse teknologivirksomheder har deres hovedkvarter uden for EU, men de indfanger den værdi, der genereres af data fra europæiske kunder, og får således en konkurrencemæssig fordel; |
| --- | --- |

65.

| 66. | glæder sig over Kommissionens nylige meddelelse, hvori den opfordrer til, at konkurrencereglerne ajourføres for at gøre dem egnede til den digitale tidsalder (29), og understreger den centrale rolle, som forudgående foranstaltninger, herunder den fremtidige retsakt om digitale markeder, spiller med hensyn til at modvirke koncentration, inden den opstår; fremhæver desuden den rolle, som standardisering og reguleringsmæssigt samarbejde kan spille for at afhjælpe dette problem ved at lette global udvikling af produkter og tjenester uanset deres fysiske placering; |
| --- | --- |

66.

| 67. | understreger, at SMV'er og nystartede virksomheder spiller en central rolle i indførelsen af AI-teknologier i EU, da de udgør størstedelen af alle virksomheder og er en afgørende kilde til innovation; konstaterer dog, at mange nystartede AI-virksomheder møder betydelige hindringer for at udvide i Europa på grund af det ufuldstændige digitale indre marked og de reguleringsmæssige forskelle mellem mange medlemsstater, eller at de bliver opkøbt af store teknologivirksomheder, hvis det endelig lykkes for dem at opskalere; beklager, at SMV'er ofte oplever mangel på finansiering, komplekse administrative procedurer og mangel på tilstrækkelige færdigheder og adgang til information; bemærker, at EU's konkurrencemyndigheder tidligere har tilladt de fleste udenlandske overtagelser af europæiske AI-virksomheder og robotteknologiske virksomheder; |
| --- | --- |

67.

| 68. | understreger, at den intensive brug af algoritmer, f.eks. i forbindelse med prisfastsættelse, også kan skabe helt nye AI-specifikke problemer på det indre marked; bemærker, at antitrustmyndigheder f.eks. kan få svært ved at bevise prissamordning mellem AI-baserede prisfastsættelsessystemer; tilføjer endvidere, at de få udbydere af AI, der allerede deltager i aktiehandel, kan udgøre en systemisk risiko for de finansielle markeder, herunder gennem hemmelig samordning; understreger, at algoritmisk samordning kan være meget vanskelig at identificere, eftersom AI-baserede systemer ikke behøver at kommunikere med hinanden på samme måde, som mennesker gør for at deltage i hemmelig praksis, hvilket kan gøre det umuligt at bevise hensigten om en hemmelig aftale; understreger den risiko, dette udgør for markedsstabiliteten, og behovet for, at EU's og de nationale konkurrencemyndigheder udvikler en hensigtsmæssig strategi og passende redskaber; peger desuden på den systemiske risiko for de finansielle markeder fra den udbredte brug af algoritmiske handelsmodeller og -systemer uden nogen form for menneskelig indgriben, som tidligere har forstærket markedsudsving betydeligt og sandsynligvis vil gøre det igen i fremtiden; |
| --- | --- |

68.

| 69. | konstaterer, at mange AI-virksomheder i EU i øjeblikket er konfronteret med retsusikkerhed med hensyn til, hvordan de kan udvikle deres produkter og tjenester, på grund af bureaukratiske barrier, overlap mellem eksisterende sektorspecifik lovgivning og fraværet af etablerede AI-standarder og -normer; |
| --- | --- |

69.

| 70. | fremhæver, at det er en udfordring for AI-virksomheder at sikre kvalitetskontrol og forbrugerbeskyttelse; konkluderer, at gennemsigtighed og pålidelighed er vigtige for at sikre EU-virksomheders konkurrencemæssig fordel, da sådanne overvejelser i fremtiden vil være afgørende for, om et produkt eller en tjeneste i sidste ende accepteres af markedet; |
| --- | --- |

70.

| 71. | bemærker, at der kun er fire europæiske virksomheder blandt de 30 største patentansøgere (13 %), og at europæiske virksomheder kun udgør 7 % af de virksomheder, der søger AI-patenter på verdensplan, selv om næsten 26 % af alle publikationer med seriøs AI-forskning kommer fra Europa; |
| --- | --- |

71.

| 72. | mener, at EU's immaterialret kræver en harmonisering og en klar og gennemsigtig håndhævelse samt en afbalanceret og forudsigelig ramme, der kan håndhæves, således at europæiske virksomheder, og især SMV'er og nystartede virksomheder, kan sikre sig beskyttelse af deres intellektuelle ejendomsrettigheder; |
| --- | --- |

72.

| 73. | er bekymret over, at SMV'er ofte ikke bruger beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, da de ikke er bekendte med deres rettigheder, og heller ikke har ressourcer nok til at opretholde dem; fremhæver betydningen af oplysninger og statistikker om beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder blandt SMV'er, der er aktive i videnintensive sektorer, og glæder sig over bestræbelserne, herunder forenklede registreringsprocedurer og lavere administrative gebyrer, på at give SMV'er og nystartede virksomheder bedre viden og lette deres adgang til beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder; bemærker, at EU's position som global standardsætter bør styrkes for at hjælpe EU-virksomheder med at beskytte deres intellektuelle ejendomsrettigheder til AI; understreger, at international konkurrenceevne og tiltrækningskraft er rodfæstet i et stærkt og robust indre marked, herunder i beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder; |
| --- | --- |

73.

| 74. | påpeger, at dataanalyse samt adgang til, deling af og genanvendelse af andre oplysninger end personoplysninger allerede er afgørende for mange datadrevne produkter og tjenester i dag, men vil være endnu vigtigere for udviklingen og udbredelsen af AI-systemer i fremtiden; understreger dog, at der indtil videre ikke gøres brug af hovedparten af de ikke-personlige oplysninger, der genereres i EU, og at et indre marked for data stadig er undervejs; |
| --- | --- |

74.

| 75. | peger på vigtigheden af at fremme adgang til data og datadeling, åbne standarder og open source-teknologi som en måde at øge investeringer og styrke innovationen i AI-teknologier i EU på; fastslår, at en bedre harmonisering af fortolkningerne hos de nationale databeskyttelsesmyndigheder samt vejledning vedrørende blandede datasæt og anonymiseringsteknikker vil være nyttig for AI-udviklere; |
| --- | --- |

75.

| 76. | fremhæver den rolle, som AI kan spille med hensyn til at hjælpe europæiske og nationale myndigheder med at håndhæve reglerne, navnlig inden for told og markedsovervågning; er af den opfattelse, at handels- og toldprocedurer kan gøres mere effektive og omkostningseffektive ved hjælp af AI ved at øge overholdelsen og sørge for, at kun sikre produkter kommer ind på det indre marked; henviser til eksemplet med systemet hos Canadas Border Services Agency Assessment and Revenue Management (CARM), som i høj grad har forenklet import- og eksportprocedurer ved hjælp af en kvalificeret AI-risikovurdering og strømlinet digitaliseret informationsstyring og dermed mindsket behovet for langvarige inspektioner; |
| --- | --- |

76.

e)   AI og arbejdsmarkedet

| 77. | bemærker, at AI i stigende grad påvirker arbejdsmarkedet, arbejdspladsen og det sociale område, og at indvirkningerne af teknologiske ændringer på arbejde og beskæftigelse er mangesidede; fremhæver, at anvendelsen af AI på dette område medfører en række etiske, juridiske og ansættelsesrelaterede udfordringer; er i relation til arbejdsmarkedet bekymret for, at digitalisering kan føre til omorganisering af arbejdskraften og til, at visse beskæftigelsessektorer eventuelt helt forsvinder; mener, at indførelsen af AI, hvis den kombineres med den nødvendige understøttende infrastruktur og uddannelse, kan øge kapitalens og arbejdskraftens produktivitet, innovationen, den bæredygtige vækst og jobskabelsen; |
| --- | --- |

77.

| 78. | understreger, at selv om AI vil overtage nogle opgaver, herunder repetitive, tunge, arbejdskraftintensive og farlige opgaver, kan den også bidrage til at forbedre færdigheder, højne kvaliteten af arbejde og skabe ny beskæftigelse med højere kvalitet, hvilket vil frigøre mere tid til stimulerende opgaver og karriereudvikling; understreger, at AI p.t. allerede erstatter eller komplementerer mennesker i en delmængde af opgaver, men at den endnu ikke har væsentlige mærkbare sammenlagte konsekvenser på arbejdsmarkedet (30); understreger dog muligheden for en stigning i indkomstuligheden, hvis AI øger antallet af højtkvalificerede job og erstatter lavtkvalificerede job; tilføjer, at eventuelle økonomiske og sociale konsekvenser heraf skal modvirkes ved hjælp af passende foranstaltninger, forskning og fremsyn, og at vi må være forberedte på dem ved at investere i omskoling og opkvalificering af arbejdsstyrken med fokus på underrepræsenterede grupper såsom kvinder og minoriteter, som sandsynligvis vil blive påvirket mest af denne omstilling, og ved at fremme mangfoldighed i alle faser af AI-systemudviklingen; er bekymret for, at AI kan resultere i degenerering af arbejdet og skabe og integrere arbejde med dårlig aflønning og ringe autonomi samt øge omfanget af atypisk eller fleksibelt arbejde (eller »daglejer«-arbejde); understreger, at algoritmeforvaltning kan føre til magtubalancer mellem ledelse og medarbejdere og uklarhed i forbindelse med beslutningstagning; |
| --- | --- |

78.

| 79. | fremhæver, at udbredelsen af AI giver en mulighed for at fremme en væsentlig kulturændring hos organisationer, herunder gennem bedre sikkerhed på arbejdspladsen, bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv, idet der gives ret til at koble fra og mere effektive uddannelsesmuligheder og vejledning til medarbejderne; henleder i den forbindelse opmærksomheden på OECD's henstillinger, som understreger, at automatisering kan føre til en nedsættelse af arbejdstiden, således at man forbedrer arbejdstagernes levevilkår og sundhed; er af den opfattelse, at AI-applikationer, som hjælper mennesker, også kan skabe nye jobmuligheder, især for dem, som på grund af begrænsninger såsom handicap eller livsomstændigheder hidtil har været bundet til mindre kvalificerede job; understreger behovet for at bruge AI-bistand på arbejdspladsen for at give mennesker tid til at forbedre kvaliteten af deres output i stedet for blot at øge arbejdsbyrden; |
| --- | --- |

79.

| 80. | fordømmer den stigende anvendelse af AI-foranlediget overvågning på arbejdspladsen, som ofte foregår uden arbejdstagernes viden, endsige deres samtykke, navnlig også i forbindelse med telearbejde; fastholder, at denne praksis ikke bør tillades, da den er ekstremt krænkende for den grundlæggende rettighed til privatlivets fred, databeskyttelse og arbejdstagerens menneskelige værdighed og til sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder og også har negative konsekvenser for arbejdstagernes mentale helbred som følge af graden af indgriben, dens ubegrænsede eller vilkårlige effekt og manglende sikkerhedsforanstaltninger for berørte individer; |
| --- | --- |

80.

| 81. | er bekymret over, at en lignende risiko for overvågning også forefindes på skoler, med den stigende indførelse af AI-systemer i skoler, hvilket underminerer børns grundlæggende rettigheder; bemærker, at de konsekvenser, som AI har for børns privatliv og sikkerhed, falder ind under et bredt spektrum af konsekvenser, fra fordele i form af muligheden for at opnå en mere specifik og præcis forståelse af de trusler, som børn står over for, til risici i forbindelse med utilsigtede krænkelser af privatlivet; understreger, at både de positive og negative konsekvenser for børns privatliv og sikkerhed kræver en grundig undersøgelse og tilhørende beskyttelsesforanstaltninger; understreger endvidere, at børn skal have særlig opmærksomhed og beskyttelse i forbindelse med udviklingen af AI-systemer på grund af deres særligt følsomme karakter og særlige sårbarheder; |
| --- | --- |

81.

| 82. | understreger, at det er af største betydning at give enkeltpersoner adgang til omfattende kompetenceudviklingsprogrammer i alle faser af livet for at sætte dem i stand til at forblive produktive på en arbejdsplads, der konstant udvikler sig, og undgå, at de udelukkes fra arbejdsmarkedet; mener, at tilpasning af arbejdsstyrken i form af AI-uddannelse, livslang læring og omskoling er uhyre vigtigt; fremhæver, at de nuværende ideer om læring og arbejde stadig i for høj grad er formet af verden før digitaliseringen, hvilket bidrager til et stadigt større kvalifikationsgab og en ny digital kløft for borgere, som ikke har adgang til et sikkert digitalt miljø; understreger, at styrkelse af digitale færdigheder bidrager til opnåelsen af FN's mål for bæredygtig udvikling, især dem, der vedrører uddannelse, menneskelig kapital og infrastruktur; fremhæver forøgelsen af viden om nye former for arbejde og læring som følge af covid-19-krisen, som kan undersøges nærmere; |
| --- | --- |

82.

| 83. | understreger, at Unionen for at kunne høste alle digitaliseringens fordele skal forbedre de digitale færdigheder for alle; mener, at digitale færdigheder er en forudsætning for borgernes tillid til og en bevidsthed i offentligheden om konsekvenserne af AI; fremhæver vigtigheden af at medtage grundlæggende uddannelse i digitale færdigheder og AI i de nationale uddannelsessystemer; mener, at indførelsen og udviklingen af AI-teknologi på området for minoritetssprog kan føre til fremme af viden om og brug af dem; understreger, at mere end 70 % af virksomhederne har meddelt, at mangel på personale med tilstrækkelige digitale færdigheder og AI-færdigheder står i vejen for investeringer; er bekymret over, at der i 2019 var 7,8 mio. IKT-specialister i EU, med en forudgående årlig vækstrate på 4,2 %, hvilket er langt fra de 20 mio. eksperter, som der ifølge Kommissionens fremskrivning er behov for til nøgleområder som f.eks. dataanalyse; |
| --- | --- |

83.

| 84. | er bekymret over den store kønsskævhed på dette område, idet kun én ud af seks IKT-specialister og én ud af tre færdiguddannede inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) er kvinder (31); noterer sig med bekymring, at kønskløften fortsat består, navnlig i forbindelse med nystartede virksomheder, hvor der i 2019, hver gang der blev investeret 100 USD i europæiske teknologivirksomheder, gik 92 USD til oprettelse af teams, som udelukkende bestod af mænd; anbefaler målrettede initiativer til støtte for kvinder inden for STEM for at udligne kvalifikationsforskellene i denne sektor; understreger, at denne kløft uundgåeligt resulterer i forudindtagede algoritmer; understreger vigtigheden af styrke og motivere piger med henblik på en STEM-karriere og at fjerne kønskløften på dette område; |
| --- | --- |

84.

f)   AI og demokratiets fremtid

| 85. | påpeger, at AI på den ene side har potentiale til at bidrage til at opbygge en mere gennemsigtig og effektiv offentlig sektor, men at den tekniske udvikling på AI-området, som ofte drives ud fra en logik om vækst og fortjeneste, på den anden side er meget hurtig og dynamisk, hvilket gør det vanskeligt for de politiske beslutningstagere at få en tilstrækkelig forståelse af, hvordan nye AI-applikationer fungerer, og hvilke slags potentielle følgevirkninger disse applikationer kunne have, selv om de har pligt til at skabe en ramme, der sikrer, at AI overholder de grundlæggende rettigheder og kan anvendes til gavn for samfundet; fremhæver, at der også er forskelle i eksperternes prognoser for de fremtidige virkninger af AI, hvilket tyder på, at det kan være svært selv for dem at forudse, hvilke følgevirkninger det vil have at indføre nye AI-teknologier; gør derfor gældende, at denne usikkerhed gør det nødvendigt, at lovgivere i forbindelse med regulering af AI tager behørigt højde for forsigtighedsprincippet; mener, at det er afgørende at rådføre sig med eksperter på forskellige videnområder og med forskellige baggrunde for at skabe solid, brugbar og fremtidssikret lovgivning; advarer om, at retlig usikkerhed kan være en af de største hindringer for innovation; bemærker i denne forbindelse betydningen af at fremme AI-færdigheder blandt borgerne, herunder folkevalgte repræsentanter og nationale myndigheder; |
| --- | --- |

85.

| 86. | advarer om, at lovgivningscyklusserne derfor ofte er ude af trit med hastigheden af de teknologiske fremskridt og tvinger politiske beslutningstagere til at komme ajour og foretrække regulering af brugstilfælde, der allerede er på markedet; påpeger, at en forsvarlig lovgivningsmæssig tilgang til AI kræver, at der forinden foretages en udtømmende analyse af forholdsmæssigheden og nødvendigheden for at undgå at hæmme innovationen og konkurrenceevnen hos virksomhederne i EU; |
| --- | --- |

86.

| 87. | fremhæver, at brug af AI til at indsamle biometriske data kan være både indgribende og skadelig for enkeltpersonen og for den brede offentlighed; |
| --- | --- |

87.

| 88. | bemærker med bekymring, at sådanne AI-teknologier rejser uhyre vigtige etiske og juridiske spørgsmål; bemærker, at visse AI-teknologier muliggør automatisering af informationsbehandling i et hidtil uset omfang, som baner vejen for masseovervågning og andre ulovlige indgreb og udgør en trussel mod grundlæggende rettigheder, navnlig retten til privatlivets fred og databeskyttelse; |
| --- | --- |

88.

| 89. | understreger, at mange autoritære regimer anvender AI-systemer til at kontrollere, foretage masseovervågning af, udspionere, overvåge og rangere deres borgere eller begrænse den fri bevægelighed; understreger, at enhver form for normativ bedømmelse af borgere foretaget af offentlige myndigheder, især på området for retshåndhævelse, grænsekontrol og den dømmende magt, samt private virksomheders eller enkeltpersoners anvendelse heraf fører til tab af egenbestemmelse og privatliv, giver risiko for diskrimination og ikke er i overensstemmelse med de europæiske værdier; minder om, at teknologier som cyberovervågning og biometrisk genkendelse, der kan anvendes til disse formål, er omfattet af EU's forordning om eksportkontrol; er dybt bekymret over og fordømmer tilfælde, hvor EU-virksomheder sælger biometriske systemer, som ville være ulovlige at bruge i EU, til autoritære regimer i ikke-EU-lande; |
| --- | --- |

89.

| 90. | bemærker, at dominerende teknologiplatforme i dag ikke kun har betydelig kontrol over adgangen til oplysninger og distribueringen heraf, men at de også anvender AI-teknologier til at indhente flere oplysninger om en persons identitet, adfærd og viden om beslutningshistorik; mener, at en sådan profilering udgør en risiko for de demokratiske systemer og for beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder og borgernes autonomi; understreger, at dette skaber en magtubalance og udgør systemiske risici, som kan påvirke demokratiet; |
| --- | --- |

90.

| 91. | påpeger, at digitale platforme, herunder gennem AI-drevne markedsføringsapplikationer, kan bruges til udenlandsk indblanding og til at sprede desinformation og deepfakes og fungerer som netværk for propaganda, trolling og chikane med det formål at underminere valgprocesser; understreger, at maskinlæring navnlig muliggør målrettet brug af personoplysninger til at manipulere uvidende vælgere ved at skabe personaliserede og overbevisende budskaber; understreger betydningen af stærke gennemsigtighedsforpligtelser, som håndhæves på en effektiv måde; |
| --- | --- |

91.

| 92. | understreger, at AI imidlertid også kan anvendes til at reducere antidemokratiske og uetiske aktiviteter på platforme og som et middel til at begrænse spredning af falske nyheder og hadefuld tale, selv om test af dens evne til at forstå kontekstspecifikt indhold indtil videre har givet ringe resultater; er bekymret for, at sprogbrug, som sår splid, kan føre til større brugerengagement, hvorfor fjernelsen af sådant sprog ville være i direkte konflikt med de pågældende platformes forretningsmodel, som er baseret på maksimering af brugerengagementet; er af den holdning, at AI-baserede løsninger skal være baseret på fuld respekt for ytringsfriheden og meningsfriheden og på stærk evidens herfor forud for deres eventuelle ibrugtagning; |
| --- | --- |

92.

| 93. | understreger, at bias i AI-systemer, navnlig for så vidt angår systemer til dyb læring, ofte skyldes et fravær af forskelligartede uddannelsesdata og testdata af høj kvalitet, f.eks. hvis der bruges datasæt, som ikke i tilstrækkelig grad giver et billede af sårbare grupper, eller hvis der er bias i selve opgavedefinitionen eller kravfastlæggelsen; bemærker, at bias også kan forekomme som følge af en eventuel manglende mangfoldighed på udviklingsteams, gentagelse af iboende bias, som følge af en begrænset mængde uddannelsesdata og testdata, eller hvis en forudindtaget AI-udvikler har påvirket algoritmen negativt; påpeger, at rationel differentiering også skabes med vilje for at forbedre AI'ens læring under bestemte omstændigheder; |
| --- | --- |

93.

| 94. | understreger, at strukturelle bias i vores samfund ikke bør gentages eller sågar forøges via datasæt af lav kvalitet; uddyber i denne forbindelse, at algoritmer lærer at være lige så diskriminerende som de data, de arbejder med, og derfor kan uddannelsesdata af lav kvalitet eller bias og diskrimination i det samfund, de observerer, resultere i forslag til beslutninger, der i sagens natur er diskriminerende, hvilket forværrer forskelsbehandlingen i samfundet; bemærker dog, at AI-bias somme tider kan korrigeres; konkluderer, at det derfor er nødvendigt at anvende tekniske hjælpemidler og fastsætte forskellige kontrollag for AI-systemer, herunder software, algoritmer og data, der anvendes og produceres af dem, med henblik på at minimere denne risiko; argumenterer for, at AI kan og bør anvendes til at reducere bias og diskrimination og fremme lige rettigheder og positiv social forandring i vores samfund, herunder ved hjælp af normative krav for datasæt, som anvendes til uddanne AI-systemer; understreger, at en af de mest effektive måder at reducere bias i AI-systemer på, er ved i videst muligt omfang i henhold til i EU-retten at sikre, at der stilles så mange andre oplysninger end personoplysninger til rådighed for uddannelsesformål og maskinlæring som muligt; |
| --- | --- |

94.

| g) | Konklusioner, som går igen i alle seks casestudier |
| --- | --- |

g)

Konklusioner, som går igen i alle seks casestudier

| 95. | bemærker, at der er klare samfundsmæssige fordele og muligheder forbundet med indførelsen af AI-teknologier, som kun kan udnyttes, hvis gennemgående forhindringer fjernes i EU i overensstemmelse med grundlæggende rettigheder, værdier og lovgivning; påpeger, at overlappende lovgivning, markedsfragmentering, bureaukratiske forhindringer, en mangel på tilgængelig digital infrastruktur og digitale færdigheder i samfundet som helhed og utilstrækkelige investeringer i forskning og udvikling kan observeres som hindringer for succesfuld anvendelse af pålidelig AI på alle de analyserede områder; |
| --- | --- |

95.

| 96. | konkluderer endvidere ud fra de undersøgte casestudier, at der er bestemte brugstilfælde, der er risikable eller skadelige, men at det ikke nødvendigvis er selve de specifikke AI-teknologier, men deres anvendelsesområder; erkender, at fremtidig regulering skal tage højde for legitime betænkeligheder i forbindelse med disse risici, hvis AI-teknologier skal finde bred anvendelse i EU; |
| --- | --- |

96.

| 97. | påpeger, at det ganske vist er vigtigt at undersøge og kategorisere de potentielle risici, som AI indebærer, men at casestudierne viser, at AI-teknologierne kan give os nogle effektive modforanstaltninger, som kan mindske eller eliminere disse risici; understreger, at eftersom AI stadig befinder sig i en tidlig fase af sin udvikling i en bredere kontekst af fremspirende teknologier, er dens fulde potentiale og dens risici usikre; påpeger, at der er behov for ikke kun at se på risiciene for enkeltpersoner, men også på den skadelige virkning på samfundet som helhed og på de individuelle ikkeøkonomiske skader; understreger de betydelige ubalancer i markedsstyrken, der eksisterer på datamarkederne og i den dertil knyttede AI-økonomi; betoner, at fair konkurrence og fjernelse af hindringer for, at startupvirksomheder og SMV'er kan konkurrere, er afgørende for en retfærdig fordeling af de mulige fordele ved AI i økonomisk og samfundsmæssig henseende, som lader til at være betydelige både i EU og globalt; |
| --- | --- |

97.

3.   
  EU's placering i den globale AI-konkurrence

| 98. | bemærker den hårde globale AI-konkurrence, hvor EU endnu ikke har opfyldt sine ambitioner; undersøger i de følgende afsnit EU's globale konkurrenceevne med hensyn til AI ved at sammenligne den med Kinas og USA's og fokusere på tre centrale elementer: lovgivningsmæssig tilgang, markedsposition og investeringer; erkender imidlertid, at transnationale markeder og selskaber ikke så nemt kan afgrænses på tværs af nationale grænser, da de fleste teknologivirksomheder har kunder, aktionærer, medarbejdere og leverandører i mange forskellige lande; |
| --- | --- |

98.

a)   Lovgivningsmæssig tilgang

| 99. | bemærker, at USA endnu ikke har indført horisontal lovgivning på det digitale område og indtil videre har fokuseret på sektorspecifikke love og fremme af investeringer, herunder gennem skatteforanstaltninger for innovation i den private sektor, især hos landets teknologigiganter og førende universiteter; konstaterer, at den amerikanske tilgang hidtil for det meste har afspejlet et fokus på at yde juridisk rådgivning til virksomheder, investere i forskningsprojekter og fjerne hindringer for innovation, selv om den seneste udvikling viser en stadigt mere aktiv rolle i den politiske beslutningstagning; |
| --- | --- |

99.

| 100. | understreger, at den amerikanske Artificial Intelligence Initiative Act fra 2019 indebar en mindre justering, da den amerikanske regering ud over at sørge for omdirigering af finansiering, omskoling af arbejdstagere og styrkelse af den digitale infrastruktur også bebudede udvikling af fælles standarder for pålidelig AI; bemærker dog, at de ti principper, der var resultatet heraf, var meget bredt formuleret for at gøre det muligt for de enkelte offentlige myndigheder at udarbejde sektorspecifikke regler; forventer, at selv om den nuværende amerikanske regering har planer om at fremlægge en ny borgerrettighedslov (bill of rights) i 2022 for at begrænse AI-skadeligheden, så vil den amerikanske tilgang forblive markedsbaseret; |
| --- | --- |

100.

| 101. | fremhæver, at Kinas præsident Xi Jinping allerede i 2013 understregede teknologiernes geopolitiske vigtighed, den offentlige politiks rolle i fastsættelsen af langsigtede mål og den kendsgerning, at AI-teknologier giver mulighed for at relancere landets militære magt; understreger endvidere, at den kinesiske regering herefter fremlagde Made in China 2025-planen i 2015 og udviklingsplanen om næste generation af AI i 2017, som begge omfattede det klare mål at gøre Kina til verdensførende inden for AI senest i 2030; bemærker, at det i den kinesiske AI-standardiseringshvidbog fra 2018 desuden blev opridset, hvordan den socialistiske markedsøkonomi kan udvikle internationale standarder og strategisk deltage i internationale standardiseringsorganisationer; bemærker, at der er indført regler om anbefalingssystemer samt en etisk kodeks for AI i Kina; |
| --- | --- |

101.

| 102. | konstaterer, at Kina på den globale scene aktivt fremmer internationale AI-partnerskaber med henblik på at eksportere sin egen AI-baserede overvågningspraksis, sit system for bedømmelse af borgere og sine censurstrategier; fremhæver, at de omfattende investeringer i udlandet fra initiativet om »den digitale silkevej« også anvendes til at sprede kinesisk indflydelse og kinesisk AI-teknologi globalt, hvilket kan få vidtrækkende konsekvenser, som omfatter meget mere end blot at indføre teknologiske standarder eller bevare den teknologiske konkurrenceevne; konkluderer, at den kinesiske regerings tilgang således er baseret på at udbrede AI i hjemlandet samt at eksportere AI-teknologier baseret på forudbestemte standarder, der er i overensstemmelse med den kinesiske regerings ideologi; |
| --- | --- |

102.

| 103. | bemærker, at Kommissionen påbegyndte sit arbejde på at regulere AI i 2018 ved at offentliggøre den europæiske AI-strategi, oprette en ekspertgruppe på højt niveau og fremlægge en koordineret plan (32) om at fremme »kunstig intelligens produceret i Europa«; bemærker endvidere, at der i hvidbogen om AI fra 2020 blev foreslået talrige foranstaltninger og politikmuligheder for fremtidig AI-regulering, og at den i sidste ende førte til den horisontale retsakt om kunstig intelligens (33), som blev fremlagt sammen med en revideret koordineret plan for AI (34) i maj 2021; påpeger, at pr. juni 2021 har 20 medlemsstater offentliggjort nationale AI-strategier, mens syv andre er i de sidste forberedende faser af vedtagelsen af deres; |
| --- | --- |

103.

| 104. | fremhæver, at et centralt element i EU's lovgivningsmæssige tilgang er en stor opmærksomhed på udviklingen af et europæisk digitalt indre marked samt etiske hensyn i overensstemmelse med grundlæggende menneskerettighedsværdier og demokratiske principper; anerkender, at etableringen af verdens første lovramme for AI kunne give EU indflydelse og en pionerfordel i forbindelse med at fastsætte internationale AI-standarder baseret på grundlæggende rettigheder og på vellykket vis eksportere menneskecentreret »pålidelig AI« til resten af verden; understreger, at denne tilgang skal støttes gennem reguleringskoordinering og konvergens med internationale partnere; |
| --- | --- |

104.

b)   Markedssituationen

| 105. | bemærker, at mange af de 100 førende AI-virksomheder i verden har deres hovedkvarter i USA, mens kun et fåtal befinder sig i EU; bemærker, at USA også fører an med hensyn til det samlede antal AI-startupvirksomheder; |
| --- | --- |

105.

| 106. | påpeger, at flere europæiske digitale virksomheder i de senere år er blevet opkøbt af amerikanske teknologigiganter; glæder sig over Kommissionens ambition om at tackle opkøb, som kan have betydelig indvirkning på effektiv konkurrence på det digitale marked, og begrænse »dræberopkøb« (»killer acquisitions«); påpeger imidlertid, at opkøb i nogle tilfælde kan være det primære mål for startup-ophavsfolk og deres finansieringskilder som en legitim metode til at nyde frugterne af deres ideer; |
| --- | --- |

106.

| 107. | understreger, at mens USA og Kina forsøger at fremskynde anvendelsen af AI-teknologier i den offentlige og den private sektor, sakker indførelsen af AI i EU bagud; anfører, at kun 7 % af EU-virksomheder med mindst ti ansatte brugte AI-applikationer i 2020, hvorved der var betydelige forskelle mellem medlemsstaterne og mellem de forskellige erhvervssektorer; |
| --- | --- |

107.

| 108. | er bekymret over, at mens USA og Kina hver især har et samlet digitalt marked med et sammenhængende regelsæt, er EU's digitale indre marked stadig ufuldstændigt, og der er fortsat uberettigede barrierer; fremhæver, at udviklingen af AI-produkter og -tjenester også kan gå langsommere på grund af det igangværende arbejde med 27 forskellige nationale AI-strategier; |
| --- | --- |

108.

| 109. | peger også på, at manglende konsekvens i EU-lovgivningen, overlapning mellem forskellige lovgivningsinitiativer, modsigelser mellem EU-lovgivning og national lovgivning, forskellige juridiske fortolkninger og en mangel på håndhævelse blandt medlemsstaterne alt sammen forhindrer lige vilkår og risikerer at skabe retlig usikkerhed for europæiske virksomheder, da de kan finde det svært at afgøre, om deres AI-innovationer overholder EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

109.

| 110. | bemærker, at markedsfragmenteringen for AI-virksomhederne yderligere forværres af, at der mangler fælles standarder og normer i nogle sektorer, herunder vedrørende datainteroperabilitet; beklager den lovgivningsmæssige risiko, som følger af forsinkelsen med lovgivningen såsom e-databeskyttelsesforordningen; fremhæver som et eksempel det faktum, at AI-udviklere i EU er konfronteret med en dataudfordring, som hverken deres amerikanske eller kinesiske pendanter har, på grund af det ufuldstændige europæiske digitale indre marked; konstaterer, at de ofte ikke har nok data af høj kvalitet til at uddanne og afprøve deres algoritmer og kæmper med en mangel på sektorspecifikke dataområder og tværsektoriel interoperabilitet samt begrænsninger vedrørende grænseoverskridende datastrømme; |
| --- | --- |

110.

c)   Investeringer

| 111. | bemærker, at europæiske virksomheder og regeringer investerer langt mindre i AI-teknologier end USA eller Kina; påpeger, at selv om de private investeringer i AI-industrien i EU stiger betydeligt, investerer EU stadig alt for lidt i AI sammenlignet med andre førende regioner, da USA og Kina tegner sig for over 80 % af de årlige egenkapitalinvesteringer på 25 mia. EUR i AI og blockchain, mens EU's andel kun er på 7 % eller omkring 1,75 mia. EUR; understreger, at likviditeten i EU's finansieringsmarkeder for teknologivirksomheder stadig ikke står mål med de tilsvarende markeder i USA; bemærker, at USA også fører an med hensyn til finansiering med venturekapital og finansiering af privat egenkapital, som er særligt vigtig for AI-startupvirksomheder, med 12,6 mia. EUR i 2019, sammenlignet med 4,9 mia. EUR i Kinas tilfælde og 2,8 mia. EUR i EU's; bemærker, at europæiske AI-iværksættere som følge heraf krydser Atlanterhavet for at opskalere deres virksomheder i USA; |
| --- | --- |

111.

| 112. | påpeger, at EU's anslåede årlige offentlige investeringer i AI på 1 mia. EUR (35) sammen med de nationale initiativer er meget lavere end de 5,1 mia. EUR, der investeres årligt i USA, og de op til 6,8 mia. EUR i Kina (36); anfører imidlertid, at EU's offentlige finansiering af forskning og innovation inden for AI mellem 2017 og 2020 steg med 70 % i forhold til den foregående periode, og at EU i 2019 investerede mellem 7,9 og 9 mia. EUR i AI, hvilket var 39 % mere end i det foregående år; anerkender og glæder sig over Kommissionens planer om at øge investeringerne yderligere gennem programmet for et digitalt Europa, Horisont Europa, InvestEU, de europæiske struktur- og investeringsfonde, Den Europæiske Investeringsfond, Connecting Europe-faciliteten inden for telekommunikation, og forskellige samhørighedspolitiske programmer, som vil blive suppleret yderligere og udnyttet i forbindelse med udgiftsmålet på minimum 20 % til den digitale omstilling i de nationale genopretnings- og resiliensplaner som aftalt mellem Kommissionen og medlemsstaterne under genopretnings- og resiliensfaciliteten; fremhæver dog den seneste rapport fra Den Europæiske Investeringsbank, som kvantificerer investeringsunderskuddet i EU i AI og blockchain-teknologier til 5-10 mia. EUR pr. år; |
| --- | --- |

112.

| 113. | understreger, at AI-virksomhederne i EU oplever stor konkurrence om kvalificerede medarbejdere, hvilket gøres værre af, at 42 % af EU's befolkning mangler grundlæggende digitale færdigheder; understreger, at der er behov for at uddanne og tiltrække et væsentligt større antal veluddannede dimittender, herunder kvinder, til at arbejde i den digitale sektor; |
| --- | --- |

113.

| 114. | konstaterer, at selv om EU har et fremragende forskersamfund på AI-området, så er hjerneflugten af forskere fra EU fortsat et problem; understreger, at der er behov for foranstaltninger for at appellere til førende forskere; bemærker, at EU kun brugte 2,32 % af sit BNP på forskning og udvikling i 2020, mens USA brugte 3,08 %; minder om, at medlemsstaterne skal overholde deres tilsagn om at investere 3 % af deres BNP i forskning og udvikling med henblik på at sikre Unionens strategiske uafhængighed på det digitale område; |
| --- | --- |

114.

| 115. | bemærker, at der er brug for en betydelig opdatering af EU’s digitale infrastruktur, idet kun 25 % af dem, der bor i EU, kan oprette forbindelse til et 5G-net, sammenlignet med 76 % af dem, der bor i USA; konstaterer, at EU mangler tilstrækkelig højtydende digital infrastruktur med interoperable dataområder, høje transmissionshastigheder og -volumener, pålidelighed og korte forsinkelser; understreger behovet for at støtte et europæisk AI-økosystem med kompetenceklynger; |
| --- | --- |

115.

d)   Konklusion

| 116. | konkluderer, at USA overordnet set er førende inden for AI, da landet er foran i mange kategorier, idet virksomheder med hovedkvarter i USA er førende inden for teknologiudviklingen på områder som f.eks. cloud computing eller højtydende databehandlingskapacitet, og også med hensyn til investering, tiltrækning af AI-talent, forskning og infrastruktur; fremhæver dog, at Kina, som for få år siden stadig var langt efter USA i alle indikatorerne, hurtigt er ved at indhente USA; anerkender, at begge lande har fordelen af en samlet marked og et større engagement i at forblive førende inden for AI; |
| --- | --- |

116.

| 117. | understreger, at EU-aktørerne trods EU's stærke position inden for industriel software og robotteknologi stadig halter efter deres amerikanske og kinesiske pendanter i mange kategorier; understreger, at EU bør udvikle en ambitiøs plan for menneskecentreret europæisk AI; bemærker, at EU dog er foran med hensyn til lovgivningsmæssige tilgange; påpeger, at en bæredygtig EU-strategi til at blive mere konkurrencedygtig inden for AI indebærer, at der fokuseres på forskning og innovation, færdigheder, infrastruktur og investering, idet det på samme tid forsøges at etablere en fremtidsorienteret, horisontal og innovationsvenlig lovramme for AI-udvikling og -anvendelse og samtidig hermed sikres, at EU-borgernes grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet beskyttes; |
| --- | --- |

117.

| 118. | understreger, at brexit havde en negativ indvirkning på EU's bestræbelser på at styrke sit globale AI-fodaftryk, da Det Forenede Kongerige var et af de førende EU-lande på AI-området; understreger dog, at Det Forenede Kongerige bør forblive en værdsat partner for EU for at styrke konkurrenceevnen for begge partnere og fremme delte reguleringsmæssige perspektiver i forbindelse med fastsættelsen af globale standarder; |
| --- | --- |

118.

| 119. | konkluderer, at EU p.t. stadig er langt fra at opfylde sin ambition om at blive konkurrencedygtig inden for AI på globalt plan og risikerer at sakke yderligere bagud i visse kategorier; fastholder, at en hurtig indsats i forbindelse med EU-køreplanen for AI som skitseret nedenfor giver mulighed for at ændre denne situation; |
| --- | --- |

119.

| 120. | præciserer, at eftersom EU ikke har lovgivningsbeføjelse til at tackle alle de punkter, der er angivet i EU-køreplanen for AI, anbefaler det særlige udvalg, at der gennemføres yderligere drøftelser på højt plan og politiske processer mellem EU-institutionerne og medlemsstaterne med henblik på at presse på for en mere harmoniseret tilgang til AI og hjælpe medlemsstaterne med at koordinere deres indsats; henviser i denne forbindelse til EU's Lissabon-strategi fra 2000, som på trods af kritikken spillede en vigtig rolle med at lede EU's politiske retning i mere end 20 år og fastholde presset på medlemsstaterne for at få dem til at reformere; |
| --- | --- |

120.

4.   
  »Et Europa klar til den digitale tidsalder« — En køreplan til at blive førende på verdensplan

a)   Fordelagtige reguleringsmæssige rammer

i.   LOVGIVNING

| 121. | opfordrer Kommissionen til kun at foreslå retsakter i form af forordninger med henblik på ny digital lovgivning på områder såsom AI, da der er behov for, at det digitale indre marked gennemgår en ægte harmoniseringsproces; er overbevist om, at den digitale lovgivning på grund af den hurtige teknologiske udvikling altid bør være fleksibel, principbaseret, teknologineutral, fremtidssikret og forholdsmæssig, samtidig med at der i givet fald anlægges en risikobaseret tilgang, der er baseret på respekt for de grundlæggende rettigheder og på at forhindre unødvendige administrative byrder for SMV'er, nystartede virksomheder, den akademiske verden og forskning; understreger endvidere vigtigheden af en høj grad af retssikkerhed og følgelig behovet for robuste, praktiske og utvetydige anvendelseskriterier, definitioner og forpligtelser i alle retsakter vedrørende salg, brug og udvikling af AI-teknologier; |
| --- | --- |

121.

| 122. | mener, at dagsordenen for bedre regulering er et centralt element med henblik på at gøre EU's AI-strategi til en succes; understreger behovet for at fokusere på revision, tilpasning, gennemførelse og håndhævelsesmekanismer for den allerede eksisterende lovgivning, inden der foreslås nye retsakter; |
| --- | --- |

122.

| 123. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gennemføre dybdegående forudgående konsekvensanalyser med passende fremsyns- og risikoanalyser forud for udstedelsen af nye digitale forslag på områder som f.eks. AI; understreger, at konsekvensanalyser systematisk bør kortlægge og evaluere relevant eksisterende lovgivning og forhindre overlapninger eller konflikter; |
| --- | --- |

123.

| 124. | foreslår, at ny lovgivning på områder som AI bliver suppleret med, at man fremmer interessentudviklede europæiske standarder; mener, at EU bør bestræbe sig på at undgå fragmentering, og at internationale standarder kan tjene som en nyttig reference, men at EU bør prioritere udvikling af sine egne standarder; understreger, at sådanne standarder bør være et resultat af fair konkurrence med hensyn til de bedste standarder i EU, hvilket EU og standardiseringsorganisationerne bør imødekomme; bemærker, at de tekniske standarder og konstruktionsvejledninger herefter kunne kombineres med mærkningsordninger som en måde at skabe tillid hos forbrugerne på ved at tilvejebringe pålidelige tjenester og produkter; understreger den rolle, som EU's standardiseringsorganisationer spiller i udviklingen af avancerede tekniske standarder; opfordrer Kommissionen til at fremskynde udstedelsen af standardiseringsmandater til de europæiske standardiseringsorganisationer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 af 25. oktober 2012 om europæisk standardisering (37); |
| --- | --- |

124.

| 125. | forklarer, at en åben certificeringsplatform kan etablere et økosystem af tillid, der involverer regeringer, civilsamfundet, virksomheder og andre interessenter; |
| --- | --- |

125.

| 126. | opfordrer Europa-Parlamentet, Kommissionen og Rådet til at forbedre deres evner til at håndtere interne kompetencekonflikter, når det drejer sig om overordnede emner som f.eks. AI, da sådanne konflikter risikerer at forsinke lovgivningsproceduren med afledte følger for lovgivningens ikrafttræden; |
| --- | --- |

126.

ii.   FORVALTNING OG HÅNDHÆVELSE

| 127. | opfordrer til en konsekvent EU-dækkende koordinering, gennemførelse og håndhævelse af AI-relateret lovgivning; |
| --- | --- |

127.

| 128. | forklarer, at de interessentbaserede høringsfora såsom Datainnovationsrådet, der oprettes med forordningen om datastyring, eller Den Europæiske Alliance vedrørende Kunstig Intelligens, der omfatter offentlig-private partnerskaber såsom Den Europæiske Alliance for Industrielle Data, Edge og Cloud, er en lovende forvaltningstilgang; uddyber, at denne tilgang gør det muligt for EU's AI-økosystem at gøre sine principper, værdier og mål operationelle og afspejle samfundets interesser på softwarekodeniveau; |
| --- | --- |

128.

| 129. | fremhæver, at »hastighedsproblemet« kræver særlig fokus på effektiv efterfølgende håndhævelse foretaget af domstole og reguleringsorganer samt på forudgående tilgange til håndtering af de juridiske udfordringer, som de fremspirende teknologier giver; støtter derfor brugen af reguleringsmæssige sandkasser, som vil give AI-udviklere en unik chance for at eksperimentere på en hurtig, fleksibel og kontrolleret måde under de kompetente myndigheders tilsyn; bemærker, at disse reguleringsmæssige sandkasser vil være eksperimentelle rum, hvor man kan teste AI-systemer og nye forretningsmodeller under faktiske forhold i et kontrolleret miljø, inden de kommer på markedet; |
| --- | --- |

129.

iii.   RETLIG RAMME FOR AI

| 130. | fremhæver, at et underliggende mål med EU's digitale strategi og med AI-strategien er at skabe en »europæisk kurs« i en digitaliseret verden; præciserer, at denne tilgang bør være menneskecentreret, troværdig, styret af etiske principper og baseret på princippet om en social markedsøkonomi; understreger, at individer og beskyttelsen af deres grundlæggende rettigheder altid bør være i centrum for alle politiske og lovgivningsmæssige hensyn; |
| --- | --- |

130.

| 131. | er enigt i den konklusion, som Kommissionen drager i sin hvidbog om kunstig intelligens fra 2020 om, at der er behov for at oprette en risikobaseret retlig ramme for AI, som navnlig omfatter etiske standarder på højt niveau baseret på gennemsigtighed, mulighed for revision og ansvarlighed, kombineret med produktsikkerhedsbestemmelser, passende regler om erstatningsansvar og sektorspecifikke bestemmelser, og samtidig give virksomheder og brugere nok fleksibilitet og retssikkerhed og skabe lige vilkår for at fremme udbredelsen af AI og innovationer; |
| --- | --- |

131.

| 132. | påpeger den vejledende merværdi ved at anvende de begreber, den terminologi og de standarder, der er udviklet af OECD, som inspiration til definitionen af AI i lovgivningen; understreger, at dette ville give EU en fordel med hensyn til at skabe et fremtidigt internationalt AI-forvaltningssystem; |
| --- | --- |

132.

| 133. | er overbevist om, at det ikke altid er AI som teknologi, der bør reguleres, men at graden af regulering bør stå i rimeligt forhold til den type af individuel og/eller samfundsmæssig risiko, der løbes med anvendelsen af et AI-system; understreger i denne forbindelse vigtigheden af at skelne mellem »højrisiko-AI-brugstilfælde« og »lavrisiko-AI-brugstilfælde«; konkluderer, at den førstnævnte kategori kræver strenge yderligere lovgivningsmæssige sikkerhedsforanstaltninger, mens der i forbindelse med »lavrisikobrugstilfælde« ofte kan være behov for gennemsigtighedskrav for slutbrugere og forbrugere; |
| --- | --- |

133.

| 134. | præciserer, at klassificeringen af AI-systemer som »højrisikosystemer« bør baseres på deres konkrete anvendelse og den sammenhæng, som den skade, der kan forventes at indtræffe i strid med de grundlæggende rettigheder og sundheds- og sikkerhedsreglerne som fastsat i EU-retten, indgår i, og dens art, sandsynlighed, alvorlighed og potentielle uoprettelighed; understreger, at denne klassificering bør ledsages af vejledning og fremme af udveksling af bedste praksis for AI-udviklere; understreger, at retten til privatlivets fred altid skal respekteres, og at AI-udviklere bør garantere fuld overholdelse af reglerne om databeskyttelse; |
| --- | --- |

134.

| 135. | understreger, at AI-systemer, der sandsynligvis vil interagere med eller på anden vis påvirke børn, skal tage højde for børns rettigheder og sårbarheder og opfylde de højeste tilgængelige standarder for indbygget sikkerhed og privatlivsbeskyttelse som standard; |
| --- | --- |

135.

| 136. | bemærker, at de miljøer, som AI-systemer fungerer i, kan være forskellige i et business to business-miljø (B2B-miljø) sammenlignet med et business to consumer-miljø (B2C-miljø); påpeger, at forbrugernes rettigheder skal beskyttes juridisk gennem forbrugerbeskyttelseslovgivning; understreger, at selv om virksomheder kan løse ansvarsrelaterede og andre juridiske udfordringer hurtigere og mere omkostningseffektivt ad kontraktlig vej direkte med handelspartnerne, kan det være nødvendigt at beskytte mindre virksomheder mod dominerende aktørers misbrug af markedsstyrke gennem kommerciel eller teknologisk fastlåsning, hindringer for markedsadgang eller problemer med asymmetriske oplysninger; understreger, at det også er nødvendigt at tage hensyn til behovene hos SMV'er og startupvirksomheder med meget komplekse lovgivningsmæssige krav, så man undgår at stille dem ringere end store virksomheder, som har ressourcerne til at have juridiske afdelinger og complianceafdelinger af en vis størrelse; |
| --- | --- |

136.

| 137. | understreger behovet for at anvende en principbaseret tilgang til åbne etiske spørgsmål, som de nye teknologiske muligheder rejser som følge af salg og brug af AI-applikationer, herunder gennem brugen af grundlæggende, obligatoriske principper som f.eks. princippet om forebyggelse af skader, princippet om at respektere den menneskelige værdighed og grundlæggende rettigheder og princippet om beskyttelse af den demokratiske proces; bemærker, at god praksis inden for udvikling af AI som f.eks. menneskecentret AI, ansvarlig forvaltning og princippet om gennemsigtighed og forklarlighed samt principperne om bæredygtig AI, som er fuldt i overensstemmelse med FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling, er andre vigtige komponenter med henblik på at udforme AI-økonomien; |
| --- | --- |

137.

| 138. | anerkender, at det ikke altid er muligt at fjerne bias fuldstændigt fra AI-algoritmerne, da det ideelle mål om fejlfri data er meget vanskeligt eller næsten umuligt at nå; bemærker, at selv et afprøvet AI-system uundgåeligt vil støde på scenarier fra den virkelige verden, der kan resultere i forudindtagede udfald, når det udrulles i omgivelser, som er forskellige fra sammensætningen af systemets uddannelses- og testdata; understreger, at EU bør bestræbe sig på at forbedre gennemsigtigheden af datasæt og algoritmer, samarbejde meget tæt med AI-udviklerne om at udligne og reducere strukturelle samfundsmæssige bias og overveje obligatoriske due diligence-regler for menneskerettigheder på et tidligt udviklingsstadium; |
| --- | --- |

138.

| 139. | uddyber, at meningsfulde gennemsigtigheds- eller forklarlighedsforpligtelser vedrørende AI-systemer vil være nyttige i mange tilfælde, men måske ikke vil være mulige at overholde i alle tilfælde; bemærker, at intellektuelle ejendomsrettigheder og forretningshemmeligheder skal beskyttes mod ulovlige praksisser såsom industrispionage; |
| --- | --- |

139.

| 140. | anfører, at de retlige rammer for intellektuel ejendom fortsat skal beskytte AI-innovatorerne og give dem incitamenter ved at tildele dem patenter som belønning for at udvikle og udgive deres frembringelser; mener, at den eksisterende lovgivning overvejende er fremtidssikker, men foreslår visse justeringer, herunder integration af open source-elementer, og anvendelse af offentlige udbud med henblik på i givet fald at tillade open source-software til AI-løsninger; foreslår nye former for patentlicensering for at sikre, at værktøjer er tilgængelige for regioner og initiativer, som ellers ikke ville have råd til dem; |
| --- | --- |

140.

| 141. | mener, at obligatoriske forudgående egenrisikovurderinger baseret på klare regler og standarder samt konsekvensanalyser vedrørende databeskyttelse suppleret med tredjepartsoverensstemmelsesvurderinger med relevant og passende CE-mærkning kombineret med efterfølgende håndhævelse ved hjælp af markedsovervågning kan være nyttige med henblik på at sikre, at AI-systemer på markedet er sikre og pålidelige; mener, at der med sigte på at forhindre, at SMV'er fortrænges fra markedet, bør udvikles standarder og vejledninger vedrørende overholdelse af AI-relateret lovgivning med tæt inddragelse af små virksomheder, og at de så vidt muligt bør harmoniseres internationalt og stilles gratis til rådighed; |
| --- | --- |

141.

| 142. | bemærker, at udviklerne af højrisiko-AI med henblik på at øge produktsikkerheden og forbedre opdagelsen af fejl bør sikre, at der på sikker vis føres tilgængelige logfiler over algoritmisk aktivitet; mener, at udviklerne, hvor det er relevant, bør designe højrisiko-AI-systemerne med indbyggede nødstopmekanismer, således at menneskelig indgriben sikkert og effektivt kan stoppe automatiserede aktiviteter når som helst og sikre, at der anvendes en tilgang med menneskelig medvirken; mener, at AI-systemets output og ræsonnement altid bør være forståeligt for mennesker; |
| --- | --- |

142.

| 143. | anerkender de juridiske udfordringer, som AI-systemerne medfører, og at der er behov for at overveje en revision af specifikke dele af de eksisterende ansvarsregler; ser i denne henseende frem til fremlæggelsen af Kommissionens lovgivningsforslag vedrørende AI-ansvar; understreger, at produktansvarsdirektivet (38) og de nationale regelsæt om culpaansvar i princippet fortsat kan være den centrale lovgivning til at imødegå de fleste skader, der forårsages af AI; understreger, at der i nogle tilfælde kan være upassende resultater, men advarer om, at en revision bør tage højde for den eksisterende produktsikkerhedslovgivning og være baseret på klart udpegede mangler, samtidig med at den er fremtidssikret og kan gennemføres og sikre beskyttelse af enkeltpersoner i EU på en effektiv måde; |
| --- | --- |

143.

| 144. | understreger, at den retlige ramme ikke bør pålægge børn det samme niveau af personligt ansvar som voksne med hensyn til at forstå risiko; |
| --- | --- |

144.

| 145. | bemærker, at visse ændringer i de retlige definitioner af »produkt«, herunder integrerede softwareapplikationer, digitale tjenester og afhængighed mellem produkter, og »producent«, herunder backend-operatør, tjenesteyder og dataleverandør, kan overvejes for at sikre, at der er mulighed for erstatning for skader, der forårsages af disse teknologier; understreger dog, at en overdrevent bred eller unødig snæver tilgang til definitionen af »produkt« bør undgås; |
| --- | --- |

145.

| 146. | påpeger, at der som følge af de særlige karakteristika ved AI-systemer såsom deres kompleksitet, konnektivitet, uigennemsigtighed, sårbarhed, evne til at blive ændret gennem opdateringer, evne til selvlæring og potentielle autonomi såvel som den mangfoldighed af aktører, der er involveret i deres udvikling, udbredelse og anvendelse, er væsentlige udfordringer for effektiviteten af Unionens og medlemsstaternes egne rammebestemmelser om erstatningsansvar; mener derfor, at selv om der ikke er behov for en komplet revision af velfungerende ansvarsordninger, er det nødvendigt med specifikke og koordinerede tilpasninger af de europæiske og nationale ansvarsordninger for at undgå en situation, hvor personer, der lider skade, eller hvis ejendom beskadiges, ikke får nogen erstatning; præciserer, at mens højrisiko-AI-systemer bør falde ind under lovgivningen om objektivt ansvar, kombineret med obligatorisk forsikringsdækning, bør alle andre aktiviteter, anordninger eller processer, der drives af AI-systemer, som forvolder skade, fortsat være omfattet af culpaansvar; mener, at den berørte person ikke desto mindre bør nyde godt af en formodning om culpa hos operatøren, medmindre denne kan bevise at have udvist den fornødne omhu; |
| --- | --- |

146.

iv.   EU'S DATAUDFORDRING

| 147. | noterer sig de konklusioner, som Kommissionen drager i sin meddelelse fra 2020 med titlen »En europæisk strategi for data«, og som Parlamentet drager i sin beslutning af 25. marts 2021 om samme emne, hvorefter skabelsen af et fælles europæisk dataområde ledsaget af udvikling af sektorspecifikke dataområder og et fokus på fælles standarder har afgørende betydning for at sikre hurtig skalerbarhed af AI-løsninger i og uden for EU samt for at sikre EU's åbne strategiske autonomi og økonomiske velstand; minder om den afgørende forbindelse mellem adgang til data af høj kvalitet og udvikling af AI-applikationer; understreger i denne henseende behovet for at udrulle solide, pålidelige og interoperable cloudtjenester inden for EU samt løsninger, som udnytter decentraliserede dataanalyser og EDGE-arkitektur; opfordrer Kommissionen til at præcisere retten til adgang, anvendelse og deling af data for indehavere af andre oplysninger end personoplysninger, som er blevet skabt i fællesskab; understreger, at dataadgang skal gøres teknisk mulig, herunder via interoperable standardiserede grænseflader og interoperabel software; understreger, at hindringer for datadeling fører til mindre innovation, mindsker konkurrencen og fremmer oligopolistiske markedsstrukturer, som er i stor fare for at fastholde deres position på de tilknyttede markeder for AI-applikationer; |
| --- | --- |

147.

| 148. | understreger den store betydning af at åbne datasiloer og fremme adgang til data for AI-forskere og -virksomheder som anført i Parlamentets beslutning om den europæiske datastrategi; understreger, at ubalancer på markedet som følge af øget databegrænsning fra private virksomheders side øger hindringerne for markedsadgang og mindsker den bredere adgang til og anvendelse af data, hvilket især gør det vanskeligt for startup-virksomheder og forskere at tilegne sig eller opnå licens til de data, som de har brug for, til at uddanne deres algoritmer; understreger behovet for at etablere den fornødne retssikkerhed og interoperable tekniske infrastruktur, samtidig med at dataindehavere i Europa motiveres til at gøre bedre brug af deres store mængder af tilgængelige uudnyttede data; mener, at frivillig datadeling mellem virksomheder, som er baseret på retfærdige kontraktmæssige ordninger, bidrager til at nå dette mål; anerkender imidlertid, at kontraktmæssige B2B-aftaler ikke nødvendigvis garanterer tilstrækkelig adgang til data for SMV'er på grund af parternes ulige forhandlingsstyrke eller ekspertise; fremhæver, at markedspladser for åbne data fremmer datadeling ved at hjælpe AI-virksomheder og -forskere med at tilegne sig eller opnå licens til data fra dem, som ønsker at stille data til rådighed på sådanne markedspladser, hvilket omfatter datakataloger, og giver dataindehavere og -brugere mulighed for at indgå i forhandlinger om datadelingstransaktioner; glæder sig i denne sammenhæng over reglerne om dataformidlingstjenester i datastyringsforordningen; |
| --- | --- |

148.

| 149. | påskønner initiativerne fra European Cloud Federation, såsom den europæiske alliance for industrielle data, Edge og Cloud, samt GAIA-X-projektet, der har til formål at udvikle en samlet datainfrastruktur og skabe et økosystem, der muliggør skalerbarhed, interoperabilitet og selvbestemmelse for dataleverandører; bemærker, at en EU-regelbog for cloudteknologi, der kompilerer eksisterende lovgivning og selvreguleringsinitiativer, også ville bidrage til at omsætte fælles EU-principper og -værdier til anvendelige processer og kontroller for tekniske fagfolk; |
| --- | --- |

149.

| 150. | anbefaler, at datainteroperabiliteten styrkes yderligere, og at der fastsættes fælles standarder med henblik på at lette datastrømmen mellem forskellige maskiner og enheder, forbedre datadelingen på tværs af lande og sektorer og muliggøre oprettelsen af datasæt af høj kvalitet i stor skala; bemærker, at tilskyndelse til åbne standarder, open source-software, Creative Commons-licenser og åbne applikationsprogrammeringsgrænseflader (API'er) også kan spille en vigtig rolle i relation til at fremme datadeling; fremhæver rollen for fælles europæiske dataområder i forbindelse med at fremme den frie bevægelighed for data i den europæiske økonomi; |
| --- | --- |

150.

| 151. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en stærkere håndhævelse af retfærdige kontraktvilkår inden for rammerne af konkurrencereglerne med henblik på at bekæmpe ubalancer i markedskraften uden at blande sig i kontraktfriheden på uberettiget vis, og at antitrustmyndighederne er udstyret til og har ressourcer til at bekæmpe datakoncentrationstendenser; understreger, at europæiske dataområder vil gøre det muligt for virksomhederne at samarbejde tættere med hinanden, og mener derfor, at der er behov for yderligere vejledning og juridisk klarhed for virksomhederne om konkurrencelovgivningen og samarbejde om datadeling og -pooling; understreger, at datasamarbejde, herunder med henblik på træning af AI-applikationer eller i tingenes internet-industrien (IoT), under ingen omstændigheder bør fremme karteldannelse eller skabe barrierer for nye aktører på et marked; understreger vigtigheden af at afklare de kontraktmæssige rettigheder for AI-udviklerne og de virksomheder, der bidrager til at skabe data gennem anvendelsen af algoritmer eller IoT-maskiner, og navnlig rettighederne til at få adgang til data, til dataportabilitet, til at opfordre en anden part til at stoppe med at anvende data samt til at korrigere eller slette data; |
| --- | --- |

151.

| 152. | opfordrer medlemsstaterne til, for så vidt angår data, der opbevares af offentlige myndigheder, til hurtigt at gennemføre direktivet om åbne data (39) og korrekt anvende forordningen om datastyring, ideelt set gøre datasæt af høj værdi gratis tilgængelige og levere dem i maskinlæsbare formater og interoperable API'er; understreger, at dette initiativ ville reducere de offentlige organers udgifter til at udbrede og genanvende deres data og ville hjælpe EU's forskere og virksomheder enormt med at forbedre deres digitale teknologier inden for områder som AI; |
| --- | --- |

152.

| 153. | opfordrer til en ensartet gennemførelse af GDPR i hele EU ved effektivt og hurtigt at anvende sammenhængsmekanismen og ved at ensrette de forskellige nationale fortolkninger af loven; mener, at der ligeledes er behov for at ruste databeskyttelsesmyndighederne bedre, herunder med teknisk ekspertise; |
| --- | --- |

153.

| 154. | bemærker Kommissionens praktiske vejledning fra 2019 om behandling af blandede datasæt; påpeger, at ikke at dele datasæt fortsat ofte er den bedste mulighed for AI-forskere og -virksomheder, da der er usikkerhed omkring, hvorvidt data er anonymiseret i tilstrækkelig grad; |
| --- | --- |

154.

| 155. | mener, at udtalelse 05/2014 fra Artikel 29-Gruppen vedrørende Databeskyttelse af 10. april 2014 om anonymiseringsteknikker giver et nyttigt overblik, som kan videreudvikles; opfordrer Den Europæiske Databeskyttelsesråd til at vedtage retningslinjer baseret på specifikke brugstilfælde og relevante situationer for forskellige typer af dataansvarlige og databehandlere samt forskellige behandlingssituationer, herunder en tjekliste med alle krav, der skal være opfyldt for at gøre data tilstrækkeligt anonyme; bemærker imidlertid, at de nuværende anonymiseringsteknikker ikke kan garantere en fuldstændig og komplet beskyttelse af datafortroligheden, da eksperimenter har vist, at moderne AI-systemer på trods heraf kan genidentificere en person; |
| --- | --- |

155.

| 156. | anmoder Det Europæiske Databeskyttelsesråd om at udstede mere vejledning til forskere og virksomheder inden for områder som AI om, hvordan man effektivt behandler personlige oplysninger uden for EU på en måde, der er i overensstemmelse med GDPR; |
| --- | --- |

156.

| 157. | foreslår finansiering af yderligere forskning vedrørende standardisering af »indbygget privatlivsbeskyttelse«-tilgange samt fremme af kryptografiske løsninger og privatlivsbeskyttende maskinlæring, da det er afgørende at sikre, at data af høj kvalitet kan anvendes til at træne algoritmer og udføre AI-opgaver uden at krænke privatlivets fred; bemærker, at datatrusts, certificeringer for højrisiko-AI-anvendelser, systemer til forvaltning af personlige oplysninger og anvendelsen af syntetiske data også virker lovende; |
| --- | --- |

157.

| 158. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at udnytte det for nylig oprettede OECD-projekt om pålidelige myndigheders adgang til personoplysninger, der opbevares af den private sektor, som et referencepunkt for beslutningstagere globalt med henblik på at arbejde hen imod en international løsning og lovgivningsmæssig konvergens for bedste praksis på dette område; understreger i denne forbindelse, at fri udveksling af data og metadata på tværs af internationale grænser, samtidig med at EU's databeskyttelseslovgivning respekteres fuldt ud, er en afgørende katalysator for digital innovation i Europa; opfordrer derfor Kommissionen til ikke at indføre krav om datalokalisering, undtagen hvor det er nødvendigt for at beskytte grundlæggende rettigheder, herunder databeskyttelse, eller i begrænsede, forholdsmæssige og berettigede tilfælde, hvor en sådan politik er i EU's interesse eller nødvendig for at opretholde europæiske standarder; |
| --- | --- |

158.

| 159. | opfordrer Kommissionen til at reagere på Den Europæiske Unions Domstols afgørelse om, at EU's og USA's værn om privatlivets fred er ugyldigt, ved at træffe alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at enhver ny afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet med hensyn til USA fuldt ud er i overensstemmelse med GDPR, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og alle aspekter af Domstolens dom, samtidig med at de transatlantiske datastrømme forenkles; opfordrer Kommissionen til fortsat at forfølge drøftelser om datatilstrækkelighed med andre ikke-EU-lande, idet dette er den bedste måde at fremme EU's databeskyttelsespolitikker og tillade international udveksling af data på; |
| --- | --- |

159.

b)   Fuldendelse af det digitale indre marked

i.   NATIONALE AI-STRATEGIER

| 160. | opfordrer medlemsstaterne til at revidere deres nationale strategier for AI, da mange af dem stadig er vage og lider under en mangel på klare mål, herunder om digital uddannelse for samfundet som helhed samt avancerede kvalifikationer for specialister; anbefaler, at medlemsstaterne formulerer mere konkrete, kvantificerbare og specifikke foranstaltninger og forsøger at skabe synergier mellem dem; |
| --- | --- |

160.

| 161. | opfordrer Kommissionen til at hjælpe medlemsstaterne med at fastlægge prioriteter og afstemme deres nationale AI-strategier og reguleringsmæssige rammer så meget som muligt med henblik på at sikre sammenhæng og overensstemmelse i hele EU; understreger, at selv om forskellige nationale tilgange er en god måde at skabe bedste praksis på, ville AI-udviklere og -forskere stå over for store udfordringer, hvis de skulle håndtere forskellige driftsparametre og reguleringsmæssige forpligtelser i hver af de 27 medlemsstater; |
| --- | --- |

161.

ii.   MARKEDSHINDRINGER

| 162. | tilskynder Kommissionen til at fortsætte sit arbejde på at fjerne uberettigede hindringer for fuldendelsen af det digitale indre marked, herunder uretmæssig landebaseret forskelsbehandling, ufuldstændig gensidig anerkendelse af professionelle kvalifikationer, alt for byrdefulde markedsadgangsprocedurer og unødvendigt store omkostninger ved overholdelse af reglerne og divergerende procedurer for overensstemmelsesvurdering, og til at tackle den hyppige brug af undtagelser, som resulterer i divergerende regler blandt de forskellige medlemsstaters jurisdiktioner; understreger, at for virksomheder, der arbejder i et grænseoverskridende miljø, er EU-dækkende regler for AI, i modsætning til en fragmenteret land for land-tilgang, en velkommen udvikling, der ville være med til at fremme europæisk lederskab inden for AI-udvikling og -implementering; |
| --- | --- |

162.

| 163. | opfordrer Kommissionen til at fremskynde etableringen af en reel kapitalmarkedsunion; understreger behovet for at forbedre adgangen til finansielle ressourcer, navnlig for SMV'er, opstarts- og vækstvirksomheder; |
| --- | --- |

163.

| 164. | understreger behovet for hurtigt at afslutte forhandlingerne om verserende lovgivningsmæssige sager, der er rettet mod fuldendelse af det digitale indre marked; |
| --- | --- |

164.

| 165. | opfordrer Kommissionen til at sikre en konsekvent håndhævelse af reglerne for det indre marked; |
| --- | --- |

165.

| 166. | bemærker, at den nye lovgivningsmæssige ramme bør opdateres omhyggeligt og afstemmes med digitale produkter og tjenester; foreslår, at fokus lægges på modernisering og forenkling af overholdelsesprocedurer ved at indføre digitale alternativer til eksisterende analoge og papirbaserede midler, hvilket vil gøre det muligt for virksomhederne at bruge f.eks. digital CE-mærkning, elektronisk mærkning eller digitaliserede sikkerhedsinstruktioner; |
| --- | --- |

166.

| 167. | opfordrer Kommissionen til at støtte offlinevirksomheder, der ønsker at gå online; opfordrer til yderligere oplysningskampagner rettet mod SMV'er og nystartede virksomheder i forventning om ny og fremtidig EU-lovgivning i denne henseende samt øget håndhævelse af markedsovervågningsreglerne som et middel til at øge de europæiske forbrugeres tillid; |
| --- | --- |

167.

iii.   LIGE KONKURRENCEVILKÅR

| 168. | er overbevist om, at de nuværende nationale og europæiske antitrustrammer bør reformeres for bedre at håndtere misbrug af markedsstyrke og algoritmisk prissamordning i den digitale økonomi og problemer i forbindelse med dataakkumulering samt bedre at imødegå risiciene for nye fremspirende monopoler uden at bringe innovationen i fare; glæder sig over den kommende godkendelse af forordningen om digitale markeder; opfordrer til specifikke overvejelser vedrørende potentielle konkurrencespørgsmål inden for AI; |
| --- | --- |

168.

| 169. | bemærker, at en sådan reform bør styrke en evidensbaseret tilgang og tage mere hensyn til værdien af data og følgerne af netværkseffekter, indføre klare regler for adfærd for markedsdominerende platforme og øge retssikkerheden i forbindelse med samarbejde i den digitale økonomi; |
| --- | --- |

169.

| 170. | påpeger i denne henseende, at Kommissionen bør tilpasse sine praksisser for markedsdefinition, så markeder defineres mere præcist og i overensstemmelse med moderne markedsrealiteter i den digitale sektor, og udføre dynamisk analyse og anlægge en langsigtet synsvinkel for at vurdere tilstedeværelsen af konkurrencepres; |
| --- | --- |

170.

| 171. | opfordrer Kommissionen og de nationale konkurrencemyndigheder til at øge deres indsats for løbende at overvåge digitale markeder og således identificere konkurrencebegrænsninger og flaskehalse for konkurrencen og derefter hyppigere pålægge virksomheder, der misbruger deres dominerende stilling eller udviser konkurrencefordrejende adfærd, afhjælpende foranstaltninger; |
| --- | --- |

171.

| 172. | opfordrer medlemsstaterne til i betydelig grad at øge finansieringen til og den tekniske kapacitet hos konkurrencemyndighederne med henblik på at sikre hurtig og effektiv håndhævelse af konkurrencereglerne i den hurtige og komplekse digitale økonomi; understreger, at konkurrencemyndighederne bør fremskynde proceduren med hensyn til misbrug og om nødvendigt benytte foreløbige foranstaltninger for at beskytte og fremme fair konkurrence og samtidig garantere virksomheders proceduremæssige forsvarsrettigheder; |
| --- | --- |

172.

c)   Digital grøn infrastruktur

i.   KONNEKTIVITET OG COMPUTERKRAFT

| 173. | opfordrer Kommissionen til at følge op på sin ambition om at anspore 75 % af de europæiske virksomheder til at tage cloud computing-tjenester, big data og AI i brug senest i 2030 for fortsat at være globalt konkurrencedygtige og fremskynde sine mål om klimaneutralitet for at sikre, at de nås senest i 2050; mener, at det tildelte beløb på 2,07 mia. EUR i finansiering til digital infrastruktur under Connecting Europe-faciliteten er utilstrækkeligt; |
| --- | --- |

173.

| 174. | understreger, at skiftet med hensyn til volumenet og behandlingen af data til AI også kræver udvikling og indførelse af nye databehandlingsteknologier, der omfatter edge (udkanten af netværket), og dermed en bevægelse væk fra centraliserede cloud-baserede infrastrukturmodeller mod øget decentralisering af databehandlingskapaciteten; opfordrer indtrængende til en styrkelse af investeringer og forskning i distribuerede databehandlingsklynger, edge nodes og initiativer om digitale mikrocontrollere; bemærker, at overgangen til en bred anvendelse af edge-løsninger kan være mere ressourcekrævende, da fordelene ved pooling-optimering går tabt, og understreger, at den miljømæssige lønsomhed ved edge-infrastruktur bør undersøges på systemniveau i en europæisk skystrategi, herunder med henblik på at optimere AI's energiforbrug; |
| --- | --- |

174.

| 175. | understreger, at AI kræver kraftfuld hardware til at gøre de sofistikerede algoritmer anvendelige, herunder højtydende databehandling, kvantecomputing og IoT; opfordrer til fortsat øget målrettet offentlig og privat finansiering til innovative løsninger, der reducerer energiforbruget, herunder miljøvenligt design af software; opfordrer til udvikling af standarder for måling af digital infrastrukturs brug af ressourcer på EU-plan baseret på bedste praksis; er bekymret over den globale mikroprocessorkrise og glæder sig i denne henseende over Kommissionens forslag om en mikrochipforordning for at reducere EU's aktuelle afhængighed af eksterne leverandører; advarer imidlertid om de fremtidige risici for overkapacitet på markedet og maner til nøje overvejelse af investeringscyklussen; |
| --- | --- |

175.

| 176. | fremhæver, at en funktionel og hurtig infrastruktur til AI skal baseres på retfærdig og sikker digital højhastighedskonnektivitet, hvilket kræver 5G-udrulning i alle byområder inden 2030 samt vidtgående adgang til ultrahurtige bredbåndsnet og frekvenspolitik med licensbetingelser, der sikrer forudsigelighed, fremmer langsigtet investering og ikke forvrider konkurrencen; tilskynder medlemsstaterne til at fortsætte med at gennemføre 5G-værktøjskassen; opfordrer til, at direktivet om reduktion af bredbåndsomkostningerne (40) udnyttes til at lette udbredelsen af nettet; opfordrer Kommissionen til at foretage miljøkonsekvensvurderinger vedrørende 5G; understreger vigtigheden af at bekæmpe udbredelsen af misinformation hvad angår 5G-netværk med en EU-kommunikationsstrategi; understreger i denne forbindelse, at en omfattende og inklusiv debat i sidste ende bidrager til opbygningen af borgernes tillid til de foranstaltninger, der træffes i forbindelse med den vedvarende udvikling af mobilnet; |
| --- | --- |

176.

| 177. | opfordrer Kommissionen til at etablere tidsplaner for medlemsstater, byer, regioner og industrien og til at forbedre de administrative godkendelsesprocesser for 5G; anmoder om, at der sørges for flere midler i de regioner, hvor udrulningen gennemføres af den offentlige sektor, for at sikre højhastighedskonnektivitet i afsides beliggende samfund og bidrage til at bygge bro over den digitale kløft; opfordrer til støtte til bredbånds- og konnektivitetsprojekter under den flerårige finansielle ramme og i denne forbindelse lettere adgang for lokale myndigheder for at undgå underudnyttelse af de offentlige midler; |
| --- | --- |

177.

| 178. | opfordrer Kommissionen til at vurdere samspillet mellem AI og den næste bølge af digital infrastruktur og gøre det muligt for Europa at tage føringen inden for den næste generation af net, herunder 6G; |
| --- | --- |

178.

| 179. | opfordrer til en klar strategi for fibernetudbredelse og bredbåndsudrulning i landdistrikterne, hvilket også er yderst vigtigt for dataintensive teknologier såsom AI; opfordrer i denne forbindelse til øget støtte fra Den Europæiske Investeringsbank til konnektivitetsprojekter i landdistrikterne; |
| --- | --- |

179.

| 180. | understreger, at den betydelige mængde investering, som kræves til netudbredelsen og en hurtig udbredelse med henblik på at nå de mål, der er opstillet af det digitale kompas, kræver aftaler om deling af infrastruktur, som også er vigtige for at fremme bæredygtigheden og reducere energiforbruget; understreger, at disse bestræbelser stadig er på begynderstadiet og skal udvides yderligere; |
| --- | --- |

180.

ii.   BÆREDYGTIGHED

| 181. | tilskynder EU til at tage føringen med hensyn til at gøre den grønne digitale infrastruktur klimaneutral og energieffektiv senest i 2030 i overensstemmelse med Parisaftalens mål og integreret i den europæiske grønne pagts politiske program, herunder ved at vurdere de miljømæssige konsekvenser af storstilet udbredelse af AI-baserede systemer under hensyntagen til de øgede energibehov i forbindelse med AI-udvikling og -anvendelse; opfordrer til koordinerede, globale, multilaterale foranstaltninger til at anvende AI i kampen mod klimaændringer og miljømæssig og økologisk forringelse samt tab af biodiversitet; |
| --- | --- |

181.

| 182. | opfordrer indtrængende til at bruge AI til at overvåge energiforbruget i kommuner og til at udvikle energieffektivitetsforanstaltninger; |
| --- | --- |

182.

| 183. | anerkender den dataintensive og ressourcekrævende karakter af nogle store AI-applikationer og deres respektive indflydelse på miljøet; minder om, at der for at gøre europæisk AI bæredygtig og miljømæssigt ansvarlig bør udformes, udvikles og frigives AI-systemer med henblik på at opnå den grønne omstilling, klimaneutralitet og den cirkulære økonomi; |
| --- | --- |

183.

| 184. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde til at anvende energieffektive datacentre, der kan støtte kulstofneutraliteten; |
| --- | --- |

184.

| 185. | fremhæver, at datacentres aktuelle manglende deling af oplysninger gør det umuligt at træffe passende offentlige foranstaltninger og at få et sammenlignende overblik over datacentres miljøpræstation; opfordrer til at øge antallet af miljøkonsekvensvurderinger vedrørende AI-udvikling betydeligt; opfordrer til, at der udarbejdes krav for at sikre, at der foreligger tilstrækkelig dokumentation til at måle miljøfodaftrykket for store AI-applikationer; fremhæver behovet for klare regler og retningslinjer for miljøkonsekvensvurderinger vedrørende AI, herunder livscyklusvurderinger ud fra flere kriterier; opfordrer til fri adgang til datacentres miljømæssige nøgleresultatindikatorer, udvikling af EU-standarder og oprettelse af grønne cloud computing-mærkater for EU; |
| --- | --- |

185.

| 186. | opfordrer til, at der udarbejdes en plan for den cirkulære økonomi for digitale teknologier og AI og understreger, at EU bør sikre en stærk IKT-genanvendelseskæde; |
| --- | --- |

186.

| 187. | anbefaler fremme af brugen af AI-baserede løsninger i overensstemmelse med den dobbelte grønne og digitale omstilling i alle sektorer med henblik på at koordinere bæredygtige standarder for virksomheder og at muliggøre overvågningen af energieffektivitet og indsamlingen af oplysninger om emissioner og produktlivscyklusser; |
| --- | --- |

187.

| 188. | opfordrer Kommissionen til at iværksætte konkurrencer og missioner med henblik på at finde AI-løsninger, der håndterer specifikke miljøproblemer, og at styrke denne komponent i Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa; minder om, at projekter vedrørende AI's potentiale i forbindelse med håndteringen af miljøhensyn bør gennemføres på grundlag af ansvarlig og etisk forskning og innovation; |
| --- | --- |

188.

| 189. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde miljøkriterier og knytte EU-budgettildelingen, finansieringen og de offentlige indkøbsprocedurer for AI til deres miljøresultater: |
| --- | --- |

189.

| 190. | opfordrer Kommissionen til at fremme intelligente byer, der dækker intelligente bygninger, intelligente net, forbundne biler, mobilitetsplatforme, offentlige tjenesteydelser og logistik; understøtter udviklingen af en fælles samling af bedste praksisser for projekter og applikationer; understreger, at intelligente byer kræver godt samarbejde mellem statslige og lokale myndigheder samt mellem deres agenturer og private parter; |
| --- | --- |

190.

| 191. | understreger behovet for at definere principper for at sikre, at relevante klima- og bæredygtighedsdata kan integreres i forbindelse med oprettelsen af nye datarum for bæredygtighed; |
| --- | --- |

191.

| 192. | opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne og den private sektor om at oprette og understøtte testfaciliteter, hvor AI-applikationer kan blive testet for deres bæredygtighedsresultater, og at tilbyde vejledning om, hvordan man kan forbedre miljøaftrykket for disse applikationer; opfordrer til at tilpasse eksisterende testfaciliteter, så de fokuserer på brugstilfælde inden for cirkulær produktion; |
| --- | --- |

192.

| 193. | opfordrer Kommissionen til at fremme bæredygtig transportinfrastruktur, der bruger AI, med henblik på at øge effektiviteten, formindske forurening og fremme tilpasning til brugernes behov; |
| --- | --- |

193.

d)   Et økosystem af ekspertise

i.   TALENT

| 194. | opfordrer Kommissionen til at skabe en AI-færdighedsramme for enkeltpersoner, som bygger på den digitale kompetenceramme for borgerne, for at give borgere, arbejdstagere og virksomheder relevante AI-uddannelses- og læringsmuligheder og forbedre udvekslingen af viden, bedste praksis og medie- og datakendskab mellem organisationer og virksomheder, på både EU-plan og nationalt plan; anmoder Kommissionen om at handle hurtigt for at opbygge en sådan kompetenceramme ved at bygge på eksisterende AI-uddannelsesordninger; anbefaler at oprette et europæisk dataområde for færdigheder i AI til at støtte den europæiske uddannelse i færdighederne på sektorielt og regionalt niveau i alle medlemsstaterne; understreger, at erhvervelse af og undervisning i digitale færdigheder skal være tilgængelig for alle, navnlig for kvinder og sårbare grupper; tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte gratis onlinekurser, som forbedrer grundlæggende uddannelse i AI; |
| --- | --- |

194.

| 195. | opfordrer indtrængende til forskning for bedre at forstå de strukturelle AI-relaterede tendenser på arbejdsmarkedet, herunder hvilke færdigheder der vil være større efterspørgsel på, eller hvilke der vil være risiko for mangel på i fremtiden, for at informere omstillingsordninger for ansatte; |
| --- | --- |

195.

| 196. | bemærker med bekymring manglen på målrettede og systematiske foranstaltninger inden for erhvervsuddannelse for voksne; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at udvikle politikker, der omfatter passende investeringer i omskoling og opkvalificering af arbejdskraften, herunder information til borgerne om, hvordan algoritmer fungerer, og hvordan de påvirker deres dagligdag; opfordrer til, at der sættes særligt fokus på dem, der har mistet deres job, eller som er i risiko for at miste det på grund af den digitale omstilling, med det formål at forberede dem til at arbejde med AI- og IKT-relaterede teknologier; opfordrer Kommissionen til at tilskynde til og investere i kompetencepartnerskaber med flere interessenter for at teste bedste praksis; anbefaler at overvåge oprettelsen af kvalitetsjob i forbindelse med AI i EU; |
| --- | --- |

196.

| 197. | understreger, at de eksisterende digitale kløfter kun kan overkommes med målrettede og inkluderende foranstaltninger over for både kvinder og ældre og opfordrer derfor til betydelige investeringer i målrettede opkvalificerings- og uddannelsesforanstaltninger for at overkomme sådanne digitale kløfter; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme en kultur og arbejdsvilkår baseret på ligestilling mellem kønnene i denne henseende; |
| --- | --- |

197.

| 198. | opfordrer Kommissionen til at fremme ligestilling mellem kønnene i virksomheder, der arbejder med AI- og IKT-relaterede aktiviteter, herunder gennem finansiering af kvindeledede projekter i den digitale sektor og fremme af et minimum af kvindelige forskere, der deltager i AI- og IKT-relaterede anmodninger om forskningsfinansiering; |
| --- | --- |

198.

| 199. | understreger behovet for at afhjælpe talentmanglen ved at sikre vækst, tiltrækning og fastholdelse af toptalenter; opfordrer indtrængende Kommissionen til at følge op på sit mål om at have 20 mio. IKT-specialister ansat i EU; understreger, at for at fastholde AI-talenter og forhindre hjerneflugt er EU nødt til at muliggøre konkurrencedygtige lønninger, bedre arbejdsvilkår, grænseoverskridende samarbejde og en konkurrencedygtig infrastruktur; |
| --- | --- |

199.

| 200. | understreger merværdien af at have en forenklet og strømlinet EU-ramme til at tiltrække internationale talenter i teknologisektoren for at muliggøre talentflow og mobilitet inden for EU og fra udlandet, forbedre internationale talenters adgang til EU's arbejdsmarked og tiltrække arbejdstagere og studerende efter behov; fremhæver, at der er behov for nye innovative værktøjer og lovgivning for at hjælpe med at matche arbejdsgivere med potentielle IKT-arbejdere, afhjælpe mangler på arbejdsmarkedet og lette anerkendelsen af internationale kvalifikationer og færdigheder; anbefaler at oprette en EU-talentpulje og matchende platform, der skal fungere som en one-stop-shop for internationale talenter, der ønsker at ansøge om arbejde i EU, samt for arbejdsgivere, som søger efter potentielle medarbejdere i udlandet; opfordrer Kommissionen til at udvide anvendelsesområdet for det blå EU-kort for at sikre, at Europa er åbent for globale talenter; |
| --- | --- |

200.

| 201. | opfordrer Kommissionen til at imødegå den øgede efterspørgsel efter fjernarbejde på tværs af medlemsstaters grænser for at give EU og internationale medarbejdere mulighed for fjernarbejde i en anden medlemsstat end den, de er bosiddende i; anbefaler i denne forbindelse en omfattende gennemgang af lovgivningsmæssige og andre hindringer for fjernarbejde og til at tage fat på disse i efterfølgende lovforslag; |
| --- | --- |

201.

| 202. | understreger behovet for at styrke innovationssamhørigheden blandt EU's regioner og i medlemsstaterne, eftersom talent kan være ulige fordelt; |
| --- | --- |

202.

| 203. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre tilstrækkelig beskyttelse af arbejdernes rettigheder og trivsel, bl.a. gennem ikkediskrimination, beskyttelse af privatlivets fred, autonomi og menneskelig værdighed i forbindelse med brugen af kunstig intelligens og algoritmisk styring, herunder hvad angår indgribende overvågningspraksisser; understreger, at såfremt der anvendes AI på arbejdspladsen, skal arbejdsgiverne være gennemsigtige med hensyn til den måde, hvorpå AI anvendes, og dens indflydelse på arbejdsvilkårene, og understreger, at arbejdstagere altid bør informeres og høres forud for anvendelsen af AI-baserede applikationer og praksisser; understreger, at algoritmer altid skal være underlagt menneskelig kontrol, og at deres afgørelser skal være ansvarlige, anfægtelige og, såfremt det er relevant, kunne omgøres; mener, at uddannelse af algoritmeudviklere i etik, åbenhed og bekæmpelse af forskelsbehandling bør fremmes; |
| --- | --- |

203.

| 204. | opfordrer til en europæisk strategi for mere sikker AI for børn, der er udformet til at informere børn om at interagere med AI med henblik på at beskytte dem mod risici og potentiel skade; |
| --- | --- |

204.

| 205. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre digitale kvalifikationer og færdigheder til en del af grunduddannelsen og den livslange læring; opfordrer til et højtydende AI-uddannelsessystem, der fremmer digitale færdigheder og digital modstandsdygtighed fra et tidligt tidspunkt, startende med primær uddannelse; understreger, at udviklingen af effektive læseplaner for digital uddannelse kræver politisk vilje, tilstrækkelige ressourcer og videnskabelig forskning; opfordrer Kommissionen til at fremme indførelsen af AI- og computerkompetencekurser i alle europæiske skoler, universiteter og uddannelsesinstitutioner; fremhæver, at der er lige så meget behov for en sådan færdighedsudvikling inden for voksenuddannelse som inden for primær eller sekundær uddannelse; opfordrer til et omfattende og konsekvent politisk initiativ fra Kommissionen og medlemsstaterne om AI-færdigheder og -uddannelse på EU-plan samt til et lovgivningsinitiativ om AI på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

205.

| 206. | henleder opmærksomheden på behovet for tværfaglige universitetslæseplaner, der fokuserer på digitale færdigheder og AI-færdigheder, herunder inden for sundhed, og tværfaglige forskningscentre; mener, at veje til videreuddannelse til specialisering i kunstig intelligens (f.eks. master- og ph.d.-grader og deltidsstudier) også bør fremhæves; |
| --- | --- |

206.

| 207. | opfordrer medlemsstaterne til at prioritere udviklingen af innovative undervisningsmetoder og læseplaner inden for STEM og programmering, navnlig styrke kvaliteten af matematik og statistisk analyse med henblik på at forstå AI-algoritmer; opfordrer Kommissionen til at fremme STEM-fag for at øge antallet af studerende inden for disse områder; understreger, at andre fag, der interagerer med STEM-fagene, også vil være afgørende for at fremme digitale færdigheder; |
| --- | --- |

207.

| 208. | tilskynder medlemsstaterne til at fremme kvinders deltagelse i STEM-, IKT og AI-relaterede uddannelser og karrierer for at opnå ligestilling mellem kønnene, herunder ved at fastsætte et mål for kvindelige forskeres deltagelse i STEM- og AI-projekter; |
| --- | --- |

208.

| 209. | understreger, at digital uddannelse også bør øge bevidstheden om aspekter af dagligdagen, der potentielt påvirkes af maskinlæring, herunder anbefalingsmotorer, målrettet annoncering, algoritmer for sociale medier og deepfakes; understreger, at digital modstandsdygtighed kræver yderligere medieuddannelse for at hjælpe med at kontekstualisere nye digitale færdigheder og AI-færdigheder, og opfordrer derfor til at støtte og godkende nye og allerede eksisterende tilgængelige kurser i AI-færdigheder for alle borgere; |
| --- | --- |

209.

| 210. | opfordrer til foranstaltninger for at sikre, at alle uddannelsesfaciliteter har bredbåndsadgang samt en stærk digital læringsinfrastruktur; understreger behovet for at give europæiske universiteter og deres netværk tilstrækkelige computerressourcer til at oplære AI-modeller, hvilket bliver stadig dyrere; understreger behovet for at sikre, at lærere har de nødvendige AI-færdigheder og værktøjer; opfordrer til at lægge mere vægt på teknisk uddannelse for lærere og udvikling af innovative undervisnings- og læringsværktøjer; |
| --- | --- |

210.

| 211. | anmoder om investering i initiativer til unges kodningsfærdigheder for at fremme AI-færdigheder og -kvalifikationer på højt niveau for unge, herunder kodningsakademier, sommerskoleprogrammer og AI-specifikke stipendier; er af den opfattelse, at EU's »Digital Opportunity Traineeships« bør udvides yderligere til erhvervsuddannelse; |
| --- | --- |

211.

ii.   FORSKNING

| 212. | opfordrer til, at EU øger investeringen i forskning i AI og andre nøgleteknologier såsom robotteknologi, kvantecomputing, mikroelektronik, IoT, nanoteknologi og 3D-printning; opfordrer Kommissionen til at udarbejde og opretholde en europæisk strategisk forskningskøreplan for AI, som imødegår større tværfaglige udfordringer, hvor AI kan være en del af løsningen; understreger, at investeringer bør rettes mod anvendelsesmuligheder, der sandsynligvis vil øge bæredygtige løsninger, trivsel og inklusion i samfundet; |
| --- | --- |

212.

| 213. | opfordrer alle medlemsstaterne til at bruge en større del af deres BNP på forskning i digitale teknologier; tilskynder til fortsat styrkelse af Horisont Europa-programmet, navnlig dets AI-, data- og robotteknologipartnerskab og Det Europæiske Innovationsråd; opfordrer indtrængende til at udvide programmet for et digitalt Europa og mener, at dets tildelte finansiering på 7,6 mia. EUR bør øges, |
| --- | --- |

213.

| 214. | understreger behovet for at prioritere forskning på EU-plan inden for AI; opfordrer Kommissionen til at forenkle strukturen af forskningsfinansiering, herunder kravene og processerne for tilskudsansøgninger; understreger behovet for at forbedre kvaliteten og ensartetheden af forslagsevalueringerne og for at øge forudsigeligheden af finansieringsinstrumenterne og deres timing for at understøtte langsigtet planlægning, idet den europæiske forskningskøreplan for AI anvendes til dette; opfordrer Kommissionen til at finansiere flere applikationer inden for AI ved at kombinere forskellige instrumenter, såsom Det Europæiske Forskningsråd, Marie Curie-aktionerne, Det Europæiske Innovationsråd og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi; |
| --- | --- |

214.

| 215. | minder Kommissionen og medlemsstaterne om at prioritere finansiering af AI-forskning, der fokuserer på bæredygtig og socialt ansvarlig AI og bidrager til at finde løsninger, der sikrer og fremmer grundlæggende rettigheder, og undgå at finansiere programmer, der udgør en uacceptabel risiko for disse rettigheder, herunder finansiering af systemer til masseovervågning, bedømmelse af borgere og andre systemer, der har potentiale til at føre til negative sociale indvirkninger samt teknologier, der bidrager til miljøskader; |
| --- | --- |

215.

| 216. | opfordrer til skabelse af flere lærestole i AI ved de europæiske universiteter samt tilstrækkelige lønninger for AI-forskning og ydelse af mere offentlig finansiering for ordentligt at uddanne og beholde den nuværende og den næste generation af forskere og iværksættere og talent og forhindre hjerneflugt; understreger behovet for mindske de bureaukratiske hindringer for, at universitetsforskerne har let adgang til midler, og opfordrer Kommissionen til at sørge for værktøjer til at øge den digitale interkonnektivitet mellem universiteterne i og på tværs af medlemsstaterne; tilskynder til udvikling af tværgående netværk for AI mellem de europæiske universiteter, forskningsinstitutioner og den private sektor samt særlige tværfaglige AI-forskningscentre; |
| --- | --- |

216.

| 217. | anbefaler, at universiteter styrker finansiering af projekter inden for anvendt forskning, hvor der tydeligt tages hensyn til AI-dimensioner; |
| --- | --- |

217.

| 218. | opfordrer Kommissionen til at forbedre videnoverførsler mellem AI-forskningen og offentligheden ved at oprette virksomhedsnetværk og kontaktpunkter med juridisk personale og virksomhedskonsulenter på universiteter samt ved at oprette borgerpaneler og videnskabs- og samfundsplatforme og inddrage befolkningen i udformningen af dagsordener for AI-forskning; understreger betydningen af en smidig overgang fra den akademiske verden til industrien og merværdien ved nærhed mellem de to for at sikre vellykkede og dynamiske økosystemer og industripoler vedrørende AI; |
| --- | --- |

218.

| 219. | understreger behovet for at sætte fart i videnoverførsler i EU fra forskningen og videnskaben til AI-anvendelsen i industrien og den offentlige sektor; glæder sig over oprettelsen af et dedikeret offentligt-privat partnerskab for AI; opfordrer Kommissionen til at oprette europæiske AI-datacentre, som udvikles af industrien og civilsamfundet i fællesskab; understreger betydningen af AI-teststeder; henviser specifikt til fællesforetagendet for europæisk højtydende databehandling, fællesforetagendet for centrale digitale teknologier og fællesforetagendet for intelligente net og systemer; |
| --- | --- |

219.

| 220. | opfordrer til oprettelse af AI-fyrtårne inden for rammerne af Horisont Europa, der er baseret på eksisterende og fremtidige netværk af regionale AI-ekspertisecentre med henblik på at opbygge en alliance af stærke europæiske forskningsorganisationer, der deler en fælles køreplan for at støtte ekspertise inden for grundforskning og anvendt forskning, samordne de nationale AI-indsatser, fremme innovation og investeringer, tiltrække og fastholde AI-talenter samt skabe synergier og stordriftsfordele; mener, at fyrtårnskonceptet har potentiale til at tiltrække de bedste og skarpeste hjerner fra udlandet og tiltrække betydelige private investeringer til Europa; |
| --- | --- |

220.

| 221. | tilføjer, at AI-fyrtårnene, i samarbejde med andre forskningsinstitutioner og industrien, bør have tilstrækkelig finansiering; fremhæver fordelene af lukkede reguleringsmæssige sandkasser til afprøvning af AI-produkter, -tjenester og -metoder i kontrollerede virkelige omgivelser, inden de bringes i omsætning; |
| --- | --- |

221.

| 222. | påpeger, at udpegelsen af europæiske digitale innovationsknudepunkter under programmet for et digitalt Europa er et andet vigtigt skridt mod at opbygge et AI-økosystem af ekspertise baseret på universitets-/industriklynger; kritiserer dog det, at kriterierne for udpegelse af europæiske digitale innovationsknudepunkter fortsat er meget vage, og at europæiske digitale innovationsknudepunkter rundt om i Europa derfor er forskellige hvad angår kapacitet og udvikling, og at samspillet med andre digitale knudepunkter udpeget af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi eller inden for Horisont Europa-rammerne stadig er uklart; mener derfor, at der er behov for mere koordination og udgifter til indsatsen for etablering af en samarbejdende overordnet klynge af decentraliserede AI-knudepunkter baseret på en EU-dækkende ramme for juridisk ekspertise, data, finansiering og incitamenter; glæder sig over Kommissionens initiativer til at etablere netværk af opstartsvirksomheder over hele EU og i tredjelande, såsom Startup Europe og Startup Europe Mediterranean, med henblik på at fremme udveksling af idéer samt forretnings- og netværksmuligheder; |
| --- | --- |

222.

| 223. | foreslår at opskalere og afstemme eksisterende initiativer såsom det europæiske laboratorium for læring og intelligente systemer og forbundet af laboratorier for forskning i kunstig intelligens i Europa og flagskibsprojekter som f.eks. HumanE AI og AI4EU med henblik på at fremme ambitiøse, kollaborative og EU-dækkende forsknings- og udviklingsmål samt projekter; |
| --- | --- |

223.

e)   Et økosystem af tillid

i.   SAMFUNDET OG AI

| 224. | foreslår, at EU og medlemsstaterne oven i den foreslåede AI-uddannelse skaber opmærksomhedskampagner, herunder offentlige diskussioner på lokalt plan, som et yderligere middel til at nå ud til, oplyse og selvstændiggøre borgerne, så de bedre forstår AI'ens muligheder, risici og de samfundsmæssige, juridiske og etiske virkninger af AI for yderligere at bidrage til AI's troværdighed og demokratisering; er overbevist om, at dette sideløbende med etableringen af en tydelig og robust juridisk ramme for menneskecentreret og troværdig AI vil bidrage til at mindske borgernes bekymring, som kan være forbundet med den udbredte anvendelse af AI i Europa; |
| --- | --- |

224.

| 225. | opfordrer EU til at sikre, at udviklingen, indsættelsen og anvendelsen af AI fuldt ud respekterer EU's demokratiske principper, grundlæggende rettigheder og opretholder loven på en måde, der kan imødegå overvågningsmekanismer og ikke på utilbørlig vis griber ind i valg eller bidrager til udbredelse af desinformation; |
| --- | --- |

225.

| 226. | understreger, at regeringer og virksomheder kun bør indsætte og anskaffe pålidelige AI-systemer, der er udformet til, hvor det er relevant, at opretholde arbejdstagernes rettigheder, fremme uddannelse af høj kvalitet og digitale kundskaber, og som ikke øger forskellen mellem kønnene eller forskelsbehandling ved at hindre lige muligheder for alle; |
| --- | --- |

226.

| 227. | støtter tilpasninger af forbrugerbeskyttelseslovgivningen som en anden metode til at skabe tillid til AI, f.eks. ved at give forbrugerne ret til at vide, hvorvidt de interagerer med en AI-agent, således at de får mulighed for at insistere på en menneskelig gennemgang af AI-beslutninger, og ved at give dem mulighed for at imødegå kommerciel overvågning eller individualiseret prissætning; |
| --- | --- |

227.

| 228. | understreger, at indførelsen af visse AI-teknologier på arbejdspladsen såsom teknologier, der anvender data om arbejdstagerne, bør ske i samråd med arbejdstagernes repræsentanter og arbejdsmarkedets parter; påpeger, at arbejdstagere og deres repræsentanter skal kunne bede om oplysninger fra arbejdsgivere om, hvilke data der indsamles, hvor disse data lagres, hvordan disse data behandles, og hvilke sikkerhedsforanstaltninger der er indført for at beskytte dem; |
| --- | --- |

228.

| 229. | opfordrer EU til at sikre, at AI-systemer afspejler dets kulturelle mangfoldighed og flersprogethed for at forhindre bias og forskelsbehandling; fremhæver, at for at afhjælpe bias inden for AI er der behov for at fremme mangfoldighed på de hold, der udvikler, gennemfører og vurderer risiciene ved specifikke AI-applikationer; understreger behovet for at anvende kønsopdelte data til at evaluere AI-algoritmer og til, at kønsanalyser skal være en del af alle AI-risikovurderinger; |
| --- | --- |

229.

| 230. | understreger betydningen af fortsat forskning i og overvågning af AI's indvirkning på forskellige aspekter af samfundet, både på nationalt plan og EU-plan; foreslår, at Eurostat og andre EU-agenturer inddrages i dette; |
| --- | --- |

230.

| 231. | fremhæver, at en europæisk omstillingsfond på grundlag af resultaterne af overvågningssystemet kunne overvejes for at bidrage til at håndtere f.eks. tabet af arbejdspladser i sårbare sektorer eller på tværs af regioner; |
| --- | --- |

231.

ii.   E-GOVERNANCE

| 232. | opfordrer medlemsstaterne til at honorere Tallinnerklæringen om digital forvaltning, sætte borgerne i centrum for tjenesterne og etablere mekanismer til at levere grænseløse, interoperable, personaliserede, brugervenlige digitale offentlige end-to-end-tjenester baseret på AI til alle borgere på alle niveauer af den offentlige forvaltning; er af den opfattelse, at målet bør være at indføre ydelse af digitaliserede og AI-baserede e-forvaltningstjenester for borgerne over de næste fire år, idet man stadig tilbyder menneskelig interaktion; minder om, at midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og nationale genopretnings- og resiliensplaner vil spille en central rolle i denne henseende; opfordrer til, at offentlige instanser støtter og udvikler AI i den offentlige sektor; glæder sig over revisionen af eIDAS-forordningen (41) og dens rolle med hensyn til at fremme leveringen af digitale offentlige tjenester; understreger, at ingen må lades i stikken, og at der altid skal stilles offlinealternativer til rådighed; |
| --- | --- |

232.

| 233. | opfordrer Kommissionen til at forny handlingsplanen for digital forvaltning og skabe synergier med programmet for et digitalt Europa for at støtte offentlige forvaltninger i at indføre AI i overensstemmelse med den europæiske open-source-strategi; |
| --- | --- |

233.

| 234. | understreger, at e-forvaltning spiller en betydelig rolle i udviklingen af dataøkonomien og den digitale innovation i det digitale indre marked; bemærker, at samarbejde og deling af god praksis på tværs af offentlige forvaltninger og på tværs af grænserne er centrale aspekter af udbredelsen af e-forvaltning over hele EU; opfordrer til standardiserede, strømlinede procedurer i den offentlige forvaltning for at sikre mere effektive udvekslinger mellem EU's medlemsstater og alle forvaltningsniveauer; |
| --- | --- |

234.

| 235. | bemærker, at der er behov for kvalificerede eksperter til udvikling af onlinetjenester af høj kvalitet; understreger behovet for at styrke statslige rekrutterings- og uddannelsespolitikker for personer med digitale kvalifikationer med kendskab til AI; |
| --- | --- |

235.

| 236. | opfordrer til at fremskynde gennemførelsen af den fælles digitale portal og til udvikling af interoperable platforme, der tilbyder grænseoverskridende tjenester i EU, samtidig med at man overholder fælles sikkerhedsstandarder i alle medlemsstater; understreger at der bør overvejes en mulig udvidelse til flere end det begrænsede antal tjenester, der i øjeblik er medtaget af forordning (EU) 2018/1724 (42) om oprettelse af en fælles digital portal; |
| --- | --- |

236.

| 237. | understreger, at EU's og medlemsstaternes institutioners platforme til høring af offentligheden styrker engagementet og adgangen til digitale oplysninger; anbefaler, at man investerer i forbedringer af brugervenligheden og tilgængeligheden såsom udarbejdelse af resuméer og oplysninger på flere sprog samt i dedikeret markedsføring og målrettet formidling for digitale platforme til inddragelse af offentligheden; |
| --- | --- |

237.

| 238. | anbefaler, at man intensiverer interaktive og personlige dialoger med EU-borgerne gennem via borgerhøringer online, dialogformater med interessenter eller digitale funktioner til kommentering af EU-lovgivning og -initiativer; |
| --- | --- |

238.

iii.   E-SUNDHED

| 239. | opfordrer til menneskecentreret design og en evidensbaseret tilgang til AI på sundhedsområdet, der fokuserer på personaliseret, patientorienteret, omkostningseffektiv sundhedspleje, der er udviklet i tæt samarbejde med sundhedsprofessionelle og patienter, samtidig med at menneskeligt tilsyn og menneskelig beslutningstagning opretholdes; tilskynder til prioritering af finansiering, fastsættelse af strategiske mål, fremme af samarbejde og indførelse af AI-applikationer i sundhedsplejen som en kritisk sektor, hvorved de muligheder, som AI tilbyder, kan medføre kolossale fordele for borgernes sundhed og velvære, hvis de iboende risici håndteres korrekt; |
| --- | --- |

239.

| 240. | fremhæver, at indførelsen af AI i sundhedsvæsenet bør fremmes som et værktøj, der kan bistå og mindske byrden for de sundhedsprofessionelle og give dem mulighed for at fokusere på deres kliniske opgaver, og ikke skal fungere som en erstatning for sundhedsprofessionelle eller som en uafhængig aktør inden for sundhedssystemerne; understreger behovet for at sikre en grad af kvalitet og sikkerhed, der svarer til den lovbestemte godkendelsesproces for lægemidler, vacciner og medicinske anordninger; anmoder om, at man anvender en metode i lighed med kliniske forsøg til at afprøve tilstrækkeligheden og overvåge indførelsen af AI i kliniske omgivelser; mener, at det vil være gavnligt at evaluere, hvilke sundhedstjenester der kan automatiseres på en etisk og ansvarlig måde; |
| --- | --- |

240.

| 241. | mener, at lige adgang til sundhedspleje principielt bør udvides til sundhedsrelaterede AI-applikationer, herunder systemer til opsporing af sygdomme, håndtering af kroniske lidelser, levering af sundhedstjenester og opdagelse af lægemidler; understreger nødvendigheden af at vedtage hensigtsmæssige foranstaltninger for at håndtere sundhedsrelaterede risici vedrørende den digitale kløft, algoritmisk bias og forskelsbehandling samt marginalisering af sårbare personer eller kulturelle mindretal, der har begrænset adgang til sundhedspleje; |
| --- | --- |

241.

| 242. | minder om Europa-Parlamentets holdning om, at forsikringsselskaber eller enhver anden tjenesteyder, der har ret til adgang til oplysninger, der er lagret i e-sundhedsapplikationer, ikke bør have lov til at anvende disse data med henblik på forskelsbehandling i forbindelse med prisfastsættelsen; |
| --- | --- |

242.

| 243. | er overbevist om, at de igangværende EU-projekter og -initiativer såsom EU4 Health, det europæiske sundhedsdataområde og den europæiske platform for registrering af sjældne sygdomme er skridt i den rigtige retning, eftersom de giver medlemsstaterne mulighed for at sammenlægge deres ressourcer, øge det gavnlige samarbejde mellem sundhedssystemer og give mulighed for sikker udveksling af data af høj kvalitet til forskning og innovation, idet man samtidig sikrer beskyttelse af personoplysninger; |
| --- | --- |

243.

| 244. | opfordrer til en egentlig juridisk forankring og indførelse af en ramme for AI på sundhedsområdet på EU-plan; understreger, at mange risikoniveauer udvikler sig over tid i takt med AI-teknologiernes fremmarch; |
| --- | --- |

244.

| 245. | understreger behovet for mere vejledning i behandlingen af data i henhold til GDPR med henblik på at udnytte det fulde potentiale af AI til gavn for enkeltpersoner under overholdelse af grundlæggende rettigheder; opfordrer Kommissionen til en hurtigere og bedre harmonisering af standarder, der fastsætter behandling, herunder deling, anonymisering og interoperabilitet af sundhedsdata på tværs af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

245.

| 246. | opfordrer Kommissionen til at fremme integrationen af etiske regler på alle trin af udvikling, design og brug af AI-applikationer; understreger behovet for at fremme yderligere forskning i metoderne og den bias, der er indbygget i et oplært AI-system, med henblik på at undgå uetiske og diskriminerende konklusioner, når de anvendes på menneskers sundhedsdata; anbefaler, at der indføres en EU-adfærdskodeks for behandling af sundhedsdata under fuld overholdelse af GDPR; |
| --- | --- |

246.

| 247. | opfordrer Kommissionen til at overveje et initiativ om neurorettigheder med henblik på at beskytte den menneskelige hjerne mod indblanding, manipulation og kontrol udført af AI-baseret neuroteknologi; tilskynder Kommissionen til at gå i spidsen for en dagsorden for neurorettigheder på FN-niveau for at medtage neurorettigheder i Verdenserklæringen om menneskerettigheder, helt konkret hvad angår retten til identitet, fri vilje, mentalt privatliv, lige adgang til fremskridt vedrørende forbedring af hjernen og beskyttelse mod algoritmisk bias; |
| --- | --- |

247.

| 248. | opfordrer Kommissionen til at overveje en juridisk ramme for lægekonsultationer online; |
| --- | --- |

248.

| 249. | understreger behovet for foranstaltninger, der fremmer lige adgang til sundhedspleje og forbedrer udbredelsen af AI-løsninger hos sundhedsudbydere; |
| --- | --- |

249.

| 250. | opfodrer Kommissionen til at støtte indførelsen af en samarbejdsmekanisme i forbindelse med og til drift af et europæisk rum for sundhedsdata med henblik på at fremme deling af sundhedsdata og støtte udviklingen af elektroniske patientjournaler i overensstemmelse med gældende love og forskrifter; opfordrer indtrængende til en forbedring i kvaliteten og tilgængeligheden af data for de enkelte EU-borgere ved at give digitale værktøjer mulighed for at fungere korrekt (f.eks. baseret på selvlærende algoritmer eller analyser af big data); anbefaler, at data, der lagres i overensstemmelse med GDPR, stilles til rådighed for yderligere forskning samt til udvikling af nye lægemidler og individualiserede behandlinger; |
| --- | --- |

250.

| 251. | understreger, at digitale færdigheder og AI-færdigheder skal medtages ved uddannelsen af fagfolk på sundhedsområdet sammen med viden om EU-databeskyttelseslovgivningen og håndtering af følsomme data, herunder fremme af dataanonymisering; |
| --- | --- |

251.

| 252. | opfordrer til vejledning vedrørende anvendelsesmulighederne for ansvarsrammer og harmoniserede godkendelsesordninger for AI-baserede medicinske anvendelser og lægemidler, der udvikles eller testes ved hjælp af AI og maskinlæring; understreger, at skade, som skyldes utilstrækkelig allokering af ressourcer eller manglende vedligeholdelse af AI-anbefalingssystemer i sundhedssektoren, bør imødegås i fremtidige lovreformer; fremhæver, at der er behov for passende bedste praksis, standarder og kriterier for bedste praksis med henblik på at certificere og godkende sundhedsapplikationer i overensstemmelse med risikoen for erstatningsansvar; |
| --- | --- |

252.

| 253. | opfordrer Kommissionen til at stille menneskecentrerede forudsigelsesmodeller til rådighed og anvende dem til pandemier, hvor forskellige datasæt samles i realtid og anvendes som grundlag for beslutningstagningen; |
| --- | --- |

253.

f)   Industristrategi

i.   STRATEGISK PLANLÆGNING OG INVESTERING

| 254. | er overbevist om, at EU bør sætte AI og dataøkonomien i centrum for en ambitiøs digital industristrategi med henblik på at give innovative virksomheder og iværksættere mulighed for at konkurrere om de bedste innovationer af teknologi og forretningsmodeller i Europa og resten af verden og for at styrke EU's åbne strategiske autonomi, idet man samtidig etablerer fornuftige juridiske, etiske, teknologiske og sikkerhedsmæssige standarder for alle AI-systemer og -komponenter, der efter hensigten skal anvendes på EU's indre marked; |
| --- | --- |

254.

| 255. | tilskynder Kommissionen til at anvende AI-baseret analyse af big data til at hjælpe ved udførelsen af stresstest for at vurdere værdikædernes modstandsdygtighed og kortlægge afhængigheder; |
| --- | --- |

255.

| 256. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gennemføre omfattende analyser af styrker og svagheder for at afdække EU's sårbarheder, identificere kritiske områder og afhængigheder med høj risiko, udarbejde realistiske teknisk-økonomiske forventninger vedrørende AI og vurdere virkningerne på tværs af alle sektorer af den europæiske industri; understreger, at Kommissionen bør samarbejde med relevante interessenter for at opnå dette; |
| --- | --- |

256.

| 257. | mener fortsat, at EU på grundlag af denne analyse skal formulere og vedtage en langsigtet strategi for AI-industrien kombineret med en klar vision for de næste 10 år som en udvidelse af det digitale kompas; forklarer, at denne strategi bør gennemføres med et overvågningssystem med centrale resultatindikatorer og årlige ajourføringer; understreger imidlertid behovet for at konsolidere og strømline det kolossale antal individuelle initiativer, som Kommissionen har iværksat for at støtte EU's industri, inden de indarbejdes i denne nye strategi for AI-industrien; |
| --- | --- |

257.

| 258. | opfordrer Kommissionen til at overveje, hvordan den overordnede industristrategi kan suppleres af målrettede offentlige investeringer; påpeger dog, at overdrevne planløse investeringsprogrammer i komplekse teknologier i visse tilfælde risikerer at fordreje den effektive tildeling af kapital og kan medføre strandede investeringer; understreger i denne forbindelse, at det er en central del af EU's industristrategi at give virksomheder, iværksættere og forskere mulighed for at udvikle og markedsføre AI-løsninger baseret på det frie initiativ, herunder ved at gennemføre ensartede regler og færdiggøre det digitale indre marked og kapitalmarkedsunionen; foreslår at lette adgangen til finansiering, særlig risikofinansieringsinstrumenter, navnlig til finansiering i de tidlige faser; er af den opfattelse, at andelen af ressourcer, der er afsat til AI gennem InvestEU og programmet for det digitale Europa, bør revideres og øges betydeligt; |
| --- | --- |

258.

| 259. | understreger behovet for en hurtig gennemførelse af den nyligt vedtagne EU-ramme for screening af udenlandske direkte investeringer (43) og den nyligt reviderede forordning om eksportkontrol i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse (44); anfører, at AI samt robotteknologi og anden digital infrastruktur bør betragtes som en kritisk sektor; bemærker, at beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder og den udgående strøm af kritiske teknologier bør underlægges en stærkere håndhævelse; |
| --- | --- |

259.

| 260. | understreger, at det er vigtigt for Europa at give sig selv en hensigtsmæssig digital infrastruktur; glæder sig over initiativer såsom det europæiske processorinitiativ, den nyligt foreslåede mikrochipforordning og fællesforetagendet for europæisk højtydende databehandling; |
| --- | --- |

260.

ii.   SMV'ER OG OPSTARTSVIRKSOMHEDER

| 261. | foreslår, at der ydes EU-støtte og offentlig støtte til AI-opstartsvirksomheder gennem adgang til privat kapital og kvalificerede medarbejdere, evnen til at erhverve datasæt af høj kvalitet til oplæring af algoritmer og evnen til at opskalere ud over medlemsstatens grænser; understreger endvidere, at et meget effektivt politisk redskab til at støtte en opstartsøkonomi er en effektiv håndhævelse af konkurrencelovgivningen for at forhindre misbrug af dominerende markedsstilling og til at imødegå hindringer for markedsadgang; understreger i denne forbindelse, at EU bør optrappe sin indsats for at tilbyde SMV'er og opstartsvirksomheder udviklingsveje og -tjenester; mener, at dette kan omfatte indførelsen af et mentorsystem, der sætter erfarne AI-orienterede virksomheder i kontakt med mindre virksomheder, der ønsker at indføre teknologien; understreger, at manglende midler til at hyre et større antal juridiske rådgivere ofte udgør en hindring for adgangen til komplekse lovgivningsmiljøer for opstartsvirksomheder og iværksættere; understreger behovet for, at SMV'er får adgang til særlig juridisk og teknisk bistand; påpeger desuden behovet for at fremme partnerskaber, hvor AI-baserede virksomheder og nye virksomheder på markedet kan samarbejde; tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at sørge for bedre rådgivning og mere konkret støtte gennem netværk, digitale knudepunkter, AI-undervisere, virksomhedsmentorer og retshjælpskontorer; understreger betydningen af folk-til-folk-udvekslingsprogrammer som Erasmus for unge iværksættere, og at de bør videreudvikles og fremmes; |
| --- | --- |

261.

| 262. | foreslår en lempelse af den administrative byrde for SMV'er og opstartsvirksomheder inden for AI, f.eks. ved at strømline rapporterings-, oplysnings- og dokumentationskrav og ved at give vejledning om fælles civilprocesstandarder, der skal vedtages på nationalt plan; opfordrer til, at der på EU-plan oprettes en fælles flersproget onlineportal, der indeholder alle nødvendige procedurer og formaliteter, når man ønsker at drive virksomhed i et andet EU-land; understreger, at alle centrale kontaktpunkter bør være let tilgængelige via den fælles digitale portal og bør levere oplysninger og tilbyde administrative tjenester i medlemsstaterne, herunder hvad angår momsregler og krav vedrørende levering af tjenesteydelser, ved hjælp af lettilgængelig terminologi og fuld tilgængelighed med uddannet helpdesk-personale, der yder effektiv brugervenlig støtte; |
| --- | --- |

262.

| 263. | bemærker, at potentielle måder, hvorpå EU's medlemsstater kan støtte SMV'er og opstartsvirksomheder, omfatter: skattelettelser for dybdegående forskning, bedre adgang til computerkapacitet og datasæt af høj kvalitet samt støtte til søgning efter teknolog og almen uddannelse, erhvervsuddannelse og omskoling af medarbejdere inden for AI; |
| --- | --- |

263.

| 264. | understreger, at SMV'er og opstartsvirksomheder, der arbejder med kunstig intelligens, har behov for bedre adgang til offentlige udbud; opfordrer indtrængende Kommissionen til at omlægge ansøgningsprocedurer i forbindelse med offentlige udbud og finansiering af EU-programmer for at give opstartsvirksomheder og SMV'er en rimelig chance for at få tildelt projekter vedrørende offentlige udbud samt tilskud til forskning og udvikling; minder i denne henseende om de vellykkede GovTech-programmer, der har støtte små virksomheders engagement i digitale offentlige udbud; understreger, at aktieoptionsordninger for AI-opstartsvirksomheder overalt i EU også bør fremmes; |
| --- | --- |

264.

iii.   DEN INTERNATIONALE SCENE

| 265. | påpeger, at EU bør danne en stærk kerneværdibaseret international teknologialliance, hvor Unionen går forrest som et godt eksempel og samarbejder med ligesindede partnere for at fastsætte reguleringsmæssige standarder, drage fordel af bedste praksis på områderne for AI, privatlivsrettigheder, datastrømme og konkurrenceregler og for at udbedre strategiske sårbarheder ved at bygge på hinandens aktiver og samle ressourcerne på områder, hvor det er gensidigt fordelagtigt at gøre dette; understreger, at EU også aktivt bør understøtte et styrket internationalt samarbejde om etisk, pålidelig og menneskecentret AI i relevante multilaterale og bilaterale fora, f.eks. inden for FN-systemet, OECD, Europarådet, Verdenshandelsorganisationen, Det Verdensøkonomiske Forum og G20; glæder sig over etableringen af handels- og teknologirådet mellem EU og USA, der anfører samarbejde om AI-standarder som en hovedprioritet, og mener, at handels- og teknologirådet i betragtning af dets strategiske potentiale bør styrkes med en interparlamentarisk dimension, som involverer Europa-Parlamentet og USA's kongres; |
| --- | --- |

265.

| 266. | foreslår, at der også oprettes en særlig transatlantisk arbejdsgruppe om kunstig intelligens, der omfatter repræsentanter fra den offentlige sektor, standardiseringsorganisationer, den private sektor og civilsamfundet, og som skal samarbejde om fælles standarder og etiske retningslinjer på området for kunstig intelligens; foreslår, at der på længere sigt etableres en platform til udveksling af oplysninger om AI og andre vigtige digitale og handelsrelaterede anliggender på basis af det nuværende handels- og teknologiråd sammen med ligesindede partnere; |
| --- | --- |

266.

| 267. | understreger, at EU bør fremme en socialt og etisk ansvarlig udnyttelse af kunstig intelligens og indgå i et samarbejde med internationale standardiseringsorganer om at forbedre standarderne yderligere for så vidt angår etik, sikkerhed, pålidelighed, interoperabilitet og sikring; glæder sig over nylige standardiseringsinitiativer, der er lanceret af aktører såsom Den Internationale Standardiseringsorganisation og Den Internationale Elektrotekniske Kommission, der begge stræber efter global harmonisering af divergerende AI-koder; mener desuden, at EU bør fremme og udvikle standarder, herunder på områderne for intelligent fremstilling, IoT, robotteknologi og dataanalyse; foreslår at give bedre incitamenter til akademikere, civilsamfundet og SMV'er i forbindelse med deltagelse i standardiseringsfora; |
| --- | --- |

267.

| 268. | bakker op om Verdenshandelsorganisationens e-handelsinitiativ, der har til formål at udforme en rummelig, forretningsmæssigt fornuftig, evidensbaseret og målrettet politik af høj standard med henblik på at fjerne forhindringer for digital samhandel mere effektivt; understreger, at aftalen også bør afspejle principperne om god forvaltningspraksis og give de forskellige regeringer mulighed for at modvirke digital protektionisme og samtidig beskytte og fremme forbrugertilliden og skabe reel værdi for verdensøkonomien; |
| --- | --- |

268.

| 269. | foreslår, at Kommissionen fortsat tackler uberettigede handelsbarrierer, navnlig ikketoldmæssige barrierer eller begrænsninger af markedsadgang for europæiske AI-virksomheder i tredjelande; understreger, at handels-, naboskabs- og udviklingspolitik også bør anvendes aktivt til at forme den internationale debat om AI og til at fremme europæiske etiske AI-principper; |
| --- | --- |

269.

g)   Sikkerhed

i.   AI OG RETSHÅNDHÆVELSE

| 270. | understreger vigtigheden af, at retshåndhævende myndigheder er i stand til at afdække og bekæmpe kriminel aktivitet, der understøttes af AI-teknologi; |
| --- | --- |

270.

| 271. | understreger potentialet for, at misbrug af AI til retshåndhævelse kan forvolde skade, herunder automatiseret forskelsbehandling og ulovlig behandling af borgere, samtidig med at det giver få klagemuligheder; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre meningsfulde krav til menneskeligt tilsyn og til at garantere klagemuligheder for dem, der er genstand for beslutninger, der træffes af AI; |
| --- | --- |

271.

| 272. | foreslår, at EU bør deltage i den tilgang baseret på blød lovgivning, der er anlagt af FN's Tværregionale Kriminalitets- og Retsforskningsinstitut (UNICRI), som har udviklet praktiske AI-værktøjskasser og indledt et samarbejde med Interpol, idet instituttet fungerer som et unikt forum for dialog og samarbejde om kunstig intelligens mellem de retshåndhævende myndigheder, erhvervslivet, den akademiske verden og civilsamfundet, i fuld overensstemmelse med EU's lovgivning om databeskyttelse og privatlivets fred; |
| --- | --- |

272.

| 273. | bemærker Europols rolle i forbindelse med udvikling, træning og validering af AI-redskaber til bekæmpelse af organiseret kriminalitet, terrorisme og cyberkriminalitet i partnerskab med Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og med fuld respekt for EU's grundlæggende værdier, særlig ikkeforskelsbehandling og uskyldsformodning; |
| --- | --- |

273.

| 274. | opfordrer Kommissionen til at styrke Det Europæiske Innovationscenter for Indre Sikkerheds økonomiske og menneskelige ressourcer; glæder sig over Eurojusts, EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheders og Europols arbejde med at udvikle en værktøjskasse med universelle principper for ansvarlighed for aktører inden for retsvæsnets og indre sikkerheds brug af AI (AP4AI-rammen); opfordrer Kommissionen til at yde øremærket økonomisk støtte til dette initiativ med henblik på at fremme EU's ansvarlighedsstandarder og værdier inden for AI; |
| --- | --- |

274.

ii.   CYBERSIKKERHED

| 275. | beder medlemsstaterne om at styrke samarbejdet på cybersikkerhedsområdet på europæisk plan for at gøre det muligt for EU og medlemsstaterne bedre at samle ressourcer, mere effektivt koordinere og strømline de nationale cybersikkerhedspolitikker, yderligere øge cybersikkerhedskapacitetsudviklingen og -bevidstgørelsen og hurtigt levere cybersikkerhedsviden og yde teknisk hjælp til SMV'er og til andre mere traditionelle sektorer; |
| --- | --- |

275.

| 276. | opfordrer EU til at gå forrest med at udvikle stærke krypteringsstandarder og andre sikkerhedsstandarder, der fremmer tillid til og interoperabilitet i AI-systemer; påpeger, at der bør bygges på og tages mest muligt hensyn til gældende internationale standarder for at skabe international konvergens på området for overvågning af IKT-risici; |
| --- | --- |

276.

| 277. | foreslår, at der indføres horisontale cybersikkerhedskrav baseret på gældende lovgivning og, hvor det er relevant, på nye horisontale lovgivningsmæssige retsakter med henblik på at forhindre fragmentering og sikre en ensartet tilgang til cybersikkerhed på tværs af alle produktgrupper; bemærker, at AI-produkter på det digitale indre marked, der bærer CE-mærket, i fremtiden ville stå for både et højt niveau af fysisk sikkerhed og et risikodækkende niveau af cyberrobusthed og signalere overholdelse af den relevante EU-lovgivning; |
| --- | --- |

277.

| 278. | foreslår, at medlemsstaterne skaber incitamenter til cybersikkerhedskrav til AI-systemer gennem offentlige indkøbspolitikker, herunder ved at gøre visse etiske og sikkerhedsmæssige principper obligatoriske i forbindelse med indkøb af AI-anvendelser, navnlig i kritiske sektorer; |
| --- | --- |

278.

| 279. | anmoder om, at Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed (ENISA) gennemfører sektorspecifikke sikkerhedsrisikovurderinger, begyndende med sektorer — såvel offentlige som private — der beskæftiger sig med de mest risikofyldte og følsomme anvendelser af AI og med det største potentiale for negative indvirkninger på menneskers sundhed, sikkerhed og grundlæggende rettigheder; understreger, at ENISA, sammen med Det Europæiske Kompetencecenter for Cybersikkerhed og netværket af nationale koordinationscentre, også bør vurdere cybersikkerhedshændelser med det formål at identificere huller og nye sårbarheder og rettidigt rådgive EU-institutionerne om passende korrigerende tiltag; |
| --- | --- |

279.

| 280. | opfordrer virksomheder, der anvender, udvikler eller udbreder AI-baserede systemer, der er aktive på det digitale indre marked, til at udvikle en klar og uafhængigt evalueret cybersikkerhedsstrategi, som er baseret på deres individuelle risikosituationer; opfordrer til inklusion af AI-systemer i trusselsmodellering og forvaltning af sikkerhedsrisici; foreslår, at Kommissionen, ENISA og de nationale myndigheder støtter denne proces; |
| --- | --- |

280.

| 281. | påpeger, at cybersikkerhedskrav til AI-produkter bør dække hele deres livscyklus; understreger, at det også skal fremgå klart, at hver enkelt virksomhed i forsyningskæden skal yde sit bidrag til skabelsen af robuste AI-produkter; påpeger, at de nye krav bør baseres på den risiko, der knytter sig til den enkelte produktgruppe, og graden af indflydelse på risikoniveauet for at undgå at pålægge SMV'er og opstartsvirksomheder en uforholdsmæssig stor byrde; |
| --- | --- |

281.

| 282. | foreslår, at eksisterende initiativer i visse medlemsstater, såsom det tyske katalog over overholdelseskriterier for cloudtjenester eller det maltesiske AI-certificeringsprogram, tages i betragtning i forbindelse med udviklingen af en certificeringsordning på EU-plan til pålidelig AI; |
| --- | --- |

282.

iii.   CYBERFORSVAR

| 283. | tilskynder medlemsstaterne til at føre en aktiv europæisk cyberdiplomatipolitik ved at fordømme og tilskrive ansvar for udenlandsk støttede cyberangreb, herunder angreb med AI-anvendelse, og udnytte hele den EU-diplomatiske værktøjskasse; glæder sig over, at EU's cyberværktøjskasse omfatter ophør af økonomisk støtte til og sanktioner mod de lande eller stedfortrædere, der beskæftiger sig med ondsindede cyberaktiviteter eller hybridangreb, herunder desinformationskampagner, eller som sponsorerer cyberkriminalitet; erkender, at AI-baseret cyberforsvar i en vis udstrækning er mere effektivt, hvis det også indeholder nogle offensive midler og foranstaltninger, forudsat at anvendelsen af dem er i overensstemmelse med folkeretten; |
| --- | --- |

283.

| 284. | foreslår desuden at styrke cybersikkerhedskapaciteter inden for Det Europæiske Forsvarsagentur, herunder ved at anvende AI-baserede systemer til at støtte en samordnet og hurtig reaktion på cyberangreb; anbefaler at overvåge gennemførelsen af cyberforsvarspolitikker i de enkelte medlemsstater og vurdere tildelingen af relevante ressourcer inden for EU; |
| --- | --- |

284.

| 285. | understreger behovet for at analysere, hvilken indvirkning kunstig intelligens har på sikkerhedssituationen i EU, og udarbejde anbefalinger til, hvordan de nye sikkerhedsmæssige udfordringer kan overvindes på EU-plan i samarbejde med medlemsstaterne, den private sektor, forskere, videnskabsfolk og civilsamfundet; |
| --- | --- |

285.

| 286. | opfordrer medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at belønne opdagelse af sårbarheder og støtte revisioner af AI-baserede produkter, systemer og processer; |
| --- | --- |

286.

iv.   MILITÆR ANVENDELSE AF AI

| 287. | bemærker, at enhver militær anvendelse af kunstig intelligens skal være underlagt streng menneskelig kontrol, tilsynsmekanismer og etiske principper og gennemføres under fuld hensyntagen til internationale menneskerettigheder og humanitær folkeret; bemærker endvidere, at EU bør arbejde med sine ligesindede partnere på internationale rammer for forsvarlig forskning, udvikling og anvendelse af AI-støttede våben, der styrker den humanitære folkeret, herunder i forbindelse med loven om væbnet konflikt; minder om de internationale normer og principper for bl.a. forholdsmæssig brug af magt, som skal respekteres ved udvikling og brug af nye militære teknologier; |
| --- | --- |

287.

| 288. | bemærker, at AI-baserede teknologier er et stadig vigtigere element i forbindelse med militært udstyr og militær strategi; understreger, at eksklusive militære AI-anvendelser og AI-anvendelser knyttet til national sikkerhed bør holdes helt adskilt fra tilfælde med civile anvendelse; minder om, at spørgsmål vedrørende nye teknologier på det militære område er behandles i gruppen af regeringseksperter om nye teknologier på området for dødbringende autonome våbensystemer, og at dette bl.a. gælder spørgsmål om kunstig intelligens og anliggender, hvor EU-medlemsstaterne er repræsenteret; |
| --- | --- |

288.

| 289. | glæder sig over EU's kommende strategiske kompas, som vil danne en ramme og fastlægge et vist ambitionsniveau i håndteringen af de sikkerheds- og forsvarsmæssige aspekter af kunstig intelligens; minder om, at det permanente strukturerede samarbejde under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik og Den Europæiske Forsvarsfond og Horisont Europa-programmet vil gøre det muligt for medlemsstaterne og Unionen at øge investeringerne, kapaciteten og interoperabiliteten på området for nye teknologier, herunder AI; |
| --- | --- |

289.

| 290. | anfører, at EU bør betragte kunstig intelligens som et afgørende element i EU's teknologiske suverænitet; |
| --- | --- |

290.

| 291. | mener derfor, at medlemsstaterne fortsat bør uddanne deres militære personale for at sikre, at det har de fornødne digitale færdigheder til at anvende kunstig intelligens i styresystemer, operationelle systemer og kommunikationssystemer; glæder sig over Den Europæiske Forsvarsfonds tilgang til dødbringende autonome våbensystemer og dens artikel 10, stk. 6; påpeger Den Europæiske Forsvarsfonds store betydning med hensyn til at støtte det grænseoverskridende samarbejde mellem EU-landene på området for militær AI-forskning, udvikle de nyeste forsvarsteknologier og etablere den nødvendige infrastruktur, navnlig datacentre med en stærk cyberkapacitet; |
| --- | --- |

291.

| 292. | opfordrer Rådet til at vedtage en fælles holdning om autonome våbensystemer, der sikrer nævneværdig menneskelig kontrol med deres kritiske funktion; insisterer på, at der indledes internationale forhandlinger om et retligt bindende instrument, som vil forbyde fuldautomatiske våbensystemer; påpeger, at det i en sådan international aftale bør fastsættes, at alle dødbringende AI-baserede våben skal være underlagt effektivt menneskeligt tilsyn og kontrol, som indebærer, at mennesker fortsat skal spille en central rolle og således i sidste instans har ansvaret for at udvælge mål og gribe ind med dødbringende effekt; |
| --- | --- |

292.

| 293. | efterlyser et tættere samarbejde med NATO på cyberforsvarsområdet og opfordrer NATO-allierede til at støtte de multilaterale bestræbelser på at regulere den militære anvendelse af AI; |
| --- | --- |

293.

5.   
  Konklusion: en presserende opfordring til at tage affære!

| 294. | mener, at den igangværende digitale omstilling, hvor AI spiller den centrale rolle, har udløst et globalt teknologikapløb mod teknologisk lederskab; understreger, at EU indtil videre er sakket bagud med det resultat, at fremtidige teknologistandarder risikerer at blive udviklet uden tilstrækkelige EU-bidrag, ofte af udemokratiske aktører, hvilket udgør en udfordring for den politiske stabilitet og den økonomiske konkurrenceevne; konkluderer, at EU er nødt til at handle som en global standardsætter inden for AI; |
| --- | --- |

294.

| 295. | fremhæver, at AI, selv om den ofte fremstilles som en uforudsigelig trussel, kan være et kraftfuldt digitalt værktøj og en gamechanger inden for mange vigtige aspekter, herunder ved at tilbyde innovative produkter og tjenesteydelser, øge forbrugernes valgmuligheder og gøre produktionsprocesserne mere effektive; bemærker, at der er klare fordele og muligheder forbundet med indførelsen af AI-teknologier for hele samfundet, herunder inden for sundhedspleje, bæredygtighed, sikkerhed og konkurrenceevne; påpeger, at AI samtidig indebærer en risiko for at reducere den menneskelige handlefrihed og erstatte menneskelig autonomi; understreger, at både disse fordele og risici bør være en rettesnor for og præge reguleringen og den offentlige kommunikation vedrørende AI; |
| --- | --- |

295.

| 296. | fremhæver, at EU har potentialet til at forme den internationale debat om AI og udvikle globalt førende fælles regler og standarder og derigennem fremme en menneskecentreret, troværdig og bæredygtig tilgang til AI, der fuldt ud respekterer grundlæggende rettigheder; fremhæver dog, at muligheden for at konsolidere en sådan udpræget europæisk tilgang til AI på den internationale scene kræver hurtig handling, hvorfor vi i EU er nødt til at blive enige om en fælles AI-strategi og en regelramme meget snart; understreger, at udformning af internationale teknologiske normer og standarder kræver tættere koordinering og samarbejde med ligesindede demokratiske partnere; |
| --- | --- |

296.

| 297. | understreger, at EU p.t. stadig er langt fra at opfylde sin ambition om at blive konkurrencedygtig inden for AI på globalt plan; fremhæver i denne forbindelse betydningen af at tilvejebringe harmoniserede regler og standarder, retssikkerhed og lige vilkår for at fremme udbredelsen af og innovation inden for AI, herunder ved at fjerne unødvendige administrative hindringer for opstartsvirksomheder, SMV'er og civilsamfundet; erkender, at radikale ændringer af dette omfang påvirker forskellige dele af samfundet forskelligt, og fremhæver, at den digitale omstilling skal ske under fuld respekt for de grundlægende rettigheder; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og Parlamentet, herunder dets relevante udvalg, til at følge op på anbefalingerne i EU-køreplanen for AI; |
| --- | --- |

297.

| 298. | opfordrer til reguleringsmæssige rammer for AI, der sikrer effektiv forvaltning og beskyttelse af grundlæggende rettigheder og samtidig letter adgangen til digitale markeder for aktører af alle størrelser til at fremme innovation og økonomisk vækst til gavn for alle; understreger, at en konkurrencedygtig, tilgængelig og fair dataøkonomi baseret på fælles standarder er en forudsætning for hensigtsmæssig udvikling og træning af AI; påpeger i denne sammenhæng risikoen for, at markedskoncentrationen i dataøkonomien udvides til økonomien for AI-applikationer; |
| --- | --- |

298.

| 299. | konkluderer, at fremskridt med hensyn til EU's ambitioner på områder såsom AI kræver en meget stærkere grad af integration og harmonisering på det digitale indre marked, hvis vi skal fremme udveksling på tværs af grænserne og sikre, at de samme regler og standarder gælder i hele EU; understreger i denne forbindelse, at EU-institutionerne er nødt til at bekæmpe misbrug af markedsstyrke for at skabe lige konkurrencevilkår; |
| --- | --- |

299.

| 300. | konkluderer, at de nødvendige foranstaltninger må træffes for at sikre, at den digitale omstilling fremmer og ikke hæmmer den grønne omstilling; konkluderer, at AI-systemer kræver robust infrastruktur- og konnektivitetsmuligheder; understreger, at digital infrastruktur, som er i overensstemmelse med den grønne pagt, vil have virkninger i alle sektorer og værdikæder og bør følge principperne i en cirkulær økonomi; understreger, at AI dog ikke vil være funktionel uden tilstrækkelig udbredelse af digital infrastruktur, herunder bredbånd, fibernet, edge nodes og 5G; understreger betydningen af at afbøde stigende energiforbrug og ressourceanvendelse for at opnå klimaneutral digital infrastruktur senest i 2030; |
| --- | --- |

300.

| 301. | fremhæver, at de hurtige teknologiske fremskridt, som AI har indført, også vil påvirke eksistensgrundlaget for alle dem, der ikke er i besiddelse af de nødvendige færdigheder til at tilpasse sig disse nye teknologier hurtigt nok; bemærker, at opkvalificering og omskoling kan bidrage til at løse mange af de deraf følgende socioøkonomiske problemer, men understreger, at disse virkninger også bør tages op i forbindelse med sociale velfærdssystemer, infrastruktur i byer og landdistrikter og demokratiske processer; konkluderer, at det for at fremme indførelsen af innovation på AI-området, øge accepten af AI-baserede applikationer og undgå at lade nogen i stikken er nødvendigt at give EU-borgerne midlerne til at tilegne sig digitale færdigheder; understreger, at for at styrke de digitale færdigheder og den digitale modstandsdygtighed er der behov for, at uddannelse baseret på IKT og STEM starter på et tidligt tidspunkt og er tilgængelig på alle alderstrin; mener, at initiativer til at etablere AI-økosystemer af ekspertise, tiltrække AI-talentmassen i EU og imødegå hjerneflugt er af vital betydning; |
| --- | --- |

301.

| 302. | understreger betydningen af at håndtere AI-drevne udfordringer for grundlæggende rettigheder for at reelt at blive et instrument, der tjener befolkningerne og samfundet og tilstræber et fælles gode og den almene interesse; konkluderer, at for at opbygge tillid til AI blandt borgerne, skal deres grundlæggende rettigheder beskyttes i alle aspekter af livet, herunder i forbindelse med anvendelsen af AI i det offentlige rum og på arbejdspladsen; understreger navnlig behovet for, at kvinders og minoritetsgruppers rettigheder, mål og interesser afspejles i den digitale omstilling; understreger, at offentlige tjenester og deres administrative strukturer er nødt til at gå foran med et godt eksempel; understreger, at EU er nødt til at fremskynde ibrugtagningen af AI-baserede systemer og e-governance for at facilitere sikker brug af AI i offentlige administrationer; understreger yderligere, at AI kan åbne nye muligheder i sundhedssektoren, hvis risiciene styres på passende vis, og lige adgang til sundhedspleje principielt fuldt ud udvides til sundhedsrelaterede AI-applikationer; |
| --- | --- |

302.

| 303. | konkluderer, at EU i forbindelse med sin AI-strategi ikke bør overse militære og sikkerhedsmæssige hensyn og bekymringer, som opstår med den globale udbredelse af AI-teknologier; understreger, at der er behov for at øge det internationale samarbejde med ligesindede partnere for at sikre grundlæggende rettigheder og samtidig samarbejde for at minimere nye teknologiske trusler; |
| --- | --- |

303.

o

o o

| 304. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

304.

---

(1)  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

(2)  EUT C 132 af 24.3.2022, s. 102.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0504.

(4)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

(5)  EUT L 166 af 11.5.2021, s. 1.

(6)  EUT L 170 af 12.5.2021, s. 1.

(7)  EUT L 303 af 28.11.2018, s. 59.

(8)  EUT L 170 af 12.5.2021, s. 149.

(9)  EUT L 136 af 22.5.2019, s. 1.

(10)  EUT L 256 af 19.7.2021, s. 3.

(11)  EUT C 288 af 31.8.2017, s. 1.

(12)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 239.

(13)  EUT C 307 af 30.8.2018, s. 163.

(14)  EUT C 132 af 24.3.2022, s. 45.

(15)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 86.

(16)  EUT C 449 af 23.12.2020, s. 37.

(17)  EUT C 294 af 23.7.2021, s. 14.

(18)  EUT C 404 af 6.10.2021, s. 107.

(19)  EUT C 404 af 6.10.2021, s. 129.

(20)  EUT C 404 af 6.10.2021, s. 63.

(21)  EUT C 456 af 10.11.2021, s. 34.

(22)  EUT C 15 af 12.1.2022, s. 204.

(23)  EUT C 494 af 8.12.2021, s. 37.

(24)  EUT C 15 af 12.1.2022, s. 28.

(25)  EUT C 132 af 24.3.2022, s. 17.

(26)  Roberts, M., Driggs, D., Thorpe, M. et al., »Common pitfalls and recommendations for using machine learning to detect and prognosticate for COVID-19 using chest radiographs and CT scans«, Nature Machine Intelligence, 3, s. 199-217, 15. marts 2021.

(27)  GD IPOL's undersøgelse, Opportunities of Artificial Intelligence, juni 2020.

(28)  AIDA's arbejdsdokument, Artificial Intelligence and the Green Deal, marts 2021.

(29)  Kommissionens meddelelse af 18. november 2021 om en konkurrencepolitik egnet til nye udfordringer (COM(2021)0713).

(30)  Acemoglu, D., et al., AI and Jobs: Evidence from Online Vacancies, National Bureau of Economic Research, december 2020.

(31)  Kommissionens meddelelse af 9. marts 2021 med titlen »Det digitale kompas 2030: Europas kurs i det digitale årti« (COM(2021)0118).

(32)  Europa-Kommissionen, »Koordineret plan for kunstig intelligens«, (COM(2018)0795).

(33)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om harmoniserede regler for kunstig intelligens (retsakten om kunstig intelligens) og om ændring af visse af Unionens lovgivningsmæssige retsakter (COM(2021)0206).

(34)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »Fremme af en europæisk tilgang til kunstig intelligens« (COM(2021)0205).

(35)  Data fra 2018.

(36)  Koerner, K., (How) will the EU become an AI superstar?, Deutsche Bank, marts 2020.

(37)  EUT L 316 af 14.11.2012, s. 12.

(38)  Rådets direktiv 85/374/EØF af 25. juli 1985 om tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om produktansvar (EFT L 210 af 7.8.1985, s. 29).

(39)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1024 af 20. juni 2019 om åbne data og videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (EUT L 172 af 26.6.2019, s. 56).

(40)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/61/EU af 15. maj 2014 om foranstaltninger for at reducere omkostningerne ved etablering af højhastighedsnet til elektronisk kommunikation (EUT L 155 af 23.5.2014, s. 1).

(41)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 af 23. juli 2014 om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked og om ophævelse af direktiv 1999/93/EF (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 73).

(42)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 1.

(43)  EUT L 79 I af 21.3.2019, s. 1.

(44)  EUT L 206 af 11.6.2021, s. 1.

---

Onsdag den 4. maj 2022

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/109 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/109

---

P9_TA(2022)0141

Opfølgning på konferencen om Europas fremtid

Europa-Parlamentets beslutning af 4. maj 2022 om opfølgning af konklusionerne fra konferencen om Europas fremtid (2022/2648(RSP))

(2022/C 465/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenen for konferencen om Europas fremtid (»konferencen«), som blev godkendt af bestyrelsen og offentliggjort på konferencens flersprogede digitale platform, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenen for konferencen om Europas fremtid (»konferencen«), som blev godkendt af bestyrelsen og offentliggjort på konferencens flersprogede digitale platform,

| — | der henviser til konklusionerne fra konferencens ni tematiske arbejdsgrupper, som blev godkendt af konferencens plenarforsamling den 30. april 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra konferencens ni tematiske arbejdsgrupper, som blev godkendt af konferencens plenarforsamling den 30. april 2022,

| — | der henviser til aktivitetsrapporten fra den flersprogede digitale platform for konferencen om Europas fremtid, som blev offentliggjort i februar 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til aktivitetsrapporten fra den flersprogede digitale platform for konferencen om Europas fremtid, som blev offentliggjort i februar 2022,

| — | der henviser til bidragene pr. medlemsstat til den flersprogede digitale platform for konferencen om Europas fremtid, der blev offentliggjort i februar 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til bidragene pr. medlemsstat til den flersprogede digitale platform for konferencen om Europas fremtid, der blev offentliggjort i februar 2022,

| — | der henviser til rapporterne fra de nationale borgerpaneler og de nationale arrangementer som blev offentliggjort på konferencens flersprogede digitale platform, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra de nationale borgerpaneler og de nationale arrangementer som blev offentliggjort på konferencens flersprogede digitale platform,

| — | der henviser til Youth Ideas-rapporten til konferencen om Europas fremtid, som blev offentliggjort som resultat af Det Europæiske Ungdomsarrangement den 8. og 9. oktober 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til Youth Ideas-rapporten til konferencen om Europas fremtid, som blev offentliggjort som resultat af Det Europæiske Ungdomsarrangement den 8. og 9. oktober 2021,

| — | der henviser til anbefalingerne fra EU-borgerpanel 1: »En stærkere økonomi, social retfærdighed og beskæftigelse / uddannelse, kultur, ungdom og sport / digital omstilling«, |
| --- | --- |

—

der henviser til anbefalingerne fra EU-borgerpanel 1: »En stærkere økonomi, social retfærdighed og beskæftigelse / uddannelse, kultur, ungdom og sport / digital omstilling«,

| — | der henviser til anbefalingerne fra EU-borgerpanel 2: »Europæisk demokrati / værdier og rettigheder, retsstatsprincippet, sikkerhed«, |
| --- | --- |

—

der henviser til anbefalingerne fra EU-borgerpanel 2: »Europæisk demokrati / værdier og rettigheder, retsstatsprincippet, sikkerhed«,

| — | der henviser til anbefalingerne fra EU-borgerpanel 3: »Klimaændringer, miljø / sundhed«, |
| --- | --- |

—

der henviser til anbefalingerne fra EU-borgerpanel 3: »Klimaændringer, miljø / sundhed«,

| — | der henviser til anbefalingerne fra EU-borgerpanel 4: »EU i verden / migration«, |
| --- | --- |

—

der henviser til anbefalingerne fra EU-borgerpanel 4: »EU i verden / migration«,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om Europa-Parlamentets holdning til konferencen om Europas fremtid (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om Europa-Parlamentets holdning til konferencen om Europas fremtid (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 om forbedring af Den Europæiske Unions funktionsmåde ved at drage fordel af Lissabontraktatens potentiale (2), af 16. februar 2017 om mulige udviklingstendenser og justeringer i Den Europæiske Unions nuværende institutionelle struktur (3), af 13. februar 2019 om status for debatten om Europas fremtid (4) og af 26. november 2020 om status over valget til Europa-Parlamentet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 om forbedring af Den Europæiske Unions funktionsmåde ved at drage fordel af Lissabontraktatens potentiale (2), af 16. februar 2017 om mulige udviklingstendenser og justeringer i Den Europæiske Unions nuværende institutionelle struktur (3), af 13. februar 2019 om status for debatten om Europas fremtid (4) og af 26. november 2020 om status over valget til Europa-Parlamentet (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union i øjeblikket gennemlever en hidtil uset situation i forhold til, da konferenceprocessen blev indledt, hvilket kræver ny fremdrift i den europæiske integration med behov for en endnu stærkere fælles indsats og solidaritet, da der på ny er udbrudt krig på det europæiske kontinent; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union i øjeblikket gennemlever en hidtil uset situation i forhold til, da konferenceprocessen blev indledt, hvilket kræver ny fremdrift i den europæiske integration med behov for en endnu stærkere fælles indsats og solidaritet, da der på ny er udbrudt krig på det europæiske kontinent;

| B. | der henviser til, at EU vil blive bedømt på sin evne til at komme ud af de nuværende kriser og derfor bør sigte mod at blive stærkere; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU vil blive bedømt på sin evne til at komme ud af de nuværende kriser og derfor bør sigte mod at blive stærkere;

| C. | der henviser til, at Europa-Parlamentet fuldt ud har forpligtet sig til konferencen og er overbevist om, at EU skal reformeres for at kunne tackle ikke blot de nuværende, men også fremtidige udfordringer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Europa-Parlamentet fuldt ud har forpligtet sig til konferencen og er overbevist om, at EU skal reformeres for at kunne tackle ikke blot de nuværende, men også fremtidige udfordringer;

| D. | der henviser til, at konklusionerne fra konferencen også vil skulle omhandle alle konsekvenserne af Ruslands invasion af Ukraine i en allerede meget krævende situation efter pandemien; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at konklusionerne fra konferencen også vil skulle omhandle alle konsekvenserne af Ruslands invasion af Ukraine i en allerede meget krævende situation efter pandemien;

| E. | der henviser til, at de forslag, der er kommet ud af borgernes deltagelse, og som er omsat til de endelige konklusioner fra konferencen, kræver, at Den Europæiske Union bliver mere demokratisk, sikker, effektiv, fremgangsrig, retfærdig, bæredygtig, mere handlekraftig og en mere indflydelsesrig aktør i verden; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de forslag, der er kommet ud af borgernes deltagelse, og som er omsat til de endelige konklusioner fra konferencen, kræver, at Den Europæiske Union bliver mere demokratisk, sikker, effektiv, fremgangsrig, retfærdig, bæredygtig, mere handlekraftig og en mere indflydelsesrig aktør i verden;

| F. | der henviser til, at EU bør udstyres med tilstrækkelige og passende midler til at nå ovennævnte mål, hvilket endnu en gang understreger behovet for at forbedre den måde, institutionerne fungerer på; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU bør udstyres med tilstrækkelige og passende midler til at nå ovennævnte mål, hvilket endnu en gang understreger behovet for at forbedre den måde, institutionerne fungerer på;

| G. | der henviser til, at EU derfor bør styrkes med værktøjer, der sætter det i stand til at reagere på vigtige tværnationale udfordringer inden for sikkerhed, sundhed, klimaændringer og miljø, migration, digitalisering, forsvar, beskatning, bekæmpelse af uligheder, økonomiske og sociale politikker og geopolitik; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU derfor bør styrkes med værktøjer, der sætter det i stand til at reagere på vigtige tværnationale udfordringer inden for sikkerhed, sundhed, klimaændringer og miljø, migration, digitalisering, forsvar, beskatning, bekæmpelse af uligheder, økonomiske og sociale politikker og geopolitik;

| H. | der henviser til, at der ud over lovgivningsforslag er behov for at indlede en proces med institutionelle reformer for at gennemføre anbefalingerne og leve op til forventningerne fra borgerdeltagelsesprocessen; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der ud over lovgivningsforslag er behov for at indlede en proces med institutionelle reformer for at gennemføre anbefalingerne og leve op til forventningerne fra borgerdeltagelsesprocessen;

| I. | der henviser til, at der er behov for nye politikker og i nogle tilfælde traktatændringer, ikke som midler i sig selv, men i alle europæeres interesse, ved at sigte mod at omforme EU på en måde, der garanterer dets åbne strategiske autonomi, sikkerhed, bæredygtighed og konkurrenceevne, forbedring af leve- og arbejdsvilkår samt respekt for retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der er behov for nye politikker og i nogle tilfælde traktatændringer, ikke som midler i sig selv, men i alle europæeres interesse, ved at sigte mod at omforme EU på en måde, der garanterer dets åbne strategiske autonomi, sikkerhed, bæredygtighed og konkurrenceevne, forbedring af leve- og arbejdsvilkår samt respekt for retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder;

| J. | der henviser til, at konferencen endnu en gang viser, at enhver reform af Unionen kræver fuld inddragelse af Parlamentet, Kommissionen, Rådet og relevante interessenter samt direkte inddragelse af borgerne; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at konferencen endnu en gang viser, at enhver reform af Unionen kræver fuld inddragelse af Parlamentet, Kommissionen, Rådet og relevante interessenter samt direkte inddragelse af borgerne;

| K. | der henviser til, at erfaringerne fra konferencen bekræfter vigtigheden af at styrke alle muligheder for dialog og samarbejde mellem Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at erfaringerne fra konferencen bekræfter vigtigheden af at styrke alle muligheder for dialog og samarbejde mellem Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter;

| 1. | glæder sig over konklusionerne fra konferencen, som blev godkendt af dens plenarforsamling den 30. april 2022; |
| --- | --- |

1.

| 2. | udtrykker tilfredshed med de ambitiøse og konstruktive forslag, som konferencen formulerede på grundlag af anbefalinger og idéer fra EU-borgerpanelerne og de nationale borgerpaneler, Det Europæiske Ungdomsarrangement og onlineplatformen; glæder sig over, at konferencens konklusioner blev udarbejdet gennem en borgerdrevet proces, og understreger betydningen af borgernes deltagelse i det europæiske demokrati; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at konferencen har ført til innovativ og vellykket deltagelse fra de europæiske borgeres side og har givet EU-institutionerne en yderligere mulighed, som har ført til en omfattende dialog mellem borgere, nationale parlamenter, regionale og lokale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer om Unionens fremtid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fremhæver betydningen af den parlamentariske dimension af konferencen og udtrykker ønske om at fremme og styrke dialogen og samarbejdet mellem de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mener, at en øget rolle i EU's beslutningsproces går hånd i hånd med mere demokratiske, gennemsigtige og ansvarlige EU-institutioner; støtter desuden den fortsatte brug af borgerdeltagelse og -høring i denne proces; |
| --- | --- |

5.

| 6. | påpeger, at de seneste kriser kræver fælles europæiske løsninger; mener, at konferencen udgjorde en enestående mulighed for at forsyne EU med fremsynede forslag i denne henseende; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mener, at den russiske aggression mod Ukraine beviser, at der er behov for et stærkere geopolitisk EU, der taler med én stemme i verden og forfølger fælles politikker inden for sikkerhed, forsvar, energi og migration baseret på fælles handling og fuld solidaritet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om, at EU som reaktion på covid-19-pandemien har vist sin evne til at handle og fremme innovative og fælles løsninger i forbindelse med sundhed, økonomisk vækst og social samhørighed; er af den opfattelse, at disse positive handlinger skal omdannes til en ny permanent institutionel og politisk ramme; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at konferencens konklusioner viser, at der er et presserende behov for, at EU spiller en ledende rolle i håndteringen af klimaændringer, beskyttelsen af biodiversiteten og fremme af bæredygtighed; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fremhæver behovet for at leve op til konferencens konklusioner og borgernes forventninger ved at arbejde på ambitiøse ændringer i nogle af vores mest afgørende politikker; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener, at dybere politisk integration og ægte demokrati kan opnås gennem en lovgivningsinitiativret for Europa-Parlamentet og afskaffelse af enstemmighed i Rådet, som fremhævet i konferencens konklusioner; |
| --- | --- |

11.

| 12. | anerkender, at konferencens konklusioner kræver traktatændringer, bl.a. vedrørende forenkling af EU's institutionelle struktur, større gennemsigtighed og ansvarlighed i beslutningsprocessen og nye overvejelser om EU's kompetencer; |
| --- | --- |

12.

| 13. | støtter et skift i retning af en bæredygtig, inklusiv og modstandsdygtig vækstmodel, som fremhævet i konklusionerne fra konferencens arbejdsgrupper; styrkelse af konkurrenceevnen og modstandsdygtigheden i EU's økonomi med særlig vægt på SMV'er som rygraden i vores økonomi og en kontrol af konkurrenceevnen; fuld gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder, herunder dens relevante overordnede mål for 2030; en protokol om sociale fremskridt og fremme af fremtidsorienterede investeringer med fokus på den retfærdige, grønne og digitale omstilling med en stærk social dimension, herunder ligestilling mellem kønnene, idet der også tages hensyn til eksemplerne fra NextGenerationEU og det europæiske instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE); |
| --- | --- |

13.

| 14. | mener, at det er afgørende at fokusere på opfølgningen på konferencens forslag for at imødekomme borgernes anmodninger; forventer, at alle EU-institutioner forpligter sig til en konstruktiv og ambitiøs tilgang i overensstemmelse med deres respektive roller og kompetencer i alle faser af opfølgningen, herunder ved at fremsætte lovgivningsforslag; |
| --- | --- |

14.

| 15. | er rede til at spille sin rolle og sikre en passende opfølgning af konferencens resultater; opfordrer derfor til indkaldelse af et konvent ved at iværksætte den procedure for revision af traktaterne, der er fastsat i artikel 48 i traktaten om Den Europæiske Union, og opfordrer Udvalget om Konstitutionelle Anliggender til at iværksætte den nødvendige procedure i denne forbindelse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT C 270 af 7.7.2021, s. 71.

(2)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 215.

(3)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 201.

(4)  EUT C 449 af 23.12.2020, s. 90.

(5)  EUT C 425 af 20.10.2021, s. 98.

---

Torsdag den 5. maj 2022

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/112 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/112

---

P9_TA(2022)0199

Sagen vedrørende Osman Kavala i Tyrkiet

Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om sagen vedrørende Osman Kavala i Tyrkiet (2022/2656(RSP))

(2022/C 465/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Tyrkiet, navnlig beslutning af 19. maj 2021 om Kommissionens rapporter 2019-2020 om Tyrkiet (1) og af 21. januar 2021 om menneskerettighedssituationen i Tyrkiet, navnlig sagen om Selahattin Demirtaş og andre samvittighedsfanger (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Tyrkiet, navnlig beslutning af 19. maj 2021 om Kommissionens rapporter 2019-2020 om Tyrkiet (1) og af 21. januar 2021 om menneskerettighedssituationen i Tyrkiet, navnlig sagen om Selahattin Demirtaş og andre samvittighedsfanger (2),

| — | der henviser til erklæringerne fra Parlamentets faste ordfører for Tyrkiet og formanden for Delegationen til Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Tyrkiet af 21. april 2022 om den afsluttende høring i Gezi-retssagen og af 18. december 2020 om retsafgørelsen om Osman Kavala og til erklæringen fra formanden for Delegationen til Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Tyrkiet af 20. februar 2020 om Osman Kavalas tilbageholdelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra Parlamentets faste ordfører for Tyrkiet og formanden for Delegationen til Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Tyrkiet af 21. april 2022 om den afsluttende høring i Gezi-retssagen og af 18. december 2020 om retsafgørelsen om Osman Kavala og til erklæringen fra formanden for Delegationen til Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Tyrkiet af 20. februar 2020 om Osman Kavalas tilbageholdelse,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2021 om EU's udvidelsespolitik (COM(2021)0644) og til den ledsagende 2021-rapport om Tyrkiet (SWD(2021)0290), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2021 om EU's udvidelsespolitik (COM(2021)0644) og til den ledsagende 2021-rapport om Tyrkiet (SWD(2021)0290),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 24. juni 2021 og til alle tidligere, relevante konklusioner fra Rådet og fra Det Europæiske Råd, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 24. juni 2021 og til alle tidligere, relevante konklusioner fra Rådet og fra Det Europæiske Råd,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 14. december 2021 om udvidelses- og stabiliserings- og associeringsprocessen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 14. december 2021 om udvidelses- og stabiliserings- og associeringsprocessen,

| — | der henviser til erklæringen af 26. april 2022 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om domfældelsen af Osman Kavala og til tidligere erklæringer fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil om hans sag, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 26. april 2022 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om domfældelsen af Osman Kavala og til tidligere erklæringer fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil om hans sag,

| — | der henviser til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom af 10. december 2019 i sagen Kavala mod Tyrkiet (28749/18), som blev endelig den 11. maj 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom af 10. december 2019 i sagen Kavala mod Tyrkiet (28749/18), som blev endelig den 11. maj 2020,

| — | der henviser til de relevante resolutioner fra Europarådets Ministerkomité, herunder den foreløbige resolution af 2. december 2021 om fuldbyrdelse af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom i sagen Kavala mod Tyrkiet, og den foreløbige resolution af 2. februar 2022 om samme emne, der førte til indledningen af overtrædelsesprocedurer mod Tyrkiet på grund af dets afvisning af at gennemføre Menneskerettighedsdomstolens dom fra 2019 og løslade Osman Kavala, |
| --- | --- |

—

der henviser til de relevante resolutioner fra Europarådets Ministerkomité, herunder den foreløbige resolution af 2. december 2021 om fuldbyrdelse af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom i sagen Kavala mod Tyrkiet, og den foreløbige resolution af 2. februar 2022 om samme emne, der førte til indledningen af overtrædelsesprocedurer mod Tyrkiet på grund af dets afvisning af at gennemføre Menneskerettighedsdomstolens dom fra 2019 og løslade Osman Kavala,

| — | der henviser til Europarådets generalsekretærs reaktion af 18. februar 2020 på Osman Kavala-dommen i Tyrkiet og til reaktionen fra Europarådets menneskerettighedskommissær af 19. februar 2020 på den fornyede anholdelse af Osman Kavala, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets generalsekretærs reaktion af 18. februar 2020 på Osman Kavala-dommen i Tyrkiet og til reaktionen fra Europarådets menneskerettighedskommissær af 19. februar 2020 på den fornyede anholdelse af Osman Kavala,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK) af 4. november 1950, som Tyrkiet er part i, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK) af 4. november 1950, som Tyrkiet er part i,

| — | der henviser til artikel 46 i EMRK, hvoraf det fremgår, at de høje kontraherende parter forpligter sig til at rette sig efter Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols endelige dom i enhver sag, som de er part i, og der således henviser til Tyrkiets forpligtelse til at gennemføre alle Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols domme, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 46 i EMRK, hvoraf det fremgår, at de høje kontraherende parter forpligter sig til at rette sig efter Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols endelige dom i enhver sag, som de er part i, og der således henviser til Tyrkiets forpligtelse til at gennemføre alle Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols domme,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 19. december 1966, og som Tyrkiet er part i, særlig artikel 9 om vilkårlig anholdelse og tilbageholdelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 19. december 1966, og som Tyrkiet er part i, særlig artikel 9 om vilkårlig anholdelse og tilbageholdelse,

| — | der henviser til afgørelsen af 25. april 2022 fra den 13. straffedomstol i Istanbul vedrørende Gezi-retssagen, |
| --- | --- |

—

der henviser til afgørelsen af 25. april 2022 fra den 13. straffedomstol i Istanbul vedrørende Gezi-retssagen,

| — | der henviser til afgørelsen af 18. februar 2020 fra den 30. straffedomstol i Istanbul vedrørende Gezi-retssagen, |
| --- | --- |

—

der henviser til afgørelsen af 18. februar 2020 fra den 30. straffedomstol i Istanbul vedrørende Gezi-retssagen,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder af 10. december 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder af 10. december 1948,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Istanbuls 13. straffedomstol, ledet af dommer Mesut Özdemir, den 25. april 2022 dømte Osman Kavala, en filantropist og fremtrædende menneskerettighedsforkæmper, til livslangt fængsel uden prøveløsladelse, idet han blev fundet skyldig i »forsøg på at vælte regeringen«, men blev frikendt for »spionage«; der henviser til, at syv andre anklagede, herunder, Mücella Yapıců, arkitekt, Can Atalay, advokat, Tayfun Kahraman, byplanlægger, Ali Hakan Altınay, direktør for Boğaziçi European School of Politics, Yiğit Ali Ekmekçi, grundlægger af Istanbul Bilgi University, Çiğdem Mater Utku, filmproducent, og Mine Özerden, dokumentarfilmproducent, blev idømt 18 års fængsel under de samme anklager; der henviser til, at domstolen beordrede, at de blev anholdt omgående i retslokalet; der henviser til, at disse påstande er politisk motiverede og aldrig er blevet underbygget, end ikke i dommen af 25. april 2022; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Istanbuls 13. straffedomstol, ledet af dommer Mesut Özdemir, den 25. april 2022 dømte Osman Kavala, en filantropist og fremtrædende menneskerettighedsforkæmper, til livslangt fængsel uden prøveløsladelse, idet han blev fundet skyldig i »forsøg på at vælte regeringen«, men blev frikendt for »spionage«; der henviser til, at syv andre anklagede, herunder, Mücella Yapıců, arkitekt, Can Atalay, advokat, Tayfun Kahraman, byplanlægger, Ali Hakan Altınay, direktør for Boğaziçi European School of Politics, Yiğit Ali Ekmekçi, grundlægger af Istanbul Bilgi University, Çiğdem Mater Utku, filmproducent, og Mine Özerden, dokumentarfilmproducent, blev idømt 18 års fængsel under de samme anklager; der henviser til, at domstolen beordrede, at de blev anholdt omgående i retslokalet; der henviser til, at disse påstande er politisk motiverede og aldrig er blevet underbygget, end ikke i dommen af 25. april 2022;

| B. | der henviser til, at Osman Kavala første gang blev arresteret og fængslet den 1. november 2017 på grundlag af anklager vedrørende protesterne i Gezi-parken i 2013 og kupforsøget i 2016; der henviser til, at Gezi-park-retssagen blev indledt i juni 2019; der henviser til, at Kavala blev anklaget for at have finansieret og organiseret protesterne i Gezi-parken; der henviser til, at den 30. straffedomstol i Istanbul den 18. februar 2020 frifandt Kavala i Gezi-retssagen og beordrede ham løsladt med henvisning til den fuldstændige mangel på konkrete og materielle beviser, der bekræftede, at de påståede forbrydelser var blevet begået; der henviser til, at domstolen også frikendte Mücella Yapıcı, Can Atalay, Tayfun Kahraman, Ali Hakan Altınay, Yiğit Aksakoğlu, Yiğit Ali Ekmekçi, Çiğdem Mater Utku og Mine Özerden; der henviser til, at Kavala var den eneste tiltalte, der stadig var varetægtsfængslet på tidspunktet for hans frifindelse, idet han siden den 18. oktober 2017 havde været tilbageholdt i ulovlig varetægtsfængsling på grundlag af ubegrundede anklager; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Osman Kavala første gang blev arresteret og fængslet den 1. november 2017 på grundlag af anklager vedrørende protesterne i Gezi-parken i 2013 og kupforsøget i 2016; der henviser til, at Gezi-park-retssagen blev indledt i juni 2019; der henviser til, at Kavala blev anklaget for at have finansieret og organiseret protesterne i Gezi-parken; der henviser til, at den 30. straffedomstol i Istanbul den 18. februar 2020 frifandt Kavala i Gezi-retssagen og beordrede ham løsladt med henvisning til den fuldstændige mangel på konkrete og materielle beviser, der bekræftede, at de påståede forbrydelser var blevet begået; der henviser til, at domstolen også frikendte Mücella Yapıcı, Can Atalay, Tayfun Kahraman, Ali Hakan Altınay, Yiğit Aksakoğlu, Yiğit Ali Ekmekçi, Çiğdem Mater Utku og Mine Özerden; der henviser til, at Kavala var den eneste tiltalte, der stadig var varetægtsfængslet på tidspunktet for hans frifindelse, idet han siden den 18. oktober 2017 havde været tilbageholdt i ulovlig varetægtsfængsling på grundlag af ubegrundede anklager;

| C. | der henviser til, at Istanbuls regionale domstols tredje strafferetlige afdeling, appeldomstolen, den 22. januar 2021 omstødte frifindelsen af Kavala og otte andre tiltalte; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Istanbuls regionale domstols tredje strafferetlige afdeling, appeldomstolen, den 22. januar 2021 omstødte frifindelsen af Kavala og otte andre tiltalte;

| D. | der henviser til, at retten under henvisning til de anklager, der blev rejst mod de tiltalte i sagen, begrundede omstødelsen med, at beviserne såsom de tiltaltes opslag på de sociale medier, pressemeddelelser og de slogans, de råbte, ikke blev taget i betragtning, da den tidligere dom blev afsagt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at retten under henvisning til de anklager, der blev rejst mod de tiltalte i sagen, begrundede omstødelsen med, at beviserne såsom de tiltaltes opslag på de sociale medier, pressemeddelelser og de slogans, de råbte, ikke blev taget i betragtning, da den tidligere dom blev afsagt;

| E. | der henviser til, at syv tiltalte, herunder journalist Can Dündar og skuespiller Mehmet Ali Alabora, forblev i udlandet under retssagen; der henviser til, at domstolen havde adskilt deres sager fra sagerne vedrørende de ni tiltalte, der stadig opholdt sig i landet, og udstedt arrestordrer mod dem; der henviser til, at domstolen i sin afgørelse af 18. februar 2020 ophævede arrestordrerne; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at syv tiltalte, herunder journalist Can Dündar og skuespiller Mehmet Ali Alabora, forblev i udlandet under retssagen; der henviser til, at domstolen havde adskilt deres sager fra sagerne vedrørende de ni tiltalte, der stadig opholdt sig i landet, og udstedt arrestordrer mod dem; der henviser til, at domstolen i sin afgørelse af 18. februar 2020 ophævede arrestordrerne;

| F. | der henviser til, at Kavala få timer efter sin frifindelse, og inden hans afgørelse om løsladelse kunne gennemføres, blev arresteret på ny og overført til politiets varetægt på foranledning af den offentlige anklager i Istanbul, İrfan Fidan, i henhold til artikel 309 i den tyrkiske straffelov for anklager om forsøg på at undergrave den forfatningsmæssige orden i forbindelse med en igangværende sideløbende efterforskning af hans formodede involvering i kupforsøget den 15. juli 2016; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kavala få timer efter sin frifindelse, og inden hans afgørelse om løsladelse kunne gennemføres, blev arresteret på ny og overført til politiets varetægt på foranledning af den offentlige anklager i Istanbul, İrfan Fidan, i henhold til artikel 309 i den tyrkiske straffelov for anklager om forsøg på at undergrave den forfatningsmæssige orden i forbindelse med en igangværende sideløbende efterforskning af hans formodede involvering i kupforsøget den 15. juli 2016;

| G. | der henviser til, at Tyrkiets præsident Recep Tayyip Erdoğan den 19. februar 2020 fordømte den dom, der var sagt af Istanbuls 30. straffedomstol, idet han hævdede, at Kavalas frifindelse var en del af en plan udklækket af enkeltpersoner, »som ønsker at udløse opstand i visse lande og opildne til uroligheder«, og henviste til disse personer som »en bevidst fjende af staten og dens befolkning«; der henviser til, at præsident Erdoğans udtalelser sammen med andre højtstående embedsmænd aktivt undergraver det tyrkiske retsvæsens uafhængighed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Tyrkiets præsident Recep Tayyip Erdoğan den 19. februar 2020 fordømte den dom, der var sagt af Istanbuls 30. straffedomstol, idet han hævdede, at Kavalas frifindelse var en del af en plan udklækket af enkeltpersoner, »som ønsker at udløse opstand i visse lande og opildne til uroligheder«, og henviste til disse personer som »en bevidst fjende af staten og dens befolkning«; der henviser til, at præsident Erdoğans udtalelser sammen med andre højtstående embedsmænd aktivt undergraver det tyrkiske retsvæsens uafhængighed;

| H. | der henviser til, at anklagemyndigheden også appellerede dommen om frifindelse, og at statsadvokaten, Edip Şahiner, krævede, at frifindelsen blev omstødt for kunstigt at forlænge proceduren; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at anklagemyndigheden også appellerede dommen om frifindelse, og at statsadvokaten, Edip Şahiner, krævede, at frifindelsen blev omstødt for kunstigt at forlænge proceduren;

| I. | der henviser til, at rådet for dommere og anklagere (HSK), som er ansvarligt for udnævnelse af dommere og forvaltning, efter præsident Erdoğans erklæringer indledte en undersøgelse af de tre dommere, der frifandt Kavala og hans otte medtiltalte, med henvisning til »mangler« i deres dom; der henviser til, at disciplinærsagerne mod disse dommere synes at have udgjort en direkte indblanding i deres beslutningsbeføjelser og kan have haft en afdæmpende virkning på uafhængigheden af alle medlemmer af retsvæsenet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at rådet for dommere og anklagere (HSK), som er ansvarligt for udnævnelse af dommere og forvaltning, efter præsident Erdoğans erklæringer indledte en undersøgelse af de tre dommere, der frifandt Kavala og hans otte medtiltalte, med henvisning til »mangler« i deres dom; der henviser til, at disciplinærsagerne mod disse dommere synes at have udgjort en direkte indblanding i deres beslutningsbeføjelser og kan have haft en afdæmpende virkning på uafhængigheden af alle medlemmer af retsvæsenet;

| J. | der henviser til, at en mistænkt, der er anklaget for terrorisme eller forbrydelser mod staten, i henhold til Tyrkiets lov nr. 7188 om ændring af strafferetsplejeloven og visse love ikke kan varetægtsfængsles i mere end to år, inden deres sag går for retten; der henviser til, at efterforskningen af Kavala i henhold til artikel 309 i den tyrkiske straffelov blev indledt den 25. februar 2018; der henviser til, at de tyrkiske myndigheders undladelse af at løslade Kavala den 25. februar 2020 derfor udgjorde en overtrædelse af Tyrkiets straffelov; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en mistænkt, der er anklaget for terrorisme eller forbrydelser mod staten, i henhold til Tyrkiets lov nr. 7188 om ændring af strafferetsplejeloven og visse love ikke kan varetægtsfængsles i mere end to år, inden deres sag går for retten; der henviser til, at efterforskningen af Kavala i henhold til artikel 309 i den tyrkiske straffelov blev indledt den 25. februar 2018; der henviser til, at de tyrkiske myndigheders undladelse af at løslade Kavala den 25. februar 2020 derfor udgjorde en overtrædelse af Tyrkiets straffelov;

| K. | der henviser til, at det forhold, at anklagemyndigheden i Istanbul ikke har foretaget en ny afhøring efter den fornyede anholdelse af Kavala, viser, at der ikke var fundet nye beviser til støtte for de anklager, der er rejst i henhold til artikel 309 i den tyrkiske straffelov, siden dens afgørelse om løsladelse ex officio af 11. oktober 2019; der henviser til, at denne mangel på nye beviser udgjorde en mangl på et troværdigt grundlag for at tilbageholde Kavala på grundlag af de samme anklager; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det forhold, at anklagemyndigheden i Istanbul ikke har foretaget en ny afhøring efter den fornyede anholdelse af Kavala, viser, at der ikke var fundet nye beviser til støtte for de anklager, der er rejst i henhold til artikel 309 i den tyrkiske straffelov, siden dens afgørelse om løsladelse ex officio af 11. oktober 2019; der henviser til, at denne mangel på nye beviser udgjorde en mangl på et troværdigt grundlag for at tilbageholde Kavala på grundlag af de samme anklager;

| L. | der henviser til, at den fornyede anholdelse af Kavala er et eksempel på mishandling, som anført af Europarådets menneskerettighedskommissær Dunja Mijatović; der henviser til, at straffeafgørelsen om Kavalas fornyede anholdelse udgør en åben overtrædelse af både national og international ret; der henviser til, at hele retssagen mod Kavala har været udgjort af en række retslige manøvrer og uregelmæssigheder, der er præget af politisk indblanding, og med det hovedformål at forlænge tilbageholdelsen af Kavala; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den fornyede anholdelse af Kavala er et eksempel på mishandling, som anført af Europarådets menneskerettighedskommissær Dunja Mijatović; der henviser til, at straffeafgørelsen om Kavalas fornyede anholdelse udgør en åben overtrædelse af både national og international ret; der henviser til, at hele retssagen mod Kavala har været udgjort af en række retslige manøvrer og uregelmæssigheder, der er præget af politisk indblanding, og med det hovedformål at forlænge tilbageholdelsen af Kavala;

| M. | der henviser til, at Gezi-sagen, blandt andre irrationelle afgørelser, mellem august 2021 og februar 2022 blev slået sammen med den såkaldte Çarşı-retssag", hvis tiltalte også havde fået deres frifindelser omstødt; der henviser til, at dommeren, der var præsident for den 30. straffedomstol i Istanbul, Mahmut Başbuğ, som anmodede om, at sagerne blev slået sammen, var den samme dommer, som underskrev sammenlægningen ved den 13. straffedomstol efter at være blevet midlertidigt udnævnt til den; der henviser til, at 13. straffedomstol i februar 2022 senere besluttede at opdele sagerne igen uden åbenlys grund; der henviser til, at en af dommerne i dommerpanelet ved den 13. straffedomstol, der deltog i retssagen den 25. april 2022, Murat Bircan, ansøgte om at blive kandidat til det regerende partis Store Nationalforsamling i 2018; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Gezi-sagen, blandt andre irrationelle afgørelser, mellem august 2021 og februar 2022 blev slået sammen med den såkaldte Çarşı-retssag", hvis tiltalte også havde fået deres frifindelser omstødt; der henviser til, at dommeren, der var præsident for den 30. straffedomstol i Istanbul, Mahmut Başbuğ, som anmodede om, at sagerne blev slået sammen, var den samme dommer, som underskrev sammenlægningen ved den 13. straffedomstol efter at være blevet midlertidigt udnævnt til den; der henviser til, at 13. straffedomstol i februar 2022 senere besluttede at opdele sagerne igen uden åbenlys grund; der henviser til, at en af dommerne i dommerpanelet ved den 13. straffedomstol, der deltog i retssagen den 25. april 2022, Murat Bircan, ansøgte om at blive kandidat til det regerende partis Store Nationalforsamling i 2018;

| N. | der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol den 10. december 2019 fastslog, at Kavalas tilbageholdelse var i strid med artikel 5, stk. 1, i EMRK på grund af manglende rimelig mistanke, artikel 5, stk. 4, i konventionen på grund af manglende hurtig domstolsprøvelse ved forfatningsdomstolen og artikel 18 i konventionen sammenholdt med dens artikel 5, stk. 1, på grund af den politisk motiverede karakter af hans tilbageholdelse, hvis formål var at udøve en afskrækkende virkning på menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol den 10. december 2019 fastslog, at Kavalas tilbageholdelse var i strid med artikel 5, stk. 1, i EMRK på grund af manglende rimelig mistanke, artikel 5, stk. 4, i konventionen på grund af manglende hurtig domstolsprøvelse ved forfatningsdomstolen og artikel 18 i konventionen sammenholdt med dens artikel 5, stk. 1, på grund af den politisk motiverede karakter af hans tilbageholdelse, hvis formål var at udøve en afskrækkende virkning på menneskerettighedsforkæmpere;

| O. | der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolens dom vedrører både de anklager, der blev rejst mod Kavala i henhold til artikel 312 i den tyrkiske straffelov for hans påståede involvering i protesterne Gezi-parken, og de anklager, der blev rejst mod ham i henhold til artikel 309 i straffeloven i forbindelse med hans påståede involvering i det mislykkede kup den 15. juli 2016; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolens dom vedrører både de anklager, der blev rejst mod Kavala i henhold til artikel 312 i den tyrkiske straffelov for hans påståede involvering i protesterne Gezi-parken, og de anklager, der blev rejst mod ham i henhold til artikel 309 i straffeloven i forbindelse med hans påståede involvering i det mislykkede kup den 15. juli 2016;

| P. | der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolens dom krævede, at de tyrkiske myndigheder skulle sikre Kavalas øjeblikkelige løsladelse; der henviser til, at der ikke er sket fremskridt i retning af hans løsladelse på trods af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols bindende dom i 2019 og to foreløbige resolutioner fra Europarådets Ministerkomité af 2. december 2021 og 2. februar 2022, som indledte traktatbrudsprocedurer mod Tyrkiet for at have nægtet at gennemføre Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols juridisk bindende dom og straks løslade Kavala, hvilket øger EU's bekymring over det tyrkiske retsvæsens overholdelse af internationale standarder og EU-standarder; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolens dom krævede, at de tyrkiske myndigheder skulle sikre Kavalas øjeblikkelige løsladelse; der henviser til, at der ikke er sket fremskridt i retning af hans løsladelse på trods af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols bindende dom i 2019 og to foreløbige resolutioner fra Europarådets Ministerkomité af 2. december 2021 og 2. februar 2022, som indledte traktatbrudsprocedurer mod Tyrkiet for at have nægtet at gennemføre Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols juridisk bindende dom og straks løslade Kavala, hvilket øger EU's bekymring over det tyrkiske retsvæsens overholdelse af internationale standarder og EU-standarder;

| Q. | der henviser til, at det tyrkiske regeringsparti konsekvent har undergravet retsstatsprincippet, de demokratiske standarder og menneskerettighedsstandarderne med hyppige overgreb på politiske modstandere og menneskerettighedsforkæmpere, der ofte beskyldes for bredt definerede terroranklager; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det tyrkiske regeringsparti konsekvent har undergravet retsstatsprincippet, de demokratiske standarder og menneskerettighedsstandarderne med hyppige overgreb på politiske modstandere og menneskerettighedsforkæmpere, der ofte beskyldes for bredt definerede terroranklager;

| R. | der henviser til, at Tyrkiet, efter at flere EU-medlemsstater udstedte erklæringer, der fordømte Kavalas fortsatte tilbageholdelse, truede med at erklære ti af deres ambassadører for »persona non grata« i Tyrkiet; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Tyrkiet, efter at flere EU-medlemsstater udstedte erklæringer, der fordømte Kavalas fortsatte tilbageholdelse, truede med at erklære ti af deres ambassadører for »persona non grata« i Tyrkiet;

| S. | der henviser til, at Tyrkiet som EU-kandidatland er forpligtet til at opretholde de højeste standarder for demokrati, herunder respekt for menneskerettighederne, retsstatsprincippet, de grundlæggende frihedsrettigheder og den universelle ret til en retfærdig rettergang, og streng overholdelse af princippet om uskyldsformodning og retten til en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Tyrkiet som EU-kandidatland er forpligtet til at opretholde de højeste standarder for demokrati, herunder respekt for menneskerettighederne, retsstatsprincippet, de grundlæggende frihedsrettigheder og den universelle ret til en retfærdig rettergang, og streng overholdelse af princippet om uskyldsformodning og retten til en retfærdig rettergang;

| T. | der henviser til, at Tyrkiet har været medlem af Europarådet siden den 9. august 1949, hvilket binder det til den europæiske menneskerettighedskonvention og Menneskerettighedsdomstolens domme; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Tyrkiet har været medlem af Europarådet siden den 9. august 1949, hvilket binder det til den europæiske menneskerettighedskonvention og Menneskerettighedsdomstolens domme;

| 1. | fordømmer på det kraftigste den dom, der for nylig blev afsagt af den 13. højestestraffedomstol i Istanbul, hvorved Osman Kavala blev idømt en skærpet livstidsdom efter mere end fire et halvt års uretfærdig, ulovlig og ulovlig tilbageholdelse og efter mindre end tre måneder efter, at Europarådets Ministerkomité havde indledt traktatbrudsprocedurer mod Tyrkiet for at have nægtet at gennemføre Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols juridisk bindende dom; mener, at han er blevet dømt for uberettigede anklager med det fremtidige formål at bringe ham til tavshed som menneskerettighedsforkæmper og afskrække kritiske røster i Tyrkiet; fordømmer ligeledes domfældelsen af de medtiltalte, Mücella Yapıců, Can Atalay, Tayfun Kahraman, Ali Hakan Altınay, Yiğit Ali Ekmekçi, Çiğdem Mater Utku og Mine Özerden; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer til, at Osman Kavala løslades omgående og betingelsesløst i overensstemmelse med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom fra 2019, at alle anklager mod ham straks frafaldes, og at hans rettigheder og frihedsrettigheder garanteres fuldt ud, samt at der sikres øjeblikkelig løsladelse af de øvrige syv tiltalte i sagen; fordømmer, at Osman Kavala konstant har været frihedsberøvet siden oktober 2017, og opfordrer Tyrkiet til at handle i overensstemmelse med sine internationale og nationale forpligtelser; |
| --- | --- |

2.

| 3. | udtrykker fuld solidaritet med Osman Kavala, de øvrige tiltalte i Gezi-retssagen og deres familier; |
| --- | --- |

3.

| 4. | er dybt bekymret over den igangværende forværring af de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder og retsstatsprincippet i Tyrkiet, navnlig efter det mislykkede kup; opfordrer de tyrkiske myndigheder til at sætte en stopper for den retslige chikane af menneskerettighedsforkæmpere, akademikere, journalister, åndelige ledere og advokater; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Tyrkiet som medlem af Europarådet til fuldt ud at gennemføre alle Menneskerettighedsdomstolens domme i overensstemmelse med artikel 46 i EMRK, en absolut forpligtelse, der følger af Tyrkiets medlemskab af Europarådet, og som er nedfældet i Tyrkiets forfatning; understreger, at Tyrkiets afvisning af at gennemføre Menneskerettighedsdomstolens afgørelse om Osman Kavalas sag yderligere øger EU's bekymring over det tyrkiske retsvæsens overholdelse af internationale og europæiske standarder; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fordømmer og beklager de fortsatte bestræbelser og forsøg på at forlænge fængslingen af Kavala på trods af manglen på troværdige eller håndgribelige beviser gennem en række komplekse undvigende retlige taktikker, herunder sammenlægning og adskillelse af sagsakter og konstante uregelmæssigheder i forbindelse med manglende overholdelse af standarderne for en retfærdig rettergang og til gavn for et politisk formål; |
| --- | --- |

6.

| 7. | er forfærdet over, at Istanbuls 13. straffedomstol idømte Osman Kavala en skærpet livstidsdom for angiveligt at have forsøgt at vælte regeringen med magt og anvende vold i åbenbar modstrid med det forhold, at Menneskerettighedsdomstolen allerede specifikt havde afvist denne anklage i sine afgørelser; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glæder sig over de gentagne afgørelser truffet af Europarådets Ministerkomité med krav om løsladelse af Kavala, som kulminerede i dens historiske indledning af traktatbrudsprocedurer mod Tyrkiet gennem midlertidige resolutioner i december 2021 og februar 2022 vedrørende landets afvisning af at efterleve Menneskerettighedsdomstolens endelige dom; bemærker, at traktatbrudsprocedurene fremhæver alvoren af Tyrkiets overtrædelser af landets forpligtelser som medlem af Europarådet og som EU-kandidatland; opfordrer Europarådets Ministerkomité til at tage de nødvendige skridt til at sikre, at Tyrkiets regering gennemfører Menneskerettighedsdomstolens dom uden yderligere forsinkelse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fordømmer de tyrkiske myndigheders nedværdigende og umenneskelige behandling af Kavala, som krænker hans rettigheder i henhold til EMRK, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den tyrkiske nationale lovgivning samt hans menneskelige værdighed i henhold til artikel 17 i Republikken Tyrkiets forfatning; opfordrer Tyrkiet til at afstå fra yderligere skræmmeforanstaltninger mod ham og garantere hans menneskerettigheder som forankret i den tyrkiske forfatning og i EU-ret og folkeretten; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fordømmer den beslutning, som Tyrkiets råd af dommere og anklagere har truffet om at indlede en undersøgelse af de tre dommere, som kategorisk og utvetydigt frifandt Kavala; er forfærdet over, hvordan den tidligere vicestatsadvokat i Istanbul, Hasan Yılmaz, der var ansvarlig for det andet anklageskrift mod Kavala, på den anden side efterfølgende blev udnævnt til vicejustitsminister og selvskrevet medlem af rådet for dommere og anklagere; |
| --- | --- |

10.

| 11. | udtrykker dyb bekymring over hændelser, der tyder på en klar statslig indblanding i de retlige anliggender i forbindelse med retsforfølgningen af Kavala; er dybt bekymret over, at det tyrkiske retsvæsen og de tyrkiske myndigheder tilsidesætter Menneskerettighedsdomstolens afgørelser, og over, at dele af retsvæsenet i stigende grad undlader at efterkomme domme fra den tyrkiske forfatningsdomstol; insisterer på, at de tyrkiske myndigheder træffer alle mulige foranstaltninger for at håndtere den nuværende alvorlige situation i retsvæsenet og genoprette dets uafhængighed i overensstemmelse med artikel 6 i den europæiske menneskerettighedskonvention, sikre alle tyrkiske retsorganers upartiskhed og beskytte dem mod politisk indblanding; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer indtrængende næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Kommissionen og medlemsstaterne til at blive ved med at bringe sagen om Osman Kavala og alle andre sager om menneskerettighedsforkæmpere, advokater, journalister, politikere og akademikere, blandt andre, der er vilkårligt fængslet, op over for deres tyrkiske samtalepartnere, og til at yde de anholdte diplomatisk og politisk støtte, herunder observation af retssager og overvågning af sager; opfordrer til, at en delegation fra Europa-Parlamentet overværer retssagen mod Kavala og hans medtiltalte, hvis den fortsætter; bemærker muligheden for at appellere den seneste retsafgørelse til den tyrkiske kassationsdomstol og til forfatningsdomstolen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge brugen af hastetilskud til menneskerettighedsforkæmpere og til at sikre, at EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere gennemføres fuldt ud; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at Kavala og andre tyrkiske statsborgere i lignende situationer kan få tildelt politisk asyl i EU, hvis det er nødvendigt; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at den nuværende tyrkiske regering med beslutningen om åbent at ophæve Menneskerettighedsdomstolens bindende afgørelser i sagen om Osman Kavala og andre bevidst har ødelagt ethvert håb om at genåbne sin EU-tiltrædelsesproces eller åbne nye kapitler og lukke åbne kapitler under de nuværende omstændigheder; minder Det Europæiske Råd om, at enhver forbedring af de officielle forbindelser mellem EU og Tyrkiet og eventuelle fremskridt hen imod en positiv dagsorden som tilbudt i Det Europæiske Råds konklusioner fra juni 2021, marts 2021 og december 2020 bør afhænge af reelle forbedringer i situationen med hensyn til borgerlige rettigheder, menneskerettigheder og retsstatssituationen i Tyrkiet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Tyrkiets præsident, regering og parlament og anmoder om, at denne beslutning oversættes til tyrkisk. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT C 15 af 12.1.2022, s. 81.

(2)  EUT C 456 af 10.11.2021, s. 247.

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/117 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/117

---

P9_TA(2022)0200

Rapporter om fortsat organhøst i Kina

Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om beretningerne om fortsat organhøst i Kina (2022/2657(RSP))

(2022/C 465/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om forbindelserne mellem EU og Kina, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om forbindelserne mellem EU og Kina,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. december 2013 om organhøst i Kina (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. december 2013 om organhøst i Kina (1),

| — | der henviser til undersøgelsen med titlen »Proceedings of the Workshop on Organ Harvesting in China«, som blev offentliggjort den 12. april 2016 (2) af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen med titlen »Proceedings of the Workshop on Organ Harvesting in China«, som blev offentliggjort den 12. april 2016 (2) af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/53/EU af 7. juli 2010 om kvalitets- og sikkerhedsstandarder for menneskelige organer til transplantation (3); |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/53/EU af 7. juli 2010 om kvalitets- og sikkerhedsstandarder for menneskelige organer til transplantation (3);

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948 og til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder fra 2009, navnlig artikel 3 heraf om retten til respekt for menneskets integritet, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948 og til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder fra 2009, navnlig artikel 3 heraf om retten til respekt for menneskets integritet,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf ratificeret af Kina den 4. oktober 1988, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf ratificeret af Kina den 4. oktober 1988,

| — | der henviser til Europarådets konvention om organhandel, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention om organhandel,

| — | der henviser til Istanbulerklæringen om handel med organer og organturisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til Istanbulerklæringen om handel med organer og organturisme,

| — | der henviser til konventionen om forebyggelse af og straf for folkedrab undertegnet af Kina i 1949, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om forebyggelse af og straf for folkedrab undertegnet af Kina i 1949,

| — | der henviser til erklæringen af 14. juni 2021 fra FN's menneskerettighedseksperter om beretninger om påstået organhøst rettet mod mindretal i Kina, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 14. juni 2021 fra FN's menneskerettighedseksperter om beretninger om påstået organhøst rettet mod mindretal i Kina,

| — | der henviser til høringen den 29. november 2021 af Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder om organhøst i Kina, |
| --- | --- |

—

der henviser til høringen den 29. november 2021 af Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder om organhøst i Kina,

| — | der henviser til den endelige dom fra den uafhængige domstol om tvungen organhøst fra samvittighedsfanger i Kina (China Tribunal), der blev afsagt den 1. marts 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige dom fra den uafhængige domstol om tvungen organhøst fra samvittighedsfanger i Kina (China Tribunal), der blev afsagt den 1. marts 2020,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at fremme af og respekt for menneskerettigheder, demokratiet og retsstatsprincippet fortsat er centrum af EU's forbindelser til Kina i overensstemmelse med EU's forpligtelse til at opretholde disse værdier i sin optræden udadtil og Kinas tilsagn om at overholde dem i sit eget udviklingssamarbejde og internationale samarbejde; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at fremme af og respekt for menneskerettigheder, demokratiet og retsstatsprincippet fortsat er centrum af EU's forbindelser til Kina i overensstemmelse med EU's forpligtelse til at opretholde disse værdier i sin optræden udadtil og Kinas tilsagn om at overholde dem i sit eget udviklingssamarbejde og internationale samarbejde;

| B. | der henviser til, at menneskerettighedssituationen i Kina fortsat er blevet forværret, siden præsident Xi Jinping kom til magten i marts 2013; der henviser til, at den kinesiske regering er blevet stadig mere fjendtlig over for menneskerettigheder og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at menneskerettighedssituationen i Kina fortsat er blevet forværret, siden præsident Xi Jinping kom til magten i marts 2013; der henviser til, at den kinesiske regering er blevet stadig mere fjendtlig over for menneskerettigheder og retsstatsprincippet;

| C. | der henviser til, at der hvert år foretages 10 000 ulovlige organtransplantationer på verdensplan; der henviser til, at handel med menneskeorganer ifølge Verdenssundhedsorganisationen (WHO) genererer mere end 1 mia. EUR i overskud om året; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der hvert år foretages 10 000 ulovlige organtransplantationer på verdensplan; der henviser til, at handel med menneskeorganer ifølge Verdenssundhedsorganisationen (WHO) genererer mere end 1 mia. EUR i overskud om året;

| D. | der henviser til, at Folkerepublikken Kina har ekstremt lave antal af frivillige organdonationer på grund af traditionelle opfattelser; der henviser til, at Kina i 1984 gennemførte lovgivning, der gav mulighed for organhøst fra henrettede fanger; der henviser til, at Kina erklærede, at det var ophørt med at anvende organer fra henrettede fanger i 2015 og havde iværksat et nationalt donationssystem, uden dog nogensinde at forbyde denne praksis, som stadig er lovlig; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Folkerepublikken Kina har ekstremt lave antal af frivillige organdonationer på grund af traditionelle opfattelser; der henviser til, at Kina i 1984 gennemførte lovgivning, der gav mulighed for organhøst fra henrettede fanger; der henviser til, at Kina erklærede, at det var ophørt med at anvende organer fra henrettede fanger i 2015 og havde iværksat et nationalt donationssystem, uden dog nogensinde at forbyde denne praksis, som stadig er lovlig;

| E. | der henviser til, at systemet for organtransplantationer i Kina ikke overholder WHO's krav om gennemsigtighed og sporbarhed i forbindelse med organudtagning, og at den kinesiske regering har gjort modstand mod uafhængig kontrol med systemet; der henviser til, at frivillig og informeret samtykke er en forudsætning for etisk organdonation; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at systemet for organtransplantationer i Kina ikke overholder WHO's krav om gennemsigtighed og sporbarhed i forbindelse med organudtagning, og at den kinesiske regering har gjort modstand mod uafhængig kontrol med systemet; der henviser til, at frivillig og informeret samtykke er en forudsætning for etisk organdonation;

| F. | der henviser til, at tvungen organhøst skal forstås som drab på en person uden dennes samtykke, således at deres organer kan fjernes og transplanteres til en anden person; der henviser til, at denne praksis må betragtes som en chokerende og uacceptabel krænkelse af den grundlæggende ret til livet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at tvungen organhøst skal forstås som drab på en person uden dennes samtykke, således at deres organer kan fjernes og transplanteres til en anden person; der henviser til, at denne praksis må betragtes som en chokerende og uacceptabel krænkelse af den grundlæggende ret til livet;

| G. | der henviser til, at FN's Komité mod Tortur og FN's særlige rapportør om tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf har udtrykt bekymring over beskyldningerne om organhøst fra fanger og har opfordret regeringen i Folkerepublikken Kina til at øge ansvarligheden og gennemsigtigheden i forbindelse med organtransplantationssystemet og straffe de personer, der er ansvarlige for misbrug; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at FN's Komité mod Tortur og FN's særlige rapportør om tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf har udtrykt bekymring over beskyldningerne om organhøst fra fanger og har opfordret regeringen i Folkerepublikken Kina til at øge ansvarligheden og gennemsigtigheden i forbindelse med organtransplantationssystemet og straffe de personer, der er ansvarlige for misbrug;

| H. | der henviser til, at den kinesiske domstol (4) afsagde sin endelige dom i marts 2020, hvori den konkluderede, at der i årevis var blevet begået tvungen organhøst i hele Kina i betydeligt omfang, og at Falun Gong-udøvere havde været en — og sandsynligvis den vigtigste — kilde til organforsyning; der henviser til, at den kinesiske regering nægtede at afgive vidneforklaring for domstolen; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den kinesiske domstol (4) afsagde sin endelige dom i marts 2020, hvori den konkluderede, at der i årevis var blevet begået tvungen organhøst i hele Kina i betydeligt omfang, og at Falun Gong-udøvere havde været en — og sandsynligvis den vigtigste — kilde til organforsyning; der henviser til, at den kinesiske regering nægtede at afgive vidneforklaring for domstolen;

| I. | der henviser til, at den store afhængighed af henrettede og levende fanger som kilde til transplantationsorganer medfører en lang række uacceptable krænkelser af menneskerettighederne og medicinsk etik; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den store afhængighed af henrettede og levende fanger som kilde til transplantationsorganer medfører en lang række uacceptable krænkelser af menneskerettighederne og medicinsk etik;

| J. | der henviser til, at der ifølge FN's menneskerettighedseksperter i deres erklæring af 10. juni 2021 foreligger troværdige oplysninger om, at tilbageholdte fra etniske, sproglige eller religiøse mindretal i Kina har gennemgået lægeundersøgelser, herunder blodprøver og organundersøgelser såsom ultralyd og røntgenundersøgelser, som er afgørende for at kontrollere organers forenelighed med henblik på transplantation uden deres frie, frivillige og informerede samtykke; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der ifølge FN's menneskerettighedseksperter i deres erklæring af 10. juni 2021 foreligger troværdige oplysninger om, at tilbageholdte fra etniske, sproglige eller religiøse mindretal i Kina har gennemgået lægeundersøgelser, herunder blodprøver og organundersøgelser såsom ultralyd og røntgenundersøgelser, som er afgørende for at kontrollere organers forenelighed med henblik på transplantation uden deres frie, frivillige og informerede samtykke;

| K. | der henviser til, at FN's menneskerettighedseksperter tidligere har rejst spørgsmålet over for den kinesiske regering i 2006 og 2007; der henviser til, at den kinesiske regerings svar manglede data såsom oplysninger om kilderne til organer, der anvendes til transplantationskirurgi eller informationsudvekslingssystemer, som kunne have bidraget til identifikation og beskyttelse af ofre for menneskehandel og effektiv efterforskning og retsforfølgning af menneskehandlere; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at FN's menneskerettighedseksperter tidligere har rejst spørgsmålet over for den kinesiske regering i 2006 og 2007; der henviser til, at den kinesiske regerings svar manglede data såsom oplysninger om kilderne til organer, der anvendes til transplantationskirurgi eller informationsudvekslingssystemer, som kunne have bidraget til identifikation og beskyttelse af ofre for menneskehandel og effektiv efterforskning og retsforfølgning af menneskehandlere;

| L. | der henviser til, at den kinesiske regering har afvist beskyldninger om organhøst, navnlig gennem sit svar til FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder, og gentagne gange kategorisk har benægtet, at Falun Gong-udøvere er blevet dræbt for deres organer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den kinesiske regering har afvist beskyldninger om organhøst, navnlig gennem sit svar til FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder, og gentagne gange kategorisk har benægtet, at Falun Gong-udøvere er blevet dræbt for deres organer;

| 1. | udtrykker alvorlig bekymring over beretningerne om vedholdende, systematisk, umenneskelig og statslig sanktioneret organhøst fra fanger i Folkerepublikken Kina, og mere specifikt fra Falun Gong-udøvere og andre mindretal, såsom uighurer, tibetanere og kristne; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder om, at Kina har ratificeret konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, som indeholder et absolut og ufravigeligt forbud mod tortur og anden grusom, umenneskelig og nedværdigende behandling eller straf; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at praksis med organhøst fra levende fanger på dødsgangen og samvittighedsfanger i Folkerepublikken Kina kan udgøre forbrydelser mod menneskeheden som defineret i artikel 7 i Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol; opfordrer indtrængende Folkerepublikken Kina til at undertegne og tiltræde Romstatutten; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer de kinesiske myndigheder til straks at reagere på påstandene om organhøst og til at tillade internationale menneskerettighedsmekanismers uafhængige overvågning, herunder FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder; |
| --- | --- |

4.

| 5. | udtrykker bekymring over manglen på uafhængigt tilsyn med, om fanger eller tilbageholdte giver gyldigt samtykke til organdonation; fordømmer manglen på oplysninger fra de kinesiske myndigheder om beretninger om, at familier til afdøde tilbageholdte og fanger forhindres i at kræve de afdødes lig; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at anmode om og sikre et frit og informeret samtykke fra fanger eller tilbageholdte i forbindelse med lægeundersøgelser og til at vedtage en lovgivningsmæssig ramme i overensstemmelse med internationale konventioner for et frivilligt og gennemsigtigt system for organdonation; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at rejse spørgsmålet om organhøst i Kina i forbindelse med enhver menneskerettighedsdialog; insisterer på, at EU og dets medlemsstater offentligt fordømmer overgreb knyttet til organtransplantation i Kina; opfordrer medlemsstaterne til at træffe de nødvendige tiltag til at forhindre transplantationsturisme i Kina overfor deres borgere og til at øge bevidstheden om dette spørgsmål blandt deres borgere, der rejser til Kina; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glæder sig over det besøg, som FN's højkommissær for menneskerettigheder, Michelle Bachelet, har aflagt i Kina; opfordrer indtrængende FN til at fortsætte sin undersøgelse af organhandel under dette besøg; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at rejse spørgsmålet om tvungen organhøst i sit samarbejde med tredjelande, navnlig med dets partnere i Golfregionen, hvor kinesiske transplantationscentre har reklameret for »halalorganer« fra uighurer og muslimske mindretal i Kina; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kina til fuldt ud at overholde WHO's krav om gennemsigtighed og sporbarhed i forbindelse med organudtagning; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres konventioner og samarbejdsaftaler med tredjelande, herunder Kina, på sundheds- og forskningsområdet overholder EU's etiske principper i forbindelse med organdonation og anvendelse til videnskabelige formål af elementer og produkter fra det menneskelige legeme; opfordrer de relevante institutioner i medlemsstaterne til at evaluere og revidere vilkårene for deres samarbejde med kinesiske institutioner om transplantationsmedicin, forskning og uddannelse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kræver, at de kinesiske myndigheder giver åben, uhindret og meningsfuld adgang til FN's højkommissær for menneskerettigheder og mandatindehaverne i FN's Menneskerettighedsråds særlige procedurer til at besøge Xinjiang; anmoder den kinesiske regering om at samarbejde med FN-organisationerne om dette spørgsmål; opfordrer indtrængende FN's Menneskerettighedsråd til at prioritere spørgsmålet om tvungen organhøst; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Folkerepublikken Kinas regering og parlament og FN's højkommissær for menneskerettigheder. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT C 468 af 15.12.2016, s. 208.

(2)  Undersøgelsen — »Proceedings of the Workshop on Organ Harvesting in China«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Interne Politikker, Temaafdeling A — Økonomisk og Videnskabelig Politik, 12. april 2016.

(3)  EUT L 207 af 6.8.2010, s. 14.

(4)  https://chinatribunal.com/

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/120

---

P9_TA(2022)0201

Den fortsatte undertrykkelse af den politiske opposition i Cambodja

Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om den fortsatte undertrykkelse af den politiske opposition i Cambodja (2022/2658(RSP))

(2022/C 465/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Cambodja, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Cambodja,

| — | der henviser til tidligere rapporter og erklæringer fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Cambodja, |
| --- | --- |

—

der henviser til tidligere rapporter og erklæringer fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Cambodja,

| — | der henviser til Kommissionens beslutning af 12. februar 2020 om tilbagetrækning af en del af de toldpræferencer, der er indrømmet Cambodja i henhold til EU's handelsordning om »alt undtagen våben« (EBA), fra og med den 12. august 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beslutning af 12. februar 2020 om tilbagetrækning af en del af de toldpræferencer, der er indrømmet Cambodja i henhold til EU's handelsordning om »alt undtagen våben« (EBA), fra og med den 12. august 2020,

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations konvention om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations konvention om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig,

| — | der henviser til erklæringen fra EU's delegation ved FN af 29. marts 2022 om interaktive dialoger med den særlige rapportør om Cambodja på den 49. samling i FN's Menneskerettighedsråd, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra EU's delegation ved FN af 29. marts 2022 om interaktive dialoger med den særlige rapportør om Cambodja på den 49. samling i FN's Menneskerettighedsråd,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution 48/23 af 11. oktober 2021 om rådgivningstjenester og teknisk bistand til Cambodja, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution 48/23 af 11. oktober 2021 om rådgivningstjenester og teknisk bistand til Cambodja,

| — | der henviser til FN's menneskerettighedskomités konkluderende observationer af 30. marts 2022 om den tredje periodiske rapport om Cambodja, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's menneskerettighedskomités konkluderende observationer af 30. marts 2022 om den tredje periodiske rapport om Cambodja,

| — | der henviser til samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Cambodja, der blev undertegnet i Luxembourg den 29. april 1997 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Cambodja, der blev undertegnet i Luxembourg den 29. april 1997 (1),

| — | der henviser til den cambodjanske fredsaftale af 23. oktober 1991, navnlig artikel 15 heri, som indeholder et tilsagn om at værne om menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i Cambodja, herunder fra internationale signatarers side, |
| --- | --- |

—

der henviser til den cambodjanske fredsaftale af 23. oktober 1991, navnlig artikel 15 heri, som indeholder et tilsagn om at værne om menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i Cambodja, herunder fra internationale signatarers side,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder af 10. december 1948 og den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 16. december 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder af 10. december 1948 og den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 16. december 1966,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Cambodjas højesteret den 16. november 2017 bekendtgjorde opløsningen af det største oppositionsparti, Cambodja National Rescue Party (CNRP); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Cambodjas højesteret den 16. november 2017 bekendtgjorde opløsningen af det største oppositionsparti, Cambodja National Rescue Party (CNRP);

| B. | der henviser til, at den cambodjanske regering, siden højesteret opløste CNRP forud for valget i 2018, har slået hårdt ned på medlemmer af den politiske opposition, hvilket har tvunget disse medlemmer i eksil på grund af frygt for vilkårlig anholdelse eller gengældelse; der henviser til, at regeringens undertrykkelse af uafhængige medier, civilsamfundsorganisationer og den politiske opposition, der begyndte i 2017, fortsatte i 2021 og 2022; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den cambodjanske regering, siden højesteret opløste CNRP forud for valget i 2018, har slået hårdt ned på medlemmer af den politiske opposition, hvilket har tvunget disse medlemmer i eksil på grund af frygt for vilkårlig anholdelse eller gengældelse; der henviser til, at regeringens undertrykkelse af uafhængige medier, civilsamfundsorganisationer og den politiske opposition, der begyndte i 2017, fortsatte i 2021 og 2022;

| C. | der henviser til, at premierminister Hun Sen næsten uafbrudt har været ved magten i 37 år, og at det regerende Cambodian People’s Party har absolut magt over staten og de lovgivende organer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at premierminister Hun Sen næsten uafbrudt har været ved magten i 37 år, og at det regerende Cambodian People’s Party har absolut magt over staten og de lovgivende organer;

| D. | der henviser til, at Cambodja afholder lokalvalg i juni 2022, og at det næste parlamentsvalg forventes at finde sted i juli 2023; der henviser til, at Cambodjas menneskerettighedssituation forud for kommunalvalget i juni 2022 og næste års nationale valg har nået et krisepunkt, da regeringen har foretaget en intensiveret undertrykkelse af den politiske opposition, journalister, uafhængige medier og civilsamfundet under dække af covid-19-foranstaltninger; der henviser til, at Cambodjas nationale valgkomité har fjernet mere end 100 kandidater fra oppositionspartiet Candlelight Party (2) fra listen over kandidater, der stillede op til landets kommunalvalg den 5. juni 2022; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Cambodja afholder lokalvalg i juni 2022, og at det næste parlamentsvalg forventes at finde sted i juli 2023; der henviser til, at Cambodjas menneskerettighedssituation forud for kommunalvalget i juni 2022 og næste års nationale valg har nået et krisepunkt, da regeringen har foretaget en intensiveret undertrykkelse af den politiske opposition, journalister, uafhængige medier og civilsamfundet under dække af covid-19-foranstaltninger; der henviser til, at Cambodjas nationale valgkomité har fjernet mere end 100 kandidater fra oppositionspartiet Candlelight Party (2) fra listen over kandidater, der stillede op til landets kommunalvalg den 5. juni 2022;

| E. | der henviser til, at myndighederne efter at have indkaldt retten i november 2020 indledte masseretssager i 2021 mod mere end 100 medlemmer af oppositionen og menneskerettighedsforkæmpere for at udøve deres ret til ytringsfrihed og retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger; der henviser til, at uregelmæssighederne i forbindelse med disse retssager omfattede mangel på troværdige beviser, krænkelse af retten til retfærdig rettergang og grundlæggende retssikkerhedsgarantier, og at flere af de tiltalte blev retsforfulgt in absentia i strid med menneskerettighedsgarantierne; der henviser til, at mere end 60 menneskerettighedsforkæmpere i øjeblikket sidder i fængsel, herunder fagforeningsledere og miljøaktivister; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at myndighederne efter at have indkaldt retten i november 2020 indledte masseretssager i 2021 mod mere end 100 medlemmer af oppositionen og menneskerettighedsforkæmpere for at udøve deres ret til ytringsfrihed og retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger; der henviser til, at uregelmæssighederne i forbindelse med disse retssager omfattede mangel på troværdige beviser, krænkelse af retten til retfærdig rettergang og grundlæggende retssikkerhedsgarantier, og at flere af de tiltalte blev retsforfulgt in absentia i strid med menneskerettighedsgarantierne; der henviser til, at mere end 60 menneskerettighedsforkæmpere i øjeblikket sidder i fængsel, herunder fagforeningsledere og miljøaktivister;

| F. | der henviser til, at ni højtstående partiledere, herunder Sam Rainsy, i marts 2021 blev fundet skyldige in absentia i »forsøg på at begå en forbrydelse« og »angreb« i henhold til straffelovens artikel 27 og artikel 451 og idømt 25 års fængsel; der henviser til, at Sam Rainsy, Mu Sochua og andre oppositionspolitikere blev retsforfulgt in absentia, da de ikke fik lov til at vende tilbage til Cambodja for at forsvare sig i retten; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ni højtstående partiledere, herunder Sam Rainsy, i marts 2021 blev fundet skyldige in absentia i »forsøg på at begå en forbrydelse« og »angreb« i henhold til straffelovens artikel 27 og artikel 451 og idømt 25 års fængsel; der henviser til, at Sam Rainsy, Mu Sochua og andre oppositionspolitikere blev retsforfulgt in absentia, da de ikke fik lov til at vende tilbage til Cambodja for at forsvare sig i retten;

| G. | der henviser til, at retssagen mod Kem Sokha, som blev løsladt mod kaution forbundet med restriktive foranstaltninger, mens der blev gennemført andre retssager blev udsat i næsten to år på trods af gentagne anmodninger om genoptagelse af sagen; der henviser til, at hans retssag blev genoptaget i januar 2022, men uden nogen afslutning i sigte, hvilket betød, at politikeren mistede de grundlæggende rettigheder til politisk deltagelse; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at retssagen mod Kem Sokha, som blev løsladt mod kaution forbundet med restriktive foranstaltninger, mens der blev gennemført andre retssager blev udsat i næsten to år på trods af gentagne anmodninger om genoptagelse af sagen; der henviser til, at hans retssag blev genoptaget i januar 2022, men uden nogen afslutning i sigte, hvilket betød, at politikeren mistede de grundlæggende rettigheder til politisk deltagelse;

| H. | der henviser til, at lederen af CNRP, Kem Sokha, blev arresteret i september 2017 og fortsat står over for falske anklager for forræderi; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at lederen af CNRP, Kem Sokha, blev arresteret i september 2017 og fortsat står over for falske anklager for forræderi;

| I. | der henviser til, at byretten i Phnom Penh den 17. marts 2022 idømte politiske modstandere af det regerende parti fængselsstraffe på mellem 5 og 10 år uden kaution; der henviser til, at byretten i Phnom Penh den 17. marts 2022 dømte 20 oppositionspolitikere og -aktivister på grundlag af uklare anklager om »tilskyndelse« og »sammensværgelse« og idømte dem lange fængselsstraffe; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at byretten i Phnom Penh den 17. marts 2022 idømte politiske modstandere af det regerende parti fængselsstraffe på mellem 5 og 10 år uden kaution; der henviser til, at byretten i Phnom Penh den 17. marts 2022 dømte 20 oppositionspolitikere og -aktivister på grundlag af uklare anklager om »tilskyndelse« og »sammensværgelse« og idømte dem lange fængselsstraffe;

| J. | der henviser til, at Veourn Veasna, Voeung Samnang og Lanh Thavry, alle CNRP-tilhængere og flygtninge anerkendt af FN’s højkommissær for flygtninge med tvang blev sendt tilbage til Cambodja fra Thailand i november 2021 og tilbageholdt på grundlag af anklager om tilskyndelse og overtrædelser af covid-lovgivningen; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Veourn Veasna, Voeung Samnang og Lanh Thavry, alle CNRP-tilhængere og flygtninge anerkendt af FN’s højkommissær for flygtninge med tvang blev sendt tilbage til Cambodja fra Thailand i november 2021 og tilbageholdt på grundlag af anklager om tilskyndelse og overtrædelser af covid-lovgivningen;

| K. | der henviser til, at fagforeningslederen Rong Chhun i august 2021 blev dømt for »tilskyndelse til at begå en forbrydelse eller forårsage social uro« sammen med tidligere medlemmer af den politiske opposition, Sar Kanika og Ton Nimol, med domme på mellem 20 måneder og to år samt en kæmpebøde på 400 millioner riel (næsten 95 000 EUR); der henviser til, at Rong Chhun, Sar Kanika, Ton Nimol og andre aktivister, der blev arresteret samtidig, i november 2021 blev løsladt med betingede domme og siden da har været på fri fod;; der henviser til, at kvinder, der er involveret i fredelige strejkeaktioner, gentagne gange og uforholdsmæssigt har været genstand for regeringens bestræbelser på at opløse dem; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at fagforeningslederen Rong Chhun i august 2021 blev dømt for »tilskyndelse til at begå en forbrydelse eller forårsage social uro« sammen med tidligere medlemmer af den politiske opposition, Sar Kanika og Ton Nimol, med domme på mellem 20 måneder og to år samt en kæmpebøde på 400 millioner riel (næsten 95 000 EUR); der henviser til, at Rong Chhun, Sar Kanika, Ton Nimol og andre aktivister, der blev arresteret samtidig, i november 2021 blev løsladt med betingede domme og siden da har været på fri fod;; der henviser til, at kvinder, der er involveret i fredelige strejkeaktioner, gentagne gange og uforholdsmæssigt har været genstand for regeringens bestræbelser på at opløse dem;

| L. | der henviser til, at mere end 60 dokumenterede politiske fanger tilbageholdes i varetægtsarrest, mens repræsentanter for den politiske opposition, samfundsaktivister og fagforeningsmedlemmer udsættes for tilbageholdelse, varetægtsfængsling og ulovlig indespærring; der henviser til, at antallet af indsatte i cambodjanske fængsler siden 2015 er mere end fordoblet, og at der ifølge regeringens tal i øjeblikket tilbageholdes 38 977 personer i de cambodjanske fængsler, der officielt har en kapacitet på 8 804; der henviser til, at denne voldsomme overbelægning udgør en alvorlig krænkelse af rettighederne for de indsatte, som ofte ikke har adgang til rent vand eller lægebehandling; der henviser til, at regeringen heller ikke har taget tilstrækkelige skridt til at forhindre større covid-19-udbrud blandt de indsatte i fængslerne; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at mere end 60 dokumenterede politiske fanger tilbageholdes i varetægtsarrest, mens repræsentanter for den politiske opposition, samfundsaktivister og fagforeningsmedlemmer udsættes for tilbageholdelse, varetægtsfængsling og ulovlig indespærring; der henviser til, at antallet af indsatte i cambodjanske fængsler siden 2015 er mere end fordoblet, og at der ifølge regeringens tal i øjeblikket tilbageholdes 38 977 personer i de cambodjanske fængsler, der officielt har en kapacitet på 8 804; der henviser til, at denne voldsomme overbelægning udgør en alvorlig krænkelse af rettighederne for de indsatte, som ofte ikke har adgang til rent vand eller lægebehandling; der henviser til, at regeringen heller ikke har taget tilstrækkelige skridt til at forhindre større covid-19-udbrud blandt de indsatte i fængslerne;

| M. | der henviser til, at fem kandidater fra Candlelight Party ifølge rapporter er blevet fængslet i løbet af de seneste to måneder; der henviser til, at andre kandidater er blevet tvunget til at trække deres ansøgninger tilbage for at undgå falsk retsforfølgelse på grundlag af anklager som f.eks. konspiration; der henviser til, at regeringen tidligere har anvendt lignende påstande til at afskedige oppositionspartier og kandidater; der henviser til, at myndighederne i 2021 nægtede at registrere Cambodia National Heart Party, hvis organisator nu er genstand for en undersøgelse foretaget af Indenrigsministeriet; der henviser til, at den nationale valgkomité, der kontrolleres af Cambodian People’s Party, gennem de seneste uger har forhindret et betydeligt antal kandidater i at stille op til det kommende valg; der henviser til, at en række afgørelser har ført til annullering af hele kandidatlister i 11 kommuner; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at fem kandidater fra Candlelight Party ifølge rapporter er blevet fængslet i løbet af de seneste to måneder; der henviser til, at andre kandidater er blevet tvunget til at trække deres ansøgninger tilbage for at undgå falsk retsforfølgelse på grundlag af anklager som f.eks. konspiration; der henviser til, at regeringen tidligere har anvendt lignende påstande til at afskedige oppositionspartier og kandidater; der henviser til, at myndighederne i 2021 nægtede at registrere Cambodia National Heart Party, hvis organisator nu er genstand for en undersøgelse foretaget af Indenrigsministeriet; der henviser til, at den nationale valgkomité, der kontrolleres af Cambodian People’s Party, gennem de seneste uger har forhindret et betydeligt antal kandidater i at stille op til det kommende valg; der henviser til, at en række afgørelser har ført til annullering af hele kandidatlister i 11 kommuner;

| N. | der henviser til, at regeringen i marts 2021 vedtog en ny bred lov om foranstaltninger til forebyggelse af spredningen af covid-19 og andre alvorlige, farlige og smitsomme sygdomme, som giver mulighed for op til 20 års fængselsstraffe og andre uforholdsmæssige sanktioner for overtrædelser af covid-19-foranstaltninger; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at regeringen i marts 2021 vedtog en ny bred lov om foranstaltninger til forebyggelse af spredningen af covid-19 og andre alvorlige, farlige og smitsomme sygdomme, som giver mulighed for op til 20 års fængselsstraffe og andre uforholdsmæssige sanktioner for overtrædelser af covid-19-foranstaltninger;

| O. | der henviser til, at regeringen i februar 2021 vedtog et deldekret, der skærper kontrollen med internettet og udvider onlineovervågningen af internetbrugere, der er kritiske over for regeringen; der henviser til, at regeringen i marts 2022 meddelte, at gennemførelsen af deldekretet ville blive udsat på ubestemt tid; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at regeringen i februar 2021 vedtog et deldekret, der skærper kontrollen med internettet og udvider onlineovervågningen af internetbrugere, der er kritiske over for regeringen; der henviser til, at regeringen i marts 2022 meddelte, at gennemførelsen af deldekretet ville blive udsat på ubestemt tid;

| 1. | fordømmer retsforfølgelsen af oppositionspolitikere, fagforeningsfolk, menneskerettighedsforkæmpere, journalister, miljøforkæmpere, studerende og andre for at give udtryk for deres holdninger, der er organiseret af premierminister Hun Sen og hans Cambodian People’s Party; opfordrer den cambodjanske premierminister og hans regering til omgående at sætte en stopper for alle former for intimidering og chikane, herunder juridisk chikane, af medlemmer af oppositionen, fagforeningsfolk, menneskerettighedsforkæmpere, medierne og civilsamfundsaktører; opfordrer sikkerhedsstyrkerne til at afstå fra unødvendig og overdreven magtanvendelse over for dem, der deltager i fredelige protester; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fordømmer opløsningen af CNRP og gentager sin opfordring til omgående at frafalde anklagerne mod Kem Sokha, Sam Rainsy, Mu Sochua og andre oppositionsmedlemmer; opfordrer indtrængende de cambodjanske myndigheder til straks at løslade alle samvittighedsfanger samt fanger, der tilbageholdes for at udføre deres legitime arbejde eller udøve deres rettigheder, herunder journalister, menneskerettighedsforkæmpere, miljøaktivister og fagforeningsfolk; opfordrer de cambodjanske myndigheder til at foretage uafhængige undersøgelser af alle påstande om chikane, intimidering, vilkårlige anholdelser og voldshandlinger og tortur mod medlemmer af oppositionspartier og civilsamfundsaktører og til at retsforfølge gerningsmændene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at retssager mod medlemmer af den politiske opposition, civilsamfundsaktivister, menneskerettighedsforkæmpere, journalister og almindelige borgere gennemføres i absolut strid med internationale standarder for retfærdig rettergang; opfordrer regeringen til at reformere det politiserede retsvæsen, sikre retten til en retfærdig rettergang for alle samt omgående og betingelsesløst løslade alle politiske fanger; opfordrer de cambodjanske myndigheder til at sikre retssystemets fulde uafhængighed og upartiskhed og træffe effektive retlige og andre foranstaltninger til at imødegå den voldsomme overbelægning af fængsler, herunder ved at sætte en stopper for varetægtsfængslinger; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer indtrængende de cambodjanske myndigheder til at sikre, at alle påstande om udenretslige drab efterforskes hurtigt og upartisk, herunder sagerne om Sin Khon og Kem Ley, og at gerningsmændene retsforfølges; opfordrer de cambodjanske myndigheder til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at forebygge og standse sådanne drab; |
| --- | --- |

4.

| 5. | udtrykker sin dybe bekymring over tilbagegangen med hensyn til menneskerettighederne i Cambodja i lyset af det kommende lokalvalg i juni 2022 og det nationale valg i 2023, herunder begrænsningerne af uafhængig rapportering, kriminaliseringen af ytringsfriheden og de facto-forbuddet mod fredelige forsamlinger; opfordrer indtrængende de cambodjanske myndigheder til at sætte en stopper for alle ulovlige begrænsninger af folks deltagelse i offentlige anliggender og til at sikre, at alle politiske partier kan gennemføre en lige, fri og gennemsigtig valgkampagne begyndende med det kommende kommunalvalg den 5. juni 2022 og det nationale valg i juli 2023; |
| --- | --- |

5.

| 6. | er dybt bekymret over regeringens onlineovervågning og trusler mod ytringsfriheden og retten til privatlivets fred; opfordrer de cambodjanske myndigheder til at ophæve loven fra februar 2022 om en national internetportal, som gør det muligt for regeringen at overvåge alle internetaktiviteter og fremme retssager mod personer, der indberetter handlinger fra regeringens eller politiets side; opfordrer den cambodjanske regering til at ophæve alle undertrykkende love, navnlig loven om politiske partier, fagforeningsloven og alle andre retsakter, der begrænser ytringsfriheden og de politiske frihedsrettigheder, og dem, der ikke er i fuld overensstemmelse med internationale standarder og Cambodjas internationale forpligtelser; |
| --- | --- |

6.

| 7. | udtrykker sin bekymring over den tiltagende undertrykkelse af miljøaktivister, herunder aktivister, der kæmper for jordrettigheder, som i særlig grad har været udsat for masseretssager for nylig; beklager i denne forbindelse dybt den rapporterede intensivering af ulovlig skovhugst i Cambodjas beskyttede skove under pandemien og opfordrer EU og medlemsstaterne til at fremme international koordinering for at forhindre, at ulovlige varer eksporteres illegalt fra Cambodja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder EU-baserede virksomheder om behovet for at udvise grundig due diligence på menneskerettigheds- og miljøområdet og for at sikre, at de ikke har nogen forbindelse til politiske ledere eller ledere af de sikkerhedsstyrker, der er ansvarlige for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og opløsningen og den efterfølgende undertrykkelse af oppositionen i Cambodja, samt til enheder, der ejes eller kontrolleres af disse ledere og enheder, der drager fordel af ulovlig skovhugst og land grabbing; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer EU, medlemsstaterne og det indternationale samfund til i lyset af Cambodjas rolle som formand for Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer (ASEAN) at gribe chancen for at lægge pres på og træffe offentlige foranstaltninger for at yde beskyttelse til aktivister og menneskerettighedsforkæmpere og til at støtte politiske partier i deres kamp for at genåbne en del af det politiske og civile rum i forventning om det kommmende kommunalvalg den 5. juni 2022 og det nationale valg i 2023; understreger, at den seneste udvikling yderligere undergraver den cambodjanske regerings troværdighed med hensyn til at gennemføre en positiv menneskerettighedsdagsorden i regionen og som formand for ASEAN; |
| --- | --- |

9.

| 10. | gentager sin opfordring til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om nøje at overvåge situationen i Cambodja, navnlig for at sikre, at Candlelight Party ikke opløses på groteske vilkår, som det skete med CNRP; |
| --- | --- |

10.

| 11. | gentager sin opfordring til målrettede sanktioner og opfordrer indtrængende Rådet til at vedtage restriktive foranstaltninger, herunder rejseforbud og indefrysning af aktiver, over for politiske ledere og ledere af sikkerhedsstyrkerne samt deres økonomiske interesser i henhold til EU's globale ordning for menneskerettighedssanktioner med henblik på at stille alle personer, der er ansvarlige for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og opløsning og efterfølgende undertrykkelse af oppositionen i Cambodja, til ansvar; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til at overvåge de kommende lokalvalg meget nøje og være parat til at anvende alle tilgængelige værktøjer, herunder en fuldstændig ophævelse af Cambodjas EBA-status og andre sanktioner, hvis valgobservatørerne finder beviser for uretfærdige valg; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at insistere på klart definerede benchmarks for menneskerettigheder i alle sine interaktioner med den cambodjanske regering og til at medtage de bekymringsspørgsmål, der fremhæves i denne beslutning, herunder Cambodjas EBA-status; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge situationen og vurdere konsekvenserne af den delvise ophævelse af EBA-status for de mest sårbare dele af civilsamfundet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen til at overvåge al bilateral finansiel støtte til den cambodjanske regering og sikre, at bilateral finansiel støtte går til cambodjanske civilsamfundsorganisationer og oppositionspartier; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, ASEAN’s generalsekretær samt Cambodjas regering, premierminister og parlament. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EFT L 269 af 19.10.1999, s. 18.

(2)  CNRP blev grundlagt i 2012 ved en sammenlægning af Candlelight Party og Human Rights Party. Efter den tvungne opløsning af CNRP i 2017 blev det genoplivede Candlelight Party det største oppositionsparti i Cambodja.

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/124 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/124

---

P9_TA(2022)0202

Konkurrencepolitik — årlig betænkning 2021

Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om konkurrencepolitik — årlig betænkning 2021 (2021/2185(INI))

(2022/C 465/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 101 til 109, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 101 til 109,

| — | der henviser til de relevante regler, retningslinjer, beslutninger, offentlige høringer, meddelelser og arbejdsdokumenter om konkurrence fra Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til de relevante regler, retningslinjer, beslutninger, offentlige høringer, meddelelser og arbejdsdokumenter om konkurrence fra Kommissionen,

| — | der henviser til Kommissionens beretning af 7. juli 2021 om konkurrencepolitikken 2020 (COM(2021)0373) og til det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af samme dato (SWD(2021)0177), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning af 7. juli 2021 om konkurrencepolitikken 2020 (COM(2021)0373) og til det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af samme dato (SWD(2021)0177),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2021 om konkurrencepolitik — årlig beretning 2020 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2021 om konkurrencepolitik — årlig beretning 2020 (1),

| — | der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse ECON-VII/015 om Kommissionens beretning af 7. juli 2021 om konkurrencepolitikken 2020 (COM(2021)0373), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse ECON-VII/015 om Kommissionens beretning af 7. juli 2021 om konkurrencepolitikken 2020 (COM(2021)0373),

| — | der henviser til Kommissionens opfølgning på Parlamentets beslutning af 18. juni 2020 om konkurrencepolitik — årlig beretning 2019 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens opfølgning på Parlamentets beslutning af 18. juni 2020 om konkurrencepolitik — årlig beretning 2019 (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelser af 19. marts 2020, 3. april 2020, 8. maj 2020, 29. juni 2020, 13. oktober 2020, 28. januar 2021 og 18. november 2021 om midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte til støtte for økonomien under det nuværende covid-19-udbrud (C(2021)8442), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelser af 19. marts 2020, 3. april 2020, 8. maj 2020, 29. juni 2020, 13. oktober 2020, 28. januar 2021 og 18. november 2021 om midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte til støtte for økonomien under det nuværende covid-19-udbrud (C(2021)8442),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 5. maj 2021 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udenlandske subsidier, der fordrejer det indre marked (COM(2021)0223), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 5. maj 2021 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udenlandske subsidier, der fordrejer det indre marked (COM(2021)0223),

| — | der henviser til Kommissionens første årsrapport om screening af udenlandske direkte investeringer i Unionen af 23. november 2021 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens første årsrapport om screening af udenlandske direkte investeringer i Unionen af 23. november 2021 (3),

| — | der henviser til lovgivningspakken, der indeholder Kommissionens forslag af 15. december 2020 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et indre marked for digitale tjenester (forordningen om digitale tjenester) (COM(2020)0825) og om åbne og retfærdige markeder i den digitale sektor (forordningen om digitale markeder) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

der henviser til lovgivningspakken, der indeholder Kommissionens forslag af 15. december 2020 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et indre marked for digitale tjenester (forordningen om digitale tjenester) (COM(2020)0825) og om åbne og retfærdige markeder i den digitale sektor (forordningen om digitale markeder) (COM(2020)0842),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1 af 11. december 2018 om styrkelse af de nationale konkurrencemyndigheders forudsætninger for at håndhæve konkurrencereglerne effektivt og sikring af et velfungerende indre marked (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1 af 11. december 2018 om styrkelse af de nationale konkurrencemyndigheders forudsætninger for at håndhæve konkurrencereglerne effektivt og sikring af et velfungerende indre marked (4),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 12. juli 2021 om evaluering af Kommissionens meddelelse af 9. december 1997 om afgrænsning af det relevante marked i forbindelse med Fællesskabets konkurrenceret (SWD(2021)0199), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 12. juli 2021 om evaluering af Kommissionens meddelelse af 9. december 1997 om afgrænsning af det relevante marked i forbindelse med Fællesskabets konkurrenceret (SWD(2021)0199),

| — | der henviser til støtteundersøgelsen, der ledsager evalueringen af Kommissionens meddelelse om afgrænsning af det relevante marked i forbindelse med Fællesskabets konkurrenceret, bestilt af Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence (GD COMP) og offentliggjort i juni 2021 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til støtteundersøgelsen, der ledsager evalueringen af Kommissionens meddelelse om afgrænsning af det relevante marked i forbindelse med Fællesskabets konkurrenceret, bestilt af Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence (GD COMP) og offentliggjort i juni 2021 (5),

| — | der henviser til de særlige rådgiveres rapport om konkurrencepolitik i den digitale æra, bestilt af GD COMP og offentliggjort i 2019 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til de særlige rådgiveres rapport om konkurrencepolitik i den digitale æra, bestilt af GD COMP og offentliggjort i 2019 (6),

| — | der henviser til rapporten om forbrugernes sårbarhed på tværs af centrale markeder i Den Europæiske Union, der blev udarbejdet til Kommissionens Generaldirektorat for Retlige Anliggender og Forbrugere (7) og offentliggjort i 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om forbrugernes sårbarhed på tværs af centrale markeder i Den Europæiske Union, der blev udarbejdet til Kommissionens Generaldirektorat for Retlige Anliggender og Forbrugere (7) og offentliggjort i 2016,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. november 2021 om en konkurrencepolitik egnet til nye udfordringer (COM(2021)0713) og bilaget hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. november 2021 om en konkurrencepolitik egnet til nye udfordringer (COM(2021)0713) og bilaget hertil,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse og køreplan af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse og køreplan af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (8),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. december 2021 om retningslinjer for statsstøtte til klima, miljøbeskyttelse og energi 2022 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. december 2021 om retningslinjer for statsstøtte til klima, miljøbeskyttelse og energi 2022 (9),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. december 2021 om EU-retningslinjer for statsstøtte til fremme af risikofinansieringsinvesteringer (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. december 2021 om EU-retningslinjer for statsstøtte til fremme af risikofinansieringsinvesteringer (10),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. december 2021 om retningslinjerne for anvendelsen af EU's konkurrencelovgivning på kollektive aftaler vedrørende arbejdsvilkår for selvstændige uden ansatte (C(2021)8838), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. december 2021 om retningslinjerne for anvendelsen af EU's konkurrencelovgivning på kollektive aftaler vedrørende arbejdsvilkår for selvstændige uden ansatte (C(2021)8838),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« (COM(2020)0102) og dens meddelelse af 5. maj 2021 om en ajourføring af strategien (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« (COM(2020)0102) og dens meddelelse af 5. maj 2021 om en ajourføring af strategien (COM(2021)0350),

| — | der henviser til Kommissionens forordning (EU) 2021/1237 af 23. juli 2021 om ændring af forordning (EU) nr. 651/2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forordning (EU) 2021/1237 af 23. juli 2021 om ændring af forordning (EU) nr. 651/2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 (11),

| — | der henviser til meddelelse til Kommissionen af 21. december 2021 om godkendelse af indholdet af et udkast til Kommissionens meddelelse om retningslinjer for statsstøtte til klima, miljøbeskyttelse og energi 2022 (C(2021)9817), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse til Kommissionen af 21. december 2021 om godkendelse af indholdet af et udkast til Kommissionens meddelelse om retningslinjer for statsstøtte til klima, miljøbeskyttelse og energi 2022 (C(2021)9817),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2021 retningslinjerne for statsstøtte til klima, energi og miljø (CEEAG) (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2021 retningslinjerne for statsstøtte til klima, energi og miljø (CEEAG) (12),

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 24/2020 med titlen »Kommissionens fusionskontrol og antitrustprocedurer i EU: Der er behov for at opskalere markedstilsynet«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 24/2020 med titlen »Kommissionens fusionskontrol og antitrustprocedurer i EU: Der er behov for at opskalere markedstilsynet«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. marts 2021 med titlen »Vejledning om anvendelsen af den henvisningsmekanisme, som er fastlagt i fusionsforordningens artikel 22, på visse kategorier af sager« (C(2021)1959), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. marts 2021 med titlen »Vejledning om anvendelsen af den henvisningsmekanisme, som er fastlagt i fusionsforordningens artikel 22, på visse kategorier af sager« (C(2021)1959),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. juli 2021 om godkendelse af indholdet af et udkast til Kommissionens forordning om anvendelse af artikel 101, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på kategorier af vertikale aftaler og samordnet praksis (C(2021)5026) og bilaget hertil samt bilaget til Kommissionens meddelelse af 9. juli 2021 om Kommissionens meddelelse om retningslinjer for vertikale begrænsninger (C(2021)5038), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. juli 2021 om godkendelse af indholdet af et udkast til Kommissionens forordning om anvendelse af artikel 101, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på kategorier af vertikale aftaler og samordnet praksis (C(2021)5026) og bilaget hertil samt bilaget til Kommissionens meddelelse af 9. juli 2021 om Kommissionens meddelelse om retningslinjer for vertikale begrænsninger (C(2021)5038),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 14. juli 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af en CO2-grænsetilpasningsmekanisme (COM(2021)0564), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 14. juli 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af en CO2-grænsetilpasningsmekanisme (COM(2021)0564),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0064/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0064/2022),

| A. | der henviser til, at EU's konkurrencepolitik — navnlig i en tid med usikkerhed og en dobbelt omstilling — spiller en afgørende rolle med hensyn til at sikre effektiv konkurrence med henblik på at fremme innovation, jobskabelse, vækst, konkurrenceevne og iværksætteri, skabe rimelige økonomiske vilkår, navnlig ved at fremme innovation, der bidrager til at udvikle nye teknologier, der til gengæld kan hjælpe os med at gøre mere, med mindre belastning af miljøet, og ved at fremme en effektiv tildeling af ressourcer, give forbrugerne flere valgmuligheder og rimelige priser og fremme robustheden af det indre marked; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU's konkurrencepolitik — navnlig i en tid med usikkerhed og en dobbelt omstilling — spiller en afgørende rolle med hensyn til at sikre effektiv konkurrence med henblik på at fremme innovation, jobskabelse, vækst, konkurrenceevne og iværksætteri, skabe rimelige økonomiske vilkår, navnlig ved at fremme innovation, der bidrager til at udvikle nye teknologier, der til gengæld kan hjælpe os med at gøre mere, med mindre belastning af miljøet, og ved at fremme en effektiv tildeling af ressourcer, give forbrugerne flere valgmuligheder og rimelige priser og fremme robustheden af det indre marked;

| B. | der henviser til, at formålet med Unionens konkurrencepolitik er at sikre, at konkurrencen beskyttes i det indre marked; der henviser til, at konkurrencepolitikken ubestrideligt har en indvirkning på de særlige økonomiske interesser hos slutbrugere, der køber varer eller tjenesteydelser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at formålet med Unionens konkurrencepolitik er at sikre, at konkurrencen beskyttes i det indre marked; der henviser til, at konkurrencepolitikken ubestrideligt har en indvirkning på de særlige økonomiske interesser hos slutbrugere, der køber varer eller tjenesteydelser;

| C. | der henviser til, at Kommissionen reagerede hurtigt på udbruddet af covid-19-krisen ved at vedtage særlige konkurrenceregler, som bør forblive midlertidige; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen reagerede hurtigt på udbruddet af covid-19-krisen ved at vedtage særlige konkurrenceregler, som bør forblive midlertidige;

| D. | der henviser til, at konkurrencepolitik skal motivere virksomheder til at investere og implementere mere avanceret digital infrastruktur og flere avancerede digitale værktøjer (f.eks. cloudteknologi, mikroprocessorer og kunstig intelligens) samt mindre forurenende og mere effektive produktionsteknologier; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at konkurrencepolitik skal motivere virksomheder til at investere og implementere mere avanceret digital infrastruktur og flere avancerede digitale værktøjer (f.eks. cloudteknologi, mikroprocessorer og kunstig intelligens) samt mindre forurenende og mere effektive produktionsteknologier;

| E. | der henviser til, at Kommissionen har brug for et passende og effektivt sæt instrumenter, metoder og værktøjer til at sikre streng håndhævelse af konkurrencepolitikken og til at håndhæve konkurrencereglerne og til på behørig vis at sikre, at de gennemføres ensartet og derved bidrage til centrale politiske prioriteringer; der henviser til, at Kommissionen er nødt til at agere upartisk og objektivt for at bevare troværdigheden af EU's konkurrencepolitik; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen har brug for et passende og effektivt sæt instrumenter, metoder og værktøjer til at sikre streng håndhævelse af konkurrencepolitikken og til at håndhæve konkurrencereglerne og til på behørig vis at sikre, at de gennemføres ensartet og derved bidrage til centrale politiske prioriteringer; der henviser til, at Kommissionen er nødt til at agere upartisk og objektivt for at bevare troværdigheden af EU's konkurrencepolitik;

| F. | der henviser til, at en passende lovgivningsmæssig ramme for konkurrencepolitik er afgørende for at gøre EU-markedet som helhed mere attraktivt for internationale virksomheder og investorer, der ønsker at operere i EU, samt for at fremme en stærkere EU-produktionsbase og skabe arbejdspladser i EU; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en passende lovgivningsmæssig ramme for konkurrencepolitik er afgørende for at gøre EU-markedet som helhed mere attraktivt for internationale virksomheder og investorer, der ønsker at operere i EU, samt for at fremme en stærkere EU-produktionsbase og skabe arbejdspladser i EU;

| G. | der henviser til, at nationale konkurrencemyndigheders politiske uafhængighed er yderst vigtigt for at sikre en upartisk og troværdig konkurrencepolitik; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at nationale konkurrencemyndigheders politiske uafhængighed er yderst vigtigt for at sikre en upartisk og troværdig konkurrencepolitik;

| H. | der henviser til, at det er afgørende, at EU's konkurrenceregler afstemmes på afbalanceret vis med Unionens politikker for industri og international handel for at flytte værdikædens aktiviteter hjem igen og styrke den globale konkurrenceevne; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det er afgørende, at EU's konkurrenceregler afstemmes på afbalanceret vis med Unionens politikker for industri og international handel for at flytte værdikædens aktiviteter hjem igen og styrke den globale konkurrenceevne;

| I. | der henviser til, at digitale markeder bliver mere koncentrerede og risikerer at opleve et mindre omfang af investering i innovation og af opbrud generelt som en konsekvens af stadigt forværrede markedsdynamikker og større markedspositioner; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at digitale markeder bliver mere koncentrerede og risikerer at opleve et mindre omfang af investering i innovation og af opbrud generelt som en konsekvens af stadigt forværrede markedsdynamikker og større markedspositioner;

| J. | der henviser til, at energiråvarepriserne er på et niveau uden fortilfælde i Europa med gaspriser, der i efteråret 2021 var 400 % højere end i foråret samme år, bl.a. på grund af den manglende globale konkurrence på gasforsyningsmarkedet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at energiråvarepriserne er på et niveau uden fortilfælde i Europa med gaspriser, der i efteråret 2021 var 400 % højere end i foråret samme år, bl.a. på grund af den manglende globale konkurrence på gasforsyningsmarkedet;

| K. | der henviser til, at EU's konkurrencepolitik bør være egnet til den bæredygtige dobbelte omstilling; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU's konkurrencepolitik bør være egnet til den bæredygtige dobbelte omstilling;

| L. | der henviser til, at international udveksling og internationalt samarbejde er afgørende for at opnå lige konkurrencevilkår på globalt plan; der henviser til, at den europæiske konkurrencepolitik bør være den støtte, der sikrer integriteten og robustheden i det indre marked, samtidig med at den bidrager til at opfylde Unionens prioriteter, især ved at fremme den dobbelte digitale og grønne omstilling på en koordineret måde; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at international udveksling og internationalt samarbejde er afgørende for at opnå lige konkurrencevilkår på globalt plan; der henviser til, at den europæiske konkurrencepolitik bør være den støtte, der sikrer integriteten og robustheden i det indre marked, samtidig med at den bidrager til at opfylde Unionens prioriteter, især ved at fremme den dobbelte digitale og grønne omstilling på en koordineret måde;

| M. | der henviser til, at internationalt samarbejde og nye instrumenter, som f.eks. forordningen om udenlandske subsidier, er nødvendige for at sikre, at tredjelande hindres i at yde konkurrenceforvridende subsidier til foretagender, der er aktive i Unionen, i overensstemmelse med reglerne for det indre marked, som forbyder medlemsstater og virksomheder i EU at anvende sådanne metoder; der henviser til, at EU bør overvåge og føre nøje tilsyn med ikke-EU-landes og -enheders politikker og praksis i denne henseende; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at internationalt samarbejde og nye instrumenter, som f.eks. forordningen om udenlandske subsidier, er nødvendige for at sikre, at tredjelande hindres i at yde konkurrenceforvridende subsidier til foretagender, der er aktive i Unionen, i overensstemmelse med reglerne for det indre marked, som forbyder medlemsstater og virksomheder i EU at anvende sådanne metoder; der henviser til, at EU bør overvåge og føre nøje tilsyn med ikke-EU-landes og -enheders politikker og praksis i denne henseende;

| N. | der henviser til, at der er behov for øget koordinering mellem Unionens politiske mål i forbindelse med den grønne pagt og Parisaftalen på den ene side og konkurrencereglerne på den anden; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der er behov for øget koordinering mellem Unionens politiske mål i forbindelse med den grønne pagt og Parisaftalen på den ene side og konkurrencereglerne på den anden;

Generelle betragtninger

| 1. | understreger, at der skal tages tilstrækkeligt hensyn til de udfordringer, som covid-19-pandemien har skabt, og at det ledende princip bør være en rimelig udfasning af specifikke støtteforanstaltninger på en gradvis og forholdsmæssig måde, samtidig med at der sikres fuldstændig overholdelse af EU's konkurrenceregler, som sikrer lige konkurrencevilkår og konkurrenceevne for vores virksomheder, især for så vidt angår EU's industrielle behov; påpeger, at støtteforanstaltninger, i takt med den økonomiske genopretning, gradvist bør blive mere specifikke inden de til sidst udfases helt; fremhæver behovet for at undgå dramatiske pludselige konsekvenser og forhindre en asymmetrisk genopretning og risikoen for endnu større forskelle på det indre marked; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fremhæver, at en konkurrencepolitik, der har til formål at sikre lige vilkår i alle sektorer, og dermed fremmer innovation og kvalitet og giver forbrugerne flere valgmuligheder, er afgørende for at sikre et velfungerende indre marked; henleder opmærksomheden på de skadelige effekter af politikker med anbefalede detailpriser, som undergraver det indre marked og konkurrencen mellem virksomhederne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at EU ikke bør være alt for afhængig af globale forsyningskæder, navnlig i de sektorer, der er udpeget som vigtige for strategisk autonomi og for en modstandsdygtig og bæredygtig økonomi, som har vist sig at være skrøbelig under pandemien; |
| --- | --- |

3.

| 4. | noterer sig Kommissionens høring i spørgsmålet om retningslinjer for anvendelse af EU-konkurrencelovgivning på kollektive aftaler vedrørende arbejdsvilkår for selvstændige uden ansatte; opfordrer Kommissionen til at medtage alle selvstændige uden ansatte i retningslinjerne, både online og offline; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mener, at øget konkurrence på produktmarkederne reducerer fortjenstmarginen og prisniveauet og derved bidrager til at dæmpe inflation; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer til, at der udvikles et effektivt system af veltilpassede og supplerende regulerings- og håndhævelsesinstrumenter til at lette den digitale og grønne omstilling såvel som industriel udvikling og konvergens, der fremmer bæredygtig økonomisk vækst og jobskabelse i EU; anfører, at den dobbelte omstilling skal være en jobskabende proces og en mulighed for EU's virksomheder til at opnå en konkurrencefordel i forbindelse med gennemførelsen af omstillingen og dermed styrke EU's konkurrenceevne; henleder opmærksomheden på den europæiske klimalov, hvis mål reelt kun kan nås gennem private og offentlige investeringer; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over, at EU's konkurrencepolitik har vist sig at forblive effektiv ved at reagere på nye markedsudviklinger; opfordrer til en stærk og effektiv konkurrencepolitik og håndhævelse heraf med henblik på at give EU's økonomi mulighed for at følge vejen mod genopretning og opnå den dobbelte grønne og digitale omstilling på en bæredygtig, socialt og territorialt inklusiv måde; understreger, at enhver form for tilpasning skal sikre, at EU's konkurrencepolitik fortsat ansporer til innovation i den dobbelte omstilling, fremmer det indre markeds modstandsdygtighed og bevarer en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, samtidig med at det sikres, at kunderne drager fordel af rimelige priser; |
| --- | --- |

7.

| 8. | gør opmærksom på, at små og mellemstore virksomheder (SMV'er) er rygraden i den europæiske økonomi, idet de udgør 99,8 % af alle virksomheder i EU; bemærker, at SMV'ernes store bidrag med hensyn til jobskabelse og merværdi gør, at de er afgørende for at sikre økonomisk vækst og social integration i EU; beklager, at SMV'er trods deres vækstmuligheder kan opleve problemer med at få adgang til finansiering; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bifalder Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD's) anbefalinger fra 2021 om konkurrenceneutralitet og opfordrer Kommissionen til at bevare konkurrenceneutralitet i det indre markeds lovgivningsmiljø; |
| --- | --- |

9.

| 10. | minder om, at tjenesteydelser udgør den største økonomiske aktivitetssektor i EU med hensyn til bruttoværditilvækst, og at det indre marked for tjenesteydelser halter væsentligt efter det indre marked for varer; fremhæver behovet for at afhjælpe de resterende uberettigede barrierer for udviklingen af det indre marked for tjenesteydelser, herunder gennem håndhævelse af konkurrencereglerne; glæder sig i denne forbindelse over det fælles initiativ om indenlands regulering af tjenesteydelser, som Verdenshandelsorganisationen har vedtaget for at mindske bureaukratiet inden for handel med tjenesteydelser; |
| --- | --- |

10.

| 11. | minder om Den Internationale Valutafonds rapport for 2021 om konkurrence, innovation og inklusiv vækst, hvor der står, at konkurrence- og innovationsstyret vækst er afgørende for at skabe produktivitetsgevinster og støtte en bred vækst; bemærker, at der i rapporten også står, at politikker til støtte for innovation ligeledes kan forbedre virksomhedsdynamikken og mindske markedspositioner. |
| --- | --- |

11.

| 12. | bekræfter på ny behovet for en dybdegående undersøgelse og effektiv gennemførelse af de eksisterende konkurrenceinstrumenter og eventuelt udvikling af nye instrumenter, der er egnede til undersøgelser på digitale markeder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at der er behov for at tilpasse sig de nye udfordringer ved at gøre undersøgelserne mere effektive gennem anvendelse af nye computerbaserede instrumenter (big data, kunstig intelligens, maskinlæring/dyb indlæring) i håndhævelse af konkurrencelovgivningen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mener, at den dybdegående undersøgelse bør fokusere på at sikre det indre markeds integritet, fremme bæredygtig og inklusiv økonomisk vækst til gavn for forbrugerne og styrke forbrugernes rettigheder både online og offline; mener imidlertid, at undtagelsesordninger under ingen omstændigheder bør gøre det muligt at kanalisere offentlige midler — hvad enten der er tale om nationale eller EU-midler — til kapitalisering af virksomheder, der ikke er økonomisk rentable eller ikke har nogen reel strategisk interesse for offentligheden; |
| --- | --- |

14.

| 15. | noterer sig Kommissionens agtpågivenhed med hensyn til at håndhæve statsstøttereglerne på skatteområdet og opfordrer Kommissionen til at forblive agtpågivende; bemærker imidlertid, at flere af Kommissionens seneste afgørelser i højt profilerede konkurrencesager på skatteområdet er blevet annulleret af Retten; opfordrer Kommissionen til at drage de nødvendige erfaringer fra dommene med henblik på at minimere risikoen for annullation i fremtidige sager på dette område; |
| --- | --- |

15.

Politisk reaktion på covid-19-pandemien

| 16. | noterer sig den seks måneders fornyelse af de midlertidige rammebestemmelser for statsstøtteforanstaltninger, som blev indført som reaktion på covid-19-krisen, og som har til formål at fremskynde genopretningen; understreger, at årsagen til fornyelsen var forlængelsen af de økonomiske virkninger af covid-19-krisen i flere kerneindustrier som følge af fremkomsten af nye virusvarianter; minder om, at statsstøtteordninger udvikles på medlemsstatsniveau, hvilket har potentiale til at skabe ulige vilkår for virksomheder, der opererer på det indre marked; opfordrer indtrængende Kommissionen til at holde et vågent øje med eventuelle konkurrenceforvridende virkninger; opfordrer indtrængende Kommissionen til nøje at overvåge og undgå en mulig fragmentering af den europæiske industristrategi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Kommissionen til at foretage en rettidig vurdering af de midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte så hurtigt som muligt for at gøre det muligt for Europa-Parlamentet at få en solid og faktabaseret politisk debat og for det fremtidige arbejde med EU's konkurrencepolitik; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker, at de nationale genopretnings- og resiliensplaner er formålstjenlige midler til at fremskynde genopretningen og gribe ind over for strukturelle ændringer i de nationale økonomier; mener, at statsstøtteforanstaltninger, der indgår i de nationale genopretnings- og resiliensplaner, bør behandles fleksibelt og som en prioritet; understreger, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod investeringer, der foretages under de nationale genopretnings- og resiliensplaner for at muliggøre udviklingen af privat deltagelse på mellemlang sigt; minder om, at foranstaltningerne i de nationale genopretnings- og resiliensplaner skal overholde alle de krav, der er fastsat i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten (13), navnlig de grønne og digitale søjler; |
| --- | --- |

18.

| 19. | glæder sig over den planlagte evaluering af reglerne om sundheds- og socialydelser af almen økonomisk interesse for at sikre, at disse regler opfylder deres mål og er formålstjenlige; minder om behovet for at levere tjenesteydelser af almen økonomisk interesse af høj kvalitet til borgerne; |
| --- | --- |

19.

| 20. | påpeger endnu en gang, at det fortsat er afgørende for, at en lang række lokalsamfund på tværs af Europa kan overleve, at der tillades statsstøtte i forbindelse med tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, navnlig når der er tale om statsstøtte, der afsættes til isolerede, fjerntliggende eller perifere regioner i EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger de vanskeligheder, som pandemien har skabt i EU's hotel- og restaurationsbranche; anerkender den bistand, der er rettet mod sektoren; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger betydningen af, at Kommissionen og medlemsstaterne iværksætter en køreplan for tiden efter covid-19 for at udfase offentlig støtte, der er ydet i lyset af covid-19-pandemien, ved hjælp af ikke-konkurrenceforvridende og bedre målrettet statsstøtte med henblik på ikke at forstyrre den økonomiske genopretning, konkurrenceevnen og væksten og for at sikre job af høj kvalitet; fremhæver, at en betydelig del af statsstøtten blev tildelt til at støtte virksomheder i at afbøde konsekvenserne af foranstaltninger til at inddæmme pandemien; understreger, at der er behov for under processen at overveje dynamikken på det indre marked, når store medlemsstater er i stand til at yde mere statsstøtte end mindre medlemsstater, hvilket kan føre til fragmentering af det indre marked; |
| --- | --- |

22.

| 23. | noterer sig, at de støtteforanstaltninger, der er blevet bevilget under covid-19-krisen, har været ekstraordinære og nødvendige i lyset af, at det var en sundhedsmæssig og økonomisk krise uden fortilfælde, men at det ekstraordinære omfang af offentlig støtte ikke må blive til den nye norm; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger nødvendigheden af at køreplanen for tiden efter covid-19 tager hensyn til SMV'erne i landdistrikterne og de mindre udviklede områder, som har behov for at få adgang til et bredere marked, og at afhjælpe pladsmæssige problemer, som skyldes geografiske ulemper, idet målet er at sikre disse SMV'er ligelig støtte, rimelige muligheder og en afbalanceret udvikling i hele det indre marked; |
| --- | --- |

24.

Konkurrencepolitik om håndhævelse og globalisering

| 25. | understreger vigtigheden af at sikre europæiske virksomheders konkurrenceevne i en kontekst af stigende global konkurrence, stræbe efter gensidighed og sikre fair konkurrence i det indre marked; bemærker, at det internationale miljø skal analyseres omhyggeligt, når der træffes beslutning om afgrænsningen af det relevante marked i konkurrence- og fusionskontrolsager; opfordrer Kommissionen til at udvikle et inklusivt og vidtspændende perspektiv på det relevante marked for at give europæiske virksomheder mulighed for at konkurrere effektivt på en globaliseret arena; understreger behovet for lige konkurrencevilkår på verdensplan; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger betydningen af en struktureret global dialog og et struktureret globalt samarbejde om håndhævelse af konkurrencepolitikken, navnlig med hensyn til spørgsmål vedrørende statsstøtte; |
| --- | --- |

26.

| 27. | bifalder Kommissionens indsats for at forbedre håndhævelsen af bestemmelserne om det indre marked i direktivet om en proportionalitetstest for regulerede erhverv (14) ved at indlede traktatbrudsprocedurer; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre proportionalitetstesten korrekt, når de indfører nationale bestemmelser; understreger, at manglen på en korrekt gennemførelse af EU-bestemmelserne om proportionalitet i sidste ende vil kunne være til skade for forbrugerne i form af overpriser, underminere udviklingen af innovative tjenester eller endda føre til ringere adgang til tjenester; |
| --- | --- |

27.

| 28. | glæder sig over Kommissionens forslag til en ny forordning om udenlandske subsidier med henblik på at begrænse potentielt konkurrenceforvridende virkninger på det indre marked, lukke håndhævelseshullet, sikre Unionens interesser og skabe lige vilkår for europæiske virksomheder og alle virksomheder, der opererer på det indre marked ved at anvende EU's konkurrenceretlige instrumenter og deres centrale byggesten; understreger vigtigheden af at fremme en europæisk lovgivningsmæssig ramme, der fremmer udenlandske investeringer og tilskynder internationale virksomheder til at drive forretning i EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at EU's statsstøtteregler bør gælde for alle virksomheder, der opererer på det indre marked; understreger, at Unionen fortsat bør være åben over for udenlandske direkte investeringer, og henleder opmærksomheden på målrettede politikker og investeringer, der sigter mod at flytte arbejdspladser hjem igen og fremme positive sociale og miljømæssige eksterne virkninger; opfordrer Kommissionen til at foretage fusionsundersøgelser, screening af udenlandske direkte investeringer og kontrol med udenlandske subsidier på en sammenhængende måde; |
| --- | --- |

29.

| 30. | bemærker, at nationale skattepolitikker og -foranstaltninger kan påvirke skatteopkrævningen i andre medlemsstater; gentager, at beskatning undertiden kan anvendes til at yde indirekte statsstøtte og dermed skabe ulige vilkår på det indre marked, og understreger derfor, at Kommissionen har anbefalet, at medlemsstaterne ikke yder finansiel støtte til virksomheder med tilknytning til skattely; minder om Rådets opfordring til Kommissionen om at overveje, hvordan den vil håndtere konkurrenceforvridende virkninger, der skyldes deltagelse af tilbudsgivere, der gør brug af skattely med henblik på skatteunddragelse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | minder om, at det i den empiriske analyse i forbindelse med OECD's undersøgelse fra 2021 blev konstateret, at finansiering under markedsniveauet kan have bidraget til overskudskapacitet i en række sektorer, og at subsidier også lader til at have en negativ sammenhæng med virksomhedernes produktivitet; bemærker, at OECD's resultater ligeledes gav anledning til betydelige bekymringer om manglende gennemsigtighed i forbindelse med finansiering under markedsniveauet; mener, at EU bør gøre en effektiv indsats mod disse negative konsekvenser af udenlandske subsidier på det indre marked i betragtning af de potentielle negative virkninger af regulering, herunder den administrative og reguleringsmæssige byrde, gengældelsesforanstaltninger og indvirkningen på investeringer og vækst; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte med at håndhæve konkurrencepolitikken strengt og upartisk og samtidig stræbe efter fortsat konstruktiv dialog og samarbejde om centrale teknologiske og økonomiske spørgsmål med ligesindede partnere og interessenter; fremhæver vigtigheden af, at de nationale konkurrencemyndigheder beskytter markederne og sikrer lige vilkår under covid-19-udbruddet; understreger deres øgede rolle i spørgsmål vedrørende platformsøkonomien; |
| --- | --- |

32.

| 33. | glæder sig over iværksættelsen af handels- og teknologirådet mellem EU og USA og den fælles dialog om teknologikonkurrencepolitik, som vil søge at uddybe de økonomiske og transatlantiske forbindelser på grundlag af fælles værdier; bemærker, at ændringen af EU's regler over for digitale platformsvirksomheder afspejles i sammenlignelige lovgivningsinitiativer og individuelle undersøgelser i USA; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger, at særlige samarbejdsaftaler med lande uden for EU på området for konkurrencepolitik kan bidrage meningsfuldt til dens effektivitet, og anerkender de nationale konkurrencemyndigheders betydning med hensyn til at håndhæve og sikre anvendelsen af EU's konkurrencepolitik; |
| --- | --- |

34.

En konkurrencepolitik og statsstøtte, der er tilpasset de nye udfordringer

| 35. | glæder sig over Parlamentets forhandlingsmandat vedrørende forordningen om digitale markeder, som blev vedtaget i plenarforsamlingen, og understreger, at Parlamentet er parat til at arbejde hen imod en fremskyndet afslutning af forhandlingerne og ikrafttrædelse af de nye regler; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer Kommissionen til at sikre en gnidningsløs og hurtig gennemførelse af de nye lovgivningsmæssige foranstaltninger og samtidig sikre synergier og undgå overlap med eller duplikation af eksisterende og fremtidige foranstaltninger; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at regulerings- og håndhævelsesopgaverne delegeres ud inden for dens tjenestegrene hurtigt og på en gennemsigtig måde for at fjerne ineffektivitet og administrative byrder; gentager, at begrænset adgang til relevante data kan hindre deltagerne i at komme ind på markedet; understreger, at den digitale omstilling forværrer behovet for en tilpasning af håndhævelsen af konkurrencepolitikken; understreger, at der er behov for at sikre særlig ekspertise i digitale spørgsmål; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at afsætte tilstrækkelige og passende menneskelige og finansielle ressourcer til at organisere håndhævelsen af forordningen om digitale markeder; er af den opfattelse, at komplementære sager, der vedrører antitrustlovgivningen og forordningen om digitale markeder — uanset om det er på nationalt plan eller EU-plan — bør kunne nyde godt af en øget koordinering og håndhævelse i kraft af en indarbejdning af det nye instrument i de nuværende konkurrencerammer; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer Kommissionen til at forbedre gennemsigtigheden af evalueringsprocessen for statsstøtte, som bør omfatte klare begrundelser, en beskrivelse af statsstøtten og målbare indikatorer, der muliggør en efterfølgende overvågning og evaluering; understreger derfor nødvendigheden af en efterfølgende overvågning af den effektive gennemførelse af de vedtagne statsstøttesager; mener, at resultaterne af høringsfasen også bør offentliggøres; |
| --- | --- |

38.

| 39. | glæder sig over den nylige dom fra Den Europæiske Unions Ret (15), som bekræfter Kommissionens vurdering med hensyn til misbrug af en dominerende markedsstilling, og som tjener som et bevis og eksempel på den effektive anvendelse af EU's traditionelle konkurrenceregler i forbindelse med en digital økonomi, især hvad angår forordningen om digitale tjenester og globale digitale platformes interaktion med andre europæiske virksomheder; noterer sig den langvarige juridiske proces i antitrustsager (16) og forventer, at de nye værktøjer, der bliver tilgængelige med forordningen om digitale markeder, vil bidrage til en hurtigere afklaring af konkurrencebegrænsende adfærd; |
| --- | --- |

39.

| 40. | glæder sig over revisionen af EU's konkurrenceretlige instrumenter som skitseret i Kommissionens meddelelse af 18. november 2021; minder dog om, at dette ikke bør udelukke udviklingen af nye værktøjer, hvor det er nødvendigt, og bedre anvendelse af eksisterende værktøjer; mener, at konkurrencevurderinger bør tilpasses håndhævelsen af EU's konkurrencepolitik og udviklingen i markedsdynamikken; |
| --- | --- |

40.

| 41. | glæder sig over, at Kommissionen er fast besluttet på at gribe ind over for urimelige vilkår for at støtte prisgennemsigtighed og undgå uretfærdige og urimelige handelspraksisser; henleder opmærksomheden på den stigende forekomst af udnyttende og ekskluderende praksisser såsom selvbegunstigelse; |
| --- | --- |

41.

| 42. | minder om Revisionsrettens anbefalinger (17), som siger, at Kommissionen bør følge en mere proaktiv tilgang ved at indsamle og behandle markedsrelevante oplysninger på en konsekvent og omkostningseffektiv måde og udvælge sager, der skal undersøges, baseret på tydeligt vægtede kriterier, f.eks. ved at anvende et pointsystem; understreger i tråd med Revisionsrettens anbefalinger nødvendigheden af, at de nye regler forbedrer rapporteringen af håndhævelsesindsatsens resultater i stedet for at fokusere på rapportering af aktiviteterne; |
| --- | --- |

42.

| 43. | minder om, at en profitsøgende adfærd bør accepteres og ikke bør beskyldes for at være konkurrencebegrænsende uden en objektiv og faktabaseret begrundelse; minder om, at konkurrencebegrænsende adfærd er forbudt, men at intenst konkurrenceorienteret adfærd ikke er det; minder om, at det faktum, at særlige tilbud tiltrækker mange forbrugere, fordi det er bekvemt, ikke i sig selv bør give anledning til bekymring; opfordrer Kommissionen til at skelne mellem disse typer adfærd ved håndhævelse af antitrustlovgivningen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | glæder sig over den igangværende revision af statsstøttereglerne, som har til formål at sikre overensstemmelse med både etablerede og nye reguleringsprincipper, der er relevante for den dobbelte omstilling; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at Kommissionen evaluerer statsstøttesager fra sag til sag, og understreger, at gennemsigtigheden i processen for evaluering af statsstøttesager bør øges; anerkender, at vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse er et vigtigt redskab i betragtning af den klare og veldokumenterede forekomst af markedssvigt; gentager, at de midler, der bevilges til vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse i form af statsstøtte, som tommelfingerregel skal bruges på forskning og udvikling; |
| --- | --- |

45.

| 46. | noterer sig den planlagte revision af de relaterede afsnit i den generelle gruppefritagelsesforordning (18); |
| --- | --- |

46.

| 47. | noterer sig Kommissionens nye retningslinjer for statsstøtteregler inden for klima, miljøbeskyttelse og energi og dens bestræbelser på at styrke retningslinjerne fra 2014 og tilpasse dem til den europæiske grønne pagt og støtter vedtagelsen af nye retningslinjer, der skal sikre balance mellem økonomisk og miljømæssig bæredygtighed; fastholder, at miljømæssigt bæredygtig statsstøtte er afgørende for at opfylde EU's mål for klima, energi og miljøbeskyttelse og samtidig sikre en retfærdig omstilling; fremfører, at offentlige og private investeringer i de teknologier, der er nødvendige for den grønne omstilling, er afgørende for opfyldelsen af den europæiske klimalov og navnlig for udviklingen af banebrydende innovative løsninger og relevante opskaleringsteknologier, der er nødvendige for at nå målet om klimaneutralitet; understreger, at ambitionsniveauet for »Fit for 55«-pakken vil kræve, at specifikke energisektorer modtager en vis grad af offentlig støtte for at håndtere omstillingen; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer til, at der i retningslinjerne tages hensyn til dem, der lider som følge af de stigende energiomkostninger, samtidig med at der tages hensyn til den afsmittende virkning, som dette vil have på EU's økonomi og dens eksterne konkurrenceevne, og de socioøkonomiske konsekvenser, som stigningen i prisen på både energi og slutprodukter vil få for EU-borgerne; |
| --- | --- |

48.

| 49. | glæder sig over det nye kapitel i retningslinjerne for statsstøtteregler inden for klima, miljøbeskyttelse og energi, som omhandler støtte til tidligere nedlukning af aktiviteter på området for kul, olieskifer og tørv; understreger, at udfasningen af kul er en af de vigtigste drivkræfter bag dekarboniseringen, og minder om sin beslutning af 20. oktober 2021, hvori Parlamentet opfordrede til at opstille klare garantier om udfasning af fossile brændstoffer, og at disse garantier kunne omfatte obligatoriske lukningsfrister; minder desuden om, at det i samme beslutning anføres, at statsstøttereglerne ikke bør forårsage eller bidrage til fastlåsningsvirkninger af drivhusgasemissioner eller skabelse af strandede aktiver, og anmoder Kommissionen om at holde øje med og indføre foranstaltninger til at undgå fastlåsningsvirkninger, hvor det er muligt, på en måde som harmonerer fuldt ud med Unionens klimamålsætninger, og samtidig sikre genopretningen efter covid-19-krisen, jobskabelsen i EU og konkurrenceevnen; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mener, at mainstreaming af grønne og digitale strategier er afgørende for at støtte EU's omstilling; opfordrer Kommissionen til at indarbejde denne tilgang i de fremtidige betingelser for statsstøtte gennem sin evaluering af forordningen om de minimis-støtte (19) ved dens udløb; bemærker, at de minimis-lofterne bør tages op til fornyet overvejelse under hensyntagen til de økonomiske realiteter, som medlemsstaterne står over for, med anerkendelse af de mål, der skal nås på områderne for miljø, energi og den digitale omstilling; |
| --- | --- |

50.

| 51. | er bekymret over, hvordan forbindelserne til og fra EU's øområder, yderområder og afsidesliggende områder praktisk talt går i stå i lavsæsonen til skade for indbyggerne og virksomhederne i disse regioner; opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til afgørelser om statsstøtte for så vidt angår konnektiviteten mellem øområder, yderområder og afsidesliggende områder i EU, navnlig da de er blevet særlig hårdt ramt af pandemien; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer til, at der udvises forsigtighed i konsolideringen af EU's luftfartsindustri i lyset af de massive statsstøttebeløb, der er godkendt til visse EU-luftfartsselskaber, for at sikre, at luftfartsselskaber ikke får mulighed for at eliminere eller overtage mindre EU-konkurrenter som følge heraf; |
| --- | --- |

52.

| 53. | bemærker, at der findes adskillige leverandører på flere særlige markeder for finansielle data, og at der ganske vist ikke er nogen af dem, der har en dominerende markedsposition, men at konkurrencen fortsat er meget begrænset; bemærker, at foranstaltningerne til at øge konkurrencen på dette marked har vist sig at være utilstrækkelige; |
| --- | --- |

53.

| 54. | anerkender, at ressourcerne til Kommissionens GD COMP bør være tilstrækkelige til at kunne løfte dets arbejdsbyrde og mangeartede opgaver; mener, at der er behov for at sikre særlig ekspertise i forbindelse med den digitale økonomi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | understreger, at metaverset er underlagt relevante lovgivningsmæssige rammer såsom rammen for beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse, digital lovgivning og konkurrencerammen; opfordrer Kommissionen til i denne henseende aktivt at sikre, at virksomheder og enheder, der opererer på og i metaverset, efterlever ovennævnte lovgivningsrammer; |
| --- | --- |

55.

| 56. | beklager de tidligere gennemførte »dræberopkøb«, som faldt uden for anvendelsesområdet for EF-fusionsforordningen (20); |
| --- | --- |

56.

Fusioner

| 57. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremskynde bestræbelserne på at leve op til sit tilsagn om at revidere sin meddelelse om afgrænsning af det relevante marked af hensyn til EU's konkurrenceret; bemærker, at Kommissionen har foretaget en indkaldelse af feedback vedrørende revisionen og ajourføringen af dens meddelelse om markedsafgrænsning; understreger, at denne revision bør ajourføres og tilpasses for at afspejle den øgede globale konkurrence, den fremtidige konkurrencesituation og den dobbelte omstilling, herunder de skiftende markedskarakteristika for økosystemet på det digitale marked, flersidede markeder, betydningen af data og markeder med gratis tjenester; |
| --- | --- |

57.

| 58. | minder om, at data er en kilde til betydelig økonomisk magt og løftestangseffekt, og mener, at der bør tages hensyn til ikke-monetære faktorer ved definitionen af digitale markeder; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer Kommissionen til at overveje at revidere retningslinjerne for fusioner med henblik på at tage hensyn til udfordringen med den europæiske industrielle konkurrenceevne; glæder sig over den rolle, som enheden for prioriteter og strategisk koordinering i GD COMP spiller i at trække på ekspertisen i alle Kommissionens generaldirektorater i forbindelse med GD COMP's undersøgelse af sager; mener, at Kommissionens industrielle og sektorielle strategiske ekspertise kunne styrkes for at støtte GD COMP's undersøgelseshold med at påvise gennemførligheden og konsekvenserne af løsningsforslag for så vidt angår Kommissionens prioriteter; |
| --- | --- |

59.

| 60. | anerkender EF-fusionsforordningens bidrag til, at det indre marked fungerer efter hensigten, og anmoder Kommissionen om at fortsætte med at fremme og håndhæve dens centrale principper; |
| --- | --- |

60.

| 61. | påpeger, at prisen ikke i alle tilfælde er et altomfattende parameter for markedsafgrænsning i forbindelse med den digitale økonomi; understreger, at forbrugerne på digitale markeder med gratis tjenester får adgang til produkter og tjenesteydelser som modydelse for deres data, og at de til gengæld udsættes for profilering og annoncering, hvor funktionaliteter såsom kvalitet, privatlivets fred, databehandling og opmærksomhed er mere passende parametre; minder om, at prisrelaterede tests ikke er den eneste metode, Kommissionen råder over, når den skal afgrænse det relevante produktmarked; |
| --- | --- |

61.

| 62. | påpeger, at de teknologiske midler og indsamlingerne af personoplysninger, der er nødvendige for onlinepersonalisering og prisdiskrimination, er omfattende, udvikler sig hurtigt og er vanskelige at afdække; erindrer om, at onlinemarkedspladser, platforme og sociale medier kan bruge dataanalyse- og profileringsteknikker til at forbedre annoncernes effekt på de enkelte forbrugere, personalisere tilbuddenes rangorden eller ændre priserne for at afspejle omkostningen ved at skræddersy tjenester til individuelle forbrugere; |
| --- | --- |

62.

| 63. | bekræfter, at data er afgørende for det digitale marked; opfordrer derfor Kommissionen til at gøre bedst mulig brug af forordningen om digitale markeder og til at fremsætte yderligere lovgivningsforslag på samme måde som med dataforordningen; |
| --- | --- |

63.

| 64. | anerkender Kommissionens retningslinjer om visse aspekter af EF-fusionsforordningens artikel 22; udtrykker imidlertid bekymring over, at dette initiativ muligvis ikke er tilstrækkeligt til at tilpasse forordningen til behovene i moderne forretningsmodeller, f.eks. med hensyn til dræberopkøb, der risikerer at bringe innovationen i fare; opfordrer Kommissionen til at præcisere den praktiske anvendelse af dens retningslinjer for at sikre, at de er håndterbare for både de nationale myndigheder og fusionsparterne; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer Kommissionen til at revidere sine bestemmelser om fusioner og overtagelser for så vidt angår vurdering af personoplysninger; opfordrer særlig Kommissionen til fuldt ud at betragte og vurdere aktiver i form af personoplysninger på samme måde som alle andre traditionelle fysiske aktiver, når den træffer beslutning om fusioner og overtagelser i den digitale sektor; opfordrer indtrængende Kommissionen til at anlægge et bredere perspektiv, når den evaluerer fusioner i den digitale sektor, og vurdere effekten af datakoncentration; bemærker, at opkøb af mål med specifikke dataressourcer kan medføre en koncentration af kontrollen over værdifulde dataressourcer, som ikke kan reproduceres, og resultere i bedre adgang til data for de fusionerende parter end for deres konkurrenter; understreger, at datakonsolidering via fusioner kan forstærke en dominerende stilling eller gøre det muligt for en overtagende enhed at opnå en meget stærk markedsposition og undertiden skabe risiko for markedsafskærmning; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opfordrer Kommissionen til at bygge videre på eksisterende initiativer for at øge samarbejdet mellem antitrust- og databeskyttelsesmyndighederne for at kontrollere, om virksomhederne misbruger oplysninger såvel som for at hindre dem i at anvende forbrugerdata til at opnå uretfærdige konkurrencefordele; |
| --- | --- |

66.

| 67. | bemærker, at omsætningstærskler muligvis ikke er egnede til at afdække alle de tilfælde, der bør undersøges af konkurrencemyndighederne i forbindelse med fusionssager; |
| --- | --- |

67.

| 68. | anfører, at de nationale myndigheder bør kunne anvende de oplysninger, de modtager i henhold til artikel 12 i forordningen om digitale markeder, til at anmode om en undersøgelse af en fusion i henhold til fusionsforordningens artikel 22; |
| --- | --- |

68.

Antitrust- og kartellovgivninger

| 69. | støtter en omfattende gennemgang af den nuværende ordning for vertikale aftaler, finjusteringen af safe harbor-bestemmelserne og vedtagelsen af regler, der matcher behovene hos e-handels- og platformsvirksomheder for at forhindre, at der opstår markedsrestriktioner som følge af disse aftalers ambivalente virkninger, samtidig med at der sikres overensstemmelse med de nuværende regler om digitale markeder; |
| --- | --- |

69.

| 70. | bemærker navnlig, at antitrustprocedurerne i de senere år har været for langvarige og sinket de meget nødvendige afgørelser og som følge deraf har haft en negativ indvirkning på håndhævelsen af konkurrencelovgivningen, især hvad angår de hastigt voksende digitale markeder; påpeger derfor, at der er et stærkt behov for såvel forordningen om digitale markeder som for antitrustprocedurer; |
| --- | --- |

70.

| 71. | noterer sig Kommissionens indledning af antitrustundersøgelser af mulig konkurrencebegrænsende adfærd i sektoren for internetbaseret reklameteknologi; foreslår, at Kommissionen kan foretage en markedsundersøgelse af sektoren i EU for at undersøge spørgsmål, der har indvirkning på konkurrencen; |
| --- | --- |

71.

| 72. | bemærker, at forbrugersektoren for tingenes internet (IoT) vil blive udvidet betydeligt i de kommende år, men anerkender, at der stadig vil være mangler i denne sektor, såsom mangel på interoperabilitet, som kan reducere konkurrencen og forbrugernes valg; opfordrer Kommissionen til at foretage en grundig analyse af sådanne potentielle indvirkninger på det indre marked, herunder en cost-benefit-analyse af eventuelle lovindgreb; glæder sig over Kommissionens sektorundersøgelse af IoT og opfordrer Kommissionen til at træffe yderligere foranstaltninger, hvor dette er nødvendigt, vedrørende standarder, dataportabilitet og adgang; |
| --- | --- |

72.

| 73. | er fortsat meget bekymret over den omfattende koncentration inden for den europæiske landbrugs- og fødevareforsyningskæde; gentager sin opfordring til Kommissionen om hurtigst muligt at gennemføre en tilbundsgående analyse af omfanget og virkningen af indkøbsalliancer og i den forbindelse at være særlig opmærksomhed på at sikre fair konkurrence og større gennemsigtighed i supermarked- og indkøbscenterkædernes handelspraksisser, navnlig når sådanne praksisser berører mærkevareværdi og produktvalg eller begrænser innovation eller prissammenlignelighed; |
| --- | --- |

73.

| 74. | bemærker, at gruppefritagelsesforordningen for vertikale aftaler (21) og relaterede vertikale retningslinjer (22) er blevet utilstrækkeligt tilpasset til den nuværende markedsudvikling, navnlig væksten i onlinesalg og onlineplatforme; bemærker også, at Kommissionen i øjeblikket arbejder på sit forslag om en bedre tilpasning af forordningen og retningslinjerne; fremhæver, at der er betænkeligheder vedrørende sektoren for varige forbrugsgoder, hvor producenterne konkurrerer direkte med aktørerne i distributionsnet ved at ændre aftalevilkårene for det vertikale distributionsforhold og dermed stiller distributørerne ringere i konkurrencesammenhæng og driver små og mellemstore virksomheder ud af markedet; understreger, at digitaliseringen af sektoren for varige forbrugsgoder også giver anledning til bekymring med hensyn til konkurrence; anmoder Kommissionen om at sikre, at der ved enhver fremtidig revision tages højde for misbrug af selektive distributionsaftaler, mærkning og andre foranstaltninger til at forhindre køb, distribution og videresalg af varer på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

74.

| 75. | mener, at den skelnen, der i udkastet til retningslinjer for revisionen af gruppefritagelsesforordningen for vertikale aftaler foretages mellem prisbinding, som fordrejer markedet, og en annonceret mindstepris, som under visse omstændigheder og betingelser kan være tilladt, kunne være et redskab til at støtte SMV'erne, så de kan modstå aggressiv priskonkurrence på onlinemarkedspladser; anmoder i den forbindelse Kommissionen om at præcisere i retningslinjerne, på hvilke betingelser en annonceret mindstepris ikke udgør en prisbinding; |
| --- | --- |

75.

| 76. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at gøre noget ved den konkurrencebegrænsende virkning af territoriale forsyningsbegrænsninger med henblik på at opnå et fuldt fungerende indre marked og realisere dets potentielle fordele for forbrugerne; gentager, at territoriale forsyningsbegrænsninger kan opstå gennem forskellige former for praksis såsom at nægte at levere, at true med at stoppe med at levere til en bestemt distributør, at begrænse mængderne, der er til salg, uden forklaring at differentiere produktsortimenterne og priserne mellem medlemsstater og at begrænse mulighederne for valg af sprog på produktemballagen; |
| --- | --- |

76.

| 77. | minder om sin tidligere opfordring til Kommissionen om at overvåge og fjerne al uberettiget geoblokering og andre eksisterende hindringer for grænseoverskridende onlinehandel, som blev identificeret i den første kortsigtede revision af forordningen om geoblokering (23); anerkender iværksættelsen af dialogen med de berørte parter i denne forbindelse; |
| --- | --- |

77.

| 78. | understreger betydningen af samarbejdet mellem de nationale konkurrencemyndigheder inden for Det Europæiske Konkurrencenetværk (ECN); fremhæver, at deres bidrag til håndhævelsen er en hjørnesten i forordningen om digitale markeder i dens nuværende form; opfordrer Kommissionen til grundigt at vurdere gennemførelsen af direktiv (EU) 2019/1 (24); glæder sig over gennemførelsen af direktiv (EU) 2019/1 i medlemsstaternes nationale ret, hvilket bemyndiger de nationale konkurrencemyndigheder til at være mere effektive håndhævere af konkurrencepolitikken; understreger, at de nationale konkurrencemyndigheders styrkede kompetencer med hensyn til undersøgelse og beslutningstagning og en tilstrækkelig tildeling af menneskelige og økonomiske ressourcer til dem åbner mulighed for en bedre, uafhængig og uvildig håndhævelse af konkurrencereglerne; anbefaler at øge de nationale konkurrencemyndigheders analytiske kapacitet, så de bedre kan tage hånd om de komplekse spørgsmål, der opstår i forbindelse med håndhævelsen af konkurrencelovgivningen på digitale markeder; anbefaler endvidere de nationale konkurrencemyndigheder at udveksle bedste praksis indbyrdes og samarbejde med andre kompetente myndigheder, idet de anlægger en tværfaglig tilgang til at nedbryde håndhævelsesmæssige »siloer«, da konkurrenceforvridende adfærd også kan gennemsyre områder som databeskyttelse eller forbrugerlovgivning; |
| --- | --- |

78.

| 79. | understreger betydningen af, at nationale overvågnings- og konkurrencemyndigheders uafhængighed garanteres, og gentager, at der er et stigende behov for at sikre mere effektive kommunikations-, informations- og samarbejdskanaler på EU-plan; fremhæver i denne forbindelse behovet for at forsyne disse myndigheder med de nødvendige menneskelige, økonomiske og teknologiske ressourcer til at kunne varetage deres opgaver korrekt; fremhæver endelig betydningen af at fastholde de meget strenge krav om gennemsigtighed og uafhængighed vedrørende disse myndigheders mandater, fra mekanismerne for udvælgelse til reglerne for adgang til oplysninger; |
| --- | --- |

79.

| 80. | understreger, at håndhævelsen skal forblive uafhængig og drage nytte af velegnede screeningværktøjer menneskelige ressourcer med tilstrækkelige kvalifikationer for effektivt at kunne håndtere de stadig flere og mere krævende typer af sager; |
| --- | --- |

80.

| 81. | minder om, at det ikke var muligt at foretage en tilbundsgående analyse af direktiv 2014/104/EU (25) på grund af forsinket gennemførelse og mangel på relevante oplysninger om retssager; opfordrer ikke desto mindre Kommissionen til løbende at overvåge gennemførelsen af direktivet og offentliggøre resultaterne af analysen; |
| --- | --- |

81.

| 82. | mener, at Europa-Parlamentet bør spille en aktiv rolle i den politiske debat om konkurrencepolitikken; bemærker, at Parlamentet bør inddrages mere som observatør i arbejdet i arbejdsgrupper og ekspertgrupper, som f.eks. Det Internationale Konkurrencenetværk (ICN) og OECD, for at få et bedre kendskab til området og holde sig opdateret om udviklingen, således at det kan være bedre forberedt på sin rolle som medlovgiver; påpeger, at Europa-Parlamentet bør deltage i EU's »konkurrenceuger« og andre møder, som medlemsstaternes repræsentanter bliver inviteret til; bemærker, at arbejdsgruppen om konkurrencepolitik er et nyttigt værktøj til at fremme meningsudvekslingerne mellem Europa-Parlamentet og GD COMP; |
| --- | --- |

82.

| 83. | fordømmer Ruslands uprovokerede og uberettigede aggression mod Ukraine; glæder sig over de ekstraordinære foranstaltninger, som EU iværksætter for at hjælpe det ukrainske folk; støtter foranstaltninger rettet mod NGO'er og virksomheder, der hjælper flygtninge med at flygte til Unionen fra lande, der er ramt af krig; |
| --- | --- |

83.

| 84. | opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge situationen og, hvis det er relevant, anvende den nødvendige fleksibilitet i EU's statsstøtteregler for at sætte medlemsstaterne i stand til at yde støtte til de virksomheder og sektorer, der er hårdest ramt af den igangværende russiske militære aggression mod Ukraine, og som vil blive skadet af de sanktioner, der pålægges Rusland; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes nationale parlamenter og medlemsstaternes nationale, samt hvor dette er relevant, regionale konkurrencemyndigheder. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  EUT C 67 af 8.2.2022, s. 2.

(2)  EUT C 362 af 8.9.2021, s. 22.

(3)  Kommissionens rapport af 23. november 2021 med titlen »Første årsrapport om screening af udenlandske direkte investeringer i Unionen« (COM(2021)0714).

(4)  EUT L 11 af 14.1.2019, s. 3.

(5)  https://ec.europa.eu/competition-policy/system/files/2021-06/kd0221712enn_market_definition_notice_2021_1.pdf

(6)  Kommissionen, Generaldirektoratet for Konkurrence, Montjoye, Y., Schweitzer, H., Crémer, J., »Competition policy for the digital era«, Publikationskontoret, 2019, https://data.europa.eu/doi/10.2763/407537.

(7)  Kommissionen, Forvaltningsorganet for Forbrugere, Sundhed, Landbrug og Fødevarer, »Consumer vulnerability across key markets in the European Union: final report«, Publikationskontoret, 2016, https://data.europa.eu/doi/10.2818/056024.

(8)  EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1.

(9)  EUT C 80 af 18.2.2022, s. 1.

(10)  EUT C 508 af 16.12.2021, s. 1.

(11)  EUT L 270 af 29.7.2021, s. 39.

(12)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0441.

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17).

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/958 af 28. juni 2018 om en proportionalitetstest forud for vedtagelse af ny regulering af erhverv (EUT L 173 af 9.7.2018, s. 25).

(15)  Rettens dom af 10. november 2021, Google and Alphabet mod Kommissionen, T-612/17, ECLI:EU:T:2021:763.

(16)  Ibid.

(17)  Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 24/2020 af 19. november 2020 med titlen "Kommissionens fusionskontrol og antitrustprocedurer i EU: Der er behov for at opskalere markedstilsynet.

(18)  EUT L 187 af 26.6.2014, s. 1.

(19)  EUT L 352 af 24.12.2013, s. 1.

(20)  Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1).

(21)  Kommissionens forordning (EU) nr. 330/2010 af 20. april 2010 om anvendelse af artikel 101, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på kategorier af vertikale aftaler og samordnet praksis (EUT L 102 af 23.4.2010, s. 1).

(22)  EUT C 130 af 19.5.2010, s. 1.

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/302 af 28. februar 2018 om imødegåelse af uberettiget geoblokering og andre former for forskelsbehandling på grundlag af kundernes nationalitet, bopæl eller hjemsted i det indre marked (EUT L 60 I af 2.3.2018, s. 1).

(24)  EUT L 11 af 14.1.2019, s. 3.

(25)  EUT L 349 af 5.12.2014, s. 1.

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/137 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/137

---

P9_TA(2022)0203

Trusler mod stabilitet, sikkerhed og demokrati i Vestafrika og Sahel

Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om trusler mod stabilitet, sikkerhed og demokrati i Vestafrika og Sahel (2022/2650(RSP))

(2022/C 465/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 16. september 2020 om sikkerhedssamarbejdet mellem EU og Afrika i Sahelregionen, Vestafrika og Afrikas Horn (1), og af 25. marts 2021 om en ny EU-Afrika-strategi — et partnerskab for bæredygtig og inklusiv udvikling (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. september 2020 om sikkerhedssamarbejdet mellem EU og Afrika i Sahelregionen, Vestafrika og Afrikas Horn (1), og af 25. marts 2021 om en ny EU-Afrika-strategi — et partnerskab for bæredygtig og inklusiv udvikling (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om situationen i Tchad (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om situationen i Tchad (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2021 om krænkelser af menneskerettighederne begået af private militær- og sikkerhedsvirksomheder, navnlig Wagnergruppen (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2021 om krænkelser af menneskerettighederne begået af private militær- og sikkerhedsvirksomheder, navnlig Wagnergruppen (4),

| — | der henviser til sine beslutninger af 17. februar 2022 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik — årlig betænkning 2021 (5) og om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — årlig betænkning 2021 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 17. februar 2022 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik — årlig betænkning 2021 (5) og om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — årlig betænkning 2021 (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. marts 2022 om Ruslands aggression mod Ukraine (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. marts 2022 om Ruslands aggression mod Ukraine (7),

| — | der henviser til den 41. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling mellem Organisationen af Stater i Afrika, Caribien og Stillehavet (OACSS) og EU, der blev afholdt i Strasbourg i Frankrig den 1.-3. april 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 41. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling mellem Organisationen af Stater i Afrika, Caribien og Stillehavet (OACSS) og EU, der blev afholdt i Strasbourg i Frankrig den 1.-3. april 2022,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966,

| — | der henviser til protokollen om demokrati og god regeringsførelse fra Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (ECOWAS), |
| --- | --- |

—

der henviser til protokollen om demokrati og god regeringsførelse fra Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (ECOWAS),

| — | der henviser til 2063-dagsordenen for Den Afrikanske Union (AU), |
| --- | --- |

—

der henviser til 2063-dagsordenen for Den Afrikanske Union (AU),

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder,

| — | der henviser til det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse,

| — | der henviser til De Forenede Nationers konvention mod korruption (UNCAC), som trådte i kraft den 14. december 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers konvention mod korruption (UNCAC), som trådte i kraft den 14. december 2005,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (8) (Cotonouaftalen), som ændret i 2005 og 2010 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (8) (Cotonouaftalen), som ændret i 2005 og 2010 (9),

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling (verdensmålene), navnlig verdensmål 16 om at støtte retfærdige, fredelige og inkluderende samfund med henblik på bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling (verdensmålene), navnlig verdensmål 16 om at støtte retfærdige, fredelige og inkluderende samfund med henblik på bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 af 9. juni 2021 om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 af 9. juni 2021 om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa (10),

| — | der henviser til fælles meddelelse af 9. marts 2020 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika« (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles meddelelse af 9. marts 2020 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika« (JOIN(2020)0004),

| — | der henviser til sammenslutningen G5 Sahels strategi for udvikling og sikkerhed for Sahel-landene af september 2016, rammen for integrerede prioriterede aktioner af februar 2020, Sahelalliancen og Partnerskabet for Stabilitet og Sikkerhed i Sahel, |
| --- | --- |

—

der henviser til sammenslutningen G5 Sahels strategi for udvikling og sikkerhed for Sahel-landene af september 2016, rammen for integrerede prioriterede aktioner af februar 2020, Sahelalliancen og Partnerskabet for Stabilitet og Sikkerhed i Sahel,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 28. april 2020 fra medlemmerne af Det Europæiske Råd og medlemsstaterne af G5 Sahel, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 28. april 2020 fra medlemmerne af Det Europæiske Råd og medlemsstaterne af G5 Sahel,

| — | der henviser til det fælles kommuniké fra det andet møde mellem Den Afrikanske Unions (AU's) og EU's udenrigsministre den 25.-26. oktober 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles kommuniké fra det andet møde mellem Den Afrikanske Unions (AU's) og EU's udenrigsministre den 25.-26. oktober 2021,

| — | der henviser til Sahelkonferencen i Paris den 17. februar 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sahelkonferencen i Paris den 17. februar 2022,

| — | der henviser til fælleserklæringen fra det 6. AU-EU-topmøde den 17.-18. februar 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen fra det 6. AU-EU-topmøde den 17.-18. februar 2022,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 21. februar 2022 om forlængelse og forbedring af gennemførelsen af konceptet koordineret maritim tilstedeværelse i Guineabugten, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 21. februar 2022 om forlængelse og forbedring af gennemførelsen af konceptet koordineret maritim tilstedeværelse i Guineabugten,

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2020/253 af 25. februar 2020 om ændring af afgørelse (FUSP) 2018/906 om forlængelse af mandatet for Den Europæiske Unions særlige repræsentant for Sahel (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2020/253 af 25. februar 2020 om ændring af afgørelse (FUSP) 2018/906 om forlængelse af mandatet for Den Europæiske Unions særlige repræsentant for Sahel (11),

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2590 (2021) af 30. august 2021 om forlængelse af de sanktioner, der blev indført ved Sikkerhedsrådets resolution 2374 (2017), og forlængelse af ekspertpanelets mandat vedrørende Mali indtil den 30. september 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2590 (2021) af 30. august 2021 om forlængelse af de sanktioner, der blev indført ved Sikkerhedsrådets resolution 2374 (2017), og forlængelse af ekspertpanelets mandat vedrørende Mali indtil den 30. september 2022,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds rapport af 11. november 2021 fra generalsekretæren om G5 Sahels fælles styrke, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds rapport af 11. november 2021 fra generalsekretæren om G5 Sahels fælles styrke,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution A/ES-11/1 af 1. marts 2022 om aggressionen mod Ukraine, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution A/ES-11/1 af 1. marts 2022 om aggressionen mod Ukraine,

| — | der henviser til FN's dagsorden for kvinder, fred og sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's dagsorden for kvinder, fred og sikkerhed,

| — | der henviser til kommunikéet fra AU's Freds- og Sikkerhedsråd den 31. januar 2022 om situationen i Burkina Faso, |
| --- | --- |

—

der henviser til kommunikéet fra AU's Freds- og Sikkerhedsråd den 31. januar 2022 om situationen i Burkina Faso,

| — | der henviser til meddelelsen af 6. august 2021 fra formanden for AU-Kommissionen efter terrorangrebene i Burkina Faso, Mali, Niger og Tchad, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelsen af 6. august 2021 fra formanden for AU-Kommissionen efter terrorangrebene i Burkina Faso, Mali, Niger og Tchad,

| — | der henviser til meddelelsen af 24. januar 2022 fra formanden for AU-Kommissionen om situationen i Burkina Faso, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelsen af 24. januar 2022 fra formanden for AU-Kommissionen om situationen i Burkina Faso,

| — | der henviser til det ekstraordinære topmøde mellem stats- og regeringschefernes ECOWAS-myndighed den 3. februar 2022 om den politiske situation i Burkina Faso, Guinea og Mali, |
| --- | --- |

—

der henviser til det ekstraordinære topmøde mellem stats- og regeringschefernes ECOWAS-myndighed den 3. februar 2022 om den politiske situation i Burkina Faso, Guinea og Mali,

| — | der henviser til udtalelsen af 26. januar 2022 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik Josep Borrell om Burkina Faso, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen af 26. januar 2022 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik Josep Borrell om Burkina Faso,

| — | der henviser til Den Blandede Parlamentariske Forsamling ACS-EU's beslutning af 21. juni 2017 om sikkerhedssituationen i Sahel-Sahara-regionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Blandede Parlamentariske Forsamling ACS-EU's beslutning af 21. juni 2017 om sikkerhedssituationen i Sahel-Sahara-regionen,

| — | der henviser til Den Blandede Parlamentariske Forsamling ACS-EU's beslutninger af 11. marts 2021 om demokrati og respekt for forfatninger i EU og ACS-landene, af 28. september 2021 om den rolle, som parlamenterne kan spille med hensyn til at styrke den internationale sikkerhed, og af 21. november 2019 om de sociale mediers indvirkning på regeringsførelse, udvikling, demokrati og stabilitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Blandede Parlamentariske Forsamling ACS-EU's beslutninger af 11. marts 2021 om demokrati og respekt for forfatninger i EU og ACS-landene, af 28. september 2021 om den rolle, som parlamenterne kan spille med hensyn til at styrke den internationale sikkerhed, og af 21. november 2019 om de sociale mediers indvirkning på regeringsførelse, udvikling, demokrati og stabilitet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at de forværrede trusler om fattigdom, manglende adgang til grundlæggende sociale ydelser, klimaændringer, væbnede terrorgrupper, stigende vold mellem samfundsgrupper over jord og ressourcer, fødevareusikkerhed, fordrivelse af mennesker og kønsbaseret vold i de berørte regioner har resulteret i en kompleks situation med ustabilitet og usikkerhed; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de forværrede trusler om fattigdom, manglende adgang til grundlæggende sociale ydelser, klimaændringer, væbnede terrorgrupper, stigende vold mellem samfundsgrupper over jord og ressourcer, fødevareusikkerhed, fordrivelse af mennesker og kønsbaseret vold i de berørte regioner har resulteret i en kompleks situation med ustabilitet og usikkerhed;

| B. | der henviser til, at Sahel og Vestafrika spiller en afgørende rolle for sikkerheden og stabiliteten på hele det afrikanske kontinent; der henviser til, at sikkerhedssituationen i disse regioner er blevet betydeligt forværret i de senere år og udgør en trussel mod den regionale og internationale stabilitet; der henviser til, at volden i Sahel har været stigende lige siden Gadaffi-regimets fald i Libyen i 2011, og at det som følge heraf er en af de regioner, der er hårdest ramt af spredningen af ulovlige håndvåben; der henviser til, at Sahel er en af de fattigste regioner i verden; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Sahel og Vestafrika spiller en afgørende rolle for sikkerheden og stabiliteten på hele det afrikanske kontinent; der henviser til, at sikkerhedssituationen i disse regioner er blevet betydeligt forværret i de senere år og udgør en trussel mod den regionale og internationale stabilitet; der henviser til, at volden i Sahel har været stigende lige siden Gadaffi-regimets fald i Libyen i 2011, og at det som følge heraf er en af de regioner, der er hårdest ramt af spredningen af ulovlige håndvåben; der henviser til, at Sahel er en af de fattigste regioner i verden;

| C. | der henviser til, at den franske hær i 2013 efter anmodning fra den maliske regering iværksatte operation Serval for at bekæmpe jihadistiske og andre militære oprørsgrupper i det nordlige Mali, efter at disse havde iværksat et fremstød mod de centrale dele af landet; der henviser til, at den franske hær med succes opfyldte målet for denne mission; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den franske hær i 2013 efter anmodning fra den maliske regering iværksatte operation Serval for at bekæmpe jihadistiske og andre militære oprørsgrupper i det nordlige Mali, efter at disse havde iværksat et fremstød mod de centrale dele af landet; der henviser til, at den franske hær med succes opfyldte målet for denne mission;

| D. | der henviser til, at der i de seneste år er blevet iværksat talrige internationale missioner og initiativer, herunder FN's flerdimensionelle integrerede stabiliseringsmission i Mali i 2013, Den Europæiske Unions kapacitetsopbyggende mission i Niger i 2012, Den Europæiske Unions uddannelsesmission i Mali i 2013, Den Europæiske Unions kapacitetsopbyggende mission i Mali i 2014, operation Barkhane i 2014, G5 Sahel i 2014, G5 Sahels fælles styrke i 2017, Sahelalliancen i 2017, Sahel-koalitionen i 2020 og Takuba-taskforcen i 2020; der henviser til, at de afrikanske sikkerhedsinstitutioner i løbet af det seneste årti har indsat tusindvis af personel i fredsoperationer på kontinentet; der henviser til, at disse interventioner dog ikke har været i stand til at løse sikkerhedsudfordringerne i regionen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der i de seneste år er blevet iværksat talrige internationale missioner og initiativer, herunder FN's flerdimensionelle integrerede stabiliseringsmission i Mali i 2013, Den Europæiske Unions kapacitetsopbyggende mission i Niger i 2012, Den Europæiske Unions uddannelsesmission i Mali i 2013, Den Europæiske Unions kapacitetsopbyggende mission i Mali i 2014, operation Barkhane i 2014, G5 Sahel i 2014, G5 Sahels fælles styrke i 2017, Sahelalliancen i 2017, Sahel-koalitionen i 2020 og Takuba-taskforcen i 2020; der henviser til, at de afrikanske sikkerhedsinstitutioner i løbet af det seneste årti har indsat tusindvis af personel i fredsoperationer på kontinentet; der henviser til, at disse interventioner dog ikke har været i stand til at løse sikkerhedsudfordringerne i regionen;

| E. | der henviser til, at mere end 200 medlemmer af FN's fredsbevarende styrker og mere end 50 franske soldater fra Serval- og Barkhane-missionerne samt talrige afrikanske soldater er blevet dræbt i kampen for sikkerhed i Sahelregionen; der henviser til, at talrige europæiske soldater og FN-soldater er blevet såret under deres udstationering i regionen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at mere end 200 medlemmer af FN's fredsbevarende styrker og mere end 50 franske soldater fra Serval- og Barkhane-missionerne samt talrige afrikanske soldater er blevet dræbt i kampen for sikkerhed i Sahelregionen; der henviser til, at talrige europæiske soldater og FN-soldater er blevet såret under deres udstationering i regionen;

| F. | der henviser til, at situationen i regionen, trods Sahel-landenes og det internationale samfunds mange fredsbestræbelser, fortsat er såre ustabil; der henviser til, at terrorgrupper, herunder islamistiske terrorister med tilknytning til ISIS såsom Boko Haram og Islamic State West Africa Province (ISWAP), har øget deres tilstedeværelse i Sahel og Vestafrika, hvor de har stået bag massedrab, tortur, seksuelle overgreb, tvangsforsvindinger, plyndringer og tvangsfordrivelser; der henviser til, at der i 2020 skete en kraftig stigning i antallet af drab, der bl.a. skyldtes islamistisk vold, og at der ifølge Africa Center for Strategic Studies blev indberettet i alt 4 250 dræbte; der henviser til, at over 7,7 millioner mennesker er blevet tvangsfordrevet i syv lande i Sahel; der henviser til, at der i øjeblikket er mere end 3 millioner internt fordrevne personer i regionen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at situationen i regionen, trods Sahel-landenes og det internationale samfunds mange fredsbestræbelser, fortsat er såre ustabil; der henviser til, at terrorgrupper, herunder islamistiske terrorister med tilknytning til ISIS såsom Boko Haram og Islamic State West Africa Province (ISWAP), har øget deres tilstedeværelse i Sahel og Vestafrika, hvor de har stået bag massedrab, tortur, seksuelle overgreb, tvangsforsvindinger, plyndringer og tvangsfordrivelser; der henviser til, at der i 2020 skete en kraftig stigning i antallet af drab, der bl.a. skyldtes islamistisk vold, og at der ifølge Africa Center for Strategic Studies blev indberettet i alt 4 250 dræbte; der henviser til, at over 7,7 millioner mennesker er blevet tvangsfordrevet i syv lande i Sahel; der henviser til, at der i øjeblikket er mere end 3 millioner internt fordrevne personer i regionen;

| G. | der henviser til, at de humanitære behov er steget som følge af disse forskellige, indbyrdes forbundne kriser; der henviser til, at 20 millioner mennesker i øjeblikket har behov for akut humanitær bistand i det centrale Sahel; der henviser til, at kvinder og børn er særligt sårbare og hårdest ramt krisen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de humanitære behov er steget som følge af disse forskellige, indbyrdes forbundne kriser; der henviser til, at 20 millioner mennesker i øjeblikket har behov for akut humanitær bistand i det centrale Sahel; der henviser til, at kvinder og børn er særligt sårbare og hårdest ramt krisen;

| H. | der henviser til, at sikkerhed, udvikling og beskyttelse af de grundlæggende menneskerettigheder styrker hinanden gensidigt og er nødvendige for at skabe varig fred; der henviser til, at varig fred kun kan opnås ved at håndtere de grundlæggende årsager til usikkerheden, herunder fattigdom, korruption, sult og ressourceknaphed; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at sikkerhed, udvikling og beskyttelse af de grundlæggende menneskerettigheder styrker hinanden gensidigt og er nødvendige for at skabe varig fred; der henviser til, at varig fred kun kan opnås ved at håndtere de grundlæggende årsager til usikkerheden, herunder fattigdom, korruption, sult og ressourceknaphed;

| I. | der henviser til, at de sikkerhedsmæssige udfordringer i Vestafrika og Sahel varierer fra land til land; der henviser til, at disse udfordringer omfatter aktiviteter i terroristorganisationer med forbindelser med internationale jihadistiske netværk, etniske konflikter og stammekonflikter, kampe om adgangen til naturressourcer, militsers og sikkerhedstjenesters udenretslige aktiviteter, væbnede oprør, separatistiske konflikter samt politisk vold og valgvold; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de sikkerhedsmæssige udfordringer i Vestafrika og Sahel varierer fra land til land; der henviser til, at disse udfordringer omfatter aktiviteter i terroristorganisationer med forbindelser med internationale jihadistiske netværk, etniske konflikter og stammekonflikter, kampe om adgangen til naturressourcer, militsers og sikkerhedstjenesters udenretslige aktiviteter, væbnede oprør, separatistiske konflikter samt politisk vold og valgvold;

| J. | der henviser til, at sikkerheden i Europa og Afrika er tæt forbundne; der henviser til, at terrorister, væbnede grupper, militser og menneskehandlere forstår at udnytte en række komplekse, overlappende vanskelige forhold, der præger regionen, herunder fattigdom, manglende adgang til grundlæggende sociale ydelser, fødevareusikkerhed, skovrydning, miljøforringelse, svage institutioner, korruption og manglende tillid til staten; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at sikkerheden i Europa og Afrika er tæt forbundne; der henviser til, at terrorister, væbnede grupper, militser og menneskehandlere forstår at udnytte en række komplekse, overlappende vanskelige forhold, der præger regionen, herunder fattigdom, manglende adgang til grundlæggende sociale ydelser, fødevareusikkerhed, skovrydning, miljøforringelse, svage institutioner, korruption og manglende tillid til staten;

| K. | der henviser til, at klimaforandringerne har alvorlige indvirkninger på regionen; der henviser til, at dette kan føre til yderligere destabilisering; der henviser til, at der er en alvorlig risiko for radikalisering på grund af økonomisk, social og miljømæssig marginalisering i Vestafrika og Sahel; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at klimaforandringerne har alvorlige indvirkninger på regionen; der henviser til, at dette kan føre til yderligere destabilisering; der henviser til, at der er en alvorlig risiko for radikalisering på grund af økonomisk, social og miljømæssig marginalisering i Vestafrika og Sahel;

| L. | der henviser til, at gældsbyrden bidrager til truslen mod den generelle stabilitet i landene i Sahel og Vestafrika; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at gældsbyrden bidrager til truslen mod den generelle stabilitet i landene i Sahel og Vestafrika;

| M. | der henviser til, at de sikkerhedsmæssige udfordringer er blevet yderligere forværret af covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de sikkerhedsmæssige udfordringer er blevet yderligere forværret af covid-19-pandemien;

| N. | der henviser til, at den demokratiske konsolidering i Vestafrika og Sahel yderligere undergraves af militærkup, udemokratiske forfatningsændringer, overgreb på folkelige demonstrationer, begrænsninger af forsamlings-, ytrings- og pressefriheden og restriktioner for oppositionspartier og -politikere; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den demokratiske konsolidering i Vestafrika og Sahel yderligere undergraves af militærkup, udemokratiske forfatningsændringer, overgreb på folkelige demonstrationer, begrænsninger af forsamlings-, ytrings- og pressefriheden og restriktioner for oppositionspartier og -politikere;

| O. | der henviser til, at den demokratiske konsolidering i Vestafrika og Sahel foruden sikkerhedstrusler undermineres yderligere af korruption, undertrykkelse af folkelige protester og forsamlinger, begrænsninger af ytrings- og pressefriheden, restriktioner for oppositionspartier og -politikere, manglende respekt for begrænsningen af præsidentens embedsperiode og andre forfatningsmæssige bestemmelser og kapacitetsudfordringer med hensyn til at sikre inklusive og gennemsigtige valg for fordrevne befolkningsgrupper; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den demokratiske konsolidering i Vestafrika og Sahel foruden sikkerhedstrusler undermineres yderligere af korruption, undertrykkelse af folkelige protester og forsamlinger, begrænsninger af ytrings- og pressefriheden, restriktioner for oppositionspartier og -politikere, manglende respekt for begrænsningen af præsidentens embedsperiode og andre forfatningsmæssige bestemmelser og kapacitetsudfordringer med hensyn til at sikre inklusive og gennemsigtige valg for fordrevne befolkningsgrupper;

| P. | der henviser til, at EU, AU, ECOWAS og andre internationale organisationer har udsendt valgobservationsmissioner til de vestafrikanske lande og Sahellandene i løbet af de seneste 20 år; der henviser til, at der er offentliggjort omfattende rapporter, som indeholder væsentlige anbefalinger til reformer, hvoraf kun en del er blevet videreført; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU, AU, ECOWAS og andre internationale organisationer har udsendt valgobservationsmissioner til de vestafrikanske lande og Sahellandene i løbet af de seneste 20 år; der henviser til, at der er offentliggjort omfattende rapporter, som indeholder væsentlige anbefalinger til reformer, hvoraf kun en del er blevet videreført;

| Q. | der henviser til, at korruptionsniveauet ifølge korruptionsindekset for 2021 er ujævnt fordelt i Vestafrika, idet Kap Verde og Senegal er blandt de lande, der klarer sig bedst med hensyn til reformer til bekæmpelse af korruption, og Liberia, Mali og Nigeria er blandt de værste; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at korruptionsniveauet ifølge korruptionsindekset for 2021 er ujævnt fordelt i Vestafrika, idet Kap Verde og Senegal er blandt de lande, der klarer sig bedst med hensyn til reformer til bekæmpelse af korruption, og Liberia, Mali og Nigeria er blandt de værste;

| R. | der henviser til, at den forværrede sikkerhedssituation og befolkningernes utilfredshed med regeringer og det internationale samfund har ført til en række offentlige demonstrationer, der kræver yderligere regeringsreformer og forbedringer af sikkerhedssituationen; der henviser til, at beskyldninger om korruption og nepotisme mod regionale regeringsmyndigheder har varet ved i lang tid og har ført til et støt fald i tilliden til og tilfredsheden med stater og deres institutioner; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den forværrede sikkerhedssituation og befolkningernes utilfredshed med regeringer og det internationale samfund har ført til en række offentlige demonstrationer, der kræver yderligere regeringsreformer og forbedringer af sikkerhedssituationen; der henviser til, at beskyldninger om korruption og nepotisme mod regionale regeringsmyndigheder har varet ved i lang tid og har ført til et støt fald i tilliden til og tilfredsheden med stater og deres institutioner;

| S. | der henviser til, at demokratiets og sikkerhedssamarbejdets generelle tilstand i Sahel led betydelige tilbageslag, da militæret i Mali og Burkina Faso kuppede deres regeringer, nemlig i Mali i august 2020, og igen i maj 2021, da militæret afsatte den selvsamme regering, som det tidligere havde indsat, og derefter i januar 2022, da et statskup fandt sted i Burkina Faso; der henviser til, at dette afspejler en dybt rodfæstet krise i regionen; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at demokratiets og sikkerhedssamarbejdets generelle tilstand i Sahel led betydelige tilbageslag, da militæret i Mali og Burkina Faso kuppede deres regeringer, nemlig i Mali i august 2020, og igen i maj 2021, da militæret afsatte den selvsamme regering, som det tidligere havde indsat, og derefter i januar 2022, da et statskup fandt sted i Burkina Faso; der henviser til, at dette afspejler en dybt rodfæstet krise i regionen;

| T. | der henviser til, at ECOWAS og AU ved talrige lejligheder har organiseret drøftelser og besøg i Mali og Burkina Faso for at mægle og nå frem til kompromiser mellem de forskellige parter; der henviser til, at ECOWAS ved adskillige lejligheder har understreget betydningen af at fastlægge en klar tidsplan for en tilbagevenden til en demokratisk retsorden, herunder en snarlig dato for demokratiske valg; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at ECOWAS og AU ved talrige lejligheder har organiseret drøftelser og besøg i Mali og Burkina Faso for at mægle og nå frem til kompromiser mellem de forskellige parter; der henviser til, at ECOWAS ved adskillige lejligheder har understreget betydningen af at fastlægge en klar tidsplan for en tilbagevenden til en demokratisk retsorden, herunder en snarlig dato for demokratiske valg;

| U. | der henviser til, at Guinea efter statskuppet i september 2021 og anholdelsen af præsident Alpha Condé, som for nylig blev løsladt, fortsat vil være udelukket fra ECOWAS, indtil den forfatningsmæssige orden er genoprettet; der henviser til, at de militære myndigheder fik frist til den 25. april 2022 til at fremlægge nærmere oplysninger om deres overgangsplan; der henviser til, at de på denne dato anmodede om en ny frist for forelæggelse af en tidsplan for overgangen; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Guinea efter statskuppet i september 2021 og anholdelsen af præsident Alpha Condé, som for nylig blev løsladt, fortsat vil være udelukket fra ECOWAS, indtil den forfatningsmæssige orden er genoprettet; der henviser til, at de militære myndigheder fik frist til den 25. april 2022 til at fremlægge nærmere oplysninger om deres overgangsplan; der henviser til, at de på denne dato anmodede om en ny frist for forelæggelse af en tidsplan for overgangen;

| V. | der henviser til, at respekt for den nationale, forfatningsmæssige orden og retsstatsprincippet er lige så afgørende for at sikre fred og stabilitet som for at bekæmpe terrorisme og etablere militær sikkerhed; der henviser til, at opretholdelse af demokratiske principper, herunder afholdelse af gennemsigtige og inkluderende valg, er af afgørende betydning for at sikre, at regeringerne har brede offentlige mandater; der henviser til, at borgerne støtter ægte demokratiske processer og søger en fair deltagelse heri; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at respekt for den nationale, forfatningsmæssige orden og retsstatsprincippet er lige så afgørende for at sikre fred og stabilitet som for at bekæmpe terrorisme og etablere militær sikkerhed; der henviser til, at opretholdelse af demokratiske principper, herunder afholdelse af gennemsigtige og inkluderende valg, er af afgørende betydning for at sikre, at regeringerne har brede offentlige mandater; der henviser til, at borgerne støtter ægte demokratiske processer og søger en fair deltagelse heri;

| W. | der henviser til, at inddragelsen af de nationale parlamenter i beslutningstagningen om sikkerhedsspørgsmål er afgørende for at udvikle langsigtet sikkerhed og samfundsmæssig stabilitet; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at inddragelsen af de nationale parlamenter i beslutningstagningen om sikkerhedsspørgsmål er afgørende for at udvikle langsigtet sikkerhed og samfundsmæssig stabilitet;

| X. | der henviser til, at sikkerhed, udvikling og beskyttelse af de grundlæggende menneskerettigheder styrker hinanden gensidigt og er nødvendige for at skabe varig fred; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at sikkerhed, udvikling og beskyttelse af de grundlæggende menneskerettigheder styrker hinanden gensidigt og er nødvendige for at skabe varig fred;

| Y. | der henviser til, at indskrænkningen af råderummet for civilsamfundsorganisationer og pressefriheden i nogle lande i Vestafrika og Sahel skaber store vanskeligheder for demokratiet, retsstaten og de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at indskrænkningen af råderummet for civilsamfundsorganisationer og pressefriheden i nogle lande i Vestafrika og Sahel skaber store vanskeligheder for demokratiet, retsstaten og de grundlæggende rettigheder;

| Z. | der henviser til, at Den Europæiske Union er engageret i at støtte sikkerheden og udviklingen i Vestafrika og Sahelregionen gennem politiske, diplomatiske og humanitære partnerskaber, herunder bl.a. teknisk støtte til reform af sikkerhedssektoren, uddannelse af militæret og politiet, valgprocesser og ansvarlighed og styrkelse af civilsamfundet; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Den Europæiske Union er engageret i at støtte sikkerheden og udviklingen i Vestafrika og Sahelregionen gennem politiske, diplomatiske og humanitære partnerskaber, herunder bl.a. teknisk støtte til reform af sikkerhedssektoren, uddannelse af militæret og politiet, valgprocesser og ansvarlighed og styrkelse af civilsamfundet;

| AA. | der henviser til, at AU er en nær partner for EU i freds- og stabilitetsbestræbelserne; der henviser til, at de regionale sikkerhedsaktørers mål, herunder ECOWAS og AU's afrikanske beredskabsstyrke, er sammenfaldende med EU's interesse i at bistå kriseramte lande med at opnå fred og velstand; der henviser til, at EU's og AU's ledere er blevet enige om at fremme freds- og sikkerhedssamarbejdet på det afrikanske kontinent; der henviser til, at aftalememorandummet mellem AU og EU om fred, sikkerhed og regeringsførelse og den europæiske fredsfacilitet er udformet til at bekæmpe ustabilitet, radikalisering, voldelig ekstremisme og terrorisme og til at bryde hele konfliktcyklussen gennem en integreret tilgang; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at AU er en nær partner for EU i freds- og stabilitetsbestræbelserne; der henviser til, at de regionale sikkerhedsaktørers mål, herunder ECOWAS og AU's afrikanske beredskabsstyrke, er sammenfaldende med EU's interesse i at bistå kriseramte lande med at opnå fred og velstand; der henviser til, at EU's og AU's ledere er blevet enige om at fremme freds- og sikkerhedssamarbejdet på det afrikanske kontinent; der henviser til, at aftalememorandummet mellem AU og EU om fred, sikkerhed og regeringsførelse og den europæiske fredsfacilitet er udformet til at bekæmpe ustabilitet, radikalisering, voldelig ekstremisme og terrorisme og til at bryde hele konfliktcyklussen gennem en integreret tilgang;

| AB. | der henviser til, at G5 Sahel, som støttes af EU og AU, skaber betingelser for sikkerhed og regional udvikling i et forsøg på at bekæmpe terrorisme og skabe stabilitet i Sahelregionen; der henviser til, at G5 Sahel står i stampe for så vidt angår at udvise resultater og bevare offentlighedens opbakning; der henviser til, at EU-finansierede aktiviteter til konfliktforebyggelse, mægling, dialog og forsoning stadig er begrænsede; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at G5 Sahel, som støttes af EU og AU, skaber betingelser for sikkerhed og regional udvikling i et forsøg på at bekæmpe terrorisme og skabe stabilitet i Sahelregionen; der henviser til, at G5 Sahel står i stampe for så vidt angår at udvise resultater og bevare offentlighedens opbakning; der henviser til, at EU-finansierede aktiviteter til konfliktforebyggelse, mægling, dialog og forsoning stadig er begrænsede;

| AC. | der henviser til, at alle det internationale samfunds bestræbelser har omfattet meget fremtrædende elementer af demokratiske reformer og reform af sikkerhedssektoren; der henviser til, at de fleste lande i regionen lider under statsmagtens manglende kapacitet til reelt at gennemføre hårdt tiltrængte reformer; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at alle det internationale samfunds bestræbelser har omfattet meget fremtrædende elementer af demokratiske reformer og reform af sikkerhedssektoren; der henviser til, at de fleste lande i regionen lider under statsmagtens manglende kapacitet til reelt at gennemføre hårdt tiltrængte reformer;

| AD. | der henviser til, at tilstedeværelsen af udenlandske private militær- og sikkerhedsvirksomheder i Vestafrika fortsat destabiliserer sikkerheden og det politiske miljø i regionen; der henviser til, at den såkaldte Wagnergruppe, en styrke lejesoldater i russisk sold, har været til stede i Mali, siden den fik adgang af militærjuntaen i slutningen af 2021; der henviser til, at Wagnergruppen angiveligt benytter sig af russisk militær infrastruktur, og at det russiske forsvarsministerium er involveret i finansiering, rekruttering, uddannelse og beskyttelse af Wagnerkrigere; der henviser til, at Wagnergruppen er anklaget for at have begået alvorlige menneskerettighedsovertrædelser; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at tilstedeværelsen af udenlandske private militær- og sikkerhedsvirksomheder i Vestafrika fortsat destabiliserer sikkerheden og det politiske miljø i regionen; der henviser til, at den såkaldte Wagnergruppe, en styrke lejesoldater i russisk sold, har været til stede i Mali, siden den fik adgang af militærjuntaen i slutningen af 2021; der henviser til, at Wagnergruppen angiveligt benytter sig af russisk militær infrastruktur, og at det russiske forsvarsministerium er involveret i finansiering, rekruttering, uddannelse og beskyttelse af Wagnerkrigere; der henviser til, at Wagnergruppen er anklaget for at have begået alvorlige menneskerettighedsovertrædelser;

| AE. | der henviser til, at FN's eksperter i fællesskab har konkluderet, at Wagnergruppen har begået grove og systematiske menneskerettighedskrænkelser i Den Centralafrikanske Republik, herunder summariske massehenrettelser, vilkårlige tilbageholdelser, seksuel vold, plyndringer, bortførelser og tortur under afhøringer; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at FN's eksperter i fællesskab har konkluderet, at Wagnergruppen har begået grove og systematiske menneskerettighedskrænkelser i Den Centralafrikanske Republik, herunder summariske massehenrettelser, vilkårlige tilbageholdelser, seksuel vold, plyndringer, bortførelser og tortur under afhøringer;

| AF. | der henviser til, at Rusland har spredt og fortsat aktivt spreder desinformation i hele Sahel med henblik på at delegitimere europæiske initiativer, der har til formål at skabe stabilitet og sikkerhed for at hjælpe regionen; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at Rusland har spredt og fortsat aktivt spreder desinformation i hele Sahel med henblik på at delegitimere europæiske initiativer, der har til formål at skabe stabilitet og sikkerhed for at hjælpe regionen;

| AG. | der henviser til, at EU og dets missioner under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik har været udsat for desinformationskampagner og har et akut behov for at kunne yde effektiv strategisk kommunikation; der henviser til, at desinformationen er gået så vidt som til at beskylde det franske militær for massemord i Gossi-området i Mali, selv om der er dokumentation for, at dette grufulde og vildledende falsum er blevet fabrikeret af maliere og udlændinge, som mistænkes for at tilhøre Wagnergruppen; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at EU og dets missioner under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik har været udsat for desinformationskampagner og har et akut behov for at kunne yde effektiv strategisk kommunikation; der henviser til, at desinformationen er gået så vidt som til at beskylde det franske militær for massemord i Gossi-området i Mali, selv om der er dokumentation for, at dette grufulde og vildledende falsum er blevet fabrikeret af maliere og udlændinge, som mistænkes for at tilhøre Wagnergruppen;

| AH. | der henviser til, at internationale aktører som følge af de mange hindringer fra de maliske overgangsmyndigheders side har konkluderet, at betingelserne for at fortsætte deres militære indsats i Mali ikke længere er til stede; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at internationale aktører som følge af de mange hindringer fra de maliske overgangsmyndigheders side har konkluderet, at betingelserne for at fortsætte deres militære indsats i Mali ikke længere er til stede;

| AI. | der henviser til, at europæiske og internationale aktører på anmodning af deres afrikanske partnere er blevet enige om at fortsætte deres fælles indsats mod terrorisme i Sahelregionen, herunder i Niger og Guineabugten, og har indledt politiske og militære konsultationer med dem med henblik på at fastlægge betingelserne for denne fælles indsats inden juni 2022; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at europæiske og internationale aktører på anmodning af deres afrikanske partnere er blevet enige om at fortsætte deres fælles indsats mod terrorisme i Sahelregionen, herunder i Niger og Guineabugten, og har indledt politiske og militære konsultationer med dem med henblik på at fastlægge betingelserne for denne fælles indsats inden juni 2022;

| AJ. | der henviser til, at situationen i Sahel er tæt forbundet med situationen i Guineabugten; der henviser til, at pirater fortsat udgør en sikkerhedstrussel i Guineabugten; der henviser til, at Rådet har forlænget implementeringen af den koordinerede maritime tilstedeværelse i Guineabugten med to år; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at situationen i Sahel er tæt forbundet med situationen i Guineabugten; der henviser til, at pirater fortsat udgør en sikkerhedstrussel i Guineabugten; der henviser til, at Rådet har forlænget implementeringen af den koordinerede maritime tilstedeværelse i Guineabugten med to år;

| 1. | fordømmer på det kraftigste volden og tabet af menneskeliv i Vestafrika og Sahelregionen, herunder overgreb begået i forbindelse med militære operationer, og udtrykker bekymring over den øgede ustabilitet i Sahel, som underminerer sikkerheden og stabiliteten i de berørte lande, og som har dybtgående regionale og internationale konsekvenser; udtrykker sin solidaritet og medfølelse med familierne til alle ofre for terrorangreb i hele regionen; gentager sin kraftige støtte til indbyggerne i Vestafrika og Sahel og til deres forhåbninger om fred, menneskerettigheder, sikkerhed, stabilitet, økonomisk udvikling og sociale og demokratiske fremskridt; hylder lokale og internationale aktørers talrige bestræbelser på at fremme fred og fremskridt i hele regionen; erkender, at sikkerhedssituationen i Sahel fortsat er en enorm udfordring, og at mange civile lider under de usikre forhold og er blevet ofre for terrorangreb; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at en omfattende reaktion på de udfordringer, som Vestafrika og Sahel står over for, kræver koordinering mellem sikkerheds-, klima-, udviklings- og handelspolitikker; |
| --- | --- |

2.

| 3. | udtrykker dyb bekymring over demokratiets tilstand i Sahelregionen og de seneste statskup i regionen; opfordrer alle kupmagerne til at fastsætte klare grænser for varigheden af de politiske overgangsperioder, til at sikre en hurtig tilbagevenden til den forfatningsmæssige orden, retsstatsprincippet og civile regeringer og til at lette tilrettelæggelsen af gennemsigtige og inklusive valg; |
| --- | --- |

3.

| 4. | gentager på det kraftigste sin holdning om, at ethvert langsigtet sikkerhedsmæssigt og politisk samarbejde med EU-aktører vil kræve realistiske tidsplaner for en tilbagevenden til demokrati, herunder klare og målbare milepæle; minder om, at der i mangel af sådanne realistiske tidsplaner vil blive sat spørgsmålstegn ved ethvert fremtidigt samarbejde med EU-aktører; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at statskup undergraver bestræbelserne på at styrke retsstaten og gøre den demokratiske legitimitet af statslige tiltag gældende; minder om, at en ægte demokratisk overgang og reform skal ledes af civile og give mulighed for fuld og aktiv inddragelse af civilsamfundsorganisationer, kvinder, unge og oppositionspartier; opfordrer indtrængende myndighederne i Vestafrika og Sahel til at respektere og beskytte mediefriheden såvel som forsamlings-, forenings- og ytringsfriheden; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at der i hele regionen er behov for reelle nationale dialoger, der inddrager alle sektorer af civilsamfundet, for klart at udstikke en vision for morgendagens demokrati, herunder konkrete mål der aftales i fællesskab og nyder tilslutning fra de forskellige ikkemilitære og ikkestatslige aktører; opfordrer det internationale samfund til at bidrage til at fremme en sådan dialog ved at tilbyde at spille en mæglerrolle; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at sammenhold er den bedste måde til at imødegå de mange udfordringer, som regionen står over for; støtter derfor de foranstaltninger, som AU har bebudet, og de foranstaltninger, som ECOWAS har truffet for at forsvare demokratiet og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer det militære lederskab i alle stater i Sahel til at opfylde deres internationale forpligtelser, herunder fuld respekt for menneskerettighederne; støtter ECOWAS' bestræbelser på at udarbejde en køreplan for menneskerettighedsreformer og ansvarlighed med henblik på at forebygge yderligere menneskerettighedskrænkelser som led i en holistisk indsats for at løse de forskellige krisesituationer; |
| --- | --- |

8.

| 9. | minder om, at NDICI — et globalt Europa ikke støtter finansieringen af visse operationer med tilknytning til den militære eller statslige sikkerhedssektor eller operationer, der kan føre til krænkelser af menneskerettighederne i partnerlande; anerkender de mange udfordringer, som Sahel- og Sahara-områderne står over for, såsom klimaændringer, økonomiske kriser og terrorangreb; opfordrer Europa til at udvise større solidaritet ved at støtte regionen politisk og militært, herunder gennem den europæiske fredsfacilitet, og tilbyde våbenuddannelse med henblik på forsvar og udvikling af og respekt for menneskerettighederne; opfordrer alle EU's medlemsstater til at leve op til deres menneskerettighedsforpligtelser og afstå fra våbenoverførsler, der kan give næring til menneskerettighedskrænkelser i Vestafrika og Sahel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | minder om den vigtige rolle, som Afrikas unge kan spille med hensyn til at skabe en fremgangsrig fremtid for regionen; opfordrer til øget inddragelse og aktiv deltagelse af kvinder i demokratisk beslutningstagning på alle niveauer og i forbindelse med fredsopbygnings- og forsoningsbestræbelser; fordømmer brugen af seksuel vold og alle former for intimidering i forbindelse med konfliktsituationer; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at befolkningens voksende forarmelse udgør det socioøkonomiske grundlag for, at der kan opstå kriminelle grupper og terrorgrupper; understreger, at befolkningens manglende adgang til vigtige offentlige tjenesteydelser såsom vand, sanitet, sundhed eller uddannelse udgør den socioøkonomiske grobund for spredningen af terrorisme; understreger betydningen af uddannelse som grundlag for at fremme økonomisk vækst, skabe et demokratisk samfund og forebygge ekstremisme; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger den rolle, som de nationale parlamenter spiller med hensyn til at sikre stabilitet og demokratisering; opfordrer ECOWAS-staterne til yderligere at inddrage nationale og regionale demokratiske organer i forbindelse med sikkerhedsspørgsmål; mener, at enhver sådan indgriben fra EU's side bør sættes til debat i det pågældende nationale parlament; opfordrer EU og ECOWAS-landene til at øge koordineringen af bistand til sikkerhed og udvikling samt humanitær bistand og demokratistøtte for at sikre en integreret tilgang til fred og sikkerhed med henblik på varig bæredygtig udvikling i hele regionen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | påpeger EU's og dets medlemsstaters betydelige bidrag i form af udviklingssamarbejde og humanitær bistand og glæder sig over Sahelalliancens arbejde med at støtte udviklingsindsatsen under ledelse af G5 Sahel-regeringerne; opfordrer til fuld operationalisering af sammenslutningen G5 Sahel, og til, at EU's medlemsstater arbejder tæt sammen med den i denne henseende gennem finansiel kapacitetsopbygning, udveksling af militært udstyr og effektiv uddannelse i militære og civile operationer; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at en forbedring af sikkerhedssituationen i regionen vil kræve håndtering af de grundlæggende årsager til vold og konflikter, herunder fattigdom, klimaændringer, tvangsfordrivelse og manglende adgang til uddannelse og muligheder, som alle er blevet forværret af covid-19-pandemien; anerkender, at de grundlæggende årsager til voldelig ekstremisme og terrorisme er komplekse; understreger behovet for at sætte skub i regionens økonomier, fremme jobskabelse og skabe grundlaget for en bæredygtig langsigtet udvikling; opfordrer EU til at skræddersy sine investeringer og sit udviklingssamarbejde, så de grundlæggende årsager til terrorisme og usikkerhed kan tackles; |
| --- | --- |

14.

| 15. | udtrykker dyb bekymring over den kraftige forværring af fødevaresikkerheden i Vestafrika og Sahel, som i øjeblikket rammer mange millioner mennesker som følge af den fortsatte og stigende sårbarhed i disse regioners landbrugsfødevaresystemer og forsyningskæder; understreger, at Vestafrika og Sahelregionen er afhængige af hvedeforsyninger fra Ukraine; udtrykker sin dybeste bekymring over de alarmerende konsekvenser på kort og mellemlang sigt for fødevaresikkerheden i Vestafrika og Sahelregionen, der er udløst af Ruslands uprovokerede krig mod Ukraine, og de alarmerende udsigter til, at krigen kan skabe en ny og farlig hungersnød og ernæringskrise; |
| --- | --- |

15.

| 16. | anerkender Vestafrikas og Sahelregionens ret til fødevaresuverænitet som et middel til at opnå ernæringssikkerhed og fattigdomsbekæmpelse, idet der lægges særlig vægt på kvinde- og familielandbrug med henblik på at sikre forsyningen af økonomisk overkommelige og tilgængelige fødevarer; |
| --- | --- |

16.

| 17. | anerkender EU som den førende globale donor af humanitær bistand og udviklingsbistand; opfordrer EU og dets medlemsstater til at øge deres finansielle støtte og humanitære bistand for at opfylde de berørte befolkningers presserende behov; beklager, at adskillige EU-medlemsstater ikke har nået målet om at afsætte 0,7 % af deres bruttonationalindkomst til officiel udviklingsbistand; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger betydningen af at give fri adgang til humanitær bistand og basale tjenester i konfliktområder, bl.a. også for dem, der bor i områder uden for regeringens kontrol; minder om, at alle parter skal overholde den humanitære folkeret for at undgå enhver risiko for omdirigering af humanitær bistand; understreger, at det er vigtigt, at leveringen af humanitær bistand opfattes som værende neutral og upartisk, og at humanitære hjælpearbejderes sikkerhed garanteres; |
| --- | --- |

18.

| 19. | glæder sig over de bestræbelser, som nogle lande har gjort for at sætte en stopper for korruption; opfordrer indtrængende de afrikanske lande og EU-landene til at bekæmpe alle former for korruption; understreger forbindelsen mellem korruption og miljøkriminalitet, som begge udgør en voksende trussel mod opfyldelsen af verdensmålene for bæredygtig udvikling; bemærker, at håndtering af ustabilitet i regionen er en forudsætning for at fremme den globale sikkerhed og gøre fremskridt med hensyn til at opfylde verdensmålene for bæredygtig udvikling; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at udnytte politikken for bekæmpelse af korruption gennem øget kapacitetsopbygning i forbindelse med lovovertrædelser, der anerkendes som miljøforbrydelser af EU, Interpol og FN's miljøprogram; |
| --- | --- |

19.

| 20. | minder om, at klimaforandringerne er en stadig vigtigere faktor for den regionale stabilitet i Vestafrika og Sahel; opfordrer staterne i Vestafrika og Sahel til at samarbejde med EU's medlemsstater om at håndtere klimaforandringernes negative konsekvenser for sikkerheden og stabiliteten i regionen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder om, at det er nødvendigt med robuste institutioner for at bekæmpe terrorisme og tage hånd om indenlandske udfordringer; understreger betydningen af at omdefinere strategien for bekæmpelse af terrorisme og voldelig ekstremisme i de berørte regioner i overensstemmelse med internationale standarder og opfordrer til, at alle gerningsmænd til sådanne handlinger drages til ansvar og retsforfølges; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer de nationale myndigheder i hele regionen til at afkriminalisere seksuelle aktiviteter mellem personer af samme køn og til at sikre LGBTI-befolkningens rettigheder; understreger, at personer, der flygter fra forfølgelse for at være LGBTI-personer, skal have ret til international beskyttelse i EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger EU's tilsagn om et omfattende engagement i regionen med henblik på politisk støtte, teknisk og økonomisk bistand, navnlig til reform af sikkerhedssektoren, militær uddannelse og støtte til beskyttelse og styrkelse af civilsamfundet, som er afgørende for at håndtere sikkerhedstrusler; opfordrer ECOWAS og EU's medlemsstater til effektivt at gennemføre aftalememorandummet om fred, sikkerhed og regeringsførelse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger, at EU's humanitære bistand og udviklingsbistand søger at forebygge civilbefolkningens lidelser og forbedre deres grundlæggende levevilkår; minder om, at bæredygtig udvikling i Afrika kun er mulig gennem en kombination af menneskelig kapital og ekstern udviklingsstøtte; minder om, at migration ikke bør føre til hjerneflugt; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i samarbejde med deres internationale partnere og relevante internationale institutioner hurtigst muligt at evaluere alle tilgængelige midler for at forebygge manglende tilbagebetaling af gæld hos landene i Afrika; |
| --- | --- |

24.

| 25. | udtrykker sin støtte til FN's, EU's og det regionale engagement i Vestafrika og Sahel i forbindelse med fredsbevarelse, militær uddannelse og teknisk bistand, navnlig gennem EU's uddannelses- og kapacitetsopbygningsmissioner og initiativer fra ECOWAS og Den Afrikanske Union; |
| --- | --- |

25.

| 26. | er dybt bekymret over det store antal tilfælde af meget alvorlige krænkelser af menneskerettighederne begået af maliske sikkerhedsstyrker, som rapporteret af FN's MINUSMA, som kan udgøre krigsforbrydelser i henhold til den humanitære folkeret; noterer sig afgørelsen truffet af NF/HR om at suspendere en del af den uddannelse, der tilbydes af EU's uddannelsesmission i Mali og EU's kapacitetsopbygningsmission i Mali til Malis væbnede styrker og nationalgarde, og opfordrer indtrængende til, at enhver anden EU-bistand til den maliske sikkerhedssektor suspenderes, indtil alle forbrydelser er blevet retsforfulgt; |
| --- | --- |

26.

| 27. | erkender, at de forskellige internationale missioner ikke har opfyldt deres primære mål om varig fred i regionen, og at der derfor er behov for en proces, hvor der reflekteres over internationale missioners og politikkers mandater og roller; understreger, at en revision af EU's mandater og forpligtelser bør fokusere på at gøre samarbejdet med landene i Vestafrika og Sahel mere præventivt; opfordrer indtrængende ECOWAS-landene og EU til i fællesskab at udvikle en ny tilgang til reform af sikkerhedssektoren og til sikkerhedsbistand; |
| --- | --- |

27.

| 28. | fordømmer desinformation om EU og om dets fælles sikkerheds- og forsvarspolitiske missioner; opfordrer EU til at udstyre sig selv med alle de midler, der er nødvendige for at sikre en mere effektiv strategisk kommunikation; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at enhver europæisk eller international støtte kun bør ses som et supplement til nationale og regionale bestræbelser; minder om, at værtslandene skal bevare ejerskabet over alle initiativer, der gennemføres inden for deres respektive territorier; minder om, at det politiske og samfundsmæssige lederskab derfor også skal støtte sådanne initiativer, for at de kan blive vellykkede; |
| --- | --- |

29.

| 30. | anerkender, at der trods vedvarende sikkerhedsudfordringer er sket fremskridt med hensyn til bekæmpelse af væbnede islamistiske grupper; gentager, at det er nødvendigt at bekæmpe terrorpropaganda- og rekrutteringsbestræbelser inden for rammerne af bredere strategier til bekæmpelse af terrorismens tiltrækningskraft og rekruttering til terrorisme; understreger samtidig nødvendigheden af at tilskynde til afhopning fra voldelige ekstremistiske grupper og af at øge indsatsen for at afradikalisere og reintegrere sådanne krigere i samfundet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kritiserer på det skarpeste den maliske regerings beslutning om at hindre samarbejdet med europæiske aktører, som bl.a. kom til udtryk ved dens opsigelse den 2. maj 2022 af to centrale aftaler, nemlig aftalen om styrkernes status, der fastlægger de retlige rammer for de franske Barkhane-styrkers og de europæiske Takuba-styrkers tilstedeværelse i Mali, og traktaten om forsvarssamarbejde fra 2014 mellem Mali og Frankrig; kritiserer på det skarpeste det faktum, at Mali i januar 2022 forlangte, at det danske og franske kontingent skulle forlade landets territorium, og at Mali har nægtet at give et tysk fly tilladelse til at flyve i malisk luftrum; |
| --- | --- |

31.

| 32. | fordømmer den stigende tilstedeværelse af den af Kreml støttede, russiske Wagnergruppe i Sahel; er af den faste overbevisning, at Wagnergruppens tilstedeværelse i Vestafrika er hindrende for målet om at skabe fred, sikkerhed og stabilitet i regionen og er uforenelig med sikkerheds- og forsvarssamarbejdet med EU; opfordrer alle lande til at undersøge Wagnergruppens handlinger, navnlig i Den Centralafrikanske Republik; udtrykker sin dybeste bekymring over gruppens mange og forskellige menneskerettighedskrænkelser og overtrædelser af den humanitære folkeret, som der til stadighed indløber forlydender om; fordømmer på det kraftigste de forbrydelser, som Wagnergruppen og andre private militær- og sikkerhedsvirksomheder har begået i Vestafrika og Sahel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer alle lande, der samarbejder eller overvejer at samarbejde med Wagnergruppen, til at tage situationen i Ukraine i betragtning, hvor det russiske regime fører en brutal og umenneskelig krig i åbenlys strid med folkeretten; opfordrer alle stater til at opgive enhver illusion om endemålene for ethvert russisk engagement i deres lande og til at erkende, at Rusland og dets Wagnergruppe kun har egne interesser for øje og vil anvende den magt, de finder nødvendig, som det ses i Ukraine og andre steder, hvor civilbefolkningen betaler en høj pris; |
| --- | --- |

33.

| 34. | minder om, at sikkerhedssituationen i Sahel, kyststaterne i Vestafrika og Maghreb er tæt forbundne størrelser; anmoder om, at der foretages en evaluering af de mangler, der forhindrede EU's uddannelsesmissioner i at opfylde deres tilsigtede formål om tilstrækkelig uddannelse af væbnede styrker i partnerlande med henblik på at imødegå jihadisme; opfordrer til, at de næste EU-uddannelsesmissioner gennemføres på en måde, så disse alvorlige mangler ikke kommer til at spille en rolle; |
| --- | --- |

34.

| 35. | gentager, at de erfaringer, der er gjort i forbindelse med flytningen af Barkhane-operationen til Niger, bør benyttes med henblik på at omstrukturere indsatsen, så der sættes øget fokus på forebyggelse og en mere omfattende tilgang til regeringsførelse, sikkerhed og udviklingsbistand; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger, at det internationale samfund bør intensivere det økonomiske og politiske samarbejde med de lande, der er villige til at skabe reformer og opnå resultater med henblik på blive regionale eksempler til efterfølgelse, som kan spille en rolle i stabiliseringen af hele regionen; glæder sig over de bestræbelser, som nogle lande har gjort for at opnå demokratisering; understreger, at regionale succeshistorier, f.eks. i kystregionen Vestafrika, kan spille en rolle i stabiliseringen af hele regionen, og mener derfor, at sådanne positive eksempler skal fremmes og støttes yderligere; |
| --- | --- |

36.

| 37. | gentager, at beskyttelse af og sikkerhed for civile er en af statsmagtens basale opgaver, og understreger, at der bør træffes yderligere foranstaltninger for at forbedre beskyttelsen af civile; foreslår, at sådanne foranstaltninger kan omfatte ubevæbnede civile beskyttelsesmetoder, som FN allerede med succes har indført i andre konfliktsituationer; |
| --- | --- |

37.

| 38. | bemærker især betydningen af at udarbejde sikkerhedsstrategier med en meningsfuld inddragelse af kvinder — som er uforholdsmæssigt hårdt ramt af usikkerhed og vold — og af unge, hvis fremtid — og regionens fremtid — vil afhænge af adgangen til uddannelse og beskæftigelse som et middel til at opretholde en varig fredelig udvikling og forhindre jihadistrekruttering; opfordrer landene i regionen og det internationale samfund til fortsat at fremme gennemførelsen af FN's Sikkerhedsråds resolution 2250 (2015) om unge, fred og sikkerhed og gentager sin støtte til gennemførelsen af FN's dagsorden for kvinder, fred og sikkerhed i Sahel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | glæder sig over Rådets konklusioner om forlængelse og forbedring af gennemførelsen af konceptet koordineret maritim tilstedeværelse i Guineabugten; opfordrer Rådet til at overveje at styrke dette koncept i Guineabugten ved hjælp af luftfartøjer; opfordrer til større engagement og samarbejde med kyststaterne i Guineabugten gennem NDICI — et globalt Europa og den europæiske fredsfacilitet; |
| --- | --- |

39.

| 40. | glæder sig over den rolle, som valgobservationsmissioner spiller med hensyn til at støtte og styrke den demokratiske proces; minder om, at EU's medlemsstater og lande i hele Vestafrika og Sahel har indbudt officielle observatørmissioner, og opfordrer indtrængende regeringerne i Vestafrika og Sahellandene til fortsat at gøre dette som led i afholdelsen af gennemsigtige inklusive valg med reelt konkurrerende kandidater; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, ACS-EU-Ministerrådet, ACS' Ministerråd, medlemmerne af Den Afrikanske Union og sekretariaterne for ECOWAS, Accra-initiativet og G5 Sahel. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  EUT C 385 af 22.9.2021, s. 24.

(2)  EUT C 494 af 8.12.2021, s. 80.

(3)  EUT C 15 af 12.1.2022, s. 166.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0482.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0040.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0039.

(7)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0052.

(8)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

(9)  EUT L 287 af 4.11.2010, s. 3.

(10)  EUT L 209 af 14.6.2021, s. 1.

(11)  EUT L 54 I af 26.2.2020, s. 9.

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/147 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/147

---

P9_TA(2022)0204

Igangværende høringer inden for rammerne af artikel 7, stk. 1, i TEU vedrørende Polen og Ungarn

Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om igangværende høringer inden for rammerne af artikel 7, stk. 1, i TEU vedrørende Polen og Ungarn (2022/2647(RSP))

(2022/C 465/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til EU's charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om et forslag om at opfordre Rådet til i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU at fastslå, at der er en klar fare for, at Ungarn groft overtræder de værdier, som Unionen bygger på (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om et forslag om at opfordre Rådet til i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU at fastslå, at der er en klar fare for, at Ungarn groft overtræder de værdier, som Unionen bygger på (1),

| — | der henviser til Kommissionens begrundede forslag af 20. december 2017 i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU om retsstatsprincippet i Polen: forslag til Rådets afgørelse, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens begrundede forslag af 20. december 2017 i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU om retsstatsprincippet i Polen: forslag til Rådets afgørelse, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (COM(2017)0835),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. marts 2018 om Kommissionens beslutning om at tage artikel 7, stk. 1, i TEU i anvendelse i forbindelse med situationen i Polen (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. marts 2018 om Kommissionens beslutning om at tage artikel 7, stk. 1, i TEU i anvendelse i forbindelse med situationen i Polen (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om igangværende høringer inden for rammerne af artikel 7, stk. 1, i TEU vedrørende Polen og Ungarn (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om igangværende høringer inden for rammerne af artikel 7, stk. 1, i TEU vedrørende Polen og Ungarn (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om forslag til Rådets afgørelse, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om forslag til Rådets afgørelse, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 med henstillinger til Kommissionen om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 med henstillinger til Kommissionen om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2020 om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2020 om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. november 2020 om situationen vedrørende grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union — årsberetning 2018-2019, (7) |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. november 2020 om situationen vedrørende grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union — årsberetning 2018-2019, (7)

| — | der henviser til sin beslutning af 24. juni 2021 om Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2020 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. juni 2021 om Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2020 (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juli 2021 om tilsidesættelse af EU-retten og LGBTIQ-borgeres rettigheder i Ungarn som følge af de lovændringer, der er vedtaget i det ungarske parlament (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juli 2021 om tilsidesættelse af EU-retten og LGBTIQ-borgeres rettigheder i Ungarn som følge af de lovændringer, der er vedtaget i det ungarske parlament (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. september 2021 om mediefrihed og yderligere forværring af retsstatsprincippet i Polen (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. september 2021 om mediefrihed og yderligere forværring af retsstatsprincippet i Polen (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2021 om retsstatskrisen i Polen og EU-rettens forrang (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2021 om retsstatskrisen i Polen og EU-rettens forrang (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. november 2021 om etårsdagen for de facto-abortforbuddet i Polen (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. november 2021 om etårsdagen for de facto-abortforbuddet i Polen (12),

| — | der henviser til EU-Domstolens praksis, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens praksis,

| — | der henviser til standardbestemmelserne for høringer i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU, som godkendt af Rådet den 18. juli 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til standardbestemmelserne for høringer i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU, som godkendt af Rådet den 18. juli 2019,

| — | der henviser til kommissærkollegiets beslutning af 27. april 2022 om at indlede en procedure mod Ungarn i henhold til forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til kommissærkollegiets beslutning af 27. april 2022 om at indlede en procedure mod Ungarn i henhold til forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet (13),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, som fastsat i artikel 2 i TEU og som afspejlet i EU's charter om grundlæggende rettigheder og nedfældet i de internationale menneskerettighedstraktater; der henviser til, at disse værdier, som er fælles for medlemsstaterne, og som alle medlemsstaterne frit har tilsluttet sig, udgør grundlaget for de rettigheder, der tilkommer dem, der bor i Unionen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, som fastsat i artikel 2 i TEU og som afspejlet i EU's charter om grundlæggende rettigheder og nedfældet i de internationale menneskerettighedstraktater; der henviser til, at disse værdier, som er fælles for medlemsstaterne, og som alle medlemsstaterne frit har tilsluttet sig, udgør grundlaget for de rettigheder, der tilkommer dem, der bor i Unionen;

| B. | der henviser til, at en klar fare for, at en medlemsstat groft overtræder de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, ikke kun vedrører den medlemsstat, hvor denne fare opstår, men også indvirker på de øvrige medlemsstater, på den gensidige indbyrdes tillid mellem dem og på selve Unionens grundsubstans og dens borgeres grundlæggende rettigheder i henhold til EU-retten; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at en klar fare for, at en medlemsstat groft overtræder de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, ikke kun vedrører den medlemsstat, hvor denne fare opstår, men også indvirker på de øvrige medlemsstater, på den gensidige indbyrdes tillid mellem dem og på selve Unionens grundsubstans og dens borgeres grundlæggende rettigheder i henhold til EU-retten;

| C. | der henviser til, at artikel 7, stk. 1, i TEU udgør en forebyggende fase, hvor Unionen har mulighed for at gribe ind i tilfælde af en klar fare for grov overtrædelse af de fælles værdier; der henviser til, at en sådan forebyggende indsats indebærer en dialog med den pågældende medlemsstat og har til formål at undgå en eventuel suspension af visse rettigheder, der følger af anvendelsen af traktaterne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at artikel 7, stk. 1, i TEU udgør en forebyggende fase, hvor Unionen har mulighed for at gribe ind i tilfælde af en klar fare for grov overtrædelse af de fælles værdier; der henviser til, at en sådan forebyggende indsats indebærer en dialog med den pågældende medlemsstat og har til formål at undgå en eventuel suspension af visse rettigheder, der følger af anvendelsen af traktaterne;

| D. | der henviser til, at artikel 7, stk. 1, i TEU blev taget i anvendelse af Kommissionen og Parlamentet for så vidt angår henholdsvis Polen og Ungarn, efter at det var fastslået, at der var en klar fare for en grov overtrædelse af de værdier, som Unionen bygger på; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at artikel 7, stk. 1, i TEU blev taget i anvendelse af Kommissionen og Parlamentet for så vidt angår henholdsvis Polen og Ungarn, efter at det var fastslået, at der var en klar fare for en grov overtrædelse af de værdier, som Unionen bygger på;

| E. | der henviser til, at praksis med at tilrettelægge høringer har varieret meget fra det ene rådsformandskab til det næste; der henviser til, at Rådet hidtil har afholdt fem høringer om Polen og tre høringer om Ungarn inden for rammerne af Rådet for Almindelige Anliggender; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at praksis med at tilrettelægge høringer har varieret meget fra det ene rådsformandskab til det næste; der henviser til, at Rådet hidtil har afholdt fem høringer om Polen og tre høringer om Ungarn inden for rammerne af Rådet for Almindelige Anliggender;

| 1. | noterer sig de høringer, som Rådet afholdt i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU som reaktion på trusler mod de værdier, der er fastsat i artikel 2 i TEU, i Polen og Ungarn; beklager, at høringerne ikke har ført til en forbedring af retsstatsprincippet, demokratiet og de grundlæggende rettigheder i Polen og Ungarn, og at situationen i begge lande fortsat er blevet forværret, siden proceduren i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU blev indledt, hvilket er dokumenteret i talrige rapporter og erklæringer fra Kommissionen og internationale organer såsom FN, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og Europarådet, og som bekræftet af adskillige afgørelser fra EU-Domstolen og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Rådet til at udvise ægte vilje til at gøre meningsfulde fremskridt i de igangværende procedurer i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU i overensstemmelse med dets forpligtelser i henhold til traktaterne til at beskytte de værdier, der er fastsat i artikel 2 i TEU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at høringerne bør afholdes med passende hyppighed og på passende vis som en forudsætning for en effektiv anvendelse af proceduren i henhold til artikel 7, stk. 1; glæder sig i denne forbindelse over det franske formandskabs genoptagelse af høringerne om begge procedurer; bemærker imidlertid med bekymring, at høringerne på trods af Parlamentets gentagne krav ikke er blevet afholdt på en regelmæssig, struktureret og åben måde; opfordrer indtrængende de kommende formandskaber til at tilrettelægge høringerne regelmæssigt og mindst én gang pr. formandskab; opfordrer Rådet til at sikre, at høringer i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU også behandler nye udviklinger, herunder dem, der er forbundet med krænkelser af grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

3.

| 4. | gentager den iboende forbindelse mellem retsstatsprincippet, demokrati og grundlæggende rettigheder og minder Rådet og Kommissionen om Parlamentets mangeårige opfordring til at medtage de vedvarende krænkelser af demokratiet og de grundlæggende rettigheder overalt i Unionen, herunder angreb på mediefrihed og journalister, mindretal, migranter, kvinders rettigheder, LGBTIQ +-personers rettigheder samt forenings- og forsamlingsfriheden, når retsstatssituationen i medlemsstaterne vurderes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Rådet til at offentliggøre omfattende protokoller efter hver høring og til at give Parlamentet en ordentlig debriefing; understreger, at høringer skal være objektive, faktabaserede og gennemsigtige, og at de berørte medlemsstater skal samarbejde i god tro under hele processen i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde, der er nedfældet i artikel 4, stk. 3, i TEU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at høringerne kun vil være effektive, hvis Rådet følger op på dem ved at rette konkrete henstillinger til de pågældende medlemsstater som fastsat i artikel 7, stk. 1, i TEU; opfordrer indtrængende Rådet til i lyset af den hurtige forværring af situationen i begge lande hurtigt at vedtage sådanne henstillinger og fastsætte klare frister for deres gennemførelse; understreger, at der ikke kræves enstemmighed i Rådet, når det drejer sig om at identificere en klar fare for en grov overtrædelse af Unionens værdier i henhold til artikel 7, stk. 1, eller rette konkrete henstillinger til medlemsstaterne; foreslår, at Kommissionen og Rådet, hvis forværringen fortsætter, bør drøfte yderligere skridt til at beskytte de værdier, der er fastsat i artikel 2 i TEU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | udtrykker sin dybe bekymring over, at de standardbestemmelser for høringer, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, i TEU, ikke sikrer samme behandling for Parlamentet som for Kommissionen; insisterer på, at Parlamentets opfordring til et formelt møde i Rådet stadig skyldes initiativret og princippet om loyalt samarbejde mellem institutionerne i henhold til artikel 13, stk. 2, i TEU; gentager sin opfordring til Rådet om ufortøvet at holde Parlamentet fuldt underrettet i alle faser af proceduren; |
| --- | --- |

7.

| 8. | beklager, at flere rådsformandskaber ikke fandt tid til at mødes med alle Parlamentets relevante udvalg på trods af officielle opfordringer til at gøre det; opfordrer fremtidige ministre, der er formand for Rådet for Almindelige Anliggender, til at give møde for de relevante udvalg i Parlamentet mindst én gang i hvert formandskab for at holde Parlamentet orienteret om disse procedurer; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer alle medlemsstater til at respektere EU-rettens forrang og anbefaler, at Rådet drøfter trusler mod EU-rettens forrang i de forskellige igangværende procedurer i henhold til artikel 7, stk. 1; finder det særlig uacceptabelt, at Polen og Ungarn til stadighed undlader at gennemføre et betydeligt antal af de domme, der er afsagt af EU-Domstolen og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol; opfordrer indtrængende Rådet til at tage hensyn til dette, når det vurderer en klar risiko for en alvorlig overtrædelse af de værdier, der er fastsat i artikel 2 i TEU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen til at gøre fuld brug af alle tilgængelige redskaber for at imødegå overtrædelser fra Polen og Ungarn af de værdier, som er fastsat i artikel 2, i TEU, og som Unionen bygger på, navnlig fremskyndede traktatbrudsprocedurer og begæringer om foreløbige forholdsregler ved EU-Domstolen samt forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at afstå fra at godkende Polens og Ungarns nationale planer under genopretnings- og resiliensfaciliteten, indtil begge lande fuldt ud har efterkommet alle de landespecifikke henstillinger i det europæiske semester på retsstatsområdet, og indtil de har gennemført alle relevante domme fra EU-Domstolen og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol (14); minder om, at Kommissionen bør anvende alle de værktøjer, den har til rådighed, for at sikre, at borgere og indbyggere i de berørte medlemsstater ikke fratages fordelene ved EU-midler på grund af deres regeringers overtrædelse af retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | er af den opfattelse, at den seneste udvikling i de igangværende høringer i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU endnu en gang understreger det presserende behov for en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder som foreslået af Parlamentet i form af en interinstitutionel aftale og med en løbende politikcyklus om demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder inden for EU-institutionerne; beklager Kommissionens og Rådets afvisning af at indlede forhandlinger om denne interinstitutionelle aftale og det forhold, at der ikke er gjort fremskridt i de seneste seks år; gentager sin opfordring til Kommissionen og Rådet om straks at indlede forhandlinger med Parlamentet om denne aftale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | noterer sig, at Kommissionen den 27. april 2022 endelig indledte den formelle procedure mod Ungarn i henhold til forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet ved at sende en skriftlig meddelelse; forventer, at Kommissionen fortsætter med at gøre fremskridt så hurtigt som muligt, og forventer, at Rådet giver politisk tilsagn om hurtigst muligt og som en prioritet at bringe proceduren til en vellykket afslutning; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bemærker med bekymring, at Kommissionen ikke har indledt sådanne procedurer med hensyn til Polen, og opfordrer til, at Kommissionen foretager yderligere vurderinger og træffer foranstaltninger i henhold til forordningen; beklager endvidere, at Kommissionen anvender den snævreste fortolkning af forordningen, når den vurderer overtrædelser af retsstatsprincippet i en medlemsstat, ved effektivt at udelukke en alvorlig risiko, der påvirker den finansielle forvaltning af Unionen og dens finansielle interesser, som en betingelse for, at konditionalitetsmekanismen bør aktiveres; gentager, at forordningen klart fastslår, at en trussel mod retsvæsenets uafhængighed udgør en overtrædelse af retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer ministrene i Rådet for Almindelige Anliggender til fuldt ud at tage hensyn til Kommissionens konklusioner i dens skriftlige meddelelse til Ungarn under den næste høring i henhold til artikel 7, stk. 1, om Ungarn, som efter planen skal finde sted i slutningen af maj; understreger, at Kommissionens konklusioner bør udgøre et tilstrækkeligt grundlag for, at Rådet kan vedtage henstillinger i henhold til proceduren i artikel 7, stk. 1, i TEU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | minder om resultaterne af Parlamentets delegationsrejser til Budapest fra den 29. september til den 1. oktober 2021 (15) og Warszawa fra den 21. til den 23. februar 2022 (16), som beskriver Ungarns og Polens forskellige overtrædelser inden for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, navnlig med hensyn til retsvæsenets uafhængighed, mediefrihed, angreb på civilsamfundsaktører og den yderligere forværring af LGBTIQ +-personers rettigheder og kvinders rettigheder og den påståede brug af Pegasus-spyware; opfordrer Rådet til at gøre fuld brug af disse resultater i sit arbejde med procedurerne i henhold til artikel 7, stk. 1; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og Rådet, til Polens og Ungarns respektive præsidenter, regeringer og parlamenter og til de andre medlemsstaters regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 66.

(2)  EUT C 129 af 5.4.2019, s. 13.

(3)  EUT C 270 af 7.7.2021, s. 91.

(4)  EUT C 385 af 22.9.2021, s. 317.

(5)  EUT C 215 af 19.6.2018, s. 162.

(6)  EUT C 395 af 29.9.2021, s. 2.

(7)  EUT C 425 af 20.10.2021, s. 107.

(8)  EUT C 81 af 18.2.2022, s. 27.

(9)  EUT C 99 af 1.3.2022, s. 218.

(10)  EUT C 117 af 11.3.2022, s. 151.

(11)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0439.

(12)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0455.

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 1).

(14)  Dette omfatter, men er ikke begrænset til, opfyldelsen af alle 11 kriterier, der er fastsat i artikel 19 i og bilag V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17).

(15)  Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, rapport efter ad hoc-delegationsrejsen til Budapest, Ungarn, den 29. september-1. oktober 2021, den 26. november 2021, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/LIBE-CR-699096_EN.pdf

(16)  Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, rapport efter LIBE-AFCO's fælles informationsrejse til Warszawa, Polen, den 21.-23. februar 2022, den 31. marts 2022, https://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/plmrep/COMMITTEES/LIBE/DV/2022/03-31/Missionreport_EN.pdf

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/151 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/151

---

P9_TA(2022)0205

Status for samarbejdet mellem EU og Moldova

Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om status for samarbejdet mellem EU og Moldova (2022/2651(RSP))

(2022/C 465/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Republikken Moldova og om landene i Det Østlige Partnerskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Republikken Moldova og om landene i Det Østlige Partnerskab,

| — | der henviser til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Moldova på den anden side (1), som omfatter et vidtgående og bredt frihandelsområde, og som trådte fuldt ud i kraft den 1. juli 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Moldova på den anden side (1), som omfatter et vidtgående og bredt frihandelsområde, og som trådte fuldt ud i kraft den 1. juli 2016,

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2020 om gennemførelsen af EU's associeringsaftale med Republikken Moldova (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2020 om gennemførelsen af EU's associeringsaftale med Republikken Moldova (2),

| — | der henviser til Republikken Moldovas ansøgning om EU-medlemskab, der blev indgivet 3. marts 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Republikken Moldovas ansøgning om EU-medlemskab, der blev indgivet 3. marts 2022,

| — | der henviser til Versailleserklæringen af 10.-11. marts 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Versailleserklæringen af 10.-11. marts 2022,

| — | der henviser til redegørelse af 29. april 2022 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik Josep Borrell om de seneste sikkerhedshændelser i Transdnestrien-regionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til redegørelse af 29. april 2022 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik Josep Borrell om de seneste sikkerhedshændelser i Transdnestrien-regionen,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at Republikken Moldova er blevet uforholdsmæssigt hårdt ramt af den russiske angrebskrig mod Ukraine, hovedsageligt på grund de mere end 450 000 flygtninge, der er ankommet siden invasionen begyndte — hvoraf næsten 100 000 er blevet i landet — hvilket er det højeste antal pr. indbygger af alle lande, der har modtaget flygtninge fra Ukraine, men også på grund af tabt handel samt højere energi- og transportpriser; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Republikken Moldova er blevet uforholdsmæssigt hårdt ramt af den russiske angrebskrig mod Ukraine, hovedsageligt på grund de mere end 450 000 flygtninge, der er ankommet siden invasionen begyndte — hvoraf næsten 100 000 er blevet i landet — hvilket er det højeste antal pr. indbygger af alle lande, der har modtaget flygtninge fra Ukraine, men også på grund af tabt handel samt højere energi- og transportpriser;

| B. | der henviser til, at Republikken Moldova indgav sin ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union den 3. marts 2022 og dermed bekræftede de moldoviske myndigheders og en stor del af befolkningens mangeårige vilje til at fremme Moldovas europæiske integration; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Republikken Moldova indgav sin ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union den 3. marts 2022 og dermed bekræftede de moldoviske myndigheders og en stor del af befolkningens mangeårige vilje til at fremme Moldovas europæiske integration;

| C. | der henviser til, at Den Europæiske Union og dens medlemsstater har ydet Republikken Moldova finansiel bistand og bistand i naturalier til at håndtere konsekvenserne af Ruslands invasion af Ukraine, herunder 13 mio. EUR i humanitær bistand, 15 mio. EUR i administrativ støtte til de midlertidigt fordrevne, 15 mio. EUR til støtte for EU-grænsebistandsmissionen (EUBAM) for Moldova og Ukraine og bistand i naturalier under EU-civilbeskyttelsesmekanismen; der henviser til, at EU, dets medlemsstater, G7-landene og andre ligesindede stater den 5. april 2022 gav tilsagn om 659,5 mio. EUR ved lanceringen af støtteplatformen for Moldova; der henviser til, at EU stillede et nyt budgetstøtteprogram på 60 mio. EUR til rådighed for Moldova med henblik på at afbøde virkningerne af de stigende energipriser for de mest sårbare mennesker; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Den Europæiske Union og dens medlemsstater har ydet Republikken Moldova finansiel bistand og bistand i naturalier til at håndtere konsekvenserne af Ruslands invasion af Ukraine, herunder 13 mio. EUR i humanitær bistand, 15 mio. EUR i administrativ støtte til de midlertidigt fordrevne, 15 mio. EUR til støtte for EU-grænsebistandsmissionen (EUBAM) for Moldova og Ukraine og bistand i naturalier under EU-civilbeskyttelsesmekanismen; der henviser til, at EU, dets medlemsstater, G7-landene og andre ligesindede stater den 5. april 2022 gav tilsagn om 659,5 mio. EUR ved lanceringen af støtteplatformen for Moldova; der henviser til, at EU stillede et nyt budgetstøtteprogram på 60 mio. EUR til rådighed for Moldova med henblik på at afbøde virkningerne af de stigende energipriser for de mest sårbare mennesker;

| D. | der henviser til, at der den 17. marts 2022 blev undertegnet en aftale mellem EU og Moldova om samarbejde om grænseforvaltning, som gør det muligt for Frontex at støtte de moldoviske myndigheder i den daglige grænseforvaltning og de daglige grænsesikkerhedsaktiviteter; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der den 17. marts 2022 blev undertegnet en aftale mellem EU og Moldova om samarbejde om grænseforvaltning, som gør det muligt for Frontex at støtte de moldoviske myndigheder i den daglige grænseforvaltning og de daglige grænsesikkerhedsaktiviteter;

| E. | der henviser til, at der har været bekymring over potentielle falsk flag-operationer i Moldova siden begyndelsen af Ruslands krig mod Ukraine; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der har været bekymring over potentielle falsk flag-operationer i Moldova siden begyndelsen af Ruslands krig mod Ukraine;

| F. | der henviser til, at Rusland i Transdnestrienområdet i Republikken Moldova har mindst 1 500 landbaserede tropper, suppleret med yderligere 5 000 soldater fra de såkaldte Transdnestriens væbnede styrker; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Rusland i Transdnestrienområdet i Republikken Moldova har mindst 1 500 landbaserede tropper, suppleret med yderligere 5 000 soldater fra de såkaldte Transdnestriens væbnede styrker;

| G. | der henviser til, at generalmajor Rustam Minnekajev, der er næstkommanderende for Ruslands centrale militærdistrikt, den 22. april 2022 erklærede, at et af målene for Ruslands fortsatte invasion af Ukraine er at skabe en landkorridor til Transdnestrien-regionen; der henviser til, at generalmajor Minnekajev også fejlagtigt hævdede, at der var blevet observeret undertrykkelse af den russisktalende befolkning i Transdnestrien; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at generalmajor Rustam Minnekajev, der er næstkommanderende for Ruslands centrale militærdistrikt, den 22. april 2022 erklærede, at et af målene for Ruslands fortsatte invasion af Ukraine er at skabe en landkorridor til Transdnestrien-regionen; der henviser til, at generalmajor Minnekajev også fejlagtigt hævdede, at der var blevet observeret undertrykkelse af den russisktalende befolkning i Transdnestrien;

| H. | der henviser til, at der den 25., 26. og 27. april 2022 fandt en række sikkerhedshændelser sted i Transdnestrien-regionen, herunder et granatangreb på det såkaldte ministerium for statssikkerheds bygning i Tiraspol, eksplosioner, der beskadigede radiomaster i landsbyen Maiac, og påståede skud affyret omkring ammunitionsdepotet i Cobasna; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der den 25., 26. og 27. april 2022 fandt en række sikkerhedshændelser sted i Transdnestrien-regionen, herunder et granatangreb på det såkaldte ministerium for statssikkerheds bygning i Tiraspol, eksplosioner, der beskadigede radiomaster i landsbyen Maiac, og påståede skud affyret omkring ammunitionsdepotet i Cobasna;

| I. | der henviser til, at depotet i Cobasna, der ligger i Transdnestrien-regionen ved grænsen mellem Ukraine og Moldova, indeholder ca. 22 000 ton ammunition og militært udstyr fra Sovjettiden bevogtet af den operationelle gruppe af russiske styrker; der henviser til, at Den Russiske Føderation på trods af de tilsagn, der blev givet i 1999 og igen i 2021, ikke har sikret en fuldstændig destruktion af disse våben; der henviser til, at der fortsat er bekymring for, at dette udstyr kan anvendes i væbnede konflikter, enten i en operationel kapacitet eller til at lægge pres på de moldoviske og ukrainske myndigheder; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at depotet i Cobasna, der ligger i Transdnestrien-regionen ved grænsen mellem Ukraine og Moldova, indeholder ca. 22 000 ton ammunition og militært udstyr fra Sovjettiden bevogtet af den operationelle gruppe af russiske styrker; der henviser til, at Den Russiske Føderation på trods af de tilsagn, der blev givet i 1999 og igen i 2021, ikke har sikret en fuldstændig destruktion af disse våben; der henviser til, at der fortsat er bekymring for, at dette udstyr kan anvendes i væbnede konflikter, enten i en operationel kapacitet eller til at lægge pres på de moldoviske og ukrainske myndigheder;

| J. | der henviser til, at Rusland har anvendt sin gaseksport til Moldova som et redskab til at fremme Kremls økonomiske og geopolitiske interesser i landet, senest ved kunstigt at skabe en gasforsyningskrise i den sidste del af 2021; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Rusland har anvendt sin gaseksport til Moldova som et redskab til at fremme Kremls økonomiske og geopolitiske interesser i landet, senest ved kunstigt at skabe en gasforsyningskrise i den sidste del af 2021;

| K. | der henviser til, at Moldovas vigtigste elektricitetsforsyning kommer fra Transdnestrien-regionen fra et kraftværk, der ejes af det russiske selskab Inter RAO; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Moldovas vigtigste elektricitetsforsyning kommer fra Transdnestrien-regionen fra et kraftværk, der ejes af det russiske selskab Inter RAO;

| 1. | roser den store solidaritet, som borgerne i Republikken Moldova har udvist over for flygtningene fra Ukraine, der er flygtet fra Ruslands angrebskrig, dets ødelæggelse af ukrainske byer og dets grusomheder og krigsforbrydelser, ved at åbne deres hjem for at modtage tusindvis af dem; glæder sig over den indsats, som Republikken Moldovas myndigheder har gjort for at støtte de ukrainske flygtninge; |
| --- | --- |

1.

| 2. | er overbevist om, at EU skal udvise den samme grad af solidaritet med Moldovas befolkning og så beslutsomt som muligt støtte landets bestræbelser på at håndtere konsekvenserne af den russiske angrebskrig; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at håndteringen af situationen for de næsten 100 000 flygtninge, der har fundet husly i Republikken Moldova, og dem, der rejser gennem landet, udgør en stigende økonomisk byrde for den moldoviske stat, som allerede befinder sig i en prekær finansiel situation på grund af den økonomiske afmatning i forbindelse med covid-19-pandemien og stigningen i gaspriserne, som Gazprom kunstigt har udløst; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bemærker, at jo længere den russiske angrebskrig varer i nabolandet Ukraine, desto større vil behovet være for humanitær, sikkerhedsmæssig og socioøkonomisk bistand til Republikken Moldova; glæder sig over Europa-Parlamentets og Rådets nylige vedtagelse af makrofinansiel bistand på 150 mio. EUR til Republikken Moldova for at dække dele af landets eksterne finansieringsbehov; opfordrer derfor Kommissionen til yderligere at øge den finansielle og tekniske bistand til Moldova, herunder gennem et nyt forslag om makrofinansiel bistand; understreger, at et nyt forslag om makrofinansiel bistand er af afgørende betydning, da den nyligt vedtagne pakke blev udarbejdet af Kommissionen før konflikten i Ukraine; insisterer på, at et nyt forslag om makrofinansiel bistand primært bør bestå af tilskud frem for lån med henblik på at stabilisere Moldovas socioøkonomiske situation og styrke landets generelle modstandsdygtighed; understreger, at den økonomiske genopretningsplan for Republikken Moldova til en værdi af op til 600 mio. EUR er afgørende for Moldovas genopretning; |
| --- | --- |

4.

| 5. | glæder sig over, at EU-medlemsstaterne, G7-landene, internationale partnere og ligesindede stater har oprettet Moldova-støtteplatformen, der har til formål at mobilisere og koordinere den internationale støtte, som et klart tegn på Unionens og dens partneres engagement i Republikken Moldovas europæiske fremtid; opfordrer indtrængende alle platformens partnere til at sikre en rettidig udbetaling af de beløb, de har givet tilsagn om, og til hurtigt at øge finansieringen i tilfælde af en ændring af Moldovas behov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til fortsat at yde humanitær bistand via EU-civilbeskyttelsesmekanismen, der blev aktiveret den 25. februar 2022, støtte til grænseforvaltning via Frontex og den flyttede EUBAM og støtte til overførsel af personer til EU-medlemsstater inden for rammerne af solidaritetsplatformen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at udvide mandatet for EUBAM for at reagere på den aktuelle nødsituation som følge af ankomsten af et stort antal flygtninge fra Ukraine og sikre, at missionen kan yde meningsfuld støtte til myndighederne i forbindelse med modtagelse af flygtninge; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte yderligere forslag med henblik på at sikre fuld liberalisering af transport og handel med EU, såsom suspension af importtolden på al moldovisk eksport til EU, forhøjelse af kvoterne for moldoviske landbrugsprodukter og lettere adgang til beskæftigelse for moldovere i EU, i lyset af forstyrrelserne af Republikken Moldovas forsyningskæder og eksportmarkeder; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger den vigtige rolle, som Republikken Moldova hidtil har spillet for sikkerheden og stabiliteten ved EU's østlige grænse i forbindelse med den humanitære krise, der er forårsaget af den russiske angrebskrig mod Ukraine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | gentager sin opfordring til Kommissionen og de moldoviske myndigheder om at tage hensyn til de særlige behov hos kvinder og børn, som udgør langt størstedelen af de flygtninge fra Ukraine, der i øjeblikket opholder sig i Moldova; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at oprette særlige støtteprogrammer for flygtningekvinder og -børn, der risikerer at blive udsat for menneskehandel, navnlig specialiseret støtte til ofre for sådanne forbrydelser og kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over, at Moldova har indgivet sin ansøgning om EU-medlemskab den 3. marts 2022; opfordrer EU-institutionerne til at give Republikken Moldova status som EU-kandidatland i overensstemmelse med artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union og på grundlag af fortjeneste og i mellemtiden fortsat at arbejde hen imod landets integration i EU's indre marked og styrke sektorsamarbejdet; opfordrer Kommissionen til hurtigt at afslutte sin vurdering og til at yde Moldova sin fulde bistand under denne proces; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, uden at forsøge at foregribe indholdet af Kommissionens udtalelse, at de moldoviske myndigheder uden tvivl er på rette spor, idet de har vedtaget centrale reformer, navnlig inden for demokrati, retsstatsprincippet og menneskerettighederne, der vil sikre, at landet overholder de Københavnskriterier, som tiltrædelseslandene skal opfylde, og som sigter mod at gennemføre associeringsaftalen og det vidtgående og brede frihandelsområde fuldt ud; opfordrer de moldoviske myndigheder til at fortsætte med at gennemføre reformer, der vil forbedre borgernes liv og bringe landet tættere på europæiske standarder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer til, at der på Det Europæiske Råds møde i juni 2022 gives et klart og fast politisk signal om Republikken Moldovas vej mod EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at den konkrete udsigt til at blive medlem af EU — som det er tilfældet for Ukraine — er et væsentligt element af håb, som vil opretholde moralen for den moldoviske befolkning i denne periode med ekstrem usikkerhed og materielle problemer; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer til et styrket samarbejde mellem medlemsstaterne og de moldoviske myndigheder om efterforskning af banksvindelsagen fra 2014 og navnlig om at sikre tilbageførslen af stjålne aktiver og retsforfølgning af de ansvarlige; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer EU til at yde øget administrativ og teknisk bistand ved at oprette en støttegruppe for Moldova svarende til den eksisterende støttegruppe for Ukraine (SGUA), som vil øge tilstedeværelsen af EU-ansatte i Moldova og gøre det muligt at udvide bistanden af SGUA-typen til landet; mener, at der i lyset af Republikken Moldovas nylige ansøgning om EU-medlemskab er et presserende behov for at oprette denne støttegruppe; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at det er uacceptabelt, at Rusland har brugt sin gasforsyning som våben til at udøve politisk pres på Republikken Moldova for at påvirke landets politiske kurs og geopolitiske retning, navnlig efter præsidentvalget i 2020 og parlamentsvalget i 2021; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte Republikken Moldova i at sikre landets energiuafhængighed, -konnektivitet, -diversificering og -effektivitet og fremskynde udviklingen af vedvarende energikilder; opfordrer de moldoviske myndigheder til at fastholde landets tilsagn som medlem af Energifællesskabet om at gennemføre EU's tredje energipakke, navnlig adskillelsen af transmission og distribution af gas og elektricitet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bifalder konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 24.-25. marts 2022, opfordrer medlemsstaterne til i fællesskab at købe naturgas, flydende naturgas og brint gennem en fælles platform, der også er tilgængelig for landene på Vestbalkan og tre associerede lande i Det Østlige Partnerskab; gentager i denne forbindelse sin opfordring til, at der øjeblikkeligt indføres en embargo mod russisk gas; opfordrer de moldoviske myndigheder og Kommissionen til at samarbejde om at udarbejde en klar vurdering af Moldovas gasoplagringsbehov i den kommende periode; |
| --- | --- |

19.

| 20. | glæder sig over de vellykkede isolationstest, som Moldova og Ukraine for nylig har gennemført for midlertidigt at frakoble deres elnet fra Rusland og Hviderusland, efterfulgt af deres synkronisering med det kontinentale europæiske elnet; opfordrer indtrængende EU-institutionerne til at anvende nødfinansiering til hurtigt at forbinde Moldova til EU's elnet/netværk og til at øge EU's finansielle og tekniske støtte, som er nødvendig for at sikre Moldovas modstandsdygtighed over for et sådant energirelateret eksternt pres; |
| --- | --- |

20.

| 21. | udtrykker alvorlig bekymring over de seneste udviklinger i Transdnestrien-området og fordømmer dem som farlige provokationer i en meget ustabil sikkerhedssituation; maner til besindighed for at varetage befolkningens sikkerhed og velfærd på begge sider af floden Nistru og i nabolandene; glæder sig i denne forbindelse over myndighederne i Chișinăus rolige og beherskede reaktion, som bidrager til at fremme et miljø, der er befordrende for en fredelig og varig løsning på konflikten; |
| --- | --- |

21.

| 22. | gentager sin faste og urokkelige støtte til Republikken Moldovas uafhængighed, suverænitet og territoriale integritet inden for landets internationalt anerkendte grænser; |
| --- | --- |

22.

| 23. | udtrykker sin bekymring over den trussel mod sikkerheden og miljøet i regionen og andre steder, som den ammunition, der opbevares på depotet i Cobasna, udgør, og opfordrer det internationale samfund til at støtte de moldoviske myndigheders bestræbelser på at fjerne eller destruere disse farlige våben; |
| --- | --- |

23.

| 24. | afviser og udtrykker bekymring over erklæringen af 3. marts 2022 fra de facto-myndighederne i Transdnestrien-regionen, der bebudede en afslutning på mæglingsprocessen og fremsatte en fornyet opfordring til anerkendelse af Transdnestriens såkaldte uafhængighed; opfordrer Den Russiske Føderation til fuldt ud og betingelsesløst at trække sine militære styrker og sit forsvarsmateriel tilbage fra Transdnestrien-regionen i Moldova i overensstemmelse med de moldoviske myndigheders gentagne anmodninger og med respekt for Republikken Moldovas suverænitet og territoriale integritet; |
| --- | --- |

24.

| 25. | minder om sin støtte til en samlet, fredelig og varig politisk løsning på konflikten i Transdnestrien baseret på Republikken Moldovas suverænitet og territoriale integritet inden for landets internationalt anerkendte grænser, som bør omfatte en særlig status for Transdnestrien inden for rammerne af en levedygtig moldovisk stat, og som ikke bør påvirke landets europæiske ambitioner; minder om fordelene og de økonomiske muligheder for virksomhederne og befolkningen på begge sider af floden Nistru efter anvendelsen af det vidtgående og brede frihandelsområde på hele Republikken Moldovas område; |
| --- | --- |

25.

| 26. | glæder sig over de seneste initiativer og beslutninger om at øge støtten på sikkerhedsområdet, navnlig gennem lanceringen af den politiske og sikkerhedsmæssige dialog på højt plan mellem EU og Moldova og omfattende bistandsforanstaltninger under den europæiske fredsfacilitet; minder om behovet for fortsat at styrke sikkerheds- og forsvarssamarbejdet mellem EU og Moldova og opfordrer begge parter til at gøre fuld brug af de relevante platforme; opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at tilbyde hurtig bistand til kapacitetsopbygning til Republikken Moldovas væbnede styrker i betragtning af de sikkerhedsudfordringer, som Moldova står over for; |
| --- | --- |

26.

| 27. | roser de moldoviske myndigheders nylige tiltag mod russisk propaganda, herunder det midlertidige forbud mod flere russiske desinformationswebsteder under den indførte undtagelsestilstand og forbuddet mod prorussiske militære symboler; opfordrer Kommissionen og de moldoviske myndigheder til at øge deres opsøgende arbejde i forhold til befolkningen i Transdnestrienområdet i Republikken Moldova; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer indtrængende Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og medlemsstaterne til at bistå Moldova med dets cybersikkerhed og strategiske kommunikation med henblik på at forbedre landets modstandsdygtighed over for eventuelle russiske angreb og til at støtte det arbejde, der udføres af journalister og civilsamfundsorganisationer, som forsøger at bekæmpe desinformation; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe yderligere foranstaltninger mod udenlandsk indblanding og desinformation og til at støtte Moldova i denne henseende; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og Republikken Moldovas præsident, regering og parlament. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  EUT L 260 af 30.8.2014, s. 4.

(2)  EUT C 404 af 6.10.2021, s. 136.

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/155 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/155

---

P9_TA(2022)0206

Konsekvenserne af krigen mod Ukraine for kvinder

Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om konsekvenserne af krigen mod Ukraine for kvinder (2022/2633(RSP))

(2022/C 465/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og artikel 8, 10, 78 og 83 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og artikel 8, 10, 78 og 83 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Romstatutten for den Internationale Straffedomstol (ICC) af 17. juli 1998, |
| --- | --- |

—

der henviser til Romstatutten for den Internationale Straffedomstol (ICC) af 17. juli 1998,

| — | der henviser til Genèvekonventionen, navnlig konvention (IV) om beskyttelse af civile personer i krigstid, |
| --- | --- |

—

der henviser til Genèvekonventionen, navnlig konvention (IV) om beskyttelse af civile personer i krigstid,

| — | der henviser til FN's erklæring af 20. december 1993 om bekæmpelse af vold mod kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's erklæring af 20. december 1993 om bekæmpelse af vold mod kvinder,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 om kvinder, fred og sikkerhed af 31. oktober 2000 og dens opfølgningsresolutioner 1820 (19. juni 2008), 1888 (30. september 2009), 1889 (5. oktober 2009), 1960 (16. december 2010), 2106 (24. juni 2013), 2122 (18. oktober 2013), 2242 (13. oktober 2015), 2467 (23. april 2019) og 2493 (29. oktober 2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 om kvinder, fred og sikkerhed af 31. oktober 2000 og dens opfølgningsresolutioner 1820 (19. juni 2008), 1888 (30. september 2009), 1889 (5. oktober 2009), 1960 (16. december 2010), 2106 (24. juni 2013), 2122 (18. oktober 2013), 2242 (13. oktober 2015), 2467 (23. april 2019) og 2493 (29. oktober 2019),

| — | der henviser til FN's konvention af 30. august 1961 om begrænsning af statsløshed, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention af 30. august 1961 om begrænsning af statsløshed,

| — | der henviser til FN's globale flygtningepagt fra 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's globale flygtningepagt fra 2018,

| — | der henviser til generel henstilling nr. 38 (2020) fra FN's Komité for Afskaffelse af Diskrimination mod Kvinder af 6. november 2020 om handel med kvinder og piger i forbindelse med global migration, |
| --- | --- |

—

der henviser til generel henstilling nr. 38 (2020) fra FN's Komité for Afskaffelse af Diskrimination mod Kvinder af 6. november 2020 om handel med kvinder og piger i forbindelse med global migration,

| — | der henviser til Europarådets konvention af 11. maj 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention af 11. maj 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2001/55/EF af 20. juli 2001 om minimumsstandarder for midlertidig beskyttelse i tilfælde af massetilstrømning af fordrevne personer og om foranstaltninger, der skal fremme en ligelig fordeling af indsatsen mellem medlemsstaterne med hensyn til modtagelsen af disse personer og følgerne heraf (1) (direktivet om midlertidig beskyttelse), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2001/55/EF af 20. juli 2001 om minimumsstandarder for midlertidig beskyttelse i tilfælde af massetilstrømning af fordrevne personer og om foranstaltninger, der skal fremme en ligelig fordeling af indsatsen mellem medlemsstaterne med hensyn til modtagelsen af disse personer og følgerne heraf (1) (direktivet om midlertidig beskyttelse),

| — | der henviser til Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/382 af 4. marts 2022 om konstatering af massetilstrømning af fordrevne personer fra Ukraine som omhandlet i artikel 5 i direktiv 2001/55/EF og deraf følgende indførelse af midlertidig beskyttelse (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/382 af 4. marts 2022 om konstatering af massetilstrømning af fordrevne personer fra Ukraine som omhandlet i artikel 5 i direktiv 2001/55/EF og deraf følgende indførelse af midlertidig beskyttelse (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/629/RIA (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/629/RIA (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. april 2021 om EU's strategi for bekæmpelse af menneskehandel 2021-2025 (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. april 2021 om EU's strategi for bekæmpelse af menneskehandel 2021-2025 (COM(2021)0171),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. marts 2022 om modtagelse af dem, der flygter fra krigen i Ukraine: Europa rustes til at opfylde behovene (COM(2022)0131), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. marts 2022 om modtagelse af dem, der flygter fra krigen i Ukraine: Europa rustes til at opfylde behovene (COM(2022)0131),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til direktiv af 8. marts 2022 om bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (COM(2022)0105), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til direktiv af 8. marts 2022 om bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (COM(2022)0105),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. marts 2022 om Ruslands aggression mod Ukraine (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. marts 2022 om Ruslands aggression mod Ukraine (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. april 2022 om EU's beskyttelse af børn og unge, der flygter på grund af krigen i Ukraine (5) |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. april 2022 om EU's beskyttelse af børn og unge, der flygter på grund af krigen i Ukraine (5)

| — | der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2020 om ligestilling mellem kønnene i EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2020 om ligestilling mellem kønnene i EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik (6),

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »EU's kønshandlingsplan III: en ambitiøs dagsorden for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status i EU's optræden udadtil« (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »EU's kønshandlingsplan III: en ambitiøs dagsorden for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status i EU's optræden udadtil« (JOIN(2020)0017),

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om konsekvenserne af krigen mod Ukraine for kvinder (O-000015/2022 — B9-0012/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om konsekvenserne af krigen mod Ukraine for kvinder (O-000015/2022 — B9-0012/2022),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling,

| A. | der henviser til, at Ruslands invasion af Ukraine har tvunget et stort antal mennesker til at flygte fra landet; der henviser til, at der siden begyndelsen af den russiske aggression mod Ukraine den 24. februar 2022 ifølge FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) er flygtet omkring 5 millioner mennesker fra Ukraine til EU (7); der henviser til, at det anslås, at omkring 90 % af flygtningene er kvinder og børn (8); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Ruslands invasion af Ukraine har tvunget et stort antal mennesker til at flygte fra landet; der henviser til, at der siden begyndelsen af den russiske aggression mod Ukraine den 24. februar 2022 ifølge FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) er flygtet omkring 5 millioner mennesker fra Ukraine til EU (7); der henviser til, at det anslås, at omkring 90 % af flygtningene er kvinder og børn (8);

| B. | der henviser til, at yderligere 7,1 millioner (9) mennesker er blevet fordrevet internt i Ukraine, herunder kvinder og børn med behov for medicinsk og mental sundhedspleje, beskæftigelsesmuligheder, passende skolegang for børn og boliger samt beskyttelse mod seksuel og kønsbaseret vold; der henviser til, at 13,5 % af de nyligt fordrevne har tidligere erfaring med fordrivelse fra perioden 2014-2015; der henviser til, at intern fordrivelse lægger pres på kommunerne i Ukraine, og der henviser til, at kvinder i de regioner, der betragtes som transitregioner, er særligt berørt; der henviser til, at der skal etableres passende støtte til de kommuner, der huser internt fordrevne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at yderligere 7,1 millioner (9) mennesker er blevet fordrevet internt i Ukraine, herunder kvinder og børn med behov for medicinsk og mental sundhedspleje, beskæftigelsesmuligheder, passende skolegang for børn og boliger samt beskyttelse mod seksuel og kønsbaseret vold; der henviser til, at 13,5 % af de nyligt fordrevne har tidligere erfaring med fordrivelse fra perioden 2014-2015; der henviser til, at intern fordrivelse lægger pres på kommunerne i Ukraine, og der henviser til, at kvinder i de regioner, der betragtes som transitregioner, er særligt berørt; der henviser til, at der skal etableres passende støtte til de kommuner, der huser internt fordrevne;

| C. | der henviser til, at kvinder ofte kommer til EU med deres børn eller børn af deres udvidede familie og venner; der henviser til, at der indtil videre er registreret omkring 2 300 uledsagede mindreårige; der henviser til, at rapporter fra internationale organisationer anslår, at dette tal er højere; der henviser til, at børn fra plejeinstitutioner såsom børnehjem ikke betragtes som uledsagede; der henviser til, at de seneste rapporter viser, at omkring en halv million ukrainske civile er blevet tvangsdeporteret, herunder mange kvinder og børn (10); der henviser til, at mere end 2 300 børn er blevet bortført og tvangsfordrevet til Rusland; minder om, at »tvungen overførelse af enkeltpersoner eller tvungne masseoverførelser såvel som deportation af beskyttede personer fra et besat område« er forbudt i henhold til Genèvekonventionen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at kvinder ofte kommer til EU med deres børn eller børn af deres udvidede familie og venner; der henviser til, at der indtil videre er registreret omkring 2 300 uledsagede mindreårige; der henviser til, at rapporter fra internationale organisationer anslår, at dette tal er højere; der henviser til, at børn fra plejeinstitutioner såsom børnehjem ikke betragtes som uledsagede; der henviser til, at de seneste rapporter viser, at omkring en halv million ukrainske civile er blevet tvangsdeporteret, herunder mange kvinder og børn (10); der henviser til, at mere end 2 300 børn er blevet bortført og tvangsfordrevet til Rusland; minder om, at »tvungen overførelse af enkeltpersoner eller tvungne masseoverførelser såvel som deportation af beskyttede personer fra et besat område« er forbudt i henhold til Genèvekonventionen;

| D. | der henviser til, at omkring 2,8 millioner mennesker er flygtet til Polen, omkring 763 000 mennesker er flygtet til Rumænien, 476 000 til Ungarn og 346 000 til Slovakiet; der henviser til, at en betydelig del af flygtningene rejser videre til andre medlemsstater; der henviser til, at omkring 1 million flygtninge er flyttet fra Polen til andre medlemsstater, og at der fortsat er 1,5 millioner flygtninge i Polen, hvilket gør Polen til det EU-land, der har den største andel af flygtninge pr. indbygger; der henviser til, at det andet land i denne rangorden i øjeblikket er Østrig efterfulgt af Den Tjekkiske Republik og derefter Estland (11); der henviser til, at kvinder uden kontakter i lande som Polen er indkvarteret i offentlige sovesale og sportshaller; der henviser til, at der er behov for at komme ud over disse midlertidige løsninger og udvikle systemiske løsninger for at sikre, at kvinder ikke bliver i offentlige krisecentre, hvor de risikerer fattigdom og yderligere traumer; der henviser til, at der er et presserende behov for sikker indkvartering af kvinder, navnlig gravide kvinder, ældre kvinder og ofre for seksuel vold; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at omkring 2,8 millioner mennesker er flygtet til Polen, omkring 763 000 mennesker er flygtet til Rumænien, 476 000 til Ungarn og 346 000 til Slovakiet; der henviser til, at en betydelig del af flygtningene rejser videre til andre medlemsstater; der henviser til, at omkring 1 million flygtninge er flyttet fra Polen til andre medlemsstater, og at der fortsat er 1,5 millioner flygtninge i Polen, hvilket gør Polen til det EU-land, der har den største andel af flygtninge pr. indbygger; der henviser til, at det andet land i denne rangorden i øjeblikket er Østrig efterfulgt af Den Tjekkiske Republik og derefter Estland (11); der henviser til, at kvinder uden kontakter i lande som Polen er indkvarteret i offentlige sovesale og sportshaller; der henviser til, at der er behov for at komme ud over disse midlertidige løsninger og udvikle systemiske løsninger for at sikre, at kvinder ikke bliver i offentlige krisecentre, hvor de risikerer fattigdom og yderligere traumer; der henviser til, at der er et presserende behov for sikker indkvartering af kvinder, navnlig gravide kvinder, ældre kvinder og ofre for seksuel vold;

| E. | der henviser til, at omkring 428 000 flygtninge har forladt Ukraine via Moldova; der henviser til, at der fortsat befinder sig omkring 100 000 flygtninge i Moldova, hvilket lægger et alvorligt pres på landets infrastruktur og tjenester; der henviser til, at syv EU-medlemsstater inden for rammerne af EU's solidaritetsplatform, herunder Østrig, Frankrig, Tyskland, Irland, Litauen, Nederlandene og Spanien, samt Norge indtil videre har givet tilsagn om at modtage 14 500 personer, der rejser via Moldova; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at omkring 428 000 flygtninge har forladt Ukraine via Moldova; der henviser til, at der fortsat befinder sig omkring 100 000 flygtninge i Moldova, hvilket lægger et alvorligt pres på landets infrastruktur og tjenester; der henviser til, at syv EU-medlemsstater inden for rammerne af EU's solidaritetsplatform, herunder Østrig, Frankrig, Tyskland, Irland, Litauen, Nederlandene og Spanien, samt Norge indtil videre har givet tilsagn om at modtage 14 500 personer, der rejser via Moldova;

| F. | der henviser til, at kvinder og piger er særligt udsatte under den humanitære krise og fordrivelseskrisen, da de fortsat i uforholdsmæssig grad er ofre for forskelsbehandling på grund af kønsnormer og kønsbaseret vold; der henviser til, at selv om de første ankomster af flygtninge, der flygtede fra Ukraine, for de flestes vedkommende havde kontakter inden for EU, har størstedelen af de mennesker, der ankommer nu, ikke et kontaktpunkt eller et støttenetværk i EU; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at kvinder og piger er særligt udsatte under den humanitære krise og fordrivelseskrisen, da de fortsat i uforholdsmæssig grad er ofre for forskelsbehandling på grund af kønsnormer og kønsbaseret vold; der henviser til, at selv om de første ankomster af flygtninge, der flygtede fra Ukraine, for de flestes vedkommende havde kontakter inden for EU, har størstedelen af de mennesker, der ankommer nu, ikke et kontaktpunkt eller et støttenetværk i EU;

| G. | der henviser til, at EU-borgerne, civilsamfundet og medlemsstaterne har reageret på de flygtninge, der kommer fra Ukraine, med en hidtil uset grad af solidaritet; der henviser til, at Rådet for Den Europæiske Union for første gang har udløst direktivet om midlertidig beskyttelse, der giver modtagerne opholdstilladelse med mulighed for forlængelse i mindst et år med adgang til beskæftigelse, til passende indkvartering eller bolig, til social velfærd eller subsistensmidler, om nødvendigt til sundhedspleje og lægebehandling og, for mindreårige, til undervisning, og som tillige giver familier mulighed for at genforene sig; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU-borgerne, civilsamfundet og medlemsstaterne har reageret på de flygtninge, der kommer fra Ukraine, med en hidtil uset grad af solidaritet; der henviser til, at Rådet for Den Europæiske Union for første gang har udløst direktivet om midlertidig beskyttelse, der giver modtagerne opholdstilladelse med mulighed for forlængelse i mindst et år med adgang til beskæftigelse, til passende indkvartering eller bolig, til social velfærd eller subsistensmidler, om nødvendigt til sundhedspleje og lægebehandling og, for mindreårige, til undervisning, og som tillige giver familier mulighed for at genforene sig;

| H. | der henviser til, at anvendelsen af direktivet om midlertidig beskyttelse har været temmelig uensartet, og til, at mindst otte medlemsstater har valgt ikke at medtage personer med langtidsopholdstilladelse og andre tredjelandsstatsborgere i Ukraine i dets anvendelsesområde; der henviser til, at anerkendte flygtninge i Ukraine og andre med tilsvarende beskyttelse ofte ikke er i stand til at rejse inden for EU, da deres rejsedokumenter ikke anerkendes af visse medlemsstater; der henviser til, at dette er meget problematisk for kvinder, der står over for deres anden fordrivelse (12); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at anvendelsen af direktivet om midlertidig beskyttelse har været temmelig uensartet, og til, at mindst otte medlemsstater har valgt ikke at medtage personer med langtidsopholdstilladelse og andre tredjelandsstatsborgere i Ukraine i dets anvendelsesområde; der henviser til, at anerkendte flygtninge i Ukraine og andre med tilsvarende beskyttelse ofte ikke er i stand til at rejse inden for EU, da deres rejsedokumenter ikke anerkendes af visse medlemsstater; der henviser til, at dette er meget problematisk for kvinder, der står over for deres anden fordrivelse (12);

| I. | der henviser til, at de fleste bestræbelser på at lette situationen for flygtninge, hvoraf de fleste er kvinder, hidtil er blevet udført af NGO'er, der arbejder på stedet, civilsamfundet og frivillige, men også af lokale regeringer og myndigheder; der henviser til, at der er behov for fortsat støtte for at sikre et godt samarbejde mellem græsrodsorganisationer og internationale organisationer, og der henviser til, at koordineringen mellem disse er blevet forbedret siden konfliktens og flygtningestrømmens begyndelse; der henviser til, at lokale enheder udfører en vigtig del af organisationen i værtslandene; der henviser til, at medlemsstaterne har en retlig forpligtelse til at sikre beskyttelse af flygtninge i henhold til folkeretten og EU-retten, herunder direktivet om midlertidig beskyttelse, og derfor er nødt til at intensivere deres bestræbelser på at lette koordineringen på stedet og sikre en bedre opgavefordeling; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de fleste bestræbelser på at lette situationen for flygtninge, hvoraf de fleste er kvinder, hidtil er blevet udført af NGO'er, der arbejder på stedet, civilsamfundet og frivillige, men også af lokale regeringer og myndigheder; der henviser til, at der er behov for fortsat støtte for at sikre et godt samarbejde mellem græsrodsorganisationer og internationale organisationer, og der henviser til, at koordineringen mellem disse er blevet forbedret siden konfliktens og flygtningestrømmens begyndelse; der henviser til, at lokale enheder udfører en vigtig del af organisationen i værtslandene; der henviser til, at medlemsstaterne har en retlig forpligtelse til at sikre beskyttelse af flygtninge i henhold til folkeretten og EU-retten, herunder direktivet om midlertidig beskyttelse, og derfor er nødt til at intensivere deres bestræbelser på at lette koordineringen på stedet og sikre en bedre opgavefordeling;

| J. | der henviser til, at der bør være særlig opmærksomhed på situationen for kvindelige flygtninge, der oplever intersektionel forskelsbehandling, såsom romakvinder, sorte kvinder, statsløse kvinder, kvinder med handicap, indvandrerkvinder, racialiserede kvinder og LGBTIQ+-personer, herunder transkønnede kvinder, hvis identitet muligvis ikke anerkendes, navnlig i Polen og Ungarn, hvor der er truffet foranstaltninger mod LGBTIQ+-personer; der henviser til, at der også bør være særlig opmærksomhed på racialiserede kvinder af afrikansk afstamning og tredjelandsstatsborgere ved grænseovergange; der henviser til, at den forskelsbehandling og kønsbaserede vold, som disse grupper af kvinder udsættes for ved grænserne, ofte ikke rapporteres og dokumenteres, hvorfor den forbliver usynlig; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der bør være særlig opmærksomhed på situationen for kvindelige flygtninge, der oplever intersektionel forskelsbehandling, såsom romakvinder, sorte kvinder, statsløse kvinder, kvinder med handicap, indvandrerkvinder, racialiserede kvinder og LGBTIQ+-personer, herunder transkønnede kvinder, hvis identitet muligvis ikke anerkendes, navnlig i Polen og Ungarn, hvor der er truffet foranstaltninger mod LGBTIQ+-personer; der henviser til, at der også bør være særlig opmærksomhed på racialiserede kvinder af afrikansk afstamning og tredjelandsstatsborgere ved grænseovergange; der henviser til, at den forskelsbehandling og kønsbaserede vold, som disse grupper af kvinder udsættes for ved grænserne, ofte ikke rapporteres og dokumenteres, hvorfor den forbliver usynlig;

| K. | der henviser til, at ældre kvinder, navnlig kvinder uden kontaktpunkter i EU, ofte risikerer at blive isoleret uden familiemæssig eller bredere tilknytning i samfundet; der henviser til, at de er særligt sårbare på grund af sprogbarrierer og manglende adgang til sociale tjenester og støttetjenester, herunder adgang til lægemidler og fødevarer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at ældre kvinder, navnlig kvinder uden kontaktpunkter i EU, ofte risikerer at blive isoleret uden familiemæssig eller bredere tilknytning i samfundet; der henviser til, at de er særligt sårbare på grund af sprogbarrierer og manglende adgang til sociale tjenester og støttetjenester, herunder adgang til lægemidler og fødevarer;

| L. | der henviser til, at krigen i Ukraine påvirker kvinder, herunder dem, der udsættes for intersektionel forskelsbehandling, på specifikke måder og forværrer de allerede eksisterende uligheder; der henviser til, at de fleste husholdninger i Ukraine nu er afhængige af kvinder og befinder sig i usikre og meget sårbare situationer på grund af den vedvarende alvorlige mangel på fødevarer, vand og energi i Ukraine; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at krigen i Ukraine påvirker kvinder, herunder dem, der udsættes for intersektionel forskelsbehandling, på specifikke måder og forværrer de allerede eksisterende uligheder; der henviser til, at de fleste husholdninger i Ukraine nu er afhængige af kvinder og befinder sig i usikre og meget sårbare situationer på grund af den vedvarende alvorlige mangel på fødevarer, vand og energi i Ukraine;

| M. | der henviser til, at mange kvinder er forblevet i Ukraine og er mobiliseret til at kæmpe eller til at yde ikke-kamprelateret støtte; der henviser til, at kvinder udgør ca. 15 % af Ukraines militær, og at der i øjeblikket er omkring 300 000 kvinder i kamp; der henviser til, at kvindelige soldater er blevet taget til fange i Ukraine; der henviser til, at der er tegn på, at ukrainske kvindelige soldater i fangenskab er blevet tortureret, ydmyget og udsat for seksuel vold; der henviser til, at rapporter om en sådan mishandling er alarmerende; der henviser til, at overholdelse af Genèvekonventionens bestemmelser om human behandling af krigsfanger (artikel 13) er af allerstørste betydning; der henviser til, at kvinder også udgør en sekundær forsvarslinje, hvor de yder ikke-kampbaseret støtte samt vital logistik, herunder bistand til evakuering af civile; der henviser til, at der er kvinder, der er blevet i Ukraine, idet de enten ikke har lov til at forlade landet, f.eks. dem, der arbejder i kritiske infrastrukturer, eller ikke er villige eller i stand til at forlade landet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at mange kvinder er forblevet i Ukraine og er mobiliseret til at kæmpe eller til at yde ikke-kamprelateret støtte; der henviser til, at kvinder udgør ca. 15 % af Ukraines militær, og at der i øjeblikket er omkring 300 000 kvinder i kamp; der henviser til, at kvindelige soldater er blevet taget til fange i Ukraine; der henviser til, at der er tegn på, at ukrainske kvindelige soldater i fangenskab er blevet tortureret, ydmyget og udsat for seksuel vold; der henviser til, at rapporter om en sådan mishandling er alarmerende; der henviser til, at overholdelse af Genèvekonventionens bestemmelser om human behandling af krigsfanger (artikel 13) er af allerstørste betydning; der henviser til, at kvinder også udgør en sekundær forsvarslinje, hvor de yder ikke-kampbaseret støtte samt vital logistik, herunder bistand til evakuering af civile; der henviser til, at der er kvinder, der er blevet i Ukraine, idet de enten ikke har lov til at forlade landet, f.eks. dem, der arbejder i kritiske infrastrukturer, eller ikke er villige eller i stand til at forlade landet;

| N. | der henviser til, at der er et stigende antal uofficielle rapporter fra overlevende, men også efterretningsrapporter, om seksuel vold i konflikten; der henviser til, at der i stigende omfang er forlydender om, at voldtægt, seksuel chikane, tortur, massehenrettelser og folkedrab i stadig større omfang anvendes af den russiske hær som krigsvåben mod civilbefolkningen i Ukraine; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der er et stigende antal uofficielle rapporter fra overlevende, men også efterretningsrapporter, om seksuel vold i konflikten; der henviser til, at der i stigende omfang er forlydender om, at voldtægt, seksuel chikane, tortur, massehenrettelser og folkedrab i stadig større omfang anvendes af den russiske hær som krigsvåben mod civilbefolkningen i Ukraine;

| O. | der henviser til, at brugen af seksuel og kønsbaseret vold som våben er en krigsforbrydelse og derfor bør retsforfølges i henhold til bestemmelserne i folkeretten og Romstatutten for ICC, navnlig artikel 7 og 8, som definerer voldtægt, seksuelt slaveri, tvungen prostitution, tvungen graviditet og tvangssterilisation eller enhver form for seksuel vold som forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser og sidestiller dem med tortur og andre alvorlige krigsforbrydelser, uanset om sådanne handlinger begås systematisk under internationale eller interne konflikter, herunder dem, der vedrører seksuel og anden vold mod kvinder og piger; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at brugen af seksuel og kønsbaseret vold som våben er en krigsforbrydelse og derfor bør retsforfølges i henhold til bestemmelserne i folkeretten og Romstatutten for ICC, navnlig artikel 7 og 8, som definerer voldtægt, seksuelt slaveri, tvungen prostitution, tvungen graviditet og tvangssterilisation eller enhver form for seksuel vold som forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser og sidestiller dem med tortur og andre alvorlige krigsforbrydelser, uanset om sådanne handlinger begås systematisk under internationale eller interne konflikter, herunder dem, der vedrører seksuel og anden vold mod kvinder og piger;

| P. | der henviser til, at de faktiske resultater med hensyn til at sikre retfærdighed ved ICC for ofre for seksuel vold fortsat er lave, og at der er tilfælde af domfældelser på dette område, der er blevet omstødt (dom mod Jean Paul Bemba fra Den Demokratiske Republik Congo); |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at de faktiske resultater med hensyn til at sikre retfærdighed ved ICC for ofre for seksuel vold fortsat er lave, og at der er tilfælde af domfældelser på dette område, der er blevet omstødt (dom mod Jean Paul Bemba fra Den Demokratiske Republik Congo);

| Q. | der henviser til, at manglen på og adgangen til passende tjenester for flygtninge i tilknytning til kønsbaseret vold, herunder i modtagelsescentre, fortsat giver anledning til stor bekymring; der henviser til, at det er afgørende, at reaktionen på denne krise omfatter forebyggelse af kønsbaseret vold og øjeblikkelige hjælpetjenester; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at manglen på og adgangen til passende tjenester for flygtninge i tilknytning til kønsbaseret vold, herunder i modtagelsescentre, fortsat giver anledning til stor bekymring; der henviser til, at det er afgørende, at reaktionen på denne krise omfatter forebyggelse af kønsbaseret vold og øjeblikkelige hjælpetjenester;

| R. | der henviser til, at den massive fordrivelse og flygtningestrøm som følge af krigen i Ukraine fremmer betingelserne for en højere forekomst af menneskehandel; der henviser til, at der foreligger et stort antal uofficielle rapporter om risikoen for menneskehandel med hensyn til flygtninge, navnlig kvinder og uledsagede børn, som er faldet i hænderne på menneskehandlere eller meldes savnet, og at menneskehandlere ofte udnytter flygtningenes sårbare situation ved at foregive at yde transporttjenester, det være sig i bil på begge sider af grænserne eller på tog- eller busstationer; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den massive fordrivelse og flygtningestrøm som følge af krigen i Ukraine fremmer betingelserne for en højere forekomst af menneskehandel; der henviser til, at der foreligger et stort antal uofficielle rapporter om risikoen for menneskehandel med hensyn til flygtninge, navnlig kvinder og uledsagede børn, som er faldet i hænderne på menneskehandlere eller meldes savnet, og at menneskehandlere ofte udnytter flygtningenes sårbare situation ved at foregive at yde transporttjenester, det være sig i bil på begge sider af grænserne eller på tog- eller busstationer;

| S. | der henviser til, at det anslås, at der i øjeblikket er 80 000 kvinder, der venter på at føde i Ukraine; der henviser til, at den vanskelige situation på stedet resulterer i en mangel på ordentlig adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder for kvinder, der stadig befinder sig i landet; der henviser til, at adgangen til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder også bliver stadig vanskeligere for de flygtninge, der ankommer til EU; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at det anslås, at der i øjeblikket er 80 000 kvinder, der venter på at føde i Ukraine; der henviser til, at den vanskelige situation på stedet resulterer i en mangel på ordentlig adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder for kvinder, der stadig befinder sig i landet; der henviser til, at adgangen til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder også bliver stadig vanskeligere for de flygtninge, der ankommer til EU;

| T. | der henviser til, at kvinder har brug for adgang til hele spektret af seksuelle og reproduktive sundhedstjenester, herunder prævention, nødprævention, lovlig og sikker abort, prænatal pleje og kvalificeret bistand under fødslen; der henviser til, at adgangen til nødprævention i alvorlig grad hæmmes af barrierer i Polen og Ungarn på grund af krav om recept; der henviser til, at der med hensyn til Polen, Rumænien og Slovakiet er økonomiske hindringer for at få adgang til sådanne grundlæggende tjenester inden for seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, da de ikke er dækket af offentlig sygesikring eller tilskudsordninger, hvilket resulterer i betydelige omkostningsbarrierer, da flygtninge skal betale de fulde omkostninger af egen lomme eller søge hjælp fra lokale civilsamfundsorganisationer til at dække omkostningerne for dem; der henviser til, at der i Polen er et næsten totalt forbud mod abort; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at kvinder har brug for adgang til hele spektret af seksuelle og reproduktive sundhedstjenester, herunder prævention, nødprævention, lovlig og sikker abort, prænatal pleje og kvalificeret bistand under fødslen; der henviser til, at adgangen til nødprævention i alvorlig grad hæmmes af barrierer i Polen og Ungarn på grund af krav om recept; der henviser til, at der med hensyn til Polen, Rumænien og Slovakiet er økonomiske hindringer for at få adgang til sådanne grundlæggende tjenester inden for seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, da de ikke er dækket af offentlig sygesikring eller tilskudsordninger, hvilket resulterer i betydelige omkostningsbarrierer, da flygtninge skal betale de fulde omkostninger af egen lomme eller søge hjælp fra lokale civilsamfundsorganisationer til at dække omkostningerne for dem; der henviser til, at der i Polen er et næsten totalt forbud mod abort;

| U. | der henviser til, at advokater og NGO'er modtager besøg af hundredvis af gravide kvinder, der flygter fra Ukraine, og som ikke er i stand til at få foretaget en svangerskabsafbrydelse på grund af det faktiske abortforbud i Polen; der henviser til, at medicinsk abort tidligt i graviditeten ikke er lovlig i Slovakiet og ikke er tilgængelig i Ungarn; der henviser til, at adgang til nødprævention, profylaktisk behandling efter eksposition og sikker og lovlig abort i Ukraine og i værts- og transitlande er afgørende, eftersom mange kvinder er blevet voldtaget under konflikten af russiske aggressorer; der henviser til, at alle værtslande, herunder Polen, skal opfylde deres forpligtelse, herunder i henhold til national lovgivning, til at sikre adgang til abort for kvinder, der er blevet gravide som følge af voldtægt; der henviser til, at SRSR-ydelser er væsentlige sundhedsydelser, og at medlemsstaterne bør sikre adgang til dem for alle, herunder adgang til sikre og lovlige abortydelser og -tjenester under alle omstændigheder; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at advokater og NGO'er modtager besøg af hundredvis af gravide kvinder, der flygter fra Ukraine, og som ikke er i stand til at få foretaget en svangerskabsafbrydelse på grund af det faktiske abortforbud i Polen; der henviser til, at medicinsk abort tidligt i graviditeten ikke er lovlig i Slovakiet og ikke er tilgængelig i Ungarn; der henviser til, at adgang til nødprævention, profylaktisk behandling efter eksposition og sikker og lovlig abort i Ukraine og i værts- og transitlande er afgørende, eftersom mange kvinder er blevet voldtaget under konflikten af russiske aggressorer; der henviser til, at alle værtslande, herunder Polen, skal opfylde deres forpligtelse, herunder i henhold til national lovgivning, til at sikre adgang til abort for kvinder, der er blevet gravide som følge af voldtægt; der henviser til, at SRSR-ydelser er væsentlige sundhedsydelser, og at medlemsstaterne bør sikre adgang til dem for alle, herunder adgang til sikre og lovlige abortydelser og -tjenester under alle omstændigheder;

| V. | der henviser til, at ukrainsk lovgivning tillader surrogatmoderskab, og at Ukraine tegner sig for over en fjerdedel af verdens kommercielle marked for surrogatmoderskab, og at det anslås, at 2 000-2 500 spædbørn fødes gennem surrogatmoderskab hvert år i landet; der henviser til, at surrogatmødre på grund af krigen har store vanskeligheder med at fortsætte deres graviditet under forhold, der bidrager til deres trivsel, samt med at få adgang til sundhedsydelser under graviditet, fødsel og i barselssengen; der henviser til, at nogle surrogattjenester har bedt surrogatmødre om ikke at flygte fra Ukraine inden fødslen; der henviser til, at nyfødte børn er særligt sårbare, og at krigen gør det vanskeligt for de tiltænkte forældre at påtage sig forældremyndigheden og for offentlige institutioner at påtage sig deres beskyttelse og pleje af barnet under passende forhold, når det er nødvendigt; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at ukrainsk lovgivning tillader surrogatmoderskab, og at Ukraine tegner sig for over en fjerdedel af verdens kommercielle marked for surrogatmoderskab, og at det anslås, at 2 000-2 500 spædbørn fødes gennem surrogatmoderskab hvert år i landet; der henviser til, at surrogatmødre på grund af krigen har store vanskeligheder med at fortsætte deres graviditet under forhold, der bidrager til deres trivsel, samt med at få adgang til sundhedsydelser under graviditet, fødsel og i barselssengen; der henviser til, at nogle surrogattjenester har bedt surrogatmødre om ikke at flygte fra Ukraine inden fødslen; der henviser til, at nyfødte børn er særligt sårbare, og at krigen gør det vanskeligt for de tiltænkte forældre at påtage sig forældremyndigheden og for offentlige institutioner at påtage sig deres beskyttelse og pleje af barnet under passende forhold, når det er nødvendigt;

| 1. | fordømmer igen på det kraftigste Den Russiske Føderations ulovlige, uprovokerede og uberettigede militære aggression mod og invasion af Ukraine og fordømmer alle krigsforbrydelser, der begås mod civilbefolkningen, herunder kvinder og piger i al deres mangfoldighed; |
| --- | --- |

1.

| 2. | gentager sin opfordring til EU-institutionerne om at arbejde hen imod hurtig at tildele Ukraine status som EU-kandidatland i overensstemmelse med artikel 49 i TEU og på grundlag af fortjeneste og i mellemtiden fortsat at arbejde hen imod integration af Ukraine i EU's indre marked på linje med associeringsaftalen for i tilstrækkelig grad at kunne beskytte ukrainske kvinder og piger; |
| --- | --- |

2.

| 3. | roser den solidaritet, som EU-borgerne, civilsamfundet, medlemsstaterne og EU selv udviser over for Ukraine og personer, der flygter fra Ukraine; påpeger, at der siden krigens begyndelse er gjort bestræbelser på at lette situationen for kvindelige flygtninge, der flygter fra Ukraine, gennem civilsamfundsorganisationer, der opererer på stedet, navnlig lokale kvindeorganisationer, og frivillige, lokale myndigheder og lokale og nationale regeringer, navnlig dem i nabomedlemsstaterne og -landene samt internationale organisationer; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at enhver form for forskelsbehandling, herunder på grundlag af nationalitet, opholdsstatus, tro eller religion, race, hudfarve, etnicitet, køn, alder, seksuel orientering, kønsidentitet, socioøkonomisk baggrund, genetiske anlæg, handicap eller sprog, er uacceptabel og skal forhindres aktivt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | anmoder Kommissionen om at sikre korrekt og fuldstændig gennemførelse af direktivet om midlertidig beskyttelse i alle 27 medlemsstater og at sikre, at kvindelige flygtninge, der flygter fra krigen i Ukraine, fuldt ud nyder godt af de rettigheder, der er nedfældet i direktivet, navnlig med hensyn til sundhedsydelser, moderskab, børnepasning og adgang til arbejdsmarkedet; mener, at Det Parlamentariske Associeringsudvalg EU-Ukraine i henhold til sit ajourførte mandat bør have til opgave at overvåge anvendelsen af dette direktiv i de medlemsstater, der grænser op til Ukraine; opfordrer til en gnidningsløs og ensartet gennemførelse for at sikre en ensartet anvendelse af direktivet om midlertidig beskyttelse på tredjelandsstatsborgere med en tilladelse til længerevarende ophold og andre grupper af tredjelandsstatsborgere, der flygter fra krigen i Ukraine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fordømmer på det kraftigste brugen af seksuel og kønsbaseret vold som krigsvåben — og understreger, at dette udgør en krigsforbrydelse — såvel som seksuel og kønsbaseret vold i transitcentrene i Ukraine og på tværs af EU; udtrykker sin bekymring over det stigende antal rapporter om menneskehandel, seksuel vold, udnyttelse, voldtægt og misbrug, som kvinder og børn, der flygter fra Ukraine og ankommer til EU, udsættes for; opfordrer EU-landene til at imødekomme kvinders og pigers særlige behov i modtagelsescentrene og til at sikre, at der findes tjenester, henvisningsmuligheder og klageordninger til håndtering af kønsbaseret vold, som er umiddelbart tilgængelige i lokalsamfundene på sprog og i formater, der er tilgængelige for alle grupper; opfordrer EU og værts- og transitlandene til at sikre adgang til tjenesteydelser på området for seksuel og reproduktiv sundhed og de dermed forbundne rettigheder, navnlig nødprævention, profylaktisk behandling efter eksponering samt abortydelser, herunder til ofre for voldtægt; opfordrer EU og dets medlemsstater til at støtte lokale, nationale og internationale organisationer, der yder tjenester og husly til ofre for kønsbaseret vold blandt flygtningekvinder og -piger; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over inddragelsen af kvinder, der flygter fra væbnede konflikter, og anmodningen om særlig støtte i Kommissionens forslag til et direktiv om kønsbaseret vold; bemærker, at fordrivelsen og flygtningestrømmen fra krigen i Ukraine i vid udstrækning er kønsbestemt; opfordrer EU til at vedtage en kønssensitiv reaktion på krisen og til at prioritere beskyttelse mod seksuel og kønsbaseret vold og adgang for alle flygtninge, der flygter fra Ukraine, herunder dem, der stadig befinder sig i landet, til væsentlige seksuelle og reproduktive sundhedsydelser; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fremhæver behovet for specialiseret støtte til kvinder og piger, der er voldsofre, eller som har været vidne til vold og seksuelt misbrug, og opfordrer medlemsstaterne til at oprette sådanne støtteprogrammer med passende psykologisk og mental sundhedsstøtte og rådgivning for at hjælpe dem med at komme sig over deres traumatiske oplevelser; understreger behovet for, at der etableres passende rapporterings- og dokumentationsmekanismer i Ukraine og EU, herunder for at koordinere indsamlingen af vidneudsagn fra ofre, med henblik på at indbringe sagerne til retsforfølgning ved Den Internationale Straffedomstol og drage gerningsmændene til ansvar; opfordrer EU til at støtte disse bestræbelser ved hjælp af finansielle midler, ekspertise og logistik; understreger betydningen af at oprette en platform til registrering af sager om krigsrelateret seksuel og kønsbaseret vold, også for at sikre passende betingelser herfor såsom specialiserede tolke; |
| --- | --- |

8.

| 9. | udtrykker sin stærke fordømmelse af og bekymring over den deportation, transport og flytning af ukrainske kvinder og deres børn til Rusland, som der i vid udstrækning er blevet rapporteret om i medierne og af menneskerettighedsgrupper; understreger, at dette er i strid med Genèvekonventionerne; insisterer på, at alle ukrainske borgere, der er blevet tvangsdeporteret til Rusland, straks sendes tilbage til Ukraine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | udtrykker sin bekymring over velfærden og opholdsstedet for dem, der er fængslet af russiske styrker, navnlig kvindelige fanger, i betragtning af deres enestående eksponering for særlige former for kønsbaseret vold; opfordrer derfor Den Internationale Røde Kors Komité til at påtage sig ansvaret for at identificere kvindelige fangers opholdssted og sikre en retfærdig og human behandling af dem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at kvinder og piger har brug for fortsat adgang til seksuelle og reproduktive sundhedsydelser (SRS) under konflikter og fordrivelse, herunder adgang til sikker fødsel, familieplanlægningstjenester, lovlig og sikker abort eller klinisk forvaltning af voldtægt; opfordrer til, at der stilles midler til rådighed til levering af essentielle og livreddende SRS i overensstemmelse med FN's indledende minimumsservicepakke for reproduktiv sundhed (Minimum Initial Service Package); glæder sig over Kommissionens forslag om at oprette patientsorteringsknudepunkter i værtslandene for at tilbyde flygtninge akut sundhedspleje og sørge for, at de omgående overføres til andre EU-medlemsstater; fremhæver, at disse patientsorteringsknudepunkter er nødt til at udpege tidsfølsomme behov for SRS såsom nødprævention, lovlig og sikker abort og akut obstetrisk pleje såvel som eksperter i seksuel og kønsbaseret vold; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende yderligere foranstaltninger, EU-midler og -ordninger til at imødekomme ukraineres behov for beskyttelse mod seksuel og kønsbaseret vold såvel som seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, navnlig ved at anmode om, at seksuelle og reproduktive sundhedsprodukter medtages i EU-civilbeskyttelsesmekanismen, og ved at sende hygiejnesæt til kvinder/piger, herunder svangerskabsforebyggende midler og seksuelle reproduktive sundhedssæt, i humanitære pakker og konvojer til Ukraine og tilgrænsende transit- eller flygtningeværtslande, navnlig hvor det er nødvendigt for at overvinde nationale restriktioner for seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse og andre formål fortsat er en af de største risici for kvinder og børn, der flygter fra Ukraine, og som befinder sig i en særlig sårbar situation; bemærker, at ukrainske kvinder selv før krigen var blandt de hyppigst forekommende ofre for menneskehandel til EU; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at garantere flygtningekvinder og -piger sikkerhed og frihed for seksuel udnyttelse, herunder ved at sørge for sikker og koordineret transport mellem medlemsstaterne; opfordrer indtrængende medlemsstaterne og EU til hurtigt at afdække og retsforfølge de menneskehandelsnetværk, der tjener på seksuel udnyttelse af flygtningekvinder og -piger; gentager, at prostitution giver næring til handel med sårbare kvinder; opfordrer EU til at støtte Ukraine i at investere i bevidstgørelses- og forebyggelsesforanstaltninger vedrørende bekæmpelse af menneskehandel på ukrainsk side, f.eks. ved at formidle oplysninger om disse risici; understreger, at surrogatmødre befinder sig i en særlig sårbar og usikker situation; insisterer kraftigt på, at der først og fremme skal tages vare om kvindernes liv, og at de ikke bør forhindres i at forlade Ukraine, hvis de ønsker det; minder om, at seksuel udnyttelse med henblik på surrogatmoderskab og reproduktion er uacceptabel og en krænkelse af den menneskelige værdighed og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

12.

| 13. | fordømmer praksis med surrogatmoderskab, som kan udsætte kvinder rundt om i verden for udnyttelse, navnlig dem, der er fattige og befinder sig i en sårbar situation, f.eks. i forbindelse med krig; opfordrer EU og dets medlemsstater til at være særligt opmærksomme på beskyttelsen af surrogatmødre under graviditet, fødsel og i barselsseng og til at respektere alle deres og deres nyfødte børns rettigheder; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger de alvorlige konsekvenser af surrogatmoderskab for kvinder, deres rettigheder og deres sundhed, de negative konsekvenser for ligestillingen mellem kønnene og udfordringerne som følge af de grænseoverskridende konsekvenser af denne praksis, som det har været tilfældet for kvinder og børn, der er berørt af krigen mod Ukraine; anmoder EU og dets medlemsstater om at undersøge omfanget af denne industri, den socioøkonomiske kontekst og gravide kvinders situation samt konsekvenserne for deres fysiske og mentale sundhed og for spædbørnenes trivsel; opfordrer til, at der indføres bindende foranstaltninger til håndtering af surrogatmoderskab og beskyttelse af kvinders og nyfødtes rettigheder; |
| --- | --- |

14.

| 15. | glæder sig over Kommissionens aktivering af samarbejdet inden for netværket af nationale rapportører om menneskehandel og i denne forbindelse aktiveringen af politisamarbejdet om bekæmpelse af menneskehandel, herunder på EMPACT-platformen, og udsendelsen af Europol-hold til de lande, der grænser op til Ukraine; opfordrer til, at disse bestræbelser støttes med tilstrækkelige finansielle ressourcer på EU-plan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | glæder sig over den fælles 10-punktsplan, der blev forelagt indenrigsministrene den 28. marts 2022, og som omfatter Kommissionens plan for stærkere europæisk koordinering af modtagelse af mennesker, der flygter fra krigen mod Ukraine; bemærker, at der i 10-punktsplanen foreslås standardprocedurer og retningslinjer for modtagelse af og støtte til børn og overførsel af uledsagede mindreårige; glæder sig over udviklingen inden for rammerne af 10-punktsplanen af en fælles plan for bekæmpelse af menneskehandel baseret på EU's strategi for bekæmpelse af menneskehandel (2021-2025) under ledelse af EU's koordinator for bekæmpelse af menneskehandel; anmoder om en hurtig vedtagelse heraf; opfordrer til yderligere investeringer i foranstaltninger til bekæmpelse af menneskehandel i Ukraine såsom et EU-dækkende telefonnummer specifikt til flygtningeofre eller personer, der er i fare for menneskehandel eller seksuel og kønsbaseret vold, som skal være gratis og på ukrainsk; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre koordineringen ved grænseovergange og modtagelsesfaciliteter, sikre nøjagtig registrering af flygtninge og deres adgang til den nødvendige dokumentation; glæder sig over registreringsprogrammet for frivillige, der hjælper flygtninge, med henblik på at holde styr på de personer, der yder hjælp; opfordrer Kommissionen til yderligere at øge indsatsen med hensyn til forebyggelse og bekæmpelse af forbrydelser, som flygtningekvinder kan blive udsat for, såsom menneskehandel, seksuel og kønsbaseret vold, udnyttelse og misbrug; understreger, at menneskehandel af enhver art, navnlig med henblik på seksuel udnyttelse af alfonser, bordelejere og købere af seksuelle ydelser, men også til andre formål, udgør en af de største risici for flygtningekvinder og -børn, der flygter fra Ukraine; opfordrer medlemsstaternes politistyrker og Europol til at overvåge og gennemføre oplysningskampagner på transitsteder, der anvendes af menneskehandlere, såsom tog- og busstationer, benzinstationer, motorveje eller lufthavne, hvorigennem de kan smugle deres ofre, såvel som modtagelsescentre for flygtninge, hvor menneskehandlere kan gå efter deres ofre; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre brug af den bistand, som EU-agenturerne tilbyder til modtagelse af kvindelige flygtninge; understreger behovet for en EU-dækkende registreringsplatform for personer, der ansøger om midlertidig beskyttelse, som foreslået af Kommissionen, hvilket især er nødvendigt for at støtte opsporingen af uledsagede mindreårige og bestræbelserne på at genfore dem, men også med hensyn til dem, der er i fare for at blive udsat for menneskehandel, såsom kvinder og piger; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen til hurtigt at udarbejde og indføre ensartede retningslinjer for modtagelse af og støtte til børn, navnlig unge piger, og ældre kvinder, herunder i forbindelse med procedurer for overførsel af uledsagede børn, ydelse af midlertidig alternativ pleje og genforening af børn med familiemedlemmer; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at værtsmedlemsstaterne yder støtte til de millioner af flygtninge, der flygter fra Ukraine, navnlig kvinder og børn, hvilket påvirker deres sociale tjenester og ydelser inden for sundhed, børnepasning og uddannelse; opfordrer derfor Kommissionen til at foretage en detaljeret analyse af behovene og til at tilpasse eksisterende politikker, herunder finansielle instrumenter såsom strukturfonde, med en tilgang, der tager hensyn til kønsaspektet; opfordrer Kommissionen til i videst muligt omfang at støtte medlemsstaterne i denne opgave, idet der lægges særlig vægt på kvinder og unge piger; roser medlemsstaternes bestræbelser på at dele ansvaret gennem solidaritetsplatformen og tilskynder til en yderligere styrkelse af dette samarbejde; |
| --- | --- |

20.

| 21. | bemærker, at det er afgørende for kvindelige flygtninge at skaffe sig et livsgrundlag, herunder evnen til at arbejde og tjene penge, så hurtigt som muligt; opfordrer til særlige programmer og sprogkurser samt universel adgang til børnepasning for at lette integrationen på EU's arbejdsmarked; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at der tages hensyn til behovene hos kvinder, der udsættes for intersektionel forskelsbehandling på grund af race eller etnisk baggrund, handicap, nationalitet, seksuel orientering, kønsidentitet eller -udtryk, herunder kvinder, der har været udsat for seksuel vold, navnlig ved at sørge for sikre og passende modtagelses- eller plejeordninger og at sikre, at der ikke finder forskelsbehandling sted ved grænseovergangsstederne; understreger behovet for at indsamle og analysere data opdelt efter køn, alder, handicap, nationalitet og bestemmelsessted (hvis kendt) med henblik på at støtte kort- og langsigtet planlægning af passende tjenester og faciliteter; opfordrer Kommissionen til at sikre, at romakvinder, der flygter fra Ukraine, ikke udsættes for forskelsbehandling og kan bevæge sig inden for EU; opfordrer medlemsstaterne til at garantere deres beskyttelse i forbindelse med gennemførelsen af direktivet om midlertidig beskyttelse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | glæder sig over den EU-finansiering, der ydes til flygtninge, der flygter fra Ukraine, herunder gennem genopretningsbistanden til samhørighed og til områder i Europa (REACT-EU), Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (AMIF) og samhørighedsaktionen for flygtninge i Europa (CARE), som vil gøre det muligt for EU-landene og -regionerne at yde nødhjælp til mennesker, der flygter fra Ruslands invasion af Ukraine; anmoder om, at disse midler bliver kønssensitive; insisterer på, at dette parlament bør føre tilsyn med, hvordan midlerne anvendes, navnlig i lande med vedvarende krænkelser af retsstatsprincippet såsom Polen og Ungarn; gentager, at princippet om integration af kønsaspektet og kønsbudgettering er et centralt princip i EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | påpeger, at civilsamfundsorganisationerne har brug for mere direkte finansiel og materiel støtte fra EU og dets medlemsstater for at lette koordineringen på stedet og sikre en bedre fordeling af de forskellige ansvarsområder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre koordineringen af den humanitære bistand i samarbejde med civilsamfundet og de internationale organisationer, herunder UNHCR, UN Women, FN's Befolkningsfond, Verdenssundhedsorganisationen og andre FN-agenturer samt Den Internationale Organisation for Migration og Den Internationale Røde Kors Komité, og til at sikre øjeblikkelig og direkte adgang til finansiering for civilsamfundsorganisationer, der yder bistand til ukrainske flygtninge, navnlig til ligestillings-, SRSR- og kvinderettighedsorganisationer og kvindelige menneskerettighedsforkæmpere, i alle transit- og flygtningeværtsmedlemsstater og navnlig i lande, der har indført begrænsninger for SRSR; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at inddrage civilsamfundsorganisationerne og høre dem og de lokale myndigheder om tilgængeligheden af midler og den måde, hvorpå de anvendes og tildeles; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til nøje at rådføre sig med organisationer, der kæmper for kvinders, pigers og marginaliserede gruppers rettigheder, navnlig på stedet, men også når de træffer politiske beslutninger i forbindelse med denne krig; opfordrer til særlig støtte til og beskyttelse af kvindelige menneskerettighedsforkæmpere, som stadig er aktive i Ukraine; |
| --- | --- |

25.

| 26. | fremhæver det enorme arbejde, der udføres af NGO'er og aktivistgrupper for at hjælpe kvinder med adgang til SRSR, og det forhold, at deres medlemmer sætter deres egen frihed på spil, såsom Justyna Wydrzyńska, som i henhold til Polens drakoniske antiabortlov er blevet anklaget for at have stillet medicinske abortpiller til rådighed for en anden kvinde; opfordrer Kommissionen til at beskytte og støtte disse kvindelige menneskerettighedsforkæmpere mod enhver form for forfølgelse, de måtte blive udsat for; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger de særlige vanskeligheder, som LGBTIQ+-familier står over for, når de krydser grænserne; understreger, at børn af par af samme køn risikerer at blive adskilt fra den ene eller begge forældre; opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til samlivspartnerskaber og de facto-familier i forbindelse med gennemførelsen af direktivet om midlertidig beskyttelse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | minder om den vanskelige situation og de forhindringer, som transkønnede personer står over for, herunder transkønnede kvinder eller transkønnede og interkønnede kvinder med en mandlig kønsmarkør i deres pas, der forhindres i at flygte fra Ukraine; minder om, at transkønnede personer, hvis identitetsdokumenter ikke svarer til deres identitet, ikke kan passere gennem interne kontrolsteder og kan blive udelukket fra civilbeskyttelsesforanstaltninger; påpeger, at modtagelseslejre, som frivillige og civilsamfundet har oprettet for dem, mangler kapacitet til at huse alle; understreger, at transpersoner har vanskeligt ved at få adgang til hormonbehandling; minder om, at den slags behandling og andre specifikke lægemidler til transkønnede og interkønnede er klassificeret som essentielle af WHO og derfor bør indgå i humanitære bistandspakker; opfordrer derfor Kommissionen til at yde finansiel støtte og koordineringsbistand fra EU i denne henseende; opfordrer EU til at anmode Ukraine om at forenkle procedurerne for at give disse kvinder mulighed for at flygte fra Ukraine; opfordrer EU's medlemsstater til at tilbyde passende lægemidler og medicinsk behandling, efter at disse kvinder har passeret grænsen; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mener, at det er nødvendigt at etablere passende støtte til de kommuner i Ukraine, der huser internt fordrevne, for at gøre det muligt for de internt fordrevne at blive i deres land, indtil forholdene tillader dem at vende hjem; glæder sig over Kommissionens indsats med hensyn til internt fordrevne kvinders og pigers behov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | minder om FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 om kvinder, fred og sikkerhed og alle efterfølgende resolutioner herom og opfordrer til, at de gennemføres; insisterer på inddragelse af kvinder i al deres mangfoldighed og marginaliserede grupper i konfliktforebyggelse, -løsning og -mægling og i fredsforhandlinger på alle områder og opfordrer derfor EU-institutionerne til at oprette en taskforce, hvor kvinder og civilsamfundet på stedet er omfattet; opfordrer til, at instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI) yder bistand i form af uddannelsesmidler til kvinder og NGO'er i Ukraine med henblik på at sætte dem i stand til at deltage i konfliktløsning og genopbygning efter konflikter; opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at lægge særlig vægt på ligestilling mellem kønnene i deres bestræbelser på at bringe denne krig til ophør; |
| --- | --- |

30.

| 31. | fremhæver den vanskelige situation, som Moldova står over for med hensyn til landets belastede infrastruktur og tjenester; glæder sig over tilsagnene om omfordeling under solidaritetsplatformen for at hjælpe Moldova i dets bestræbelser på at huse flygtninge, der flygter fra Ukraine; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at fortsætte deres bestræbelser på yderligere at bistå Moldova ved at dele ansvaret og yde specifik bistand til at opfylde flygtningekvinders og -pigers behov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, De Forenede Nationer, Europarådet og Ukraines præsident, regering og parlament. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  EUT L 212 af 7.8.2001, s. 12.

(2)  EUT L 71 af 4.3.2022, s. 1.

(3)  EUT L 101 af 15.4.2011, s. 1.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0052.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0120.

(6)  EUT C 404 af 6.10.2021, s. 202.

(7)  https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine

(8)  https://www.unrefugees.org/emergencies/ukraine/

(9)  https://www.iom.int/news/71-million-people-displaced-war-ukraine-iom-survey

(10)  https://www.reuters.com/world/europe/moscow-has-deported-500000-people-russia-ukraine-lawmaker-says-2022-04-20/

(11)  https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine#:~:text=Share%20this%20page%3A-,Ukraine%20Situation%3A%20Moldova%20Refugee%20Border%20Monitoring,(14%2D03%2D2022)&text=Almost%20three%20million%20refugees%20have,displaced%20to%20Moldova%20(UNHCR)

(12)  https://ecre.org/wp-content/uploads/2022/03/Information-Sheet-%E2%80%93-Access-to-territory-asylum-procedures-and-reception-conditions-for-Ukrainian-nationals-in-European-countries.pdf

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/164 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/164

---

P9_TA(2022)0207

Konsekvenserne af Ruslands ulovlige angrebskrig mod Ukraine for EU's transport- og turistsektorer

Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om konsekvenserne af Ruslands ulovlige angrebskrig mod Ukraine for EU's transport- og turistsektorer (2022/2643(RSP))

(2022/C 465/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) 2022/334 af 28. februar 2022 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) 2022/334 af 28. februar 2022 (1),

| — | der henviser til handlingsplanen for et strategisk kompas for sikkerhed og forsvar — for en Europæisk Union, der beskytter sine borgere, værdier og interesser og bidrager til international fred og sikkerhed, som blev vedtaget af Rådet den 21. marts 2022 og godkendt af Det Europæiske Råd den 25. marts 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsplanen for et strategisk kompas for sikkerhed og forsvar — for en Europæisk Union, der beskytter sine borgere, værdier og interesser og bidrager til international fred og sikkerhed, som blev vedtaget af Rådet den 21. marts 2022 og godkendt af Det Europæiske Råd den 25. marts 2022,

| — | der henviser til det uformelle møde mellem EU's transportministre den 8. april 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til det uformelle møde mellem EU's transportministre den 8. april 2022,

| — | der henviser til den globale flygtningepagt fra 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale flygtningepagt fra 2018,

| — | der henviser til Versailleserklæringen af 11. marts 2022 fra EU's stats- og regeringschefer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Versailleserklæringen af 11. marts 2022 fra EU's stats- og regeringschefer,

| — | der henviser til sin beslutning af 1. marts 2022 om Ruslands aggression mod Ukraine (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. marts 2022 om Ruslands aggression mod Ukraine (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. marts 2022 om behovet for en hurtig EU-handlingsplan for at sikre fødevaresikkerheden i og uden for EU i lyset af den russiske invasion af Ukraine (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. marts 2022 om behovet for en hurtig EU-handlingsplan for at sikre fødevaresikkerheden i og uden for EU i lyset af den russiske invasion af Ukraine (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. april 2022 om konklusionerne fra det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd den 24.-25. marts 2022, herunder den seneste udvikling i krigen mod Ukraine og EU's sanktioner mod Rusland og gennemførelsen heraf (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. april 2022 om konklusionerne fra det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd den 24.-25. marts 2022, herunder den seneste udvikling i krigen mod Ukraine og EU's sanktioner mod Rusland og gennemførelsen heraf (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. april 2022 om EU's beskyttelse af børn og unge, der flygter på grund af krigen mod Ukraine (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. april 2022 om EU's beskyttelse af børn og unge, der flygter på grund af krigen mod Ukraine (5),

| — | der henviser til Det Internationale Energiagenturs 10-punktsplan for at reducere brugen af olie, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Internationale Energiagenturs 10-punktsplan for at reducere brugen af olie,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Transport- og Turismeudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Transport- og Turismeudvalget,

| A. | der henviser til, at EU har vedtaget fem sanktionspakker som reaktion på Ruslands ulovlige, uprovokerede og uberettigede angrebskrig mod Ukraine; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU har vedtaget fem sanktionspakker som reaktion på Ruslands ulovlige, uprovokerede og uberettigede angrebskrig mod Ukraine;

| B. | der henviser til, at en ny bølge af sanktioner ventes at ramme Rusland hårdere inden for vej- og søtransportsektorerne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at en ny bølge af sanktioner ventes at ramme Rusland hårdere inden for vej- og søtransportsektorerne;

| C. | der henviser til, at Rusland den 28. februar 2022 som gengældelse annoncerede en række forbud mod benyttelse af russisk luftrum, som berørte luftfartøjer fra 36 lande, heriblandt EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Rusland den 28. februar 2022 som gengældelse annoncerede en række forbud mod benyttelse af russisk luftrum, som berørte luftfartøjer fra 36 lande, heriblandt EU's medlemsstater;

| D. | der henviser til, at Det Europæiske Råd i forslaget til budgetposten for militær mobilitet under Connecting Europe-faciliteten reducerede budgettet fra 6,5 mia. EUR til 1,69 mia. EUR som led i den flerårige finansielle ramme for 2021-2027; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Det Europæiske Råd i forslaget til budgetposten for militær mobilitet under Connecting Europe-faciliteten reducerede budgettet fra 6,5 mia. EUR til 1,69 mia. EUR som led i den flerårige finansielle ramme for 2021-2027;

| E. | der henviser til, at omtrent 3,3 % af flypassagertrafikken i Europa er ophørt, efter at det ukrainske luftrum er blevet lukket, mens flypassagertrafikken mellem Rusland og Europa, som i 2021 udgjorde 5,7 % af den samlede europæiske flytrafik, også er ophørt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at omtrent 3,3 % af flypassagertrafikken i Europa er ophørt, efter at det ukrainske luftrum er blevet lukket, mens flypassagertrafikken mellem Rusland og Europa, som i 2021 udgjorde 5,7 % af den samlede europæiske flytrafik, også er ophørt;

| F. | der henviser til, at der i 2020 blev foretaget ca. 8 848 havneanløb af ca. 535 fartøjer, der fører russisk flag, i EU-medlemslandenes havne; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der i 2020 blev foretaget ca. 8 848 havneanløb af ca. 535 fartøjer, der fører russisk flag, i EU-medlemslandenes havne;

| G. | der henviser til, at situationen på Sortehavet og Det Asovske Hav er blevet værre, idet den russiske flåde er ved at blokere regionen, og dele af disse have er blevet erklæret krigszoner i erkendelse af den sikkerhedsrisiko, der er forbundet med forbipasserende skibstrafik; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at situationen på Sortehavet og Det Asovske Hav er blevet værre, idet den russiske flåde er ved at blokere regionen, og dele af disse have er blevet erklæret krigszoner i erkendelse af den sikkerhedsrisiko, der er forbundet med forbipasserende skibstrafik;

| H. | der henviser til, at den russiske flåde i dette område har angrebet adskillige fartøjer, hvis ejere eller operatører har base i EU; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den russiske flåde i dette område har angrebet adskillige fartøjer, hvis ejere eller operatører har base i EU;

| I. | der henviser til, at de ukrainske og russiske søfarende udgør 14,5 % af den globale skibsfarts arbejdsstyrke, og at EU's flåder er stærkt afhængige af dem; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de ukrainske og russiske søfarende udgør 14,5 % af den globale skibsfarts arbejdsstyrke, og at EU's flåder er stærkt afhængige af dem;

| J. | der henviser til den stigende bekymring for, hvorvidt jernbane- og søtransport til og fra Ukraine overordnet set er sikker og gennemførlig; |
| --- | --- |

J.

der henviser til den stigende bekymring for, hvorvidt jernbane- og søtransport til og fra Ukraine overordnet set er sikker og gennemførlig;

| K. | der henviser til, at prisen på brændstof er steget i de seneste måneder, at situationen er blevet forværret af Ruslands ulovlige angrebskrig mod Ukraine, og at brændstof udgør en af de største omkostninger for transportoperatører og -brugere; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at prisen på brændstof er steget i de seneste måneder, at situationen er blevet forværret af Ruslands ulovlige angrebskrig mod Ukraine, og at brændstof udgør en af de største omkostninger for transportoperatører og -brugere;

| L. | der henviser til, at turistdestinationer i mange EU-lande vil lide endnu et hårdt slag efter to år med pandemien, som i forvejen har haft en ødelæggende virkning for denne sektor; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at turistdestinationer i mange EU-lande vil lide endnu et hårdt slag efter to år med pandemien, som i forvejen har haft en ødelæggende virkning for denne sektor;

1.

fordømmer igen på det kraftigste Den Russiske Føderations angrebskrig mod Ukraine samt Belarus' involvering i denne krig og kræver, at Rusland øjeblikkeligt indstiller alle militære aktiviteter i Ukraine og betingelsesløst trækker alle styrker og militært udstyr tilbage fra hele Ukraines internationalt anerkendte territorium;

2.

glæder sig over EU's sanktioner mod Rusland, som er uden fortilfælde og stadig kan tilpasses, som reaktion på Ruslands aggression mod Ukraine, og opfordrer EU til fortsat at evaluere og vedtage yderligere, effektive sanktioner i transportsektoren for at underminere finansieringen af Putins krigsmaskine; understreger, at det er første gang, at transportsektoren har udgjort et eksplicit mål for EU's sanktioner mod Rusland;

3.

minder om, at transport er et strategisk redskab for EU til at udvise solidaritet over for og støtte Ukraine og dets hårdt ramte befolkning med hensyn til logistik, humanitær bistand samt evakuering af og mobilitet for flygtninge;

4.

fordømmer på det kraftigste de russiske styrkers målrettede angreb på transportinfrastruktur i Ukraine, som gør det sværere for de ukrainske myndigheder at evakuere civile og transportere basale varer og forsyninger til folk i nød; opfordrer indtrængende EU til at yde finansiel bistand til Ukraine for at hjælpe landet med at genopbygge sin transportinfrastruktur;

5.

glæder sig over Kommissionens tiltag til at hjælpe medlemsstater og transportoperatører og -arbejdere med at vedligeholde transportdriften og til at understøtte transport af flygtninge fra Ukraine og transport af nødhjælp; anerkender det mod, som transportarbejdere i Ukraine udviser ved at sætte deres liv på spil, idet de fortsætter med at transportere folk og gods;

6.

glæder sig over de operationelle retningslinjer, som er blevet vedtaget af Kommissionen, og som skal sikre, at ukrainere uden gyldige dokumenter kan rejse med EU-transportoperatører;

7.

hylder de europæiske transportoperatører, der tilbyder ukrainske statsborgere at rejse gratis med tog, bus, skib og fly, samt de utallige initiativer fra associationer og enkeltpersoner i hele EU, der har tilbudt gratis transport af gods og personer til og fra den ukrainske grænse; understreger, at mange ukrainere, der er villige til at vende tilbage til deres land eller forsøge at finde indkvartering i en anden medlemsstat, ikke har råd til billetprisen; opfordrer til, at togoperatører fortsat giver ukrainere fri adgang til tog uden reservation samt til pladser, der ikke er reserveret;

8.

påpeger, at den igangværende konflikt såvel som Ruslands gengældelse for EU's sanktioner også påvirker EU's transportsektor, som er blevet alvorligt forstyrret på tværs af alle transportformer;

9.

fremhæver, at stigende brændstofpriser og forstyrrelser i logistik- og forsyningskæder er nogle af de væsentligste konsekvenser, og at de har ramt alle transportformer og medført en stor usikkerhed på markederne;

10.

mener, at transportoperatører med base eller ejerskab i EU og forbindelser til det russiske marked bør støttes, i takt med at de flytter deres transportoperationer væk fra Rusland;

11.

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at foretage en vurdering af de økonomiske og sociale konsekvenser af krigen for alle transportformer på EU-markedet og om nødvendigt yde støtte med det samme, herunder igennem yderligere lovgivningsmæssige og/eller finansielle foranstaltninger, for modvirke de negative effekter og sikre en europæisk transportsektor, som er velfungerende og baseret på lige vilkår og fair konkurrence;

12.

understreger, at krisen ikke bør føre til nogen midlertidig eller vedvarende underminering af transportarbejderes rettigheder;

Luftfart

Luftfart

| 13. | udtrykker sin bekymring over de alvorlige konsekvenser, som konflikten har for luftfartssektoren med hensyn til driftsomkostninger, som gør det dyrere at transportere både passagerer og gods; understreger, at kombinationen af sanktionerne og flyveforbuddene har tvunget luftfartsselskaber til at indstille eller ændre flyruter; påpeger desuden, at ruter, der skal forlænges for ikke at føre gennem russisk og belarusisk luftrum, bliver op til tre eller fire timer længere hver vej, og at dette medfører udfordringer med optankning (yderligere stop og derfor yderligere omkostninger) og længere arbejdstider for besætningen end dem, der er fastsat i EU's lovgivning; |
| --- | --- |

13.

udtrykker sin bekymring over de alvorlige konsekvenser, som konflikten har for luftfartssektoren med hensyn til driftsomkostninger, som gør det dyrere at transportere både passagerer og gods; understreger, at kombinationen af sanktionerne og flyveforbuddene har tvunget luftfartsselskaber til at indstille eller ændre flyruter; påpeger desuden, at ruter, der skal forlænges for ikke at føre gennem russisk og belarusisk luftrum, bliver op til tre eller fire timer længere hver vej, og at dette medfører udfordringer med optankning (yderligere stop og derfor yderligere omkostninger) og længere arbejdstider for besætningen end dem, der er fastsat i EU's lovgivning;

| 14. | påpeger, at Ukraine og Rusland er blandt verdens førende producenter af titanium, som er det vigtigste metal i fremstillingen af luftfartøjer, og at den igangværende konflikt kan påvirke titaniumforsyningen på kort sigt; |
| --- | --- |

14.

påpeger, at Ukraine og Rusland er blandt verdens førende producenter af titanium, som er det vigtigste metal i fremstillingen af luftfartøjer, og at den igangværende konflikt kan påvirke titaniumforsyningen på kort sigt;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at foretage evalueringer og om nødvendigt fremlægge en strategi for støtte til EU's luftfartsselskaber og deres ansatte, som har været hårdt ramt af først covid-19-pandemien og nu forbuddet mod overflyvning af russisk og belarusisk luftrum, høje brændstofpriser og faldende efterspørgsel; understreger imidlertid behovet for at sikre lige vilkår og fair konkurrence mellem luftfartsselskaberne, især når der ydes finansiel bistand; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at foretage evalueringer og om nødvendigt fremlægge en strategi for støtte til EU's luftfartsselskaber og deres ansatte, som har været hårdt ramt af først covid-19-pandemien og nu forbuddet mod overflyvning af russisk og belarusisk luftrum, høje brændstofpriser og faldende efterspørgsel; understreger imidlertid behovet for at sikre lige vilkår og fair konkurrence mellem luftfartsselskaberne, især når der ydes finansiel bistand;

| 16. | beklager dybt, at Rusland i åbenlys strid med internationale regler for civil luftfart (Chicagokonventionen) har vedtaget en lov for at gennemtvinge en omregistrering af luftfartøjer, der leases fra udenlandske selskaber, i Ruslands luftfartøjsregister; insisterer på, at denne form for tyveri ikke kan accepteres, og kræver, at de pågældende fartøjer øjeblikkeligt afleveres tilbage til deres retmæssige ejere; glæder sig over Kommissionens beslutning om at sætte russiske luftfartsselskaber, der opererer med sådanne omregistrerede luftfartøjer, på listen over flyselskaber med flyveforbud i EU, eftersom de russiske myndigheder ikke har kapacitet til at vurdere de adskillige hundrede omregistrerede luftfartøjers luftdygtighed og sikkerhed; understreger, at de russiske myndigheder vil være eneansvarlige for at have bragt sine egne borgeres liv i fare ved at sætte disse stjålne luftfartøjer i drift i russisk luftrum uden at kunne leve op til de nødvendige sikkerhedskrav; |
| --- | --- |

16.

beklager dybt, at Rusland i åbenlys strid med internationale regler for civil luftfart (Chicagokonventionen) har vedtaget en lov for at gennemtvinge en omregistrering af luftfartøjer, der leases fra udenlandske selskaber, i Ruslands luftfartøjsregister; insisterer på, at denne form for tyveri ikke kan accepteres, og kræver, at de pågældende fartøjer øjeblikkeligt afleveres tilbage til deres retmæssige ejere; glæder sig over Kommissionens beslutning om at sætte russiske luftfartsselskaber, der opererer med sådanne omregistrerede luftfartøjer, på listen over flyselskaber med flyveforbud i EU, eftersom de russiske myndigheder ikke har kapacitet til at vurdere de adskillige hundrede omregistrerede luftfartøjers luftdygtighed og sikkerhed; understreger, at de russiske myndigheder vil være eneansvarlige for at have bragt sine egne borgeres liv i fare ved at sætte disse stjålne luftfartøjer i drift i russisk luftrum uden at kunne leve op til de nødvendige sikkerhedskrav;

| 17. | anmoder EU om at gøre en vedholdende indsats for at forhindre lejesoldater fra Wagnergruppen og udenlandske krigere fra Syrien og andre steder i at gå i reel kamp i Ukraine for at begå grusomheder mod civilbefolkningen; anmoder derfor den højtstående repræsentant om specifikt at stille krav til regeringerne i Tyrkiet, Georgien, Aserbajdsjan og Irak såvel som i de centralasiatiske republikker om at lukke deres luftrum ned for ethvert russisk, iransk eller syrisk militær- eller charterfly og for ethvert luftfartsselskab, der transporterer sådanne lejesoldater; anmoder EU om at sætte ethvert luftfartselskab, der er involveret i transport af denne art, på den sorte liste; |
| --- | --- |

17.

anmoder EU om at gøre en vedholdende indsats for at forhindre lejesoldater fra Wagnergruppen og udenlandske krigere fra Syrien og andre steder i at gå i reel kamp i Ukraine for at begå grusomheder mod civilbefolkningen; anmoder derfor den højtstående repræsentant om specifikt at stille krav til regeringerne i Tyrkiet, Georgien, Aserbajdsjan og Irak såvel som i de centralasiatiske republikker om at lukke deres luftrum ned for ethvert russisk, iransk eller syrisk militær- eller charterfly og for ethvert luftfartsselskab, der transporterer sådanne lejesoldater; anmoder EU om at sætte ethvert luftfartselskab, der er involveret i transport af denne art, på den sorte liste;

Søfart

Søfart

| 18. | glæder sig over Kommissionens tredje søjle i den femte pakke af sanktioner mod Rusland, som vedrører forbuddet mod adgang til EU-havne for fartøjer, der fører russisk flag, og russiskopererede fartøjer; mener, at Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed i denne henseende kan spille en vigtig rolle ved at udarbejde en tydelig liste over russiske fartøjer, der skal forbydes adgang til EU-havne, heriblandt de fartøjer, der er blevet udflaget eller omregistreret siden den 24. februar 2022; |
| --- | --- |

18.

glæder sig over Kommissionens tredje søjle i den femte pakke af sanktioner mod Rusland, som vedrører forbuddet mod adgang til EU-havne for fartøjer, der fører russisk flag, og russiskopererede fartøjer; mener, at Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed i denne henseende kan spille en vigtig rolle ved at udarbejde en tydelig liste over russiske fartøjer, der skal forbydes adgang til EU-havne, heriblandt de fartøjer, der er blevet udflaget eller omregistreret siden den 24. februar 2022;

| 19. | anmoder imidlertid EU om at gå videre end disse foranstaltninger for at forhindre, at de bliver omgået, og afvise skibe, der ønsker at anløbe EU-havne, uanset deres ejer eller operatør, hvis de også har anløbet russiske havne andre steder på deres rute, medmindre det er nødvendigt af berettigede humanitære årsager; glæder sig over, at flere af verdens største rederiselskaber med base i Europa allerede nu har truffet den frivillige beslutning om at indstille alle fragtordrer til og fra Rusland indtil videre; |
| --- | --- |

19.

anmoder imidlertid EU om at gå videre end disse foranstaltninger for at forhindre, at de bliver omgået, og afvise skibe, der ønsker at anløbe EU-havne, uanset deres ejer eller operatør, hvis de også har anløbet russiske havne andre steder på deres rute, medmindre det er nødvendigt af berettigede humanitære årsager; glæder sig over, at flere af verdens største rederiselskaber med base i Europa allerede nu har truffet den frivillige beslutning om at indstille alle fragtordrer til og fra Rusland indtil videre;

| 20. | anmoder om, at alle skibe, der ønsker at anløbe en EU-havn, forbydes at påfylde brændselsolie i russiske havne eller fra russiske tankskibe til havs; |
| --- | --- |

20.

anmoder om, at alle skibe, der ønsker at anløbe en EU-havn, forbydes at påfylde brændselsolie i russiske havne eller fra russiske tankskibe til havs;

| 21. | mener, at Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed i denne sammenhæng bør vejlede om, hvordan sådanne sanktioner anvendes ensartet, så der stadig gælder lige konkurrencevilkår for EU's havne; |
| --- | --- |

21.

mener, at Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed i denne sammenhæng bør vejlede om, hvordan sådanne sanktioner anvendes ensartet, så der stadig gælder lige konkurrencevilkår for EU's havne;

| 22. | anmoder regeringerne og de pågældende offentlige myndigheder både på nationalt plan og på EU-plan om at påtage sig deres ansvar og stille tilstrækkeligt med personale og ressourcer til rådighed for at sikre en gnidningsfri anvendelse af foranstaltningerne og undgå yderligere forsinkelser i en forsyningskæde, som allerede er blevet forstyrret; |
| --- | --- |

22.

anmoder regeringerne og de pågældende offentlige myndigheder både på nationalt plan og på EU-plan om at påtage sig deres ansvar og stille tilstrækkeligt med personale og ressourcer til rådighed for at sikre en gnidningsfri anvendelse af foranstaltningerne og undgå yderligere forsinkelser i en forsyningskæde, som allerede er blevet forstyrret;

| 23. | bemærker, at et stort antal skibe i øjeblikket er blokeret i regionerne; gentager Kommissionens og medlemsstaternes opfordring til hurtigst muligt at garantere en sikker international skibsfart i området og til især at garantere de søfarendes sikkerhed; opfordrer til, at de pågældende skibe hurtigst muligt modtager de livsvigtige forsyninger, som deres besætninger har brug for, og til at etablere en sikker søkorridor, ad hvilken søfarende og skibe på sikker vis kan evakueres fra højrisikoområderne og de berørte områder på Sortehavet og Det Asovske Hav; |
| --- | --- |

23.

bemærker, at et stort antal skibe i øjeblikket er blokeret i regionerne; gentager Kommissionens og medlemsstaternes opfordring til hurtigst muligt at garantere en sikker international skibsfart i området og til især at garantere de søfarendes sikkerhed; opfordrer til, at de pågældende skibe hurtigst muligt modtager de livsvigtige forsyninger, som deres besætninger har brug for, og til at etablere en sikker søkorridor, ad hvilken søfarende og skibe på sikker vis kan evakueres fra højrisikoområderne og de berørte områder på Sortehavet og Det Asovske Hav;

| 24. | beklager dybt, at en række fritflydende søminer på det seneste har været livstruende for søfarende og passagerer såvel som for internationale handelsstrømme på Sortehavet, og anmoder om international støtte til Sortehavslandenes bestræbelser på at rydde minerne; |
| --- | --- |

24.

beklager dybt, at en række fritflydende søminer på det seneste har været livstruende for søfarende og passagerer såvel som for internationale handelsstrømme på Sortehavet, og anmoder om international støtte til Sortehavslandenes bestræbelser på at rydde minerne;

| 25. | udtrykker bekymring over konsekvenserne for international søtransport, logistik, forsyningskæder og brændstofpriser, især hvad angår fragtpriser, i søfartssektoren; |
| --- | --- |

25.

udtrykker bekymring over konsekvenserne for international søtransport, logistik, forsyningskæder og brændstofpriser, især hvad angår fragtpriser, i søfartssektoren;

Jernbanetransport

Jernbanetransport

| 26. | beklager, at der i øjeblikket ikke er indført et direkte forbud mod jernbanetransport på de russiske jernbaner; bemærker dog, at de russiske jernbaner er blevet føjet til listen over juridiske personer og organer, som er genstand for finansielle restriktioner; |
| --- | --- |

26.

beklager, at der i øjeblikket ikke er indført et direkte forbud mod jernbanetransport på de russiske jernbaner; bemærker dog, at de russiske jernbaner er blevet føjet til listen over juridiske personer og organer, som er genstand for finansielle restriktioner;

| 27. | påpeger, at tog stadig kan køre igennem Rusland, navnlig de godstog, der kører mellem Europa og Kina; bemærker dog, at konflikten har voldsomme konsekvenser for jernbanegodsstrømme mellem Asien og Europa og skaber usikkerhed for virksomheder, der beskæftiger sig med togdrift og fragt af gods; |
| --- | --- |

27.

påpeger, at tog stadig kan køre igennem Rusland, navnlig de godstog, der kører mellem Europa og Kina; bemærker dog, at konflikten har voldsomme konsekvenser for jernbanegodsstrømme mellem Asien og Europa og skaber usikkerhed for virksomheder, der beskæftiger sig med togdrift og fragt af gods;

| 28. | understreger, at jernbanegodstransporten i øjeblikket er hæmmet af fysiske hindringer, idet tusindvis af vogne holder i kø ved grænserne i Ukraine og adskillige EU-lande; opfordrer Kommissionen til at støtte Ukraine i dets bestræbelser på at omdirigere trafikstrømmene og etablere nye forbindelser og hurtige handelsruter, som det især haster med, for at der kan transporteres letfordærvelige varer såsom hvede; glæder sig i denne henseende over det såkaldte Getreidebrücke-initiativ, som er et samarbejde mellem jernbaneoperatører i Ukraine og EU om at sikre, at landbrugsprodukter og maskiner kan transporteres ind og ud af Ukraine; glæder sig ligeledes over Rumæniens bestræbelser på at genoptage benyttelsen af gamle jernbanestrækninger, der forbinder Rumænien med Ukraine, og som yderligere kan lette presset på de transportruter, der fører ind og ud af Ukraine; mener, at EU bør tilskynde til og fremme sådanne initiativer; |
| --- | --- |

28.

understreger, at jernbanegodstransporten i øjeblikket er hæmmet af fysiske hindringer, idet tusindvis af vogne holder i kø ved grænserne i Ukraine og adskillige EU-lande; opfordrer Kommissionen til at støtte Ukraine i dets bestræbelser på at omdirigere trafikstrømmene og etablere nye forbindelser og hurtige handelsruter, som det især haster med, for at der kan transporteres letfordærvelige varer såsom hvede; glæder sig i denne henseende over det såkaldte Getreidebrücke-initiativ, som er et samarbejde mellem jernbaneoperatører i Ukraine og EU om at sikre, at landbrugsprodukter og maskiner kan transporteres ind og ud af Ukraine; glæder sig ligeledes over Rumæniens bestræbelser på at genoptage benyttelsen af gamle jernbanestrækninger, der forbinder Rumænien med Ukraine, og som yderligere kan lette presset på de transportruter, der fører ind og ud af Ukraine; mener, at EU bør tilskynde til og fremme sådanne initiativer;

| 29. | opfordrer Kommissionen til at støtte Ukraine i dets bestræbelser på at styrke jernbaneforbindelserne mellem Ukraine og EU; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at støtte Ukraine i dets bestræbelser på at styrke jernbaneforbindelserne mellem Ukraine og EU;

| 30. | glæder sig over heroismen blandt de ukrainske jernbanearbejdere, som trods den konstante trussel mod deres liv er fast besluttet på at evakuere Ukraines befolkning fra krigszoner, fortsætte med at levere post, pensionsudbetalinger, medicin og humanitære varer og fødevarer, transportere ejendom tilhørende nationale virksomheder, institutioner og organisationer til sikre regioner i Ukraine og sikre, at international handel og aktive diplomatiske kontakter på højeste plan kan fortsætte; |
| --- | --- |

30.

glæder sig over heroismen blandt de ukrainske jernbanearbejdere, som trods den konstante trussel mod deres liv er fast besluttet på at evakuere Ukraines befolkning fra krigszoner, fortsætte med at levere post, pensionsudbetalinger, medicin og humanitære varer og fødevarer, transportere ejendom tilhørende nationale virksomheder, institutioner og organisationer til sikre regioner i Ukraine og sikre, at international handel og aktive diplomatiske kontakter på højeste plan kan fortsætte;

| 31. | mener, at det russiske angreb på Ukraine og de deraf følgende transportbehov i EU har tydeliggjort nødvendigheden af, at EU's jernbanesystem får plads til flere passagerer og mere gods; opfordrer derfor medlemsstaterne til at sætte skub i arbejdet med at standardisere, harmonisere og sikre interoperabilitet mellem medlemsstaternes jernbanesystemer og Kommissionen til fortsat at overvåge dette arbejde og de resterende mangler; |
| --- | --- |

31.

mener, at det russiske angreb på Ukraine og de deraf følgende transportbehov i EU har tydeliggjort nødvendigheden af, at EU's jernbanesystem får plads til flere passagerer og mere gods; opfordrer derfor medlemsstaterne til at sætte skub i arbejdet med at standardisere, harmonisere og sikre interoperabilitet mellem medlemsstaternes jernbanesystemer og Kommissionen til fortsat at overvåge dette arbejde og de resterende mangler;

| 32. | opfordrer Kommissionen til straks at indlede forhandlinger med Ukraine om liberalisering af international jernbanegodstransport og godstransport ad indre vandveje for at sikre transportruter og sikre uafbrudte forsyningskæder for landbrugsprodukter og andre råvarer til Europa og resten af verden; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til straks at indlede forhandlinger med Ukraine om liberalisering af international jernbanegodstransport og godstransport ad indre vandveje for at sikre transportruter og sikre uafbrudte forsyningskæder for landbrugsprodukter og andre råvarer til Europa og resten af verden;

| 33. | fremhæver det heltemod, som en række belarusiske jernbanearbejdere har udvist ved at sabotere deployeringen af russiske styrker, hvis mission var at angribe Ukraine, og opfordrer alle borgerne i Rusland og Belarus til at følge deres eksempel og udøve civil modstand mod denne grusomme angrebskrig; |
| --- | --- |

33.

fremhæver det heltemod, som en række belarusiske jernbanearbejdere har udvist ved at sabotere deployeringen af russiske styrker, hvis mission var at angribe Ukraine, og opfordrer alle borgerne i Rusland og Belarus til at følge deres eksempel og udøve civil modstand mod denne grusomme angrebskrig;

Vejtransport

Vejtransport

| 34. | glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at sikre, at europæiske lastbilchauffører kan vende tilbage fra konfliktzonen, og at der kan fragtes gods ad landevej til Ukraine og Moldova; |
| --- | --- |

34.

glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at sikre, at europæiske lastbilchauffører kan vende tilbage fra konfliktzonen, og at der kan fragtes gods ad landevej til Ukraine og Moldova;

| 35. | glæder sig over de seneste sanktioner, som forbyder vognmandsvirksomheder, der er etableret i Rusland og Belarus, at fragte gods ad landevej inden for Den Europæiske Unions territorie, da disse sanktioner drastisk vil begrænse den russiske industris muligheder for at skaffe sig vigtige varer; |
| --- | --- |

35.

glæder sig over de seneste sanktioner, som forbyder vognmandsvirksomheder, der er etableret i Rusland og Belarus, at fragte gods ad landevej inden for Den Europæiske Unions territorie, da disse sanktioner drastisk vil begrænse den russiske industris muligheder for at skaffe sig vigtige varer;

| 36. | påpeger, at godsfragt til Ukraine og til de medlemsstater, der grænser op til Ukraine, og som oplever en større tilstrømning af flygtninge, risikerer at blive besværliggjort af en række lovgivningsmæssige forhindringer; glæder sig over de skridt, som Kommissionen har taget for at præcisere visse foranstaltninger og tilskynde medlemsstaterne til at anvende dem for at lette vejtransporterhverv under de særlige omstændigheder, som Ruslands aggression mod Ukraine har skabt, herunder tildeling af midlertidige førerkort til ukrainske chauffører, der opererer i EU, og som ikke har mulighed for at vende tilbage til Ukraine for at forny deres førerkort, midlertidig fritagelse fra regler for køre- og hviletider, samtidig med at chaufførernes trivsel og sikkerhed garanteres, fritagelse fra betaling af vejafgifter for transport, der betragtes som en nødtjeneste, og fritagelse fra godkendelseskrav for fragt af alle produkter, der er brug for til lægebehandling; fremhæver, at ukrainske lastbilchauffører i Europa befinder sig i en meget svær situation på grund af krigen i deres land; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en strategi for, hvordan man kan hjælpe lastbilchauffører fra Ukraine, hvis familier er fordrevet i Den Europæiske Union, med at blive genforenet med dem, og til at sikre, at medlemsstaterne yder bistand til chauffører i nød; |
| --- | --- |

36.

påpeger, at godsfragt til Ukraine og til de medlemsstater, der grænser op til Ukraine, og som oplever en større tilstrømning af flygtninge, risikerer at blive besværliggjort af en række lovgivningsmæssige forhindringer; glæder sig over de skridt, som Kommissionen har taget for at præcisere visse foranstaltninger og tilskynde medlemsstaterne til at anvende dem for at lette vejtransporterhverv under de særlige omstændigheder, som Ruslands aggression mod Ukraine har skabt, herunder tildeling af midlertidige førerkort til ukrainske chauffører, der opererer i EU, og som ikke har mulighed for at vende tilbage til Ukraine for at forny deres førerkort, midlertidig fritagelse fra regler for køre- og hviletider, samtidig med at chaufførernes trivsel og sikkerhed garanteres, fritagelse fra betaling af vejafgifter for transport, der betragtes som en nødtjeneste, og fritagelse fra godkendelseskrav for fragt af alle produkter, der er brug for til lægebehandling; fremhæver, at ukrainske lastbilchauffører i Europa befinder sig i en meget svær situation på grund af krigen i deres land; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en strategi for, hvordan man kan hjælpe lastbilchauffører fra Ukraine, hvis familier er fordrevet i Den Europæiske Union, med at blive genforenet med dem, og til at sikre, at medlemsstaterne yder bistand til chauffører i nød;

| 37. | opfordrer Kommissionen til fortsat at udforske måder, hvorpå man kan understøtte transport af passagerer eller enhver form for gods til og fra Ukraine og dets nabolande i EU som humanitær bistand, og til at yde den nødvendige bistand med hensyn til blandt andet fjernelse af vejafgifter og infrastrukturudgifter, adgang i weekender og skatter; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Kommissionen til fortsat at udforske måder, hvorpå man kan understøtte transport af passagerer eller enhver form for gods til og fra Ukraine og dets nabolande i EU som humanitær bistand, og til at yde den nødvendige bistand med hensyn til blandt andet fjernelse af vejafgifter og infrastrukturudgifter, adgang i weekender og skatter;

| 38. | støtter den øjeblikkelige indgåelse af aftalen om vejgodstransport mellem Den Europæiske Union og Ukraine og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til straks at begynde at anvende aftalen midlertidigt; |
| --- | --- |

38.

støtter den øjeblikkelige indgåelse af aftalen om vejgodstransport mellem Den Europæiske Union og Ukraine og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til straks at begynde at anvende aftalen midlertidigt;

| 39. | støtter Kommissionens forslag om at indgå transportaftaler med Ukraine og Moldova ved delvist at liberalisere vejtransporten for disse landes vognmænd, hvilket vil gøre det muligt at flytte eksporten af vigtige varer fra søruter — som i øjeblikket ikke er tilgængelige på grund af den russiske militære aggression — og i højere grad bruge EU's søhavne til at eksportere og importere gods til og fra Ukraine; støtter i denne henseende kraftigt den hurtige genetablering af en række vej- og søforbindelser mellem især Ukraine og Rumænien, som var taget ud af brug; |
| --- | --- |

39.

støtter Kommissionens forslag om at indgå transportaftaler med Ukraine og Moldova ved delvist at liberalisere vejtransporten for disse landes vognmænd, hvilket vil gøre det muligt at flytte eksporten af vigtige varer fra søruter — som i øjeblikket ikke er tilgængelige på grund af den russiske militære aggression — og i højere grad bruge EU's søhavne til at eksportere og importere gods til og fra Ukraine; støtter i denne henseende kraftigt den hurtige genetablering af en række vej- og søforbindelser mellem især Ukraine og Rumænien, som var taget ud af brug;

| 40. | fremhæver den afgørende betydning af at åbne grønne transportkorridorer til og fra Ukraine for at forsyne Ukraine med alle de råmaterialer, som landet har brug for til at øge sin landbrugsproduktion (eksempelvis pesticider, gødning og frø), og for at udvekslingen af landbrugsprodukter og -materialer med Ukraine kan fortsætte; |
| --- | --- |

40.

fremhæver den afgørende betydning af at åbne grønne transportkorridorer til og fra Ukraine for at forsyne Ukraine med alle de råmaterialer, som landet har brug for til at øge sin landbrugsproduktion (eksempelvis pesticider, gødning og frø), og for at udvekslingen af landbrugsprodukter og -materialer med Ukraine kan fortsætte;

TEN-T og militær mobilitet

TEN-T og militær mobilitet

| 41. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om udvidelsen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T), så det også dækker tilgrænsende tredjelande, og opfordrer til, at den igangværende revision af TEN-T bruges til at fokusere på investeringer i markant udvidede transportinfrastrukturforbindelser med Vestbalkan, Moldova, Georgien og Ukraine; anmoder desuden Kommissionen, Rådet og Parlamentet om at bruge den igangværende revision af TEN-T som en lejlighed til at revidere de nye TEN-T-kort, der blev foreslået i december 2021, og foreslå et addendum specifikt for Ukraine, Moldova og Georgien for at tilpasse kortene til de helt nye transportbehov, som skyldes Ruslands ulovlige angrebskrig mod Ukraine; anmoder også Kommissionen om at foreslå et transportfællesskab mellem EU og Østeuropa eller som en del af Østpartnerskabet, herunder en investeringsramme for Østeuropa, som delvist kan udformes med transportfællesskabet mellem EU og Vestbalkan som forbillede; |
| --- | --- |

41.

glæder sig over Kommissionens meddelelse om udvidelsen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T), så det også dækker tilgrænsende tredjelande, og opfordrer til, at den igangværende revision af TEN-T bruges til at fokusere på investeringer i markant udvidede transportinfrastrukturforbindelser med Vestbalkan, Moldova, Georgien og Ukraine; anmoder desuden Kommissionen, Rådet og Parlamentet om at bruge den igangværende revision af TEN-T som en lejlighed til at revidere de nye TEN-T-kort, der blev foreslået i december 2021, og foreslå et addendum specifikt for Ukraine, Moldova og Georgien for at tilpasse kortene til de helt nye transportbehov, som skyldes Ruslands ulovlige angrebskrig mod Ukraine; anmoder også Kommissionen om at foreslå et transportfællesskab mellem EU og Østeuropa eller som en del af Østpartnerskabet, herunder en investeringsramme for Østeuropa, som delvist kan udformes med transportfællesskabet mellem EU og Vestbalkan som forbillede;

| 42. | understreger behovet for at skrue markant op for ambitionerne i EU's projekt for militær mobilitet og glæder sig i denne henseende over EU's medlemsstaternes indsats for at fremskynde de igangværende bestræbelser på at øge den militære mobilitet i hele EU; |
| --- | --- |

42.

understreger behovet for at skrue markant op for ambitionerne i EU's projekt for militær mobilitet og glæder sig i denne henseende over EU's medlemsstaternes indsats for at fremskynde de igangværende bestræbelser på at øge den militære mobilitet i hele EU;

| 43. | beklager igen på det kraftigste Det Europæiske Råds beslutning om at skære drastisk i den endelige budgetpost for militær mobilitet, som blev oprettet for nylig under Connecting Europe-faciliteten (CEF II) 2021-2027, i forbindelse med vedtagelsen af budgettet for den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 og beklager, at denne fejltagelse nu er ved at underminere vores fælles europæiske sikkerhed; opfordrer Kommissionen til at finde og fremlægge løsninger for at øge budgetposten for militær mobilitet under CEF II-programmet markant og foreslår at mobilisere ubrugte midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten til dette formål; fremhæver, hvor vigtigt det er at sikre, at aspekterne forbundet med militær mobilitet vurderes og gennemgås grundigt i forbindelse med både infrastruktur og finansieringer, for at samarbejde og mobilitet på tværs af grænserne inden for EU fungerer så godt som muligt; opfordrer i denne henseende Kommissionen til at foreslå målrettet støtte til større infrastrukturprojekter, der kan bidrage til bedre forbindelser mellem alle medlemsstaterne, og til at udvide transportinfrastrukturforbindelserne med Vestbalkan, Moldova, Georgien og Ukraine; anmoder navnlig om at styrke al større infrastruktur med dobbelt anvendelse, som fører til Unionens østlige grænse; |
| --- | --- |

43.

beklager igen på det kraftigste Det Europæiske Råds beslutning om at skære drastisk i den endelige budgetpost for militær mobilitet, som blev oprettet for nylig under Connecting Europe-faciliteten (CEF II) 2021-2027, i forbindelse med vedtagelsen af budgettet for den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 og beklager, at denne fejltagelse nu er ved at underminere vores fælles europæiske sikkerhed; opfordrer Kommissionen til at finde og fremlægge løsninger for at øge budgetposten for militær mobilitet under CEF II-programmet markant og foreslår at mobilisere ubrugte midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten til dette formål; fremhæver, hvor vigtigt det er at sikre, at aspekterne forbundet med militær mobilitet vurderes og gennemgås grundigt i forbindelse med både infrastruktur og finansieringer, for at samarbejde og mobilitet på tværs af grænserne inden for EU fungerer så godt som muligt; opfordrer i denne henseende Kommissionen til at foreslå målrettet støtte til større infrastrukturprojekter, der kan bidrage til bedre forbindelser mellem alle medlemsstaterne, og til at udvide transportinfrastrukturforbindelserne med Vestbalkan, Moldova, Georgien og Ukraine; anmoder navnlig om at styrke al større infrastruktur med dobbelt anvendelse, som fører til Unionens østlige grænse;

| 44. | opfordrer Kommissionen til at yde den nødvendige finansiering i EU's medlemsstater til udvikling af infrastruktur med dobbelt anvendelse, som vil spille en afgørende strategisk rolle for opfyldelsen af nuværende og fremtidige behov; fremhæver behovet for at forbedre EU's kapacitet til at vurdere og føre kontrol med ejerskabsforhold og investeringer inden for strategisk infrastruktur som et vigtigt grundlag, for at EU's og vores borgeres sikkerhed kan garanteres; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til at yde den nødvendige finansiering i EU's medlemsstater til udvikling af infrastruktur med dobbelt anvendelse, som vil spille en afgørende strategisk rolle for opfyldelsen af nuværende og fremtidige behov; fremhæver behovet for at forbedre EU's kapacitet til at vurdere og føre kontrol med ejerskabsforhold og investeringer inden for strategisk infrastruktur som et vigtigt grundlag, for at EU's og vores borgeres sikkerhed kan garanteres;

| 45. | opfordrer Kommissionen til yderligere at redegøre for Global Gateway-initiativet for at fremme fælles infrastrukturinvesteringer, navnlig i de lande, som deler vores universelle værdier; har den opfattelse, at Europa i stedet for at overlade dette område til autokratier skal tilbyde et økonomisk attraktivt og værdibaseret alternativ med hensyn til infrastrukturinvesteringer i fattigere tredjelande; mener, at EU i denne forbindelse bør samarbejde med andre større demokratier såsom USA, Det Forenede Kongerige, Canada, Australien, Japan eller Sydkorea; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til yderligere at redegøre for Global Gateway-initiativet for at fremme fælles infrastrukturinvesteringer, navnlig i de lande, som deler vores universelle værdier; har den opfattelse, at Europa i stedet for at overlade dette område til autokratier skal tilbyde et økonomisk attraktivt og værdibaseret alternativ med hensyn til infrastrukturinvesteringer i fattigere tredjelande; mener, at EU i denne forbindelse bør samarbejde med andre større demokratier såsom USA, Det Forenede Kongerige, Canada, Australien, Japan eller Sydkorea;

Stigende energipriser i transportsektoren

Stigende energipriser i transportsektoren

| 46. | understreger, at en kombination af højere energi- og transportpriser vil ramme alle borgere, især lavindkomsthusstande, og øge risikoen for transportfattigdom; fremhæver endvidere, at højere brændstofomkostninger inden for luftfarts-, vej- og søtransport har en direkte indvirkning på de endelige priser på varer og tjenester, og at de øgede brændstofpriser har konsekvenser for turistbranchens genopretning efter pandemien; |
| --- | --- |

46.

understreger, at en kombination af højere energi- og transportpriser vil ramme alle borgere, især lavindkomsthusstande, og øge risikoen for transportfattigdom; fremhæver endvidere, at højere brændstofomkostninger inden for luftfarts-, vej- og søtransport har en direkte indvirkning på de endelige priser på varer og tjenester, og at de øgede brændstofpriser har konsekvenser for turistbranchens genopretning efter pandemien;

| 47. | glæder sig over Kommissionens meddelelse med titlen »REPowerEU: En fælles europæisk indsats for mere sikker og bæredygtig energi til mere overkommelige priser« og mener, at det er nødvendigt hurtigst muligt at gøre Europa uafhængigt af Ruslands energiressourcer, og at sådanne bestræbelser også kan give lejlighed til at sætte skub i energiomstillingen; beklager imidlertid, at Kommissionen endnu ikke har gjort noget for at håndtere de øgede brændstofpriser for transportoperatørerne; opfordrer Kommissionen til at foretage en grundig analyse af brændstofprisernes økonomiske konsekvenser for transporten og mobiliteten i EU og til at træffe yderligere foranstaltninger for at håndtere de stigende transportpriser i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt; |
| --- | --- |

47.

glæder sig over Kommissionens meddelelse med titlen »REPowerEU: En fælles europæisk indsats for mere sikker og bæredygtig energi til mere overkommelige priser« og mener, at det er nødvendigt hurtigst muligt at gøre Europa uafhængigt af Ruslands energiressourcer, og at sådanne bestræbelser også kan give lejlighed til at sætte skub i energiomstillingen; beklager imidlertid, at Kommissionen endnu ikke har gjort noget for at håndtere de øgede brændstofpriser for transportoperatørerne; opfordrer Kommissionen til at foretage en grundig analyse af brændstofprisernes økonomiske konsekvenser for transporten og mobiliteten i EU og til at træffe yderligere foranstaltninger for at håndtere de stigende transportpriser i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt;

| 48. | glæder sig over de ekstraordinære foranstaltninger, som en række medlemsstater har truffet for at modvirke stigningen i brændstofpriser, eksempelvis midlertidige skattelettelser, og opfordrer Kommissionen til at udarbejde EU-koordinerede, fælles kriterier og støtte de nationale myndigheder i anvendelsen af disse foranstaltninger; |
| --- | --- |

48.

glæder sig over de ekstraordinære foranstaltninger, som en række medlemsstater har truffet for at modvirke stigningen i brændstofpriser, eksempelvis midlertidige skattelettelser, og opfordrer Kommissionen til at udarbejde EU-koordinerede, fælles kriterier og støtte de nationale myndigheder i anvendelsen af disse foranstaltninger;

| 49. | opfordrer Kommissionen og især de nationale, regionale og lokale myndigheder til at træffe foranstaltninger i tråd med Det Internationale Energiagenturs 10-punktsplan for at reducere brugen af olie, herunder mere hjemmearbejde, bilfrie søndage i byer, yderligere fremme af offentlig transport, mikromobilitet, gang og cykling, mere bildeling, fremme af effektiv kørsel for lastbiler og i forbindelse med levering af varer, brug af højhastighedstog og nattog i stedet for fly, når det er muligt, færre forretningsflyrejser, når der findes andre muligheder, og flere elektriske og mere effektive køretøjer; |
| --- | --- |

49.

opfordrer Kommissionen og især de nationale, regionale og lokale myndigheder til at træffe foranstaltninger i tråd med Det Internationale Energiagenturs 10-punktsplan for at reducere brugen af olie, herunder mere hjemmearbejde, bilfrie søndage i byer, yderligere fremme af offentlig transport, mikromobilitet, gang og cykling, mere bildeling, fremme af effektiv kørsel for lastbiler og i forbindelse med levering af varer, brug af højhastighedstog og nattog i stedet for fly, når det er muligt, færre forretningsflyrejser, når der findes andre muligheder, og flere elektriske og mere effektive køretøjer;

| 50. | understreger det presserende behov for drastisk at øge EU's indenlandske produktion, forsyning og lagre af vedvarende brændstoffer/energi og øge diversificeringen af EU's energiforsyninger yderligere, herunder ved hjælp af import af alternative brændstoffer på kort sigt, eksempelvis flydende naturgas gennem EU's havneterminaler som et overgangsbrændstof, samtidig med at man omhyggeligt undgår fastholdelseseffekter og strandede aktiver og lever op til EU's klimamål; understreger endvidere, at der er behov for at styrke energisammenkoblingerne mellem medlemsstaterne, især mellem Den Iberiske Halvø og resten af Europa; |
| --- | --- |

50.

understreger det presserende behov for drastisk at øge EU's indenlandske produktion, forsyning og lagre af vedvarende brændstoffer/energi og øge diversificeringen af EU's energiforsyninger yderligere, herunder ved hjælp af import af alternative brændstoffer på kort sigt, eksempelvis flydende naturgas gennem EU's havneterminaler som et overgangsbrændstof, samtidig med at man omhyggeligt undgår fastholdelseseffekter og strandede aktiver og lever op til EU's klimamål; understreger endvidere, at der er behov for at styrke energisammenkoblingerne mellem medlemsstaterne, især mellem Den Iberiske Halvø og resten af Europa;

| 51. | mener, at synergierne og komplementariteten mellem TEN-T og TEN-E bør fremmes, samtidig med at eksisterende og fremtidige finansieringsmuligheder og finansieringsniveauer for udviklingen af TEN-T sikres fuldt ud; |
| --- | --- |

51.

mener, at synergierne og komplementariteten mellem TEN-T og TEN-E bør fremmes, samtidig med at eksisterende og fremtidige finansieringsmuligheder og finansieringsniveauer for udviklingen af TEN-T sikres fuldt ud;

Turisme

Turisme

| 52. | understreger, at Ruslands igangværende ulovlige aggression mod Ukraine har ramt turistbranchen hårdt, især i grænseområder; påpeger, at mange turister undlader at rejse til visse EU-medlemsstater, eksempelvis Polen, Rumænien, Slovakiet, Bulgarien eller de baltiske lande, på grund af den korte afstand til den ukrainske grænse og af frygt for krigen; bemærker, at turismebranchen i de ovennævnte lande, skønt den har sine egne problemer, bestræber sig på at hjælpe flygtninge fra Ukraine; efterlyser derfor en fælles europæiske politik for turisme og navnlig en handlingsplan, der omfatter effektiv finansiel støtte, for at hjælpe sektoren og de turistdestinationer, der har været hårdest ramt, med at klare sig igennem de seneste kriser med covid-19 og Ruslands ulovlige aggression mod Ukraine; |
| --- | --- |

52.

understreger, at Ruslands igangværende ulovlige aggression mod Ukraine har ramt turistbranchen hårdt, især i grænseområder; påpeger, at mange turister undlader at rejse til visse EU-medlemsstater, eksempelvis Polen, Rumænien, Slovakiet, Bulgarien eller de baltiske lande, på grund af den korte afstand til den ukrainske grænse og af frygt for krigen; bemærker, at turismebranchen i de ovennævnte lande, skønt den har sine egne problemer, bestræber sig på at hjælpe flygtninge fra Ukraine; efterlyser derfor en fælles europæiske politik for turisme og navnlig en handlingsplan, der omfatter effektiv finansiel støtte, for at hjælpe sektoren og de turistdestinationer, der har været hårdest ramt, med at klare sig igennem de seneste kriser med covid-19 og Ruslands ulovlige aggression mod Ukraine;

| 53. | gentager sin fulde tilslutning til oprettelsen af en europæisk krisestyringsmekanisme til EU's turismesektor, så man i tilstrækkelig grad og hurtigt kan håndtere store kriser såsom pandemier, krige og humanitære kriser som følge af klimaændringer; understreger betydningen af at inkludere finansieringsløsninger i forbindelse med kortvarig mangel på finansielle midler, der opstår på grund af sådanne kriser, og også at fastlægge rammer og strategier på mellemlang og lang sigt; |
| --- | --- |

53.

gentager sin fulde tilslutning til oprettelsen af en europæisk krisestyringsmekanisme til EU's turismesektor, så man i tilstrækkelig grad og hurtigt kan håndtere store kriser såsom pandemier, krige og humanitære kriser som følge af klimaændringer; understreger betydningen af at inkludere finansieringsløsninger i forbindelse med kortvarig mangel på finansielle midler, der opstår på grund af sådanne kriser, og også at fastlægge rammer og strategier på mellemlang og lang sigt;

| 54. | fremhæver, at de stigende energi- og fødevarepriser, som er blevet endnu højere på grund af krigen, vil forøge omkostningerne for turismeerhverv og i den samlede værdikæde og især for små og mellemstore virksomheder, som i forvejen kæmper for livet efter to år med pandemien; opfordrer derfor medlemsstaterne til at yde den nødvendige støtte gennem skattepolitikker og konkrete skattelettelser og Kommissionen til at bruge EU-midler til at forbedre de små og mellemstore virksomheders likviditet; understreger i denne forbindelse, at sektorens genopretning vil blive sat yderligere tilbage, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at opretholde den nuværende offentlige støtte, herunder ved at udsætte betaling af eventuelle udeståender; |
| --- | --- |

54.

fremhæver, at de stigende energi- og fødevarepriser, som er blevet endnu højere på grund af krigen, vil forøge omkostningerne for turismeerhverv og i den samlede værdikæde og især for små og mellemstore virksomheder, som i forvejen kæmper for livet efter to år med pandemien; opfordrer derfor medlemsstaterne til at yde den nødvendige støtte gennem skattepolitikker og konkrete skattelettelser og Kommissionen til at bruge EU-midler til at forbedre de små og mellemstore virksomheders likviditet; understreger i denne forbindelse, at sektorens genopretning vil blive sat yderligere tilbage, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at opretholde den nuværende offentlige støtte, herunder ved at udsætte betaling af eventuelle udeståender;

| 55. | fremhæver, at covid-19-pandemien og krisen forbundet med den igangværende krig i Ukraine har tydeliggjort det presserende behov for, at der oprettes et »EU-agentur for turisme«; mener, at koordinering som en kortsigtet løsning vil være afgørende, for at EU's turismebranche kan genoprettes, og at der inden for de nuværende agenturer hurtigst muligt bør oprettes en særlig turismeafdeling med ansvar for at skabe et nyt brand for EU's turisme, som promoverer Europa som en sikker, bæredygtig og intelligent destination for alle; efterlyser en fælles EU-kampagne, der kan promovere Europa som rejsedestination for at tiltrække turister til de destinationer, som er mest afhængige af russiske og ukrainske turister; |
| --- | --- |

55.

fremhæver, at covid-19-pandemien og krisen forbundet med den igangværende krig i Ukraine har tydeliggjort det presserende behov for, at der oprettes et »EU-agentur for turisme«; mener, at koordinering som en kortsigtet løsning vil være afgørende, for at EU's turismebranche kan genoprettes, og at der inden for de nuværende agenturer hurtigst muligt bør oprettes en særlig turismeafdeling med ansvar for at skabe et nyt brand for EU's turisme, som promoverer Europa som en sikker, bæredygtig og intelligent destination for alle; efterlyser en fælles EU-kampagne, der kan promovere Europa som rejsedestination for at tiltrække turister til de destinationer, som er mest afhængige af russiske og ukrainske turister;

| 56. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte hoteller og udbydere af korttidsudlejning i EU, som huser ukrainske flygtninge; |
| --- | --- |

56.

opfordrer medlemsstaterne til at støtte hoteller og udbydere af korttidsudlejning i EU, som huser ukrainske flygtninge;

| 57. | glæder sig over, at mange turistvirksomheder allerede er i færd med at ansætte ukrainske flygtninge, og anmoder Kommissionen om at understøtte disse bestræbelser ved at oprette et midlertidigt EU-finansieringsprogram for at afhjælpe manglen på arbejdskraft i turismebranchen, som har været et påtrængende problem i sektoren siden pandemien; |
| --- | --- |

57.

glæder sig over, at mange turistvirksomheder allerede er i færd med at ansætte ukrainske flygtninge, og anmoder Kommissionen om at understøtte disse bestræbelser ved at oprette et midlertidigt EU-finansieringsprogram for at afhjælpe manglen på arbejdskraft i turismebranchen, som har været et påtrængende problem i sektoren siden pandemien;

o

o o

| 58. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

58.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 57 af 28.2.2022, s. 1.

1

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0052.

2

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0099.

3

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0121.

4

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0120.

5

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 3. maj 2022

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/171 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/171

---

P9_TA(2022)0129

Almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. maj 2022 om forslag til Rådets forordning om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, om ophævelse af Rådets afgørelse (76/787/EKSF, EØF, Euratom) og akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet knyttet til denne afgørelse (2020/2220(INL) — 2022/0902(APP))

(2022/C 465/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til erklæringen af 9. maj 1950, hvori oprettelsen af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) blev foreslået som den »første etape hen imod den europæiske føderation«, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 9. maj 1950, hvori oprettelsen af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) blev foreslået som den »første etape hen imod den europæiske føderation«,

| — | der henviser til akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet (»valgakten«), knyttet som bilag til Rådets afgørelse 76/787/ECSC, EØF, Euratom, af 20. september 1976 som ændret ved Rådets afgørelse 2002/772/EF, Euratom, af 25. juni og af 23. september 2002 (1) om ændring af akt om almindelige direkte valg af repræsentanterne i Europa-Parlamentet og af Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2018/994 af 13. juli 2018 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet (»valgakten«), knyttet som bilag til Rådets afgørelse 76/787/ECSC, EØF, Euratom, af 20. september 1976 som ændret ved Rådets afgørelse 2002/772/EF, Euratom, af 25. juni og af 23. september 2002 (1) om ændring af akt om almindelige direkte valg af repræsentanterne i Europa-Parlamentet og af Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2018/994 af 13. juli 2018 (2),

| — | der henviser til traktaterne og navnlig til artikel 2, 3, 9, 10, 14 og artikel 17, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til artikel 8, 20, 22, 223, stk. 1, og artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og til artikel 2 i protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaterne og navnlig til artikel 2, 3, 9, 10, 14 og artikel 17, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til artikel 8, 20, 22, 223, stk. 1, og artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og til artikel 2 i protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter,

| — | der henviser til Rådets direktiv 93/109/EF af 6. december 1993 om fastsættelse af de nærmere regler for valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet for unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 93/109/EF af 6. december 1993 om fastsættelse af de nærmere regler for valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet for unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere (3),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Europa-Parlamentets valgmåde, særlig beslutning af 15. juli 1998 om udarbejdelse af forslag til en valgmåde, hvor der følges fælles principper ved valg af Europa-Parlamentets medlemmer (4), sin beslutning af 22. november 2012 om valg til Europa-Parlamentet i 2014 (5), sin beslutning af 4. juli 2013 om forbedring af de praktiske retningslinjer for tilrettelæggelsen af valget til Europa-Parlamentet i 2014 (6) og sin beslutning af 11. november 2015 om reform af valgloven i Den Europæiske Union (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Europa-Parlamentets valgmåde, særlig beslutning af 15. juli 1998 om udarbejdelse af forslag til en valgmåde, hvor der følges fælles principper ved valg af Europa-Parlamentets medlemmer (4), sin beslutning af 22. november 2012 om valg til Europa-Parlamentet i 2014 (5), sin beslutning af 4. juli 2013 om forbedring af de praktiske retningslinjer for tilrettelæggelsen af valget til Europa-Parlamentet i 2014 (6) og sin beslutning af 11. november 2015 om reform af valgloven i Den Europæiske Union (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2013 (8) og 7. februar 2018 (9) om Europa-Parlamentets sammensætning, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2013 (8) og 7. februar 2018 (9) om Europa-Parlamentets sammensætning,

| — | der henviser til sin beslutning af 26. november 2020 om status over valget til Europa-Parlamentet (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. november 2020 om status over valget til Europa-Parlamentet (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 af 22. oktober 2014 om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde (11) og særlig til artikel 13, 21 og 31 heri, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 af 22. oktober 2014 om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde (11) og særlig til artikel 13, 21 og 31 heri,

| — | der henviser til rammeaftalen af 20. oktober 2010 om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til rammeaftalen af 20. oktober 2010 om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen,

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs informationsrapport om personer med handicaps reelle ret til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet, som blev vedtaget på plenarforsamlingen den 20. marts 2019 (12), og udvalgets supplerende udtalelse om behovet for at sikre, at personer med handicap reelt har ret til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet, som blev vedtaget den 2. december 2020 (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs informationsrapport om personer med handicaps reelle ret til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet, som blev vedtaget på plenarforsamlingen den 20. marts 2019 (12), og udvalgets supplerende udtalelse om behovet for at sikre, at personer med handicap reelt har ret til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet, som blev vedtaget den 2. december 2020 (13),

| — | der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (UNCRPD), som EU ratificerede i 2010, og som alle medlemsstaterne har ratificeret, samt artikel 29 heri om deltagelse i det politiske og offentlige liv, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (UNCRPD), som EU ratificerede i 2010, og som alle medlemsstaterne har ratificeret, samt artikel 29 heri om deltagelse i det politiske og offentlige liv,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030« (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030« (COM(2021)0101),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. december 2020 om handlingsplanen for europæisk demokrati (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. december 2020 om handlingsplanen for europæisk demokrati (COM(2020)0790),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret) og særlig til artikel 11, 21, 23 og 39 heri, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret) og særlig til artikel 11, 21, 23 og 39 heri,

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip 1,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, særlig artikel 25, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, særlig artikel 25,

| — | der henviser til Den Interparlamentariske Unions (IPU) arbejde om ligestilling, særlig handlingsplanen for kønssensitive parlamenter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Interparlamentariske Unions (IPU) arbejde om ligestilling, særlig handlingsplanen for kønssensitive parlamenter,

| — | der henviser til Ursula von der Leyens tale om Unionens tilstand 2021, hvori hun meddelte, at 2022 ville blive det europæiske ungdomsår, |
| --- | --- |

—

der henviser til Ursula von der Leyens tale om Unionens tilstand 2021, hvori hun meddelte, at 2022 ville blive det europæiske ungdomsår,

| — | der henviser til Kommissionens forslag om det europæiske ungdomsår 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag om det europæiske ungdomsår 2022,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 46 og 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 46 og 54,

| — | der henviser til betænkningen fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A9-0083/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkningen fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A9-0083/2022),

| A. | der henviser til, at Europa-Parlamentet siden 1976, hvor valgakten for første gang banede vejen for almindelige direkte valg af repræsentanterne i EP, løbende har anmodet om en reform af europæisk valglov og om skridt hen imod en mere reel, ensartet og europæisk valgprocedure; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Europa-Parlamentet siden 1976, hvor valgakten for første gang banede vejen for almindelige direkte valg af repræsentanterne i EP, løbende har anmodet om en reform af europæisk valglov og om skridt hen imod en mere reel, ensartet og europæisk valgprocedure;

| B. | der henviser til, at Lissabontraktaten har givet mulighed for at tage et positivt skridt fremad ved at bekræfte Europa-Parlamentets ret til at tage initiativ til forslag vedrørende valgakten samt sammensætningen heraf; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Lissabontraktaten har givet mulighed for at tage et positivt skridt fremad ved at bekræfte Europa-Parlamentets ret til at tage initiativ til forslag vedrørende valgakten samt sammensætningen heraf;

| C. | der henviser til, at andre vigtige ændringer i Lissabontraktaten især omhandlede ordlyden i artikel 14 i TEU, som fastslår, at Europa-Parlamentet skal bestå af repræsentanter for Unionens borgere og ikke af repræsentanter for folkene i medlemsstaterne, samt henvisningen til Europa-Parlamentets rolle i valget af formanden for Kommissionen, som bør vælges under inddragelse af resultaterne af valgene til EP; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at andre vigtige ændringer i Lissabontraktaten især omhandlede ordlyden i artikel 14 i TEU, som fastslår, at Europa-Parlamentet skal bestå af repræsentanter for Unionens borgere og ikke af repræsentanter for folkene i medlemsstaterne, samt henvisningen til Europa-Parlamentets rolle i valget af formanden for Kommissionen, som bør vælges under inddragelse af resultaterne af valgene til EP;

| D. | der henviser til, at proceduren for valgene i 2014 danner præcedens for Europa-Parlamentets rolle i udvælgelsen af formanden for Kommissionen; der henviser til, at det ikke var muligt for denne procedure at blive en del af en samlet reform af den europæiske valglov, som bidrog til at skabe den politiske baggrund for den uventede manglende anvendelse af princippet om spidskandidater efter valget til Europa-Parlamentet i 2019; der henviser til, at den spidskandidat, hvis europæiske politiske enhed overordnet set har modtaget det højeste antal pladser, først og fremmest vil få til opgave at danne et koalitionsbaseret flertal i det nyvalgte Europa-Parlament for så vidt angår indstillingen af en kandidat til formand for Kommissionen; der henviser til, at opgaven bør tildeles den næste spidskandidat, hvis der ikke kan opnås flertal i koalitionen; der henviser til, at Europa-Parlament forventer, at formanden for Det Europæiske Råd hører de pågældende ledere af de europæiske politiske enheder og parlamentsgrupper med henblik på at oplyse om indstillingsprocessen, og mener, at denne spidskandidatproces kan formaliseres ved hjælp af en politisk aftale mellem de europæiske politiske enheder og en interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet og Det Europæiske Råd; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at proceduren for valgene i 2014 danner præcedens for Europa-Parlamentets rolle i udvælgelsen af formanden for Kommissionen; der henviser til, at det ikke var muligt for denne procedure at blive en del af en samlet reform af den europæiske valglov, som bidrog til at skabe den politiske baggrund for den uventede manglende anvendelse af princippet om spidskandidater efter valget til Europa-Parlamentet i 2019; der henviser til, at den spidskandidat, hvis europæiske politiske enhed overordnet set har modtaget det højeste antal pladser, først og fremmest vil få til opgave at danne et koalitionsbaseret flertal i det nyvalgte Europa-Parlament for så vidt angår indstillingen af en kandidat til formand for Kommissionen; der henviser til, at opgaven bør tildeles den næste spidskandidat, hvis der ikke kan opnås flertal i koalitionen; der henviser til, at Europa-Parlament forventer, at formanden for Det Europæiske Råd hører de pågældende ledere af de europæiske politiske enheder og parlamentsgrupper med henblik på at oplyse om indstillingsprocessen, og mener, at denne spidskandidatproces kan formaliseres ved hjælp af en politisk aftale mellem de europæiske politiske enheder og en interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet og Det Europæiske Råd;

| E. | der henviser til, at visse gældende fælles bestemmelser i den gældende europæiske valgakt viser vejen mod nødvendige forbedringer, herunder forbedringer som giver kandidater mulighed for at blive valgt på baggrund af proportionel repræsentation ved hjælp af opstillingslister eller ved personaliseret forholdstalsvalg, friheden til at oprette valgkredse på nationalt niveau, mulighed for at indføre en maksimal valgtærskel på 5 % i de nationale valgkredse som et middel til at sikre, at Parlamentet er i stand til at fungere, og mulighed for at forbyde medlemmer af Europa-Parlamentet at varetage to mandater samtidigt i både det nationale parlament og Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at visse gældende fælles bestemmelser i den gældende europæiske valgakt viser vejen mod nødvendige forbedringer, herunder forbedringer som giver kandidater mulighed for at blive valgt på baggrund af proportionel repræsentation ved hjælp af opstillingslister eller ved personaliseret forholdstalsvalg, friheden til at oprette valgkredse på nationalt niveau, mulighed for at indføre en maksimal valgtærskel på 5 % i de nationale valgkredse som et middel til at sikre, at Parlamentet er i stand til at fungere, og mulighed for at forbyde medlemmer af Europa-Parlamentet at varetage to mandater samtidigt i både det nationale parlament og Europa-Parlamentet;

| F. | der henviser til, at valget til Europa-Parlamentet i dag til trods for en vis fremgang med hensyn til fastsættelse af fælles standarder for valgmåder til Europa-Parlamentet primært er underlagt national ret, og at der derfor er behov for flere forbedringer for at skabe en reel ensartet procedure for valg til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at valget til Europa-Parlamentet i dag til trods for en vis fremgang med hensyn til fastsættelse af fælles standarder for valgmåder til Europa-Parlamentet primært er underlagt national ret, og at der derfor er behov for flere forbedringer for at skabe en reel ensartet procedure for valg til Europa-Parlamentet;

| G. | der henviser til, at den registrerede valgdeltagelse ved valget i 2019 var den højeste for valg til Europa-Parlamentet i de sidste 20 år; der henviser til, at valgdeltagelsesprocenten dækker over store forskelle mellem medlemsstaterne; der henviser til, at større valgdeltagelse er et positivt signal om, at Unionens borgere, og navnlig de yngste generationer, har en stigende interesse i udviklingen af den europæiske integration, hvilket også fremgår af resultaterne af det specielle Eurobarometer fra den 9. marts 2021; der henviser til, at denne deltagelsesprocent samtidig betyder, at kun halvdelen af EU-borgerne deltog; der henviser til, at den øgede interesse for EU-valgene er et udtryk for, at unionsborgerne kræver hurtig handling fra Unionens side inden for klimaforandringer, økonomisk genopretning, beskyttelse af menneskerettigheder og retsstatsforhold, migration og Den Europæiske Unions rolle i internationale forbindelser; der henviser til, at der i den forbindelse bør træffes informationstiltag for at styrke borgernes interesse for europæiske spørgsmål samt de europæiske politiske partiers og politiske fondes rolle; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den registrerede valgdeltagelse ved valget i 2019 var den højeste for valg til Europa-Parlamentet i de sidste 20 år; der henviser til, at valgdeltagelsesprocenten dækker over store forskelle mellem medlemsstaterne; der henviser til, at større valgdeltagelse er et positivt signal om, at Unionens borgere, og navnlig de yngste generationer, har en stigende interesse i udviklingen af den europæiske integration, hvilket også fremgår af resultaterne af det specielle Eurobarometer fra den 9. marts 2021; der henviser til, at denne deltagelsesprocent samtidig betyder, at kun halvdelen af EU-borgerne deltog; der henviser til, at den øgede interesse for EU-valgene er et udtryk for, at unionsborgerne kræver hurtig handling fra Unionens side inden for klimaforandringer, økonomisk genopretning, beskyttelse af menneskerettigheder og retsstatsforhold, migration og Den Europæiske Unions rolle i internationale forbindelser; der henviser til, at der i den forbindelse bør træffes informationstiltag for at styrke borgernes interesse for europæiske spørgsmål samt de europæiske politiske partiers og politiske fondes rolle;

| H. | der henviser til, at tendensen med højere valgdeltagelse kan forbedres, hvis forbindelsen og ansvarligholdelsen mellem vælgere og kandidater styrkes, og den fælles EU-dimension fremmes; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at tendensen med højere valgdeltagelse kan forbedres, hvis forbindelsen og ansvarligholdelsen mellem vælgere og kandidater styrkes, og den fælles EU-dimension fremmes;

| I. | der henviser til, at et funktionsdygtigt valgsystem bygger på befolkningens tillid og støtte og øger EU-borgernes tillid til deres evne til at ændre samfundet på en demokratisk måde ved at stemme; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at et funktionsdygtigt valgsystem bygger på befolkningens tillid og støtte og øger EU-borgernes tillid til deres evne til at ændre samfundet på en demokratisk måde ved at stemme;

| J. | der henviser til, at medlemsstaternes godkendelse af Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2018/994 af 13. juli 2018 endnu ikke er afsluttet, men at den ikke udelukker de fornødne ændringer i Unionens valgsystemer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at medlemsstaternes godkendelse af Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2018/994 af 13. juli 2018 endnu ikke er afsluttet, men at den ikke udelukker de fornødne ændringer i Unionens valgsystemer;

| K. | der henviser til, at stigende politisk momentum i hele Europa kan give mulighed for endelig at kunne indføre elementer og bestemmelser, som styrker valgenes europæiske dimension; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at stigende politisk momentum i hele Europa kan give mulighed for endelig at kunne indføre elementer og bestemmelser, som styrker valgenes europæiske dimension;

| L. | der henviser til, at en passende tilgang til at reformere EU's valglov bør være baseret på overholdelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet og indførelsen af fælles minimumsstandarder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at en passende tilgang til at reformere EU's valglov bør være baseret på overholdelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet og indførelsen af fælles minimumsstandarder;

| M. | der henviser til, at reformen af valgmåden for valg til Europa-Parlamentet bør have til formål at styrke den demokratiske og tværnationale offentlige debat og dimension af EU-valg og den demokratiske legitimitet af EU's beslutningsproces, styrke unionsborgerskabet, forbedre Europa-Parlamentets funktionsmåde og styringen af Unionen, gøre Europa-Parlamentets arbejde mere legitimt og af mere lovgivningsmæssig karakter ved at give det en reel initiativret, styrke principperne om valgmæssig ligestilling og lige muligheder, navnlig mellem kvinder og mænd, øge effektiviteten af systemet for afholdelse af europæiske valg og bringe medlemmer af Europa-Parlamentet tættere på vælgerne og navnlig de yngste vælgere; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at reformen af valgmåden for valg til Europa-Parlamentet bør have til formål at styrke den demokratiske og tværnationale offentlige debat og dimension af EU-valg og den demokratiske legitimitet af EU's beslutningsproces, styrke unionsborgerskabet, forbedre Europa-Parlamentets funktionsmåde og styringen af Unionen, gøre Europa-Parlamentets arbejde mere legitimt og af mere lovgivningsmæssig karakter ved at give det en reel initiativret, styrke principperne om valgmæssig ligestilling og lige muligheder, navnlig mellem kvinder og mænd, øge effektiviteten af systemet for afholdelse af europæiske valg og bringe medlemmer af Europa-Parlamentet tættere på vælgerne og navnlig de yngste vælgere;

| N. | der henviser til, at anbefaling 16 fra det europæiske borgerpanel 2 om europæisk demokrati om Værdier og rettigheder, retsstatsprincippet, sikkerhed på konferencen om Europas fremtid opfordrer til en valglov for Europa-Parlamentet, der harmoniserer valgbetingelserne (valgalder, valgdato, krav til valgdistrikter, kandidater, politiske partier og deres finansiering), og til, at europæiske borgere får ret til at stemme på forskellige partier på EU-plan, som hver især består af kandidater fra flere medlemsstater, og at borgerne i en tilstrækkelig overgangsperiode stadig skal kunne stemme på både nationale og tværnationale partier; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at anbefaling 16 fra det europæiske borgerpanel 2 om europæisk demokrati om Værdier og rettigheder, retsstatsprincippet, sikkerhed på konferencen om Europas fremtid opfordrer til en valglov for Europa-Parlamentet, der harmoniserer valgbetingelserne (valgalder, valgdato, krav til valgdistrikter, kandidater, politiske partier og deres finansiering), og til, at europæiske borgere får ret til at stemme på forskellige partier på EU-plan, som hver især består af kandidater fra flere medlemsstater, og at borgerne i en tilstrækkelig overgangsperiode stadig skal kunne stemme på både nationale og tværnationale partier;

| O. | der henviser til, at Youth Ideas-rapporten, der blev offentliggjort som resultatet af Det Europæiske Ungdomsarrangement (EYE) fra den 22. til den 23. oktober 2021, foreslår, at der anvendes tværnationale lister, hvor vælgerne får en liste over nationale kandidater, og en supplerende liste med kandidater fra alle medlemsstater; der henviser til, at denne rapport også støtter håndhævelsen af spidskandidatprocessen; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Youth Ideas-rapporten, der blev offentliggjort som resultatet af Det Europæiske Ungdomsarrangement (EYE) fra den 22. til den 23. oktober 2021, foreslår, at der anvendes tværnationale lister, hvor vælgerne får en liste over nationale kandidater, og en supplerende liste med kandidater fra alle medlemsstater; der henviser til, at denne rapport også støtter håndhævelsen af spidskandidatprocessen;

| P. | der henviser til, at den tredje foreløbige rapport fra den flersprogede digitale platform for konferencen om Europas fremtid finder, at et af de hyppigere drøftede forslag og en bredt accepteret idé vedrører oprettelsen af tværnationale valglister i hele EU; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den tredje foreløbige rapport fra den flersprogede digitale platform for konferencen om Europas fremtid finder, at et af de hyppigere drøftede forslag og en bredt accepteret idé vedrører oprettelsen af tværnationale valglister i hele EU;

| Q. | der henviser til, at den politiske aftale »Vores prioriteter for europæerne«, der blev godkendt den 17. januar 2022 af lederne af PPE-, S&D- og Renew-grupperne, opfordrede til en »spidskandidatproces kombineret med tværnationale lister med et tilstrækkeligt antal pladser til det næste valg til Europa-Parlamentet«; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at den politiske aftale »Vores prioriteter for europæerne«, der blev godkendt den 17. januar 2022 af lederne af PPE-, S&D- og Renew-grupperne, opfordrede til en »spidskandidatproces kombineret med tværnationale lister med et tilstrækkeligt antal pladser til det næste valg til Europa-Parlamentet«;

| R. | der henviser til, at proportionalitetsprincippet og princippet om lige muligheder må tages i betragtning, hvad angår minoriteter, som er klart underrepræsenteret i Europa-Parlamentet; der henviser til, at omkring 20 ud af 705 medlemmer af Europa-Parlamentet erklærer, at de tilhører en minoritet (= 2,8 %) (14); der henviser til, at Venedigkommissionen i vid udstrækning anerkender den rolle, som garanterede pladser forbeholdt medlemmer af nationale mindretal, lavere spærregrænser i valgsystemer med forholdstalsvalg for partier, der repræsenterer nationale mindretal, eller udpegelse af valgkredse med det formål at øge mindretallenes deltagelse i beslutningsprocesserne spiller (15); |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at proportionalitetsprincippet og princippet om lige muligheder må tages i betragtning, hvad angår minoriteter, som er klart underrepræsenteret i Europa-Parlamentet; der henviser til, at omkring 20 ud af 705 medlemmer af Europa-Parlamentet erklærer, at de tilhører en minoritet (= 2,8 %) (14); der henviser til, at Venedigkommissionen i vid udstrækning anerkender den rolle, som garanterede pladser forbeholdt medlemmer af nationale mindretal, lavere spærregrænser i valgsystemer med forholdstalsvalg for partier, der repræsenterer nationale mindretal, eller udpegelse af valgkredse med det formål at øge mindretallenes deltagelse i beslutningsprocesserne spiller (15);

| S. | der henviser til, at muligheden for at udvikle en ensartet valgmåde, som bygger på almindelige direkte valg, har været forankret i traktaterne siden 1957; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at muligheden for at udvikle en ensartet valgmåde, som bygger på almindelige direkte valg, har været forankret i traktaterne siden 1957;

| T. | der henviser til, at en styrket harmonisering af proceduren for valg til Europa-Parlamentet i alle medlemsstaterne bedre kunne fremme alle unionsborgeres ret til at deltage på lige vis i Unionens demokratiske liv og samtidig styrke den europæiske integrations politiske dimension; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at en styrket harmonisering af proceduren for valg til Europa-Parlamentet i alle medlemsstaterne bedre kunne fremme alle unionsborgeres ret til at deltage på lige vis i Unionens demokratiske liv og samtidig styrke den europæiske integrations politiske dimension;

| U. | der henviser til, at de europæiske politiske partier bidrager til at skabe europæisk politisk årvågenhed, og at de derfor bør spille en stærkere rolle i valgkampen forud for valget til Europa-Parlamentet med henblik på at øge deres synlighed og præcisere forbindelsen mellem en stemme på et bestemt nationalt parti og indvirkningen heraf på størrelsen af en europæisk politisk gruppe i Europa-Parlamentet og på udnævnelsen af formanden for Kommissionen; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at de europæiske politiske partier bidrager til at skabe europæisk politisk årvågenhed, og at de derfor bør spille en stærkere rolle i valgkampen forud for valget til Europa-Parlamentet med henblik på at øge deres synlighed og præcisere forbindelsen mellem en stemme på et bestemt nationalt parti og indvirkningen heraf på størrelsen af en europæisk politisk gruppe i Europa-Parlamentet og på udnævnelsen af formanden for Kommissionen;

| V. | der henviser til, at sammenslutninger af vælgere eller valgenheder, som ikke tilhører et europæisk politisk parti, opfordres til at spille en rolle i kampagnerne for valg til Europa-Parlamentet med henblik på at øge borgernes deltagelse i valgprocessen; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at sammenslutninger af vælgere eller valgenheder, som ikke tilhører et europæisk politisk parti, opfordres til at spille en rolle i kampagnerne for valg til Europa-Parlamentet med henblik på at øge borgernes deltagelse i valgprocessen;

| W. | der henviser til, at udvælgelsesproceduren for kandidater til valg til Europa-Parlamentet varierer stærkt fra medlemsstat til medlemsstat og fra parti til parti, især hvad angår standarder for gennemsigtighed, demokrati og ligestilling mellem kønnene; der henviser til, at åbne, gennemsigtige og demokratiske procedurer for udvælgelsen af kandidater, der respekterer ligestilling mellem kønnene, dog er afgørende for opbygningen af tillid til det politiske system; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at udvælgelsesproceduren for kandidater til valg til Europa-Parlamentet varierer stærkt fra medlemsstat til medlemsstat og fra parti til parti, især hvad angår standarder for gennemsigtighed, demokrati og ligestilling mellem kønnene; der henviser til, at åbne, gennemsigtige og demokratiske procedurer for udvælgelsen af kandidater, der respekterer ligestilling mellem kønnene, dog er afgørende for opbygningen af tillid til det politiske system;

| X. | der henviser til, at fristerne for færdiggørelse af valglisterne forud for EU-valg varierer betragteligt mellem medlemsstaterne og strækker sig fra 17 dage til 83 dage; der henviser til, at dette sætter kandidater og vælgere i hele Unionen i en ulige situation med hensyn til det tidsrum, de har til at føre kampagne eller overveje, hvem de skal stemme på; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at fristerne for færdiggørelse af valglisterne forud for EU-valg varierer betragteligt mellem medlemsstaterne og strækker sig fra 17 dage til 83 dage; der henviser til, at dette sætter kandidater og vælgere i hele Unionen i en ulige situation med hensyn til det tidsrum, de har til at føre kampagne eller overveje, hvem de skal stemme på;

| Y. | der henviser til, at fristen for at færdiggøre valglisten forud for europæiske valg varierer stærkt mellem medlemsstaterne og kan vanskeliggøre, om ikke umuliggøre, medlemsstaternes indbyrdes udveksling af oplysninger om vælgere (dette med henblik på at undgå dobbelt stemmeafgivelse); |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at fristen for at færdiggøre valglisten forud for europæiske valg varierer stærkt mellem medlemsstaterne og kan vanskeliggøre, om ikke umuliggøre, medlemsstaternes indbyrdes udveksling af oplysninger om vælgere (dette med henblik på at undgå dobbelt stemmeafgivelse);

| Z. | der henviser til, at oprettelsen af fælles EU-valgkreds, hvor listerne ledes af hver politisk families kandidat til posten som formand for Kommissionen, vil styrke det europæiske demokrati og give yderligere legitimitet til valget af formanden for Kommissionen og hans eller hendes ansvarlighed; der henviser til, at dette kan bidrage til etableringen af et europæisk politisk rum og til at basere valget til Europa-Parlamentet på reelt europæiske emner og ikke på emner af udelukkende national interesse; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at oprettelsen af fælles EU-valgkreds, hvor listerne ledes af hver politisk families kandidat til posten som formand for Kommissionen, vil styrke det europæiske demokrati og give yderligere legitimitet til valget af formanden for Kommissionen og hans eller hendes ansvarlighed; der henviser til, at dette kan bidrage til etableringen af et europæisk politisk rum og til at basere valget til Europa-Parlamentet på reelt europæiske emner og ikke på emner af udelukkende national interesse;

| AA. | der henviser til, at stats- og regeringscheferne på deres uformelle møde den 23. februar 2018 besluttede at fortsætte deres overvejelser samt det tekniske, juridiske og politiske arbejde i forbindelse med at opstille tværnationale lister i forbindelse med valget til Europa-Parlamentet i 2024; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at stats- og regeringscheferne på deres uformelle møde den 23. februar 2018 besluttede at fortsætte deres overvejelser samt det tekniske, juridiske og politiske arbejde i forbindelse med at opstille tværnationale lister i forbindelse med valget til Europa-Parlamentet i 2024;

| AB. | der henviser til, at ikke alle medlemsstater giver deres borgere mulighed for at stemme fra udlandet, og blandt de medlemsstater, der giver mulighed herfor, varierer betingelserne for sikring af borgernes stemmeret i betydelig grad; der henviser til, at det vil bidrage til valgmæssig ligestilling, hvis alle unionsborgere, der er bosiddende uden for Unionen, får ret til at deltage i valg; der henviser til, at medlemsstaterne imidlertid er nødt til at koordinere deres administrative systemer på en bedre måde for at forhindre, at vælgere stemmer i to forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at ikke alle medlemsstater giver deres borgere mulighed for at stemme fra udlandet, og blandt de medlemsstater, der giver mulighed herfor, varierer betingelserne for sikring af borgernes stemmeret i betydelig grad; der henviser til, at det vil bidrage til valgmæssig ligestilling, hvis alle unionsborgere, der er bosiddende uden for Unionen, får ret til at deltage i valg; der henviser til, at medlemsstaterne imidlertid er nødt til at koordinere deres administrative systemer på en bedre måde for at forhindre, at vælgere stemmer i to forskellige medlemsstater;

| AC. | der henviser til, at mange mennesker med handicap ønsker at afgive stemme på et valgsted; der henviser til, at nationale regler i 12 medlemsstater ikke gør det muligt at ændre et valgsted, som er angivet for en vælger på baggrund af bopælsstedet, til et andet, som i lyset af vælgerens handicap er mere egnet; der desuden henviser til, at artikel 29 i UNCRPD indeholder udtrykkelige bestemmelser om, at statslige parter sørger for at sikre, at personer med handicap effektivt kan deltage fuldt ud i det politiske og offentlige liv på lige fod med andre; der henviser til, at eventuelle hindringer for, at personer med handicap kan udøve deres stemmeret og stille op som kandidat, navnlig juridiske hindringer for umyndiggjorte voksne med handicap, bør fjernes, idet der skal sikres tilgængelighed under hele valgprocessen, herunder ved at sørge for andre systemer for udøvelse af stemmeret, navnlig afgivelse af brevstemme; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at mange mennesker med handicap ønsker at afgive stemme på et valgsted; der henviser til, at nationale regler i 12 medlemsstater ikke gør det muligt at ændre et valgsted, som er angivet for en vælger på baggrund af bopælsstedet, til et andet, som i lyset af vælgerens handicap er mere egnet; der desuden henviser til, at artikel 29 i UNCRPD indeholder udtrykkelige bestemmelser om, at statslige parter sørger for at sikre, at personer med handicap effektivt kan deltage fuldt ud i det politiske og offentlige liv på lige fod med andre; der henviser til, at eventuelle hindringer for, at personer med handicap kan udøve deres stemmeret og stille op som kandidat, navnlig juridiske hindringer for umyndiggjorte voksne med handicap, bør fjernes, idet der skal sikres tilgængelighed under hele valgprocessen, herunder ved at sørge for andre systemer for udøvelse af stemmeret, navnlig afgivelse af brevstemme;

| AD. | der henviser til, at der bør oprettes en valgmyndighed, der fungerer som et uafhængigt organ og sikrer en korrekt gennemførelse af den europæiske valglov, på EU-niveau som et netværk bestående af myndighedernes centrale kontaktpersoner, da dette vil fremme adgang til oplysninger om reglerne for EU-valg samt rationalisere processen, navnlig den fælles EU-valgkreds, og styrke disse valgs europæiske karakter; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at der bør oprettes en valgmyndighed, der fungerer som et uafhængigt organ og sikrer en korrekt gennemførelse af den europæiske valglov, på EU-niveau som et netværk bestående af myndighedernes centrale kontaktpersoner, da dette vil fremme adgang til oplysninger om reglerne for EU-valg samt rationalisere processen, navnlig den fælles EU-valgkreds, og styrke disse valgs europæiske karakter;

| AE. | der henviser til, at brevstemmeafgivning kan give flere mulighed for at stemme og kan gøre afholdelsen af EU-valg mere effektiv og mere tiltrækkende for vælgere, samtidig med at der sikres de højest mulige standarder for databeskyttelse, og stemmeafgivning på valgsteder fastholdes som standarden; der henviser til, at medlemsstaterne i overensstemmelse med deres nationale traditioner kan stille supplerende afstemningsværktøjer til rådighed for at øge deltagelsen, f.eks. stemmeafgivning ved fuldmagt, elektronisk afstemning eller stemmeafgivning via internettet; der henviser til, at mange nationale organer til beskyttelse af digitale friheder har udtrykt forbehold over for stemmeafgivning via internettet; der henviser til, at stemmeafgivning via internettet rummer øgede vanskeligheder med hensyn til de grundlæggende principper, som omgærder valghandlinger (valghemmeligheden, stemmeafgivningens personlige og fri karakter, ægtheden af valghandlinger, effektiv overvågning af afstemningen og en efterfølgende kontrol udført af valgdommeren); der henviser til, at disse vanskeligheder kan løses ved hjælp af en fælles lovgivningsmæssig ramme og procedure, hvor de højeste standarder for databeskyttelse, valgintegritet, gennemsigtighed, pålidelighed og afstemningshemmelighed garanteres; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at brevstemmeafgivning kan give flere mulighed for at stemme og kan gøre afholdelsen af EU-valg mere effektiv og mere tiltrækkende for vælgere, samtidig med at der sikres de højest mulige standarder for databeskyttelse, og stemmeafgivning på valgsteder fastholdes som standarden; der henviser til, at medlemsstaterne i overensstemmelse med deres nationale traditioner kan stille supplerende afstemningsværktøjer til rådighed for at øge deltagelsen, f.eks. stemmeafgivning ved fuldmagt, elektronisk afstemning eller stemmeafgivning via internettet; der henviser til, at mange nationale organer til beskyttelse af digitale friheder har udtrykt forbehold over for stemmeafgivning via internettet; der henviser til, at stemmeafgivning via internettet rummer øgede vanskeligheder med hensyn til de grundlæggende principper, som omgærder valghandlinger (valghemmeligheden, stemmeafgivningens personlige og fri karakter, ægtheden af valghandlinger, effektiv overvågning af afstemningen og en efterfølgende kontrol udført af valgdommeren); der henviser til, at disse vanskeligheder kan løses ved hjælp af en fælles lovgivningsmæssig ramme og procedure, hvor de højeste standarder for databeskyttelse, valgintegritet, gennemsigtighed, pålidelighed og afstemningshemmelighed garanteres;

| AF. | der henviser til, at artikel 7, stk. 1, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet fastsætter, at »hvervet som medlem af Europa-Parlamentet er uforeneligt med hvervet som medlem af Kommissionen«; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at artikel 7, stk. 1, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet fastsætter, at »hvervet som medlem af Europa-Parlamentet er uforeneligt med hvervet som medlem af Kommissionen«;

| 1. | fremsætter forslag til en reform af dets valgmåde med det formål at forme et europæisk offentligt rum på en konkret måde ved at foreslå fælles minimumsstandarder og lovændringer forud for valget til Europa-Parlamentet i 2024; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at det er vigtigt at forbedre gennemsigtigheden og den demokratiske ansvarlighed for Europa-Parlamentet ved at styrke valgenes europæiske dimension, navnlig ved at omdanne EU-valg til ét fælleseuropæisk valg, især gennem etableringen af en fælles EU-valgkreds, i modsætning til en samling af 27 særskilte nationale valg, hvilket hovedsageligt er sådan, EU-valg tilrettelægges i dag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at europæiske politiske partier, vælgersammenslutninger og andre europæiske valgenheder bør spille en mere central rolle i valgprocessen til Europa-Parlamentet, bør være klart synlige for vælgerne og bør have tilstrækkelig støtte og finansiering, der gør det muligt for dem at udfylde deres rolle; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at forskellige valgkulturer har resulteret i en bred vifte af valgsystemer og uensartede stemmerettigheder rundt om i Unionen; mener, at fælles minimumsstandarder for demokrati i forbindelse med en EU-valglov kan virke befordrende for en ægte offentlig, europæisk debat og kan sikre ligestilling for unionsborgernes stemmer, herunder i relation til: stemmeret og retten til at registrere et parti, en vælgersammenslutning eller andre valgenheder og til valgbarhed, adgang til stemmesedler, udvælgelse af kandidater, herunder ligestilling mellem kønnene, adgang til at stemme for alle borgere, navnlig for personer med handicap, eller hvad der sker på valgdagen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer til, at der oprettes en fælles ramme med benchmarks og minimumsstandarder for valgregler i hele Unionen og foreslår, at der fokuseres på en stærk koordinering med nationale foranstaltninger til gennemførelse af kernen i dets forslag; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Unionens institutioner til at tage hensyn til de prioriteter, som fastlægges af EU-borgerne inden for rammerne af konferencen om Europas fremtid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker Kommissionens rolle som en facilitator i de institutionelle drøftelser mellem Europa-Parlamentet og Rådet om reformen af EU's valglov; mener, at deltagelse i en konstruktiv dialog med Kommissionen, bl.a. med henblik på at evaluere og blive inspireret af resultaterne af det europæiske valgsamarbejdsnetværk, som blev oprettet i 2019, er afgørende; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fremhæver forbindelserne mellem de foreslåede foranstaltninger for gennemgangen af valgakten, Europa-Parlamentets forretningsorden, forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 og Kommissionens handlingsplan for europæisk demokrati fra december 2020, navnlig om elementer såsom:






  — | den måde, hvorpå valg administreres, nemlig ved hjælp af regler, som alene finder anvendelse inden for en bestemt jurisdiktion, eller som muligvis er formuleret uden hensyntagen til den grænseløse cybersfære |
| --- | --- | --- |

8.

—

den måde, hvorpå valg administreres, nemlig ved hjælp af regler, som alene finder anvendelse inden for en bestemt jurisdiktion, eller som muligvis er formuleret uden hensyntagen til den grænseløse cybersfære

| — | et samarbejde mellem medlemsstaternes reguleringsmyndigheder, som bør styrkes |
| --- | --- |

—

et samarbejde mellem medlemsstaternes reguleringsmyndigheder, som bør styrkes

| — | gennemsigtighed i politisk reklame og kommunikation, som også bør afspejles i valglovens bestemmelser; |
| --- | --- |

—

gennemsigtighed i politisk reklame og kommunikation, som også bør afspejles i valglovens bestemmelser;

| 9. | mener, at kønsligestilling skal være et centralt element for at forbedre repræsentationen i forbindelse med valg; glæder sig over den samlede forbedring, hvad angår ligestillingen mellem kvinder og mænd, der kunne konstateres ved det seneste valg, men understreger, at der forekommer store forskelle mellem medlemsstaterne, og at nogle medlemsstater ikke har valgt en eneste kvinde til Europa-Parlamentet; opfordrer til, at der indføres foranstaltninger, der sikrer lige muligheder for kvinder og mænd uden at krænke ikke-binære personers rettigheder, gennem anvendelse af lukkede lister eller kvoter; |
| --- | --- |

9.

| 10. | beklager, at de fleste nationale og sproglige mindretal normalt ikke er repræsenteret i Europa-Parlamentet; peger i den henseende på den effektive barriere, som spærregrænser ved valg udgør for partier, der repræsenterer minoritetsgrupper og stiller op i en enkelt national valgkreds eller i store, tæt befolkede valgkredse; mener derfor, at den europæiske valglov bør give mulighed for undtagelser fra de nationalt fastsatte tærskler for enheder, der repræsenterer anerkendte nationale og sproglige mindretal; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener, at det er afgørende, at både europæiske og nationale politiske partier og vælgersammenslutninger samt andre europæiske valgenheder vedtager demokratiske, underbyggede og gennemsigtige procedurer for valg af kandidater til Europa-Parlamentet, herunder spidskandidater, for derved at sikre den direkte inddragelse af de enkelte borgere, der er medlemmer af partier, herunder, men ikke begrænset til, valget af de delegerede; mener, at en sådan demokratisk udvælgelse bør ledsages af de fornødne oplysninger for så vidt angår de opstillede kandidaters kapaciteter og resultater; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mener, at alle europæiske vælgere bør kunne stemme på deres foretrukne kandidat som formand for Kommissionen, og at spidskandidater bør kunne stille op i alle medlemsstater på fælles EU-lister, ved at blive indstillet af et europæisk politisk parti, en europæisk vælgersammenslutning eller anden europæisk valgenhed, som fremsætter et fælles valgprogram; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer europæiske politiske partier, europæiske vælgersammenslutninger og andre europæiske valgenheder til at indstille deres kandidater til posten som formand for Kommissionen mindst 12 uger før valgdagen; mener, at bindende demokratiske procedurer og gennemsigtighed i udvælgelsen bør sikres; forventer, at kandidaterne sættes øverst på listen i den tilsvarende liste for den fælles EU-valgkreds; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer til at øge synligheden af europæiske politiske partier og europæiske vælgersammenslutninger og andre europæiske valgenheder via mediekampagner og på stemmesedler og alt valgmateriale; bestemmer, at nationale partier og vælgersammenslutninger, hvor det er relevant, skal angive deres tilhørsforhold til de europæiske politiske partier eller andre europæiske valgenheder og til den tilsvarende spidskandidat under valgkampagnen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at en samordnet mediestrategi på europæisk plan til sikring af dækningen af valget og af opfølgningen på dette ville bidrage til at styrke borgernes interesse for EU-valgene; |
| --- | --- |

15.

| 16. | forventer, at lederne af de europæiske politiske partier og parlamentsgrupperne opnår enighed om en fælles indstilling til Det Europæiske Råd på grundlag af udfaldet af EU-valget samt et flertal i det nyvalgte Europa-Parlament for så vidt angår indstillingen af en kandidat til formand for Kommissionen; forventer, at formanden for Det Europæiske Råd hører de nævnte ledere af de europæiske politiske enheder og parlamentariske grupper med henblik på at informere om udnævnelsesprocessen; mener, at denne spidskandidatproces kan formaliseres ved en politisk aftale mellem de europæiske politiske enheder og ved en interinstitutionel aftale mellem Parlamentet og Det Europæiske Råd; |
| --- | --- |

16.

| 17. | foreslår, at der fastsættes en praksis for interesserede parlamentsgrupper til at indgå en »parlamentarisk aftale« med henblik på at sikre en politisk opfølgning på valgene til Europa-Parlamentet og som en måde at sikre flertal i Europa-Parlamentet forud for Kommissionens udnævnelse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mener, at indførelsen af en fælles EU-valgkreds, hvorfra 28 medlemmer af Europa-Parlamentet skal vælges, uden at det berører antallet af repræsentanter i Europa-Parlamentet, der vælges i hver medlemsstat, og hvor hver politiske families kandidat til posten som formand for Kommissionen er angivet øverst på listen, giver mulighed for at øge EU-valgets demokratiske og tværnationale dimension; mener, at målet om at oprette en fælles EU-valgkreds alene kan opnås, hvis der sikres geografisk og kønsmæssig balance, ved at garantere, at mindre medlemsstater ikke bliver konkurrencemæssig forfordelt sammenlignet med de større medlemsstater; foreslår i denne forbindelse, at der indføres en bindende geografisk repræsentation på listerne for den fælles EU-valgkreds, og opfordrer europæiske politiske partier, europæiske vælgersammenslutninger og andre europæiske valgenheder til at udnævne kandidater til de fælles EU-lister fra alle medlemsstater; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at oprettelsen af en EU-valgkreds, hvorfra medlemmerne vælges på grundlag af tværnationale lister, er forenelig med traktaterne og navnlig med artikel 14, stk. 2, i TEU; mener, at støtten til en ensartet europæisk valglov med fælles EU-lister og et bindende spidskandidatsystem har fået politisk fremdrift; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mener, at fælles EU-lister er en løftestang, som kan anvendes til at fremme repræsentativiteten og oprettelsen af effektive europæiske politiske partier og vælgersammenslutninger; |
| --- | --- |

20.

| 21. | foreslår at medtage fælles bestemmelser for udgifter forbundet med de europæiske valgkampagner for hver enhed, der optages, med sigte på at fremlægge en liste med kandidater til medlemmer af Europa-Parlamentet i den fælles EU-valgkreds; opfordrer i denne sammenhæng til stærk koordinering med den kommende revision af forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mener, at midler, der ydes til europæiske politiske partier og andre europæiske valgenheder via Den Europæiske Unions almindelige budget eller fra andre kilder, kan anvendes til at finansiere de europæiske valgenheders kampagner i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet i den fælles EU-valgkreds, som de eller deres medlemmer deltager i; mener, at finansiering og begrænsning af valgudgifterne i de nationale valgkredse skal være undergivet hver medlemsstats nationale forskrifter; |
| --- | --- |

22.

| 23. | minder om, at minimumsalderen for at være berettiget til at stille op som en kandidat i alle 27 medlemsstater varierer fra 18 til 25 år, og at minimumsalderen for at være berettiget til at stemme varierer mellem 16 og 18; opfordrer til indførelsen af en fælles og harmoniseret alderstærskel for henholdsvis passive og aktive stemmerettigheder på tværs af medlemsstater og opfordrer dem til at indføre en minimumsalder for stemmeret på 16, uden at dette berører eksisterende forfatningsmæssige bestemmelser om fastsættelse af en minimumsalder på 18 eller 17 år; er af den opfattelse, at det at give 16-årige stemmeret vil afspejle aktuelle rettigheder og pligter, som europæiske unge allerede har i nogle medlemsstater; |
| --- | --- |

23.

| 24. | foreslår, at der indføres mulighed for midlertidig afløsning af medlemmer på barsels-, fædre- og forældreorlov og langtidssygemeldte; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at gennemsigtighed i valgprocessen og adgang til pålidelige oplysninger er afgørende elementer for at kunne skabe europæisk politisk bevidsthed og sikre en valgdeltagelse, der er høj nok til at udgøre et mandat fra vælgerne; fremhæver, at borgerne skal underrettes i god tid, nemlig 12 uger før valgene, om de kandidater, der stiller op til EU-valg, og om nationale politiske partiers eller vælgerforeningers tilknytning til et europæisk politisk parti eller en europæisk vælgerforening; |
| --- | --- |

25.

| 26. | foreslår, at der træffes foranstaltninger, og at der skabes garantier for at undgå indblanding udefra i valgprocessen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | fremhæver, at fristerne for at færdiggøre valglisten forud for EU-valg varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat; foreslår, at der oprettes en europæisk valgliste og fastsættes en fælles standard for udarbejdelse og færdiggørelse af valglisten på otte uger før valgdagen og under alle omstændigheder senest 14 uger før valgdagen med henblik på at gøre oplysningerne om vælgere mere præcise og lette udvekslingen heraf mellem medlemsstater samt for bedre at forebygge dobbelt stemmeafgivning, hvilket vil sikre, at en sådan dobbelt stemmeafgivning, uanset om det skyldes en administrativ fejl eller brud på valgloven, er underlagt sanktioner, der er effektive, proportionelle og har afskrækkende virkning på nationalt niveau og medfører korrigerende foranstaltninger fra medlemsstaternes side; |
| --- | --- |

27.

| 28. | foreslår, at der oprettes en EU-valgmyndighed, som skal være ansvarlig for at koordinere oplysninger om EU-valg, overvåge gennemførelsen af og løsning af tvister om de fælles standarder i EU-valgloven, administrere den europæiske valgliste, offentliggøre valgresultaterne og føre tilsyn med udveksling af oplysninger om unionsborgers stemmeafgivelse uden for deres hjemland; mener, at et sådant organ kan fremme en effektiv udveksling af oplysninger og navnlig delingen af bedste praksis blandt nationale organer; foreslår, at en af EU-valgmyndighedens vigtigste opgaver skal være at administrere registret med valglister fra den fælles EU-valgkreds; opfordrer budgetmyndigheden til at sikre, at EU-valgmyndigheden har tilstrækkelige ressourcer til at udføre sine opgaver; |
| --- | --- |

28.

| 29. | foreslår, at der fastsættes fælles minimumsstandarder for at indføre ensartede krav til oprettelsen af valglister; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mener, at det er afgørende at fremme adgangen til at stemme i EU-valg og sikre, at alle stemmeberettigede, herunder unionsborgere, som ikke bor i deres hjemland, dem uden fast bopæl, dem, der bor i lukkede boliger, personer, der rammes af hjemløshed, og fængselsindsatte, er i stand til at udøve denne ret; opfordrer medlemsstater til at sikre adgang til oplysninger og til at stemme på lige vilkår for alle borgere, herunder for personer med handicap ved f.eks. at gøre det muligt at leje særligt indrettede lokaler, når de offentlige strukturer ikke er egnede; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre foranstaltninger til at give borgere med handicap størst mulig adgang til valg, herunder i det omfang, det er relevant, oplysninger om stemmeafgivelse og vælgerregistrering, valgsteder, stemmebokse og afstemningsanordninger samt stemmesedler; anbefaler, at der indføres passende foranstaltninger, der er tilpasset deres nationale stemmeprocedurer, for at gøre det lettere at stemme for borgere med handicap, f.eks. mulighed for selv at vælge valgsteder, lukkede valgsteder på vigtige placeringer og brug af støtteteknologier, -formater og -teknikker såsom blindskrift, stor skrift, audiobaseret information, taktile stencils, letlæselig information og kommunikation via tegnsprog; opfordrer medlemsstaterne til at give personer med handicap mulighed for at stemme med hjælp fra en person efter eget valg, når det er nødvendigt og på deres anmodning; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre fælles krav, som gør det mulig for alle unionsborgere, der bor eller arbejder i et tredjeland, at få ret til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mener, at indførelsen af brevstemmer er nødvendig for vælgere, som ikke kan komme hen til valgstederne på valgdagen, og at dette vil gøre afholdelsen af EU-valg mere effektiv og mere tiltrækkende for vælgere, som befinder sig i særlige eller ekstraordinære omstændigheder; opfordrer medlemsstaterne til at overveje en eventuel indførelse af supplerende forbedrede værktøjer såsom forudgående fysisk stemmeafgivning og stemmeafgivning ved fuldmagt samt elektronisk afstemning og onlineafstemning i overensstemmelse med deres egne nationale traditioner, idet der tages hensyn til Europarådets anbefalinger på disse områder og med passende sikkerhedsforanstaltninger for at sikre pålidelighed, integritet, stemmehemmelighed, tilgængelighed for personer med handicap, gennemsigtighed i udformningen og udbredelsen af elektroniske systemer og internetsystemer, muligheden for manuelle eller elektroniske genoptællinger uden at kompromittere stemmehemmeligheden og beskyttelsen af personoplysninger i overensstemmelse med gældende EU-ret; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mener, at berammelse af en fælles EU-valgdag kan skabe et mere sammenhængende paneuropæisk valg og foreslår derfor, at 9. maj fastsættes som den europæiske valgdag, uanset hvilken ugedag, datoen falder på, med mulighed for at dagen gøres til officiel fridag; mener, at det er vigtigt, at de første officielle prognoser for valgresultaterne offentliggøres på samme tid i alle medlemsstater, nemlig kl. 21.00 CET på valgdagen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mener, at det er vigtigt at sikre, at der efter hvert valg udarbejdes en gennemførelsesrapport med det formål at evaluere valgets forløb samt fremsætte forslag til forbedringer, såfremt nødvendigt; |
| --- | --- |

35.

| 36. | foreslår, at reformen af traktaterne gør hvervet som medlem af Kommissionen og hvervet som medlem af Europa-Parlamentet kompatibelt i perioden mellem sammensætningen af Parlamentet og valget af Kommissionen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer til en reform af traktaterne og navnlig af artikel 223 i TEUF om de bestemmelser, der er nødvendige for almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, og som går fra Rådets enstemmighed og ratificering på nationalt plan til beslutningstagning med kvalificeret flertal i Rådet; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vedtager vedlagte forslag og forelægger det for Rådet; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pålægger sin formand at sende denne lovgivningsmæssige beslutning samt vedlagte forslag til Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen samt medlemsstaternes parlamenter og regeringer. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  EFT L 283 af 21.10.2002, s. 1.

(2)  EUT L 178 af 16.7.2018, s. 1.

(3)  EFT L 329 af 30.12.1993, s. 34.

(4)  EFT C 292 af 21.9.1998, s. 66.

(5)  EUT C 419 af 16.12.2015, s. 185.

(6)  EUT C 75 af 26.2.2016, s. 109.

(7)  EUT C 366 af 27.10.2017, s. 7.

(8)  EUT C 36 af 29.1.2016, s. 56.

(9)  EUT C 463 af 21.12.2018, s. 83.

(10)  EUT C 425 af 20.10.2021, s. 98.

(11)  EUT L 317 af 4.11.2014, s. 1.

(12)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/information-reports/real-right-persons-disabilities-vote-european-parliament-elections-information-report.

(13)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/need-guarantee-real-rights-persons-disabilities-vote-european-parliament-elections-additional-opinion.

(14)  Baseret på data fra Europa-Parlamentets tværpolitiske gruppe om traditionelle mindretal, nationale fællesskaber og sprog.

(15)  Samling af Venedigkommissionens udtalelser og rapporter om valgsystemer og nationale minoriteter, CDL-PI(2019)004, navnlig report on Electoral Law and National Minorities (rapport om valglovgivning og nationale minoriteter), CDL-INF (2000).

---

BILAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, om ophævelse af Rådets afgørelse 76/787/EKSF, EØF, Euratom og akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet knyttet til denne afgørelse

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og særlig artikel 223, stk. 1, heri,

under henvisning til forslag fra Europa-Parlamentet,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet,

efter en særlig lovgivningsprocedure,

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet (»valgakten«) (1), der er knyttet som bilag til Rådets afgørelse 76/787/EKSF, EØF, Euratom (2), trådte i kraft den 1. juli 1978 og blev efterfølgende ændret ved afgørelse 2002/772/EF, Euratom (3) og Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2018/994 (4). |
| --- | --- |

(1)

Akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet (»valgakten«) (1), der er knyttet som bilag til Rådets afgørelse 76/787/EKSF, EØF, Euratom (2), trådte i kraft den 1. juli 1978 og blev efterfølgende ændret ved afgørelse 2002/772/EF, Euratom (3) og Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2018/994 (4).

| (2) | I henhold til artikel 223, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) fastsætter Rådet med enstemmighed efter en særlig lovgivningsprocedure og efter godkendelse fra Europa-Parlamentet på forslag af Europa-Parlamentet de nødvendige bestemmelser for almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 223, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) fastsætter Rådet med enstemmighed efter en særlig lovgivningsprocedure og efter godkendelse fra Europa-Parlamentet på forslag af Europa-Parlamentet de nødvendige bestemmelser for almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet.

| (3) | Princippet om integrering af ligestillingsaspektet er fastlagt i artikel 8 i TEUF, i henhold til hvilken Unionen i alle sine aktiviteter skal tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder. |
| --- | --- |

(3)

Princippet om integrering af ligestillingsaspektet er fastlagt i artikel 8 i TEUF, i henhold til hvilken Unionen i alle sine aktiviteter skal tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder.

| (4) | Lissabontraktaten har ikke blot givet Europa-Parlamentet initiativret med hensyn til bestemmelserne om valg af dets medlemmer, men har også ændret karakteren af mandatet for medlemmerne af Europa-Parlamentet og gjort dem til direkte repræsentanter for Unionens borgere. Der er tale om grundlæggende ændringer, som bør afspejles i en moderniseret EU-valglov ved at indsætte nye elementer, der har til formål at øge den demokratiske legitimitet og mere præcist afspejle omfanget af Europa-Parlamentets rolle og beføjelser. |
| --- | --- |

(4)

Lissabontraktaten har ikke blot givet Europa-Parlamentet initiativret med hensyn til bestemmelserne om valg af dets medlemmer, men har også ændret karakteren af mandatet for medlemmerne af Europa-Parlamentet og gjort dem til direkte repræsentanter for Unionens borgere. Der er tale om grundlæggende ændringer, som bør afspejles i en moderniseret EU-valglov ved at indsætte nye elementer, der har til formål at øge den demokratiske legitimitet og mere præcist afspejle omfanget af Europa-Parlamentets rolle og beføjelser.

| (5) | På trods af bestemmelserne i valgakten er valget til Europa-Parlamentet i vid udstrækning tilrettelagt i overensstemmelse med nationale regler, som er meget forskellige fra medlemsstat til medlemsstat, hvilket resulterer i en række forskellige valgsystemer. Valget til Europa-Parlamentet finder sted på forskellige dage, og der afgives stemmer til nationale partier med nationale kandidater på grundlag af nationale programmer. Tilnærmelse af disse forskellige valgsystemer gennem vedtagelse af en mere ensartet EU-valglov på grundlag af klare fælles principper og regler vil sikre lige muligheder for alle Unionens borgere og styrke det europæiske offentlige rum. |
| --- | --- |

(5)

På trods af bestemmelserne i valgakten er valget til Europa-Parlamentet i vid udstrækning tilrettelagt i overensstemmelse med nationale regler, som er meget forskellige fra medlemsstat til medlemsstat, hvilket resulterer i en række forskellige valgsystemer. Valget til Europa-Parlamentet finder sted på forskellige dage, og der afgives stemmer til nationale partier med nationale kandidater på grundlag af nationale programmer. Tilnærmelse af disse forskellige valgsystemer gennem vedtagelse af en mere ensartet EU-valglov på grundlag af klare fælles principper og regler vil sikre lige muligheder for alle Unionens borgere og styrke det europæiske offentlige rum.

| (6) | Valgtærskler er del af det politiske system i mange medlemsstater og bidrager til udviklingen af en stabil regerings- og oppositionsdynamik i parlamenterne. For at sikre fair politisk konkurrence bør sådanne tærskler ikke overstige 5 %. |
| --- | --- |

(6)

Valgtærskler er del af det politiske system i mange medlemsstater og bidrager til udviklingen af en stabil regerings- og oppositionsdynamik i parlamenterne. For at sikre fair politisk konkurrence bør sådanne tærskler ikke overstige 5 %.

| (7) | Spærregrænserne bør ikke forringe anerkendte nationale og sproglige minoriteters mulighed for at deltage i Unionens politiske liv og være repræsenteret i Europa-Parlamentet. Anerkendte nationale eller sproglige mindretal bør være omfattet af undtagelser fra eventuelle tærskler, der er fastsat på nationalt plan. Undtagelser fra nationale tærskler bør også gælde for politiske partier eller vælgersammenslutninger, der deltager i valg til Europa-Parlamentet i en fjerdedel af medlemsstaterne, som på deres stemmesedler anfører navne og logoer på de europæiske enheder, som de er tilknyttet. |
| --- | --- |

(7)

Spærregrænserne bør ikke forringe anerkendte nationale og sproglige minoriteters mulighed for at deltage i Unionens politiske liv og være repræsenteret i Europa-Parlamentet. Anerkendte nationale eller sproglige mindretal bør være omfattet af undtagelser fra eventuelle tærskler, der er fastsat på nationalt plan. Undtagelser fra nationale tærskler bør også gælde for politiske partier eller vælgersammenslutninger, der deltager i valg til Europa-Parlamentet i en fjerdedel af medlemsstaterne, som på deres stemmesedler anfører navne og logoer på de europæiske enheder, som de er tilknyttet.

| (8) | I overensstemmelse med artikel 17, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) skal kandidaten til posten som formand for Kommissionen foreslås af Det Europæiske Råd under hensyntagen til valget til Europa-Parlamentet og derefter vælges af Europa-Parlamentet. For at give denne ret et passende udtryk bør det europæiske offentlige rum udvikles på en sådan måde, at alle europæiske vælgere har mulighed for at angive deres foretrukne kandidat til posten som formand for Kommissionen. Dette kræver, at spidskandidaterne, der er indstillet af europæisk politiske partier, europæiske valgsammenslutninger eller andre europæiske valgenheder kan stå bag et fælles valgprogram i alle medlemsstater. Med henblik på at sikre et flertal i Parlamentet forud for udnævnelsen af Kommissionen bør interesserede parlamentariske grupper fastlægge en praksis med at indgå »lovgivningsaftaler«, der sikrer en politisk opfølgning af valget til Europa-Parlamentet. Gennem en proces, der bør formaliseres på baggrund af en politisk aftale mellem de europæiske politiske enheder, bør den spidskandidat, hvis europæiske politiske enhed overordnet set har modtaget det højeste antal pladser, først og fremmest få til opgave at danne et koalitionsbaseret flertal i det nyvalgte Europa-Parlament for så vidt angår indstillingen af en kandidat til formand for Kommissionen; Hvis der ikke kan opnås flertal i koalitionen, bør opgaven tildeles den næste spidskandidat. Med henblik på at informere om udnævnelsesprocessen bør formanden for Det Europæiske Råd høre de nævnte ledere af de europæiske politiske enheder og parlamentariske grupper. Spidskandidatprocessen kan formaliseres ved en politisk aftale mellem de europæiske politiske enheder og ved en interinstitutionel aftale mellem Parlamentet og Det Europæiske Råd. |
| --- | --- |

(8)

I overensstemmelse med artikel 17, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) skal kandidaten til posten som formand for Kommissionen foreslås af Det Europæiske Råd under hensyntagen til valget til Europa-Parlamentet og derefter vælges af Europa-Parlamentet. For at give denne ret et passende udtryk bør det europæiske offentlige rum udvikles på en sådan måde, at alle europæiske vælgere har mulighed for at angive deres foretrukne kandidat til posten som formand for Kommissionen. Dette kræver, at spidskandidaterne, der er indstillet af europæisk politiske partier, europæiske valgsammenslutninger eller andre europæiske valgenheder kan stå bag et fælles valgprogram i alle medlemsstater. Med henblik på at sikre et flertal i Parlamentet forud for udnævnelsen af Kommissionen bør interesserede parlamentariske grupper fastlægge en praksis med at indgå »lovgivningsaftaler«, der sikrer en politisk opfølgning af valget til Europa-Parlamentet. Gennem en proces, der bør formaliseres på baggrund af en politisk aftale mellem de europæiske politiske enheder, bør den spidskandidat, hvis europæiske politiske enhed overordnet set har modtaget det højeste antal pladser, først og fremmest få til opgave at danne et koalitionsbaseret flertal i det nyvalgte Europa-Parlament for så vidt angår indstillingen af en kandidat til formand for Kommissionen; Hvis der ikke kan opnås flertal i koalitionen, bør opgaven tildeles den næste spidskandidat. Med henblik på at informere om udnævnelsesprocessen bør formanden for Det Europæiske Råd høre de nævnte ledere af de europæiske politiske enheder og parlamentariske grupper. Spidskandidatprocessen kan formaliseres ved en politisk aftale mellem de europæiske politiske enheder og ved en interinstitutionel aftale mellem Parlamentet og Det Europæiske Råd.

| (9) | Som et supplement til de nationale valgkredse bør der ligeledes oprettes en fælles EU-valgkreds, hvor listerne ledes af hver enkelt politisk families kandidat til posten som formand for Kommissionen, for at styrke den demokratiske og fælleseuropæiske dimension af valget til Europa-Parlamentet. Denne fælles EU-valgkreds bør være underlagt detaljerede og klare regler, der sikrer, at listen over kandidater overholder principperne om ligestilling mellem kønnene og geografisk proportionalitet og repræsentativitet, og navnlig at der tages fuldt hensyn til små og mellemstore medlemsstaters interesser. |
| --- | --- |

(9)

Som et supplement til de nationale valgkredse bør der ligeledes oprettes en fælles EU-valgkreds, hvor listerne ledes af hver enkelt politisk families kandidat til posten som formand for Kommissionen, for at styrke den demokratiske og fælleseuropæiske dimension af valget til Europa-Parlamentet. Denne fælles EU-valgkreds bør være underlagt detaljerede og klare regler, der sikrer, at listen over kandidater overholder principperne om ligestilling mellem kønnene og geografisk proportionalitet og repræsentativitet, og navnlig at der tages fuldt hensyn til små og mellemstore medlemsstaters interesser.

| (10) | Europæiske politiske partier, europæiske vælgersammenslutninger og andre europæiske valgenheder spiller en central rolle med hensyn til at fremme en sand europæisk politisk debat. I henhold til artikel 10, stk. 4, i TEU bidrager politiske partier på europæisk plan til at skabe en europæisk politisk bevidsthed og til at udtrykke unionsborgernes vilje. Europæiske politiske partier, europæiske vælgersammenslutninger og andre europæiske valgenheder bør derfor spille en mere central rolle i valgprocessen til Europa-Parlamentet. De bør derfor have mulighed for at deltage fuldt ud i valgkampagner i forbindelse med valget til Europa-Parlamentet og indgive fælles EU-lister, således at de bliver kendt af og mere synlige for vælgerne, både på stemmesedler, i kampagnemateriale og publikationer. |
| --- | --- |

(10)

Europæiske politiske partier, europæiske vælgersammenslutninger og andre europæiske valgenheder spiller en central rolle med hensyn til at fremme en sand europæisk politisk debat. I henhold til artikel 10, stk. 4, i TEU bidrager politiske partier på europæisk plan til at skabe en europæisk politisk bevidsthed og til at udtrykke unionsborgernes vilje. Europæiske politiske partier, europæiske vælgersammenslutninger og andre europæiske valgenheder bør derfor spille en mere central rolle i valgprocessen til Europa-Parlamentet. De bør derfor have mulighed for at deltage fuldt ud i valgkampagner i forbindelse med valget til Europa-Parlamentet og indgive fælles EU-lister, således at de bliver kendt af og mere synlige for vælgerne, både på stemmesedler, i kampagnemateriale og publikationer.

| (11) | Betingelserne for udvælgelse af kandidater og for indgivelse af kandidaturer bør være rimelige, retfærdige, demokratiske, forholdsmæssige og overholde de principper, der er fastsat i adfærdskodeksen for god praksis i valganliggender fra Europarådets Europæiske Kommission for Demokrati gennem Ret (Venedigkommissionen). I handlingsplanen for europæisk demokrati (5) har Kommissionen ydermere forpligtet sig til at fremme adgangen til demokratisk deltagelse, hvilket indebærer inklusivitet og lighed i demokratisk deltagelse samt kønsbalance i politik og beslutningstagning. I sin strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025 (6) erklærer Kommissionen, at »lige muligheder for deltagelse er afgørende for repræsentativt demokrati på alle niveauer«. Ligestilling mellem kønnene samt demokratiske og gennemsigtige procedurer og informerede beslutninger om udvælgelse af kandidater til valg til Europa-Parlamentet, herunder spidskandidaten, er centrale elementer for at sikre lige vilkår for alle europæiske valgenheder og for at styrke repræsentativiteten og demokratiet. Af hensyn til ligestillingen bør disse principper gælde for alle lister over kandidater til valg til Europa-Parlamentet i de nationale valgkredse og i den fælles EU-valgkreds. |
| --- | --- |

(11)

Betingelserne for udvælgelse af kandidater og for indgivelse af kandidaturer bør være rimelige, retfærdige, demokratiske, forholdsmæssige og overholde de principper, der er fastsat i adfærdskodeksen for god praksis i valganliggender fra Europarådets Europæiske Kommission for Demokrati gennem Ret (Venedigkommissionen). I handlingsplanen for europæisk demokrati (5) har Kommissionen ydermere forpligtet sig til at fremme adgangen til demokratisk deltagelse, hvilket indebærer inklusivitet og lighed i demokratisk deltagelse samt kønsbalance i politik og beslutningstagning. I sin strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025 (6) erklærer Kommissionen, at »lige muligheder for deltagelse er afgørende for repræsentativt demokrati på alle niveauer«. Ligestilling mellem kønnene samt demokratiske og gennemsigtige procedurer og informerede beslutninger om udvælgelse af kandidater til valg til Europa-Parlamentet, herunder spidskandidaten, er centrale elementer for at sikre lige vilkår for alle europæiske valgenheder og for at styrke repræsentativiteten og demokratiet. Af hensyn til ligestillingen bør disse principper gælde for alle lister over kandidater til valg til Europa-Parlamentet i de nationale valgkredse og i den fælles EU-valgkreds.

| (12) | Gennemsigtighed i valgprocessen og adgang til pålidelige og rettidige oplysninger om vælgere og kandidaterne er vigtige for at sikre valgprocessens pålidelighed, øge den europæiske politiske bevidsthed og sikre en solid valgdeltagelse. Det er vigtigt at lette udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne om vælgerne for at undgå dobbelt stemmeafgivelse. Desuden bør unionsborgere informeres om de kandidater, der stiller op ved valget til Europa-Parlamentet, og, hvor det er relevant, om nationale politiske partiers tilknytning til et europæisk politisk parti i god tid forud for dette valg. Det er derfor nødvendigt at oprette en europæisk valgliste og obligatoriske tidsfrister for opstilling af valglisten på europæisk og nationalt plan og af kandidatlisterne. |
| --- | --- |

(12)

Gennemsigtighed i valgprocessen og adgang til pålidelige og rettidige oplysninger om vælgere og kandidaterne er vigtige for at sikre valgprocessens pålidelighed, øge den europæiske politiske bevidsthed og sikre en solid valgdeltagelse. Det er vigtigt at lette udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne om vælgerne for at undgå dobbelt stemmeafgivelse. Desuden bør unionsborgere informeres om de kandidater, der stiller op ved valget til Europa-Parlamentet, og, hvor det er relevant, om nationale politiske partiers tilknytning til et europæisk politisk parti i god tid forud for dette valg. Det er derfor nødvendigt at oprette en europæisk valgliste og obligatoriske tidsfrister for opstilling af valglisten på europæisk og nationalt plan og af kandidatlisterne.

| (13) | En EU-valgmyndighed, der udøver et uafhængigt mandat og består af medlemmer med den nødvendige ekspertise og erfaring, er afgørende for at kunne forvalte den EU-dækkende valgkreds. EU-valgmyndighedens hovedopgaver bør omfatte overvågning af gennemførelsen af denne forordning og bilæggelse af tvister vedrørende de fælles standarder i den europæiske valglov, opstilling af den europæiske valgliste, bekendtgørelse af valgresultatet og sikring af en effektiv udveksling af oplysninger og bedste praksis mellem nationale organer. |
| --- | --- |

(13)

En EU-valgmyndighed, der udøver et uafhængigt mandat og består af medlemmer med den nødvendige ekspertise og erfaring, er afgørende for at kunne forvalte den EU-dækkende valgkreds. EU-valgmyndighedens hovedopgaver bør omfatte overvågning af gennemførelsen af denne forordning og bilæggelse af tvister vedrørende de fælles standarder i den europæiske valglov, opstilling af den europæiske valgliste, bekendtgørelse af valgresultatet og sikring af en effektiv udveksling af oplysninger og bedste praksis mellem nationale organer.

| (14) | For at sikre, at de europæiske valgenheder har tilstrækkelige midler til at formidle deres budskaber og politiske programmer til EU-borgerne, bør valgkampagnen i den EU-dækkende valgkreds modtage tilstrækkelig finansiering. |
| --- | --- |

(14)

For at sikre, at de europæiske valgenheder har tilstrækkelige midler til at formidle deres budskaber og politiske programmer til EU-borgerne, bør valgkampagnen i den EU-dækkende valgkreds modtage tilstrækkelig finansiering.

| (15) | For at tilskynde vælgerne til at deltage i valg til Europa-Parlamentet bør medlemsstaterne fastsætte bestemmelser om brevstemmeafgivning og kunne også tillade stemmeafgivning ved personligt fremmøde og ved fuldmagt. Under hensyntagen til Rådets henstillinger i denne henseende og for fuldt ud at udnytte de muligheder, som den teknologiske udvikling giver, kan medlemsstaterne også tillade elektronisk afstemning og stemmeafgivning på internettet, samtidig med at adgangen til elektroniske systemer og internetsystemer sikres, resultaternes pålidelighed ved hjælp af en mulighed for gentælling, stemmehemmeligheden, beskyttelsen af personoplysninger i overensstemmelse med gældende EU-ret og fuld gennemsigtighed i udformningen og udbredelsen af elektroniske systemer og internetsystemer samt at sikre tilgængelighed for personer med handicap og for alle borgere. |
| --- | --- |

(15)

For at tilskynde vælgerne til at deltage i valg til Europa-Parlamentet bør medlemsstaterne fastsætte bestemmelser om brevstemmeafgivning og kunne også tillade stemmeafgivning ved personligt fremmøde og ved fuldmagt. Under hensyntagen til Rådets henstillinger i denne henseende og for fuldt ud at udnytte de muligheder, som den teknologiske udvikling giver, kan medlemsstaterne også tillade elektronisk afstemning og stemmeafgivning på internettet, samtidig med at adgangen til elektroniske systemer og internetsystemer sikres, resultaternes pålidelighed ved hjælp af en mulighed for gentælling, stemmehemmeligheden, beskyttelsen af personoplysninger i overensstemmelse med gældende EU-ret og fuld gennemsigtighed i udformningen og udbredelsen af elektroniske systemer og internetsystemer samt at sikre tilgængelighed for personer med handicap og for alle borgere.

| (16) | Unionsborgere har ret til at deltage i Unionens demokratiske liv, navnlig ved at stemme eller stille op som kandidat ved valg til Europa-Parlamentet. Retten til at stemme og stille op som kandidat samt adgang til oplysninger og stemmeafgivning bør også sikres på lige fod for alle borgere, herunder for personer med handicap. Medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger for at gøre det muligt for alle unionsborgere at udøve deres ret til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet, herunder dem, der bor eller arbejder i lande uden for Unionen, som ikke har fast bopæl, og som oplever hjemløshed, som afsoner en fængselsstraf i Unionen, eller personer, der bor i lukkede boliger såsom hospitaler, psykiatriske institutioner og andre sundhedsmiljøer, alderdomshjem og plejehjem for ældre eller boligmiljøer for personer med handicap. Medlemsstaterne bør navnlig indføre passende foranstaltninger, således at personer, der bor i lukkede boliger, kan udøve deres stemmeret. Der bør tages hensyn til de særlige behov hos personer med handicap, når der sikres adgang til oplysninger, afstemningsmateriale og afstemningsfaciliteter. |
| --- | --- |

(16)

Unionsborgere har ret til at deltage i Unionens demokratiske liv, navnlig ved at stemme eller stille op som kandidat ved valg til Europa-Parlamentet. Retten til at stemme og stille op som kandidat samt adgang til oplysninger og stemmeafgivning bør også sikres på lige fod for alle borgere, herunder for personer med handicap. Medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger for at gøre det muligt for alle unionsborgere at udøve deres ret til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet, herunder dem, der bor eller arbejder i lande uden for Unionen, som ikke har fast bopæl, og som oplever hjemløshed, som afsoner en fængselsstraf i Unionen, eller personer, der bor i lukkede boliger såsom hospitaler, psykiatriske institutioner og andre sundhedsmiljøer, alderdomshjem og plejehjem for ældre eller boligmiljøer for personer med handicap. Medlemsstaterne bør navnlig indføre passende foranstaltninger, således at personer, der bor i lukkede boliger, kan udøve deres stemmeret. Der bør tages hensyn til de særlige behov hos personer med handicap, når der sikres adgang til oplysninger, afstemningsmateriale og afstemningsfaciliteter.

| (17) | Minimumsalderen for udøvelse af retten til at stemme og til at stille op som kandidat varierer mellem 16 og 18 i de 27 medlemsstater. Der bør indføres en fælles harmoniseret alder for at stemme og stille op som kandidat i hele Unionen for at sikre lighed og undgå forskelsbehandling i adgangen til de mest grundlæggende borgerlige og politiske rettigheder. Med forbehold af eksisterende forfatningsbestemmelser, der fastsætter minimumsalderen for stemmeafgivelse til 18 eller 17 år, bør minimumsalderen for at stemme fastsættes til 16 år. Minimumsalderen for at stille op som kandidat bør fastsættes til 18 år. Uanset deres rets- og handleevne bør alle personer med handicap have politiske rettigheder på lige fod med andre. |
| --- | --- |

(17)

Minimumsalderen for udøvelse af retten til at stemme og til at stille op som kandidat varierer mellem 16 og 18 i de 27 medlemsstater. Der bør indføres en fælles harmoniseret alder for at stemme og stille op som kandidat i hele Unionen for at sikre lighed og undgå forskelsbehandling i adgangen til de mest grundlæggende borgerlige og politiske rettigheder. Med forbehold af eksisterende forfatningsbestemmelser, der fastsætter minimumsalderen for stemmeafgivelse til 18 eller 17 år, bør minimumsalderen for at stemme fastsættes til 16 år. Minimumsalderen for at stille op som kandidat bør fastsættes til 18 år. Uanset deres rets- og handleevne bør alle personer med handicap have politiske rettigheder på lige fod med andre.

| (18) | Fristerne for opstilling af lister over kandidater til valg til Europa-Parlamentet og for opstilling af valglister inden valget til Europa-Parlamentet varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat. For at sikre, at kandidater og vælgere i hele Unionen har den samme tid til at føre valgkamp eller til overvejelse, og for at lette udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne om vælgere, bør fristerne for opstilling af kandidatlister og for opstilling af valglister være de samme i hele Unionen. |
| --- | --- |

(18)

Fristerne for opstilling af lister over kandidater til valg til Europa-Parlamentet og for opstilling af valglister inden valget til Europa-Parlamentet varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat. For at sikre, at kandidater og vælgere i hele Unionen har den samme tid til at føre valgkamp eller til overvejelse, og for at lette udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne om vælgere, bør fristerne for opstilling af kandidatlister og for opstilling af valglister være de samme i hele Unionen.

| (19) | For at sikre, at europæiske politiske partier, europæiske vælgersammenslutninger og andre europæiske valgenheder er tilstrækkeligt synlige, er der behov for klare og gennemsigtige regler for valgkampagner og for officielt valgmateriale. Sådanne regler bør gøre det muligt for europæiske politiske partier, europæiske vælgersammenslutninger og andre europæiske valgenheder at anvende enhver form for offentligt kommunikations- og valgkampagnemateriale. Sådanne regler bør gøre det muligt for europæiske politiske partier, europæiske vælgersammenslutninger og andre europæiske valgenheder at angive deres tilhørsforhold i enhver form for offentlig kommunikation, valgkampagnemateriale og officielt valgmateriale såsom stemmesedler. Medlemsstaterne bør sikre, at europæiske politiske partier, den europæiske sammenslutning af vælgere og andre europæiske valgenheder får ligebehandling og lige muligheder med hensyn til valgkampagnen i forbindelse med den EU-dækkende valgkreds. |
| --- | --- |

(19)

For at sikre, at europæiske politiske partier, europæiske vælgersammenslutninger og andre europæiske valgenheder er tilstrækkeligt synlige, er der behov for klare og gennemsigtige regler for valgkampagner og for officielt valgmateriale. Sådanne regler bør gøre det muligt for europæiske politiske partier, europæiske vælgersammenslutninger og andre europæiske valgenheder at anvende enhver form for offentligt kommunikations- og valgkampagnemateriale. Sådanne regler bør gøre det muligt for europæiske politiske partier, europæiske vælgersammenslutninger og andre europæiske valgenheder at angive deres tilhørsforhold i enhver form for offentlig kommunikation, valgkampagnemateriale og officielt valgmateriale såsom stemmesedler. Medlemsstaterne bør sikre, at europæiske politiske partier, den europæiske sammenslutning af vælgere og andre europæiske valgenheder får ligebehandling og lige muligheder med hensyn til valgkampagnen i forbindelse med den EU-dækkende valgkreds.

| (20) | Ved valgakten af 1976 indførtes en fælles periode til valgets afholdelse, idet medlemsstaterne tillagdes beføjelse til at fastsætte den nøjagtige dato og det nøjagtige tidspunkt for valghandlingen inden for denne periode. Et ægte fælleseuropæisk valg kræver en fælles europæisk valgdag. Valget til Europa-Parlamentet bør afholdes den 9. maj, på Europadagen, der markerer årsdagen for Schuman-erklæringen af 9. maj 1950. Valgresultaterne bør proklameres af EU-valgmyndigheden og offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(20)

Ved valgakten af 1976 indførtes en fælles periode til valgets afholdelse, idet medlemsstaterne tillagdes beføjelse til at fastsætte den nøjagtige dato og det nøjagtige tidspunkt for valghandlingen inden for denne periode. Et ægte fælleseuropæisk valg kræver en fælles europæisk valgdag. Valget til Europa-Parlamentet bør afholdes den 9. maj, på Europadagen, der markerer årsdagen for Schuman-erklæringen af 9. maj 1950. Valgresultaterne bør proklameres af EU-valgmyndigheden og offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

| (21) | Hvis et medlem af Europa-Parlamentet, der er valgt fra de nationale valgkredse, træder tilbage, dør eller får sit mandat trukket tilbage, bør den ledige stilling besættes i overensstemmelse med national lovgivning. Ledige pladser tilhørende medlemmer af Europa-Parlamentet, der er valgt i den EU-dækkende valgkreds, skal besættes af den næste kandidat på den relevante liste. Det bør også være muligt at erstatte medlemmer af Europa-Parlamentet midlertidigt i tilfælde af barselsorlov, fædreorlov, forældreorlov og alvorlig sygdom. |
| --- | --- |

(21)

Hvis et medlem af Europa-Parlamentet, der er valgt fra de nationale valgkredse, træder tilbage, dør eller får sit mandat trukket tilbage, bør den ledige stilling besættes i overensstemmelse med national lovgivning. Ledige pladser tilhørende medlemmer af Europa-Parlamentet, der er valgt i den EU-dækkende valgkreds, skal besættes af den næste kandidat på den relevante liste. Det bør også være muligt at erstatte medlemmer af Europa-Parlamentet midlertidigt i tilfælde af barselsorlov, fædreorlov, forældreorlov og alvorlig sygdom.

| (22) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår de tekniske krav, herunder det format og de data, der skal fremlægges, for oprettelsen af den europæiske valgliste. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (7). |
| --- | --- |

(22)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår de tekniske krav, herunder det format og de data, der skal fremlægges, for oprettelsen af den europæiske valgliste. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (7).

| (23) | Eftersom målene for denne forordning, nemlig at fastsætte de nødvendige bestemmelser for almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet i overensstemmelse med en ensartet valgprocedure for så vidt angår den EU-dækkende valgkreds og med principper, der er fælles for alle medlemsstater, ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne, men på grund af dets omfang og virkninger bedre kan nås på EU-plan, kan Unionen derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom målene for denne forordning, nemlig at fastsætte de nødvendige bestemmelser for almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet i overensstemmelse med en ensartet valgprocedure for så vidt angår den EU-dækkende valgkreds og med principper, der er fælles for alle medlemsstater, ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne, men på grund af dets omfang og virkninger bedre kan nås på EU-plan, kan Unionen derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning fastsættes de bestemmelser, der er nødvendige for almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet i overensstemmelse med en ensartet valgprocedure for den fælles EU-valgkreds, der er omhandlet i artikel 15, og med principper, der er fælles for alle medlemsstater.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1. | »politisk parti«: en sammenslutning af borgere, der forfølger politiske mål, og som enten er anerkendt af eller oprettet i overensstemmelse med retsordenen i mindst en medlemsstat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 (8), herunder dem, der har til hensigt at danne eller tilslutte sig en europæisk koalition af nationale politiske partier og/eller nationale vælgersammenslutninger med henblik på at opstille en liste over kandidater og kampagner i den fælles EU-valgkreds |
| --- | --- |

1.

»politisk parti«: en sammenslutning af borgere, der forfølger politiske mål, og som enten er anerkendt af eller oprettet i overensstemmelse med retsordenen i mindst en medlemsstat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 (8), herunder dem, der har til hensigt at danne eller tilslutte sig en europæisk koalition af nationale politiske partier og/eller nationale vælgersammenslutninger med henblik på at opstille en liste over kandidater og kampagner i den fælles EU-valgkreds

| 2. | »sammenslutning af borgere«, der forfølger politiske mål, og som i stedet for at være etableret som et politisk parti er registreret som en sammenslutning af borgere i henhold til gældende nationale bestemmelser, og som agter at danne eller tilslutte sig en europæisk koalition af nationale politiske partier og/eller nationale politiske bevægelser med henblik på opstilling af kandidater til og gennemførelse af valgkampagner i den fælles EU-valgkreds; |
| --- | --- |

2.

»sammenslutning af borgere«, der forfølger politiske mål, og som i stedet for at være etableret som et politisk parti er registreret som en sammenslutning af borgere i henhold til gældende nationale bestemmelser, og som agter at danne eller tilslutte sig en europæisk koalition af nationale politiske partier og/eller nationale politiske bevægelser med henblik på opstilling af kandidater til og gennemførelse af valgkampagner i den fælles EU-valgkreds;

| 3. | »europæisk koalition af nationale politiske partier og/eller vælgersammenslutninger«: en valgalliance bestående af nationale politiske partier og/eller nationale vælgersammenslutninger, som er registreret i mindst en fjerdedel af medlemsstaterne, om nødvendigt rundet op til nærmeste hele tal, og som opstiller en liste over kandidater og kampagner for den fælles EU-valgkreds; |
| --- | --- |

3.

»europæisk koalition af nationale politiske partier og/eller vælgersammenslutninger«: en valgalliance bestående af nationale politiske partier og/eller nationale vælgersammenslutninger, som er registreret i mindst en fjerdedel af medlemsstaterne, om nødvendigt rundet op til nærmeste hele tal, og som opstiller en liste over kandidater og kampagner for den fælles EU-valgkreds;

| 4. | »europæisk politisk parti«: en politisk alliance af nationale politiske partier, der forfølger politiske mål og er registreret hos myndigheden for europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde i henhold til forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 med henblik på opstilling af kandidater til og føre valgkampagner i den fælles EU-valgkreds; |
| --- | --- |

4.

»europæisk politisk parti«: en politisk alliance af nationale politiske partier, der forfølger politiske mål og er registreret hos myndigheden for europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde i henhold til forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 med henblik på opstilling af kandidater til og føre valgkampagner i den fælles EU-valgkreds;

| 5. | »europæiske foreninger af vælgere«: en tværnational sammenslutning af borgere, der er repræsenteret i mindst en fjerdedel af medlemsstaterne, der repræsenterer mindst 0,02 % af de stemmeberettigede i de pågældende medlemsstater, som forfølger politiske mål, men ikke er etableret som et europæisk politisk parti, og som er anerkendt med henblik på opstilling af en liste af kandidater til og til at føre valgkampagner i den fælles EU-valgkreds |
| --- | --- |

5.

»europæiske foreninger af vælgere«: en tværnational sammenslutning af borgere, der er repræsenteret i mindst en fjerdedel af medlemsstaterne, der repræsenterer mindst 0,02 % af de stemmeberettigede i de pågældende medlemsstater, som forfølger politiske mål, men ikke er etableret som et europæisk politisk parti, og som er anerkendt med henblik på opstilling af en liste af kandidater til og til at føre valgkampagner i den fælles EU-valgkreds

| 6. | »Europæisk valgkoalition«: en valgalliance mellem to eller flere europæiske politiske partier og/eller europæiske vælgersammenslutninger, der opstiller en liste over kandidater til og til at føre kampagne i den fælles EU-valgkreds, som nationale politiske partier og/eller nationale vælgersammenslutninger kan tilslutte sig, forudsat at de ikke er tilknyttet et europæisk politisk parti |
| --- | --- |

6.

»Europæisk valgkoalition«: en valgalliance mellem to eller flere europæiske politiske partier og/eller europæiske vælgersammenslutninger, der opstiller en liste over kandidater til og til at føre kampagne i den fælles EU-valgkreds, som nationale politiske partier og/eller nationale vælgersammenslutninger kan tilslutte sig, forudsat at de ikke er tilknyttet et europæisk politisk parti

| 7. | »politisk alliance«: struktureret samarbejde mellem politiske partier og/eller borgere i henhold til forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 |
| --- | --- |

7.

»politisk alliance«: struktureret samarbejde mellem politiske partier og/eller borgere i henhold til forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014

| 8. | »Europæisk valgenhed«: en europæisk koalition af nationale politiske partier og/eller vælgersammenslutninger, et europæisk politisk parti, en europæisk sammenslutning af vælgere, en europæisk valgkoalition eller en politisk alliance |
| --- | --- |

8.

»Europæisk valgenhed«: en europæisk koalition af nationale politiske partier og/eller vælgersammenslutninger, et europæisk politisk parti, en europæisk sammenslutning af vælgere, en europæisk valgkoalition eller en politisk alliance

| 9. | »Fælles EU-liste«: kandidatur/kandidatliste med personer, der er opstillet i den fælles EU-valgkreds af en europæisk valgenhed. |
| --- | --- |

9.

»Fælles EU-liste«: kandidatur/kandidatliste med personer, der er opstillet i den fælles EU-valgkreds af en europæisk valgenhed.

Artikel 3

Nationale forskrifter

Valgproceduren for valg af medlemmer til Europa-Parlamentet er underlagt denne forordning. Spørgsmål, der ikke er omfattet af denne forordning, reguleres i hver enkelt medlemsstat af dens nationale bestemmelser.

Disse nationale forskrifter må ikke berøre valgmetodens forholdstalskarakter.

De sikrer under alle omstændigheder overholdelse af demokratiske standarder, der fører til demokratiske og forholdsmæssige krav om registrering af et politisk parti eller en sammenslutning af vælgere og om indgivelse af en kandidatliste til de nationale valgkredse og den fælles EU-valgkreds.

Artikel 4

Stemmeretten er personlig

1.   Enhver unionsborger, der er fyldt 16 år, herunder personer med handicap uanset deres rets- og handleevne, har ret til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet, uden at dette berører eksisterende forfatningsmæssige bestemmelser om fastsættelse af en minimumsalder på 18 eller 17 år.

2.   Ingen unionsborger, der har stemmeret, kan stemme mere end én gang ved valg af medlemmer til Europa-Parlamentet i de nationale valgkredse eller i den fælles EU-valgkreds.

3.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at dobbelt stemmeafgivning ved valg til Europa-Parlamentet er underlagt sanktioner, der er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning.

Artikel 5

Retten til at stille op som kandidat

1.   Alle unionsborgere, der er fyldt 18 år, har ret til at stille op til valg til Europa-Parlamentet enten i en national valgkreds eller i den fælles EU-valgkreds eller i begge.

2.   Ingen unionsborger, der er valgbar, må stille op som kandidat i mere end én national valgkreds eller være opført på mere end én liste i en national valgkreds eller mere end én fælles EU-liste ved valg til Europa-Parlamentet.

Artikel 6

Udøvelse af stemmeretten

1.   Medlemsstaterne sikrer, at alle unionsborgere, herunder dem, der bor eller arbejder i et tredjeland, dem uden fast bopæl, dem, der bor i lukkede boliger, hjemløse eller dem, der afsoner en fængselsstraf i Unionen, kan udøve deres ret til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet.

2.   For så vidt angår de borgere, der afsoner en fængselsstraf i Unionen, berører stk. 1 ikke national ret eller retsafgørelser, der er truffet i overensstemmelse med national ret.

Artikel 7

Adgangsforhold

1.   Medlemsstaterne sikrer, at alle borgere, herunder personer med handicap, har lige adgang til relevant materiale, til stemmefaciliteter og til valgsteder.

2.   På grundlag af deres nationale valgsystemer indfører medlemsstaterne passende ordninger med henblik på at lette personer med handicaps udøvelse af deres stemmeret på et uafhængigt og hemmeligt grundlag.

3.   Medlemsstaterne sikre personer med handicap, at de, hvor det er nødvendigt og på anmodning, kan bistås ved stemmeafgivelsen af en person efter eget valg.

Artikel 8

Brevstemmeafgivning

1.   Medlemsstaterne drager omsorg for, at der kan afgives brevstemme ved valg til Europa-Parlamentet, herunder af borgere, der bor i et tredjeland, og vedtager foranstaltninger til at sikre tilgængelighed til mulighed for brevstemmeafgivning, navnlig for personer med handicap. Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre pålidelighed og fortrolighed ved stemmeafgivningen og beskyttelse af personoplysninger i henhold til gældende EU-ret.

2.   Medlemsstaterne kan give yderligere muligheder for at stemme ved fysisk forhåndsafstemning, stemmeafgivning ved fuldmagt og stemmeafgivning via elektroniske systemer og internetsystemer.

I tilfælde af elektronisk afstemning, stemmeafgivning via internettet og stemmeafgivning ved fuldmagt træffer medlemsstaterne alle nødvendige foranstaltninger for at sikre pålidelighed, integritet, stemmehemmelighed, gennemsigtighed i udformningen og indførelsen af elektroniske systemer og internetsystemer, muligheden for manuel eller elektronisk tælling, uden at det går ud over stemmehemmeligheden, og beskyttelsen af personoplysninger i overensstemmelse med gældende EU-ret.

Artikel 9

Oprettelse af de nationale valglister og de europæiske valglister

1.   Fristen for opstilling af valglisten i hver medlemsstat er senest fjorten uger før valgdagen, jf. artikel 19, stk. 1, for at kunne opdage og undgå dobbelt stemmeafgivelse ved valg til Europa-Parlamentet Fejl på valglisten kan korrigeres indtil valgdagen.

2.   Med henblik på oprettelse af en europæisk valgliste giver de kompetente nationale myndigheder EU-valgmyndigheden alle nødvendige oplysninger i overensstemmelse med artikel 18. De kriterier, der skal registreres i den nationale valgliste, reguleres af nationale bestemmelser.

3.   Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter, der fastsætter de tekniske krav, herunder formatet og de data, der skal fremlægges i forbindelse med oprettelsen af den europæiske valgliste med henblik på gennemførelsen af denne artikels stk. 2. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 29.

Artikel 10

Principperne for udvælgelse af kandidater

1.   Alle politiske partier, vælgersammenslutninger, valgalliancer og europæiske valgenheder, der deltager i valg til Europa-Parlamentet, skal overholde demokratiske procedurer, gennemsigtighed og ligestilling mellem kønnene gennem foranstaltninger, der har til formål at sikre, at alle valgberettigede personer har lige muligheder for at blive valgt, og en sammensætning af Europa-Parlamentet, der afspejler Den Europæiske Unions mangfoldighed, når de udvælger deres kandidater til valg til Europa-Parlamentet. Ligestilling mellem kønnene opnås afhængigt af medlemsstaternes valgsystemer og under alle omstændigheder i den fælles EU-valgkreds ved brug af lukkede lister eller kvoter uden at krænke ikkebinære personers rettigheder.

2.   Et medlem af et politisk parti, en sammenslutning af vælgere eller en europæisk valgenhed kan indgive en begrundet klage over manglende overholdelse af de demokratiske procedurer, gennemsigtigheds- og ligestillingskriterier, der er fastsat i denne artikel, til den ansvarlige nationale myndighed eller EU-valgmyndigheden.

Artikel 11

Indgivelse af kandidatlister

1.   Fristen for indgivelse af kandidatlisterne til valg til Europa-Parlamentet er 12 uger inden valgdagen som omhandlet i artikel 19, stk. 1.

2.   Europæiske valgenheder skal senest 12 uger før valgdagen fremlægge et dokument for EU-valgmyndigheden, af hvilket det fremgår, at alle kandidater bekræfter deres optagelse på den fælles EU-liste. Dette dokument skal indeholde kandidaternes fulde navn og deres identitets- eller pasnummer. Det skal underskrives af kandidaterne og skal angive dato og sted for underskrivelsen.

Artikel 12

Valgsystem

1.   Valgene er almindelige og direkte samt retfærdige, frie og hemmelige. Hver vælger har to stemmer, én til at vælge medlemmerne af Europa-Parlamentet i de nationale valgkredse og én til at vælge medlemmer af Europa-Parlamentet i den fælles EU-valgkreds.

2.   Medlemmerne af Europa-Parlamentet vælges som repræsentanter for unionsborgerne efter forholdstalsmetoden i de nationale valgkredse og i den fælles EU-valgkreds.

3.   I de nationale valgkredse vælges medlemmerne af Europa-Parlamentet under anvendelse af det nationale system med forholdstalsrepræsentation, som medlemsstaterne normalt anvender.

4.   I den fælles EU-valgkreds vælges medlemmerne af Europa-Parlamentet ved listevalg med lukket liste.

Artikel 13

Spærregrænse

1.   Medlemsstaterne kan fastsætte en spærregrænse for tildeling af pladser. På nationalt plan må denne spærregrænse ikke overstige 5 % af de gyldige afgivne stemmer.

2.   For nationale valgkredse, der omfatter mere end 60 pladser, fastsættes en spærregrænse, som ikke må være lavere end 3,5 % af de gyldige stemmer, der afgives i den pågældende valgkreds.

3.   De spærregrænser, der er omhandlet i stk. 1 og 2, berører ikke undtagelser, der er fastsat i national ret for politiske partier eller vælgersammenslutninger, som repræsenterer anerkendte nationale eller sproglige mindretal.

4.   Politiske partier eller vælgersammenslutninger, der er registreret i en fjerdedel af medlemsstaterne og opnår mindst en million stemmer i hele Unionen, fritages for de nationale tærskler, der er fastsat i stk. 2, og som på deres nationale stemmeseddel anfører det fælles navn og logo for den europæiske valgenhed, som de er tilknyttet, og som i givet fald er tilpasset de pågældende medlemsstaters sprog.

5.   Der er ingen spærregrænse for tildeling af mandater i den i artikel 15 omhandlede fælles EU-valgkreds.

Artikel 14

Nationale valgkredse

Medlemsstaterne kan på grundlag af deres særlige nationale forhold, jf. artikel 15, oprette enkeltvalgkredse med henblik på valg til Europa-Parlamentet eller foretage andre underopdelinger af valgområdet, uden at dette generelt berører valgmetodens forholdstalskarakter.

Medlemsstaterne kan oprette enkeltmandskredse, der repræsenterer sproglige eller etniske mindretal, oversøiske statsborgere, regioner i den yderste periferi eller oversøiske territorier i overensstemmelse med nationale bestemmelser, uden at dette berører stemmesystemets forholdsmæssige karakter.

Artikel 15

Fælles EU-valgkreds

1.   Der oprettes en valgkreds for hele Den Europæiske Unions område, hvorfra 28 medlemmer af Europa-Parlamentet vælges ved det første valg af medlemmer til Europa-Parlamentet efter denne forordnings ikrafttræden.

For så vidt angår valg af medlemmer til Europa-Parlamentet sidenhen fastsættes størrelsen af den fælles EU-valgkreds ved Det Europæiske Råds afgørelse om Europa-Parlamentets sammensætning.

2.   Valget i den fælles EU-valgkreds har ikke indvirkning på medlemmerne af Europa-Parlamentet, der vælges i hver medlemsstat.

3.   Alle europæiske valgenheder kan i henhold til artikel 2 forelægge fælles EU-lister for EU-valgmyndigheden.

4.   Ingen europæisk valgenhed kan indgive mere end én fælles EU-liste. Nationale partier og nationale valgsammenslutninger kan kun støtte én fælles EU-liste.

5.   Stemmesedlerne, der omfatter de fælles EU-lister, skal være forsynet med den respektive europæiske valgenheds navn og logo.

6.   For kandidater, der bor i et tredjeland, skal ansøgerens bopæl være den sidste, inden ansøgeren forlod Den Europæiske Union. For kandidater, der er født og bosiddende i et tredjeland, skal bopælsstedet med henblik på udarbejdelse af EU-listen svare til bopælsstedet i den medlemsstat, hvor kandidaten er statsborger.

7.   De fælles EU-lister skal omfatte et antal kandidater svarende til det antal mandater, der er omhandlet i stk. 1.

8.   EU-listerne udarbejdes af de europæiske valgenheder i overensstemmelse med principperne i artikel 10, stk. 1.

9.   For at sikre geografisk balance er de fælles EU-lister opdelt i afsnit, der består af tre dele. Hver af disse tre dele skal udfyldes med en kandidat, der kommer fra hver af de tre grupper af medlemsstater som defineret i bilag I og eksemplificeret i bilag II.

10.   Kandidaternes rækkefølge fra hver medlemsstat i hver af de tre grupper af medlemsstater, der er opstillet i bilag 1, skal variere i hvert listeafsnit på tre dele frem til den del af listen, der svarer til det tal, som udgør resultatet af det totale antal pladser delt med to og om nødvendigt runde op til nærmeste heltal.

11.   Kommissionen (Eurostat) vil beregne størrelsen af medlemsstaternes samlede befolkning på grundlag af de seneste oplysninger fra medlemsstaterne og i henhold til en metode fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1260/2013 (9).

12.   Fordelingen af pladser på de fælles EU-lister på grundlag af de samlede resultater i den fælles EU-valgkreds foretages i overensstemmelse med D'Hondt-systemet som følger:

| a) | antallene af stemmer, som kandidaterne har fået, opstilles i en kolonne, fra højeste til laveste |
| --- | --- |

a)

antallene af stemmer, som kandidaterne har fået, opstilles i en kolonne, fra højeste til laveste

| b) | antallet af stemmer, som hvert kandidatur har fået, divideres med 1,2,3 etc., op til et tal, der svarer til antallet af pladser for valgkredsen, hvilket danner en tabel svarende til tabellen i bilag III. Pladserne tildeles de kandidater, der opnår de højeste andele i tabellen, i faldende orden |
| --- | --- |

b)

antallet af stemmer, som hvert kandidatur har fået, divideres med 1,2,3 etc., op til et tal, der svarer til antallet af pladser for valgkredsen, hvilket danner en tabel svarende til tabellen i bilag III. Pladserne tildeles de kandidater, der opnår de højeste andele i tabellen, i faldende orden

| c) | når to pladser, der svarer til to forskellige kandidaturer, er sammenfaldende på kvotientlisten, tildeles pladsen til listen med det højeste samlede antal opnåede stemmer. Hvis to kandidater har opnået det samme antal stemmer, afgøres første sådanne tilfælde ved lodtrækning, og de efterfølgende på anden vis. |
| --- | --- |

c)

når to pladser, der svarer til to forskellige kandidaturer, er sammenfaldende på kvotientlisten, tildeles pladsen til listen med det højeste samlede antal opnåede stemmer. Hvis to kandidater har opnået det samme antal stemmer, afgøres første sådanne tilfælde ved lodtrækning, og de efterfølgende på anden vis.

13.   Europæiske og nationale offentlige radio- og TV-stationer skal afsætte sendetid proportionelt afstemt efter valgresultatet i den fælles EU-valgkreds ved det foregående valg med henblik på at sikre et mindstemål af sendetid til hver fælles EU-liste.

Artikel 16

Finansiering af europæiske valgenheders valgkampagner

Bestemmelserne i kapitel IV og V i forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 finder tilsvarende anvendelse på finansieringen af europæiske valgenheders valgkampagner.

Artikel 17

Fælles bestemmelser om valgkampagner

1.   Valgkampagnevirksomhed må tidligst indledes otte uger før valgdagen.

2.   Valgkampagner består i at bede vælgerne om deres stemmer ved et valg til Europa-Parlamentet ved hjælp af trykt eller digitalt materiale og andre former for offentlig kommunikation, mediereklame og offentlige arrangementer. Valgkampagnematerialet skal indeholde logoet og en henvisning til programerklæringen eller programmet fra den europæiske valgenhed, som det nationale parti er tilknyttet.

3.   Valgmateriale skal være tilgængeligt for personer med handicap.

4.   I de nationale valgkredse skal de stemmesedler, der anvendes ved valg til Europa-Parlamentet, være ensartede, synliggøre navne, akronymer, symboler og eventuelle logoer for nationale politiske partier og/eller nationale vælgersammenslutninger og for de europæiske valgenheder, når de er tilknyttet en af dem, og skal indeholde en liste over kandidaternes og i givet fald stedfortrædernes navne i den rækkefølge, hvori de optræder på de relevante valglister.

5.   Regler om tilsendelse af valgmateriale pr. post til vælgere i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet skal være de samme som dem, der gælder for nationale, regionale og lokale valg i den pågældende medlemsstat.

6.   Medlemsstaterne skal sikre europæiske valgenheder den samme behandling og de samme muligheder som nationale politiske partier og nationale sammenslutninger af vælgere for så vidt angår valgkampagner med relation til den fælles EU valgkreds.

7.   Medlemsstaterne indfører en periode på 48 timer før valgdagen, hvor det ikke er tilladt at spørge vælgerne om deres stemmeintentioner.

Artikel 18

Kontaktmyndigheder

1.   Hver medlemsstat udpeger en kontaktmyndighed, der er ansvarlig for med sine modparter i de øvrige medlemsstater og med EU-valgmyndigheden, der er oprettet i henhold til artikel 28, at udveksle de oplysninger om vælgere, der er nødvendige for at oprette den europæiske valgliste i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, og om kandidater.

2.   Den kontaktmyndighed, der er omhandlet i stk. 1, skal i overensstemmelse med gældende EU-ret om beskyttelse af personoplysninger senest seks uger før valgdagen videregive de oplysninger, der er omhandlet i artikel 9 og 10 i Rådets direktiv 93/109/EF (10) om unionsborgere, der er optaget på de nationale valglister og europæiske valglister eller er opstillet som kandidater, til disse modparter og til EU-valgmyndigheden i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere.

Artikel 19

Valgdag

1.   Valget til Europa-Parlamentet skal afholdes den 9. maj i det sidste år i en valgperiode som omhandlet i artikel 20 (»valgdagen«).

2.   I valgstedernes åbningstider og fra en halv time, før valgstederne åbner, er politiske aktiviteter på valgstederne eller i deres nærhed forbudt, uden at dette berører aktiviteter, der afholdes for at fejre Europadagen i medlemsstaterne.

3.   Valget afsluttes kl. 21.00 lokal tid på valgdagen i alle medlemsstaterne. For at tage hensyn til tidsforskellen kan der afholdes valg til Europa-Parlamentet den 8. maj i det sidste år i en valgperiode i Unionens oversøiske lande og territorier.

4.   Medlemsstaterne offentliggør først resultaterne af deres optælling officielt eller midlertidigt efter afstemningens afslutning, jf. stk. 3, i den medlemsstat, hvis vælgere er de sidste, der stemmer.

5.   Medlemsstaterne kan erklære valgdagen en national fridag.

Artikel 20

Fastsættelse og offentliggørelse af valgresultaterne

1.   Valgresultaterne i den fælles EU-valgkreds og i de nationale valgkredse proklameres i denne rækkefølge af EU-valgmyndigheden på grundlag af oplysninger fra kontaktmyndighederne.

2.   Det officielle valgresultat offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 21

Valgperiode og mandat

1.   Den femårige periode, for hvilken medlemmerne af Europa-Parlamentet vælges, begynder ved åbningen af den første samling efter hvert valg (»valgperioden«).

2.   Mandatperioden for hvert medlem af Europa-Parlamentet begynder og udløber i overensstemmelse med valgperioden (»mandatet«).

Artikel 22

Indkaldelse af Parlamentet

Europa-Parlamentet træder uden at der behøves indkaldelse, og gældende ud over den forpligtelse der er fastsat i artikel 229 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, sammen den første tirsdag efter udløbet af en periode på en måned regnet fra valgdagen.

Artikel 23

Valgs prøvelse

Europa-Parlamentet foretager prøvelse af Europa-Parlamentets medlemmers mandater.

Med henblik herpå tager Europa-Parlamentet de valgresultater, der officielt er bekendtgjort af medlemsstaterne og EU-valgmyndigheden.

Artikel 24

Uforenelighed

1.   Hvervet som medlem af Europa-Parlamentet er uforeneligt med følgende hverv:

| — | medlem af en medlemsstats regering |
| --- | --- |

—

medlem af en medlemsstats regering

| — | medlem af et nationalt eller regionalt parlament eller en national eller regional forsamling med lovgivningsbeføjelser |
| --- | --- |

—

medlem af et nationalt eller regionalt parlament eller en national eller regional forsamling med lovgivningsbeføjelser

| — | medlem af Kommissionen |
| --- | --- |

—

medlem af Kommissionen

| — | dommer, generaladvokat eller justitssekretær ved Den Europæiske Unions Domstol |
| --- | --- |

—

dommer, generaladvokat eller justitssekretær ved Den Europæiske Unions Domstol

| — | medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion |
| --- | --- |

—

medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion

| — | medlem af Revisionsretten |
| --- | --- |

—

medlem af Revisionsretten

| — | Den Europæiske Ombudsmand |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Ombudsmand

| — | medlem af Det Økonomiske og Sociale Udvalg |
| --- | --- |

—

medlem af Det Økonomiske og Sociale Udvalg

| — | medlem af Regionsudvalget |
| --- | --- |

—

medlem af Regionsudvalget

| — | medlem af udvalg eller organer, som er oprettet i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde eller traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab med henblik på at administrere Unionens pengemidler eller udføre vedvarende direkte forvaltning |
| --- | --- |

—

medlem af udvalg eller organer, som er oprettet i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde eller traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab med henblik på at administrere Unionens pengemidler eller udføre vedvarende direkte forvaltning

| — | medlem af Den Europæiske Investeringsbanks bestyrelse, direktion eller personale |
| --- | --- |

—

medlem af Den Europæiske Investeringsbanks bestyrelse, direktion eller personale

| — | tjenestemand eller anden ansat i aktiv tjeneste i Den Europæiske Unions institutioner eller dertil knyttede specialiserede organer eller i Den Europæiske Centralbank. |
| --- | --- |

—

tjenestemand eller anden ansat i aktiv tjeneste i Den Europæiske Unions institutioner eller dertil knyttede specialiserede organer eller i Den Europæiske Centralbank.

2.   Hver medlemsstat kan vedtage yderligere regler på nationalt plan om uforenelighed med hvervet som medlem af Europa-Parlamentet.

3.   Medlemmer af Europa-Parlamentet, på hvilke stk. 1 og 2 finder anvendelse i løbet af valgperioden, udskiftes i overensstemmelse med artikel 27.

Artikel 25

Eksterne parlamentariske aktiviteter

Medlemmerne af Europa-Parlamentet skal efter at være blevet valt udpege den kommune og i relevant tilfælde den region i deres bopælsmedlemsstat, hvorfra de vil udøve eksterne parlamentariske aktiviteter.

Artikel 26

Personlig og individuel stemme

1.   Medlemmerne af Europa-Parlamentet stemmer individuelt og personligt. De er ikke bundet af pålæg og kan ikke modtage bundet mandat.

2.   Europa-Parlamentets medlemmer nyder godt af de privilegier og immuniteter, som gælder for dem i henhold til protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab fra det tidspunkt, hvor de officielt erklæres valgt til Europa-Parlamentet.

Artikel 27

Ledige pladser

1.   En plads bliver ledig, når et Europa-Parlamentsmedlems mandat udløber som følge af, at medlemmet fratræder, afgår ved døden eller fortaber sit mandat.

2.   Hvis et medlem af Europa-Parlamentet, der er valgt i den fælles EU-valgkreds, afgår ved døden, fratræder eller fratræder sit mandat, underretter formanden for Europa-Parlamentet straks EU-valgmyndigheden.

Den ledige stilling besættes af den næste kandidat på listen over kandidater, hvor det medlem, der er afgået ved døden, er trådt tilbage eller er blevet fravalgt.

3.   Med forbehold af de øvrige bestemmelser i denne forordning fastlægger hver medlemsstat de nærmere procedurer for, at en plads, som måtte blive ledig besættes for resten af denne periode.

4.   Når det i en medlemsstats nationale ret udtrykkeligt fastsættes, at et medlem af Europa-Parlamentet fortaber sit mandat, udløber medlemmets mandat i medfør af denne ret. De kompetente nationale myndigheder underretter Europa-Parlamentet herom.

5.   Når en plads bliver ledig som følge af fratrædelse eller dødsfald, underretter Europa-Parlamentets formand omgående den pågældende medlemsstats EU-valgmyndighed herom.

6.   Erklærer Parlamentet et mandat for et medlem, der er valgt fra EU-valgkredsen, ledigt, underretter formanden EU-valgmyndigheden herom og opfordrer den til straks at besætte mandatet for den resterende del af mandatperioden.

Ledige pladser tilhørende medlemmer af Europa-Parlamentet, der er valgt i den fælles EU-valgkreds, skal besættes af den næste kandidat på den relevante liste i henhold til rækkefølgen.

7.   Parlamentet kan efter anmodning fra det pågældende medlem og efter aftale med den pågældende medlemsstat eller EU-valgmyndigheden foreslå en midlertidig afløser for det pågældende medlem i tilfælde af barsels-, fædre- eller forældreorlov eller i tilfælde af orlov på grund af alvorlig sygdom.

Når en plads bliver midlertidigt ledig af en af de grunde, der er anført i første afsnit, erstattes det pågældende medlem midlertidigt i en periode på 16 uger af den næste kandidat på den relevante liste, som kan beslutte, om den ledige plads skal besættes eller ej. Et afslag på at besætte den ledige stilling medfører ikke tab af stillingen på den relevante liste for fremtidige ledige stillinger. Perioden på 16 uger kan forlænges.

Artikel 28

EU-valgmyndighed

1.   Der oprettes hermed en EU-valgmyndighed (»myndigheden«) med henblik på at:

| a) | sikring af korrekt gennemførelse af denne forordning samt gennemførelse og overvågning af valgprocessen i den fælles EU-valgkreds |
| --- | --- |

a)

sikring af korrekt gennemførelse af denne forordning samt gennemførelse og overvågning af valgprocessen i den fælles EU-valgkreds

| b) | fastlæggelse af den procedure, der finder anvendelse på klager i henhold til artikel 10, stk. 2, for så vidt angår den fælles EU-valgkreds |
| --- | --- |

b)

fastlæggelse af den procedure, der finder anvendelse på klager i henhold til artikel 10, stk. 2, for så vidt angår den fælles EU-valgkreds

| c) | myndigheden udfører alle funktioner i forbindelse med afviklingen af valget i den fælles EU-valgkreds og varetager kontakt med de i artikel 18 omtalte myndigheder |
| --- | --- |

c)

myndigheden udfører alle funktioner i forbindelse med afviklingen af valget i den fælles EU-valgkreds og varetager kontakt med de i artikel 18 omtalte myndigheder

| d) | kontrollere, at de europæiske valgenheder opfylder betingelserne for at forelægge fælles EU-lister i overensstemmelse med artikel 15 |
| --- | --- |

d)

kontrollere, at de europæiske valgenheder opfylder betingelserne for at forelægge fælles EU-lister i overensstemmelse med artikel 15

| e) | forvaltning af den europæiske valgliste, der er oprettet i henhold til artikel 9 |
| --- | --- |

e)

forvaltning af den europæiske valgliste, der er oprettet i henhold til artikel 9

| f) | bekendtgøre valgresultatet i overensstemmelse med artikel 20 |
| --- | --- |

f)

bekendtgøre valgresultatet i overensstemmelse med artikel 20

| g) | træffe afgørelse i eventuelle tvivlsspørgsmål, der måtte opstå på grundlag af bestemmelserne i denne forordning, bortset fra tvivlsspørgsmål vedrørende de nationale bestemmelser, som denne forordning henviser til. |
| --- | --- |

g)

træffe afgørelse i eventuelle tvivlsspørgsmål, der måtte opstå på grundlag af bestemmelserne i denne forordning, bortset fra tvivlsspørgsmål vedrørende de nationale bestemmelser, som denne forordning henviser til.

EU-valgmyndigheden kan også yde bistand i tilfælde af vanskeligheder med at fortolke listerne, der er indsendt af de nationale myndigheder.

2.   EU-valgmyndigheden er uafhængig og udfører sine funktioner i fuld overensstemmelse med denne forordning.

3.   EU-valgmyndigheden bekendtgør de fælles EU-lister elleve uger før valgdagen.

Den skal oprette og forvalte et register over de forskellige fælles EU-lister, der indsendes af europæiske valgenheder. Oplysningerne indeholdt i registret offentliggøres.

I sin afgørelse tager EU-valgmyndigheden fuldt ud hensyn til den grundlæggende ret til at stemme og stille op som kandidat.

4.   Hver medlemsstat udpeger et medlem af EU-valgmyndigheden, der udvælges blandt professorer i jura eller statskundskab og andre eksperter i valgsystemerne på grundlag af deres faglige kvalifikationer og under hensyntagen til kønsbalancen. EU-valgmyndighedens medlemmer vælger dens formand, næstformand og sekretær med simpelt flertal ved en separat afstemning. EU-valgmyndigheden bestræber sig på at træffe afgørelser ved konsensus. Hvis det ikke er muligt at træffe afgørelse ved konsensus, træffer EU-valgmyndigheden afgørelse med simpelt flertal.

Alle medlemmer af EU-valgmyndigheden udfører deres hverv i uafhængighed. De må hverken søge eller modtage instrukser fra nogen institution eller regering eller fra noget andet organ, kontor eller agentur. De må ikke være medlemmer eller tidligere medlemmer af Europa-Parlamentet, nationale parlamenter eller nationale regeringer. Desuden må de ikke være valgbare eller være tjenestemænd eller øvrige ansatte i nogen EU-institution, i et europæisk politisk parti eller i en europæisk sammenslutning af vælgere eller i nogen europæisk politisk fond.

EU-valgmyndighedens medlemmer udpeges for en femårig embedsperiode, som ikke kan fornys.

5.   EU-valgmyndigheden repræsenteres af dens formand, som forestår gennemførelsen af alle afgørelser på vegne af EU-valgmyndigheden.

EU-valgmyndighedens formand skal afholde sig fra enhver handling, som er i modstrid med karakteren af vedkommendes hverv.

Hvis et medlem af EU-valgmyndigheden, herunder formanden, ikke længere opfylder betingelserne for at udøve sit hverv, kan vedkommende afskediges ved en afstemning, der støttes af mindst tre femtedele af medlemmerne af EU-valgmyndigheden på grundlag af en rapport med et begrundet forslag om afskedigelse af EU-valgmyndigheden på dennes vegne.

Den femårige embedsperiode hos EU-valgmyndigheden begynder to og et halvt år efter valgperiodens begyndelse. EU-valgmyndighedens første mandat begynder snarest muligt efter denne forordnings ikrafttræden.

En ledig stilling hos EU-valgmyndigheden som følge af fratrædelse, pensionering, afskedigelse eller dødsfald besættes efter samme procedure som den, der gjaldt for den oprindelige udnævnelse.

6.   EU-valgmyndigheden skal have status som juridisk person og skal råde over de kontorer, ansatte, tjenester og administrative støttefaciliteter, der er nødvendige for, at den kan udføre sine opgaver.

7.   EU-valgmyndigheden forelægger Europa-Parlamentet en rapport om organiseringen af valg til Europa-Parlamentet, om gennemførelsen af denne forordning og om opfyldelsen af målsætningerne i den inden for ni måneder efter valget til Europa-Parlamentet.

8.   Udgifterne til EU-valgmyndigheden, herunder vederlag til dens medlemmer, finansieres over bevillinger fra Unionens almindelige budget.

Budgetbevillingerne skal være tilstrækkelige til at sikre, at EU-valgmyndigheden kan fungere fuldstændigt og uafhængigt. Formanden skal forelægge Europa-Parlamentet et udkast til EU-valgmyndighedens budgetplan, og dette skal offentliggøres. Europa-Parlamentet delegerer opgaverne som anvisningsberettiget, hvad angår disse bevillinger til Eu-valgmyndighedens formand.

Artikel 29

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

Artikel 30

Ophævelse

1.   Akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet samt Rådets afgørelse 76/787/EKSF, EØF, Euratom om fastlæggelse af denne retsakt ophæves.

2.   Henvisninger til den ophævede retsakt gælder som henvisninger til denne forordning.

Artikel 31

Revisionsklausul

Senest et år efter hvert valg til Europa-Parlamentet forelægger Europa-Parlamentet efter samråd med EU-valgmyndigheden en rapport om denne forordnings overordnede funktion, eventuelt ledsaget af et lovgivningsforslag til ændring af forordningen.

Artikel 32

Ikrafttræden

1.   Denne forordning får virkning den første dag i den måned, der følger efter medlemsstaternes godkendelse i overensstemmelse med deres respektive forfatningsmæssige krav.

2.   Medlemsstaterne underretter Rådets Generalsekretariat, når de har afsluttet deres respektive nationale procedurer.

BILAG I

TABEL — 27 EU-MEDLEMSSTATER EFTER BEFOLKNINGSKATEGORIER

| Kategori | Medlemsstat | Befolkning i alt |
| --- | --- | --- |
| Gruppe A (37,9  millioner — 83,1  millioner) | Tyskland | 83 166 711 |
| Frankrig | 67 320 216 |
| Italien | 59 641 488 |
| Spanien | 47 332 614 |
| Polen | 37 958 138 |
| Gruppe B (6,9  millioner — 19,3  millioner) | Rumænien | 19 328 838 |
| Nederlandene | 17 407 585 |
| Belgien | 11 522 440 |
| Grækenland | 10 718 565 |
| Den Tjekkiske Republik | 10 693 939 |
| Sverige | 10 327 589 |
| Portugal | 10 295 909 |
| Ungarn | 9 769 526 |
| Østrig | 8 901 064 |
| Bulgarien | 6 951 482 |
| Gruppe C (0,5  millioner — 5,8  millioner) | Danmark | 5 822 763 |
| Finland | 5 525 292 |
| Slovakiet | 5 457 873 |
| Irland | 4 964 440 |
| Kroatien | 4 058 165 |
| Litauen | 2 794 090 |
| Slovenien | 2 095 861 |
| Letland | 1 907 675 |
| Estland | 1 328 976 |
| Cypern | 888 005 |
| Luxembourg | 626 108 |
| Malta | 514 564 |

Kategori

Medlemsstat

Befolkning i alt

Gruppe A (37,9  millioner — 83,1  millioner)

Tyskland

83 166 711

Frankrig

67 320 216

Italien

59 641 488

Spanien

47 332 614

Polen

37 958 138

Gruppe B (6,9  millioner — 19,3  millioner)

Rumænien

19 328 838

Nederlandene

17 407 585

Belgien

11 522 440

Grækenland

10 718 565

Den Tjekkiske Republik

10 693 939

Sverige

10 327 589

Portugal

10 295 909

Ungarn

9 769 526

Østrig

8 901 064

Bulgarien

6 951 482

Gruppe C (0,5  millioner — 5,8  millioner)

Danmark

5 822 763

Finland

5 525 292

Slovakiet

5 457 873

Irland

4 964 440

Kroatien

4 058 165

Litauen

2 794 090

Slovenien

2 095 861

Letland

1 907 675

Estland

1 328 976

Cypern

888 005

Luxembourg

626 108

Malta

514 564

Kilde: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tps00001/default/table?lang=da

BILAG II

Anskueliggørende eksempel på en fælles EU-liste ved brug af de tre kategorigrupper med 28 pladser.

A1, A2, A3, A4, A5, B1, B2, B3, B4, B5, B7, B8, B9, B10, C1, C2, C3, C4, C5, C6, C7, C8, C9, C10, C11, C12 er eksempler på kandidater fra EU-medlemsstaterne efter befolkningskategori.

| Eksempel på fælles EU-liste |
| --- |
| Afsnit | Placeringsnummer | Kandidater fra |
| Afsnit 1 | 1 | A1 |
| 2 | B7 |
| 3 | C7 |
| Afsnit 2 | 4 | B10 |
| 5 | C5 |
| 6 | A3 |
| Afsnit 3 | 7 | A2 |
| 8 | C3 |
| 9 | B7 |
| Afsnit 4 | 10 | B5 |
| 11 | C3 |
| 12 | A4 |
| Afsnit 5 | 13 | A5 |
| 14 | C12 |
| 15 | B9 |
| Afsnit 6 | 16 | A4 |
| 17 | A2 |
| 18 | B2 |
| Afsnit 7 | 19 | B3 |
| 20 | A1 |
| 21 | B8 |
| Afsnit 8 | 22 | C1 |
| 23 | C2 |
| 24 | B4 |
| Afsnit 9 | 25 | A5 |
| 26 | C8 |
| 27 | B1 |
| Afsnit 10 | 28 | B7 |

Eksempel på fælles EU-liste

Afsnit

Placeringsnummer

Kandidater fra

Afsnit 1

1

A1

2

B7

3

C7

Afsnit 2

4

B10

5

C5

6

A3

Afsnit 3

7

A2

8

C3

9

B7

Afsnit 4

10

B5

11

C3

12

A4

Afsnit 5

13

A5

14

C12

15

B9

Afsnit 6

16

A4

17

A2

18

B2

Afsnit 7

19

B3

20

A1

21

B8

Afsnit 8

22

C1

23

C2

24

B4

Afsnit 9

25

A5

26

C8

27

B1

Afsnit 10

28

B7

BILAG III

Eksempel til anskueliggørelse — D’Hondts metode

Eksempel til anskueliggørelse: 1 000 000 gyldige stemmer afgivet i en valgkreds, der vælger 5 medlemmer.

A (350 000 stemmer), B (300 000 stemmer), C (150 000 stemmer), D (100 000 stemmer), E (70 000 stemmer), F (30 000 stemmer)

| Divisor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 350 000 | 175 000 | 116 666 | 87 500 | 70 000 |
| B | 300 000 | 150 000 | 100 000 | 75 000 | 60 000 |
| C | 150 000 | 75 000 | 50 000 | 37 500 | 30 000 |
| D | 100 000 | 50 000 | 33 333 | 25 000 | 20 000 |
| E | 70 000 | 35 000 | 23 333 | 17 500 | 14 000 |
| F | 30 000 | 15 000 | 10 000 | 7 500 | 6 000 |

Divisor

1

2

3

4

5

A

350 000

175 000

116 666

87 500

70 000

B

300 000

150 000

100 000

75 000

60 000

C

150 000

75 000

50 000

37 500

30 000

D

100 000

50 000

33 333

25 000

20 000

E

70 000

35 000

23 333

17 500

14 000

F

30 000

15 000

10 000

7 500

6 000

Som følge heraf opnår A to pladser, B opnår to pladser, og C opnår én plads.

---

(1)  EUT L 278 af 8.10.1976, s. 5.

1

(2)  Rådets afgørelse 76/787/EKSF, EØF, Euratom af 20.9.1976 (EFT L 278 af 8.10.1976, s. 1).

2

(3)  Rådets afgørelse 2002/772/EF af 25. juni og 23. september 2002 om ændring af akt om almindelige direkte valg af repræsentanterne i Europa-Parlamentet, knyttet til afgørelse 76/787/EKSF, EØF, Euratom (EFT L 283 af 21.10.2002, s. 1).

3

(4)  Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2018/994 af 13. juli 2018 om ændring af akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet knyttet til Rådets afgørelse 76/787/EKSF, EØF, Euratom af 20. september 1976 (EUT L 178 af 16.7.2018, s. 1), ikke i kraft.

4

(5)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om handlingsplanen for europæisk demokrati (COM(2020)0790).

5

(6)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« (COM(2020)0152).

6

(7)  Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 af 22. oktober 2014 om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde (EUT L 317 af 4.11.2014, s. 1).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1260/2013 af 20. november 2013 om europæiske demografiske statistikker (EUT L 330 af 10.12.2013, s. 39).

9

(10)  Rådets direktiv 93/109/EF af 6. december 1993 om fastsættelse af de nærmere regler for valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet for unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere (EFT L 329 af 30.12.1993, s. 34).

10

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/199 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/199

---

P9_TA(2022)0130

Ændring af bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021 om persistente organiske miljøgifte ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 3. maj 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af bilag IV og V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1021 om persistente organiske miljøgifte (COM(2021)0656 — C9-0396/2021 — 2021/0340(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 465/18)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | På den syvende partskonference under konventionen, som blev afholdt fra den 4. til den 15. maj 2015, blev det besluttet at optage pentachlorphenol og salte og estere heraf (»pentachlorphenol«) i bilag A til konventionen. På den niende partskonference under konventionen, som blev afholdt fra den 29. april til den 10. maj 2019, blev det besluttet at optage dicofol samt perfluoroctansyre (PFOA), salte heraf og PFOA-beslægtede forbindelser i bilag A til konventionen. På baggrund af disse ændringer og for at sikre, at affald, som indeholder disse stoffer, håndteres i overensstemmelse med konventionens bestemmelser, er det også nødvendigt at ændre bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021 ved at optage pentachlorphenol, dicofol og perfluoroctansyre (PFOA), salte heraf og PFOA-beslægtede forbindelser i bilagene og angive de tilhørende koncentrationsgrænser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

På den syvende partskonference under konventionen, som blev afholdt fra den 4. til den 15. maj 2015, blev det besluttet at optage pentachlorphenol og salte og estere heraf (»pentachlorphenol«) i bilag A til konventionen. På den niende partskonference under konventionen, som blev afholdt fra den 29. april til den 10. maj 2019, blev det besluttet at optage dicofol samt perfluoroctansyre (PFOA), salte heraf og PFOA-beslægtede forbindelser i bilag A til konventionen. På baggrund af disse ændringer og for at sikre, at affald, som indeholder disse stoffer, håndteres i overensstemmelse med konventionens bestemmelser, er det også nødvendigt at ændre bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021 ved at optage pentachlorphenol, dicofol og perfluoroctansyre (PFOA), salte heraf og PFOA-beslægtede forbindelser i bilagene og angive de tilhørende koncentrationsgrænser.

| (2) | På den syvende partskonference under konventionen, som blev afholdt fra den 4. til den 15. maj 2015, blev det besluttet at optage pentachlorphenol og salte og estere heraf (»pentachlorphenol«) i bilag A til konventionen. På den niende partskonference under konventionen, som blev afholdt fra den 29. april til den 10. maj 2019, blev det besluttet at optage dicofol samt perfluoroctansyre (PFOA), salte heraf og PFOA-beslægtede forbindelser i bilag A til konventionen. På baggrund af disse ændringer og for at sikre, at affald, som indeholder disse stoffer, håndteres i overensstemmelse med konventionens bestemmelser, er det også nødvendigt at ændre bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021 ved at optage pentachlorphenol, dicofol og perfluoroctansyre (PFOA), salte heraf og PFOA-beslægtede forbindelser i bilagene og
  også
  angive de tilhørende koncentrationsgrænser. |
| --- | --- |

(2)

På den syvende partskonference under konventionen, som blev afholdt fra den 4. til den 15. maj 2015, blev det besluttet at optage pentachlorphenol og salte og estere heraf (»pentachlorphenol«) i bilag A til konventionen. På den niende partskonference under konventionen, som blev afholdt fra den 29. april til den 10. maj 2019, blev det besluttet at optage dicofol samt perfluoroctansyre (PFOA), salte heraf og PFOA-beslægtede forbindelser i bilag A til konventionen. På baggrund af disse ændringer og for at sikre, at affald, som indeholder disse stoffer, håndteres i overensstemmelse med konventionens bestemmelser, er det også nødvendigt at ændre bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021 ved at optage pentachlorphenol, dicofol og perfluoroctansyre (PFOA), salte heraf og PFOA-beslægtede forbindelser i bilagene og
  også
  angive de tilhørende koncentrationsgrænser.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Pentachlorphenol var tidligere, ved Kommissionens forordning (EU) 2019/636 (23), opført i bilag IV og V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 850/2004 (24) med en værdi i bilag IV på 100 mg/kg og en værdi i bilag V på 1 000  mg/kg. Forordning (EF) nr. 850/2004 blev ophævet ved forordning (EU) 2019/1021, men pentachlorphenol blev utilsigtet udeladt fra nævnte forordning. Det er derfor nødvendigt at ændre bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021, således at de også omfatter pentachlorphenol. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Pentachlorphenol var tidligere, ved Kommissionens forordning (EU) 2019/636 (23), opført i bilag IV og V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 850/2004 (24) med en værdi i bilag IV på 100 mg/kg og en værdi i bilag V på 1 000  mg/kg. Forordning (EF) nr. 850/2004 blev ophævet ved forordning (EU) 2019/1021, men pentachlorphenol blev utilsigtet udeladt fra nævnte forordning. Det er derfor nødvendigt at ændre bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021, således at de også omfatter pentachlorphenol.

| (3) | Pentachlorphenol var tidligere, ved Kommissionens forordning (EU) 2019/636 (23), opført i bilag IV og V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 850/2004 (24) med en værdi i bilag IV på 100 mg/kg og en værdi i bilag V på 1 000  mg/kg. Forordning (EF) nr. 850/2004 blev ophævet ved forordning (EU) 2019/1021, men pentachlorphenol blev utilsigtet udeladt fra nævnte forordning. Det er derfor nødvendigt at ændre bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021, således at de
  nu
  også omfatter pentachlorphenol. |
| --- | --- |

(3)

Pentachlorphenol var tidligere, ved Kommissionens forordning (EU) 2019/636 (23), opført i bilag IV og V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 850/2004 (24) med en værdi i bilag IV på 100 mg/kg og en værdi i bilag V på 1 000  mg/kg. Forordning (EF) nr. 850/2004 blev ophævet ved forordning (EU) 2019/1021, men pentachlorphenol blev utilsigtet udeladt fra nævnte forordning. Det er derfor nødvendigt at ændre bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021, således at de
  nu
  også omfatter pentachlorphenol.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021 indeholder allerede koncentrationsgrænser for følgende stoffer eller stofgrupper: a) summen af koncentrationerne af tetrabromdiphenylether, pentabromdiphenylether, hexabromdiphenylether, heptabromdiphenylether og decabromdiphenylether (med undtagelse af sidstnævnte, som ikke er opført i bilag V til nævnte forordning). b) Hexabromcyclododecan c) Alkaner C10-C13, chlor (korte chlorparaffiner) (SCCP) og d) Polychlorerede dibenzo-p-dioxiner og dibenzofuraner (PCDD/PCDF). I henhold til artikel 15, stk. 2, i forordning (EU) 2019/1021 er det hensigtsmæssigt at ændre koncentrationsgrænserne i bilag IV for disse stoffer for at tilpasse deres grænseværdier
  til
  den videnskabelige og tekniske udvikling. For at være i overensstemmelse med listen over polybromerede diphenylethere (PBDE'er) i bilag IV til forordning (EU) 2019/1021 bør stoffet decabromdiphenylether medtages blandt de PBDE'er, der er opført i tredje kolonne i bilag V til nævnte forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021 indeholder allerede koncentrationsgrænser for følgende stoffer eller stofgrupper: a) summen af koncentrationerne af tetrabromdiphenylether, pentabromdiphenylether, hexabromdiphenylether, heptabromdiphenylether og decabromdiphenylether (med undtagelse af sidstnævnte, som ikke er opført i bilag V til nævnte forordning). b) Hexabromcyclododecan c) Alkaner C10-C13, chlor (korte chlorparaffiner) (SCCP) og d) Polychlorerede dibenzo-p-dioxiner og dibenzofuraner (PCDD/PCDF). I henhold til artikel 15, stk. 2, i forordning (EU) 2019/1021 er det hensigtsmæssigt at ændre koncentrationsgrænserne i bilag IV for disse stoffer for at tilpasse deres grænseværdier
  til
  den videnskabelige og tekniske udvikling. For at være i overensstemmelse med listen over polybromerede diphenylethere (PBDE'er) i bilag IV til forordning (EU) 2019/1021 bør stoffet decabromdiphenylether medtages blandt de PBDE'er, der er opført i tredje kolonne i bilag V til nævnte forordning.

| (4) | Bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021 indeholder allerede koncentrationsgrænser for følgende stoffer eller stofgrupper: a) summen af koncentrationerne af tetrabromdiphenylether, pentabromdiphenylether, hexabromdiphenylether, heptabromdiphenylether og decabromdiphenylether (med undtagelse af sidstnævnte, som ikke er opført i bilag V til nævnte forordning). b) Hexabromcyclododecan c) Alkaner C10-C13, chlor (korte chlorparaffiner) (SCCP) og d) Polychlorerede dibenzo-p-dioxiner og dibenzofuraner (PCDD/PCDF). I henhold til artikel 15, stk. 2, i forordning (EU) 2019/1021 er det hensigtsmæssigt at ændre koncentrationsgrænserne i bilag IV for disse stoffer for at tilpasse deres grænseværdier
  i overensstemmelse med
  den videnskabelige og tekniske udvikling. For at være i overensstemmelse med listen over polybromerede diphenylethere (PBDE'er) i bilag IV til forordning (EU) 2019/1021 bør stoffet decabromdiphenylether medtages blandt de PBDE'er, der er opført i tredje kolonne i bilag V til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(4)

Bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021 indeholder allerede koncentrationsgrænser for følgende stoffer eller stofgrupper: a) summen af koncentrationerne af tetrabromdiphenylether, pentabromdiphenylether, hexabromdiphenylether, heptabromdiphenylether og decabromdiphenylether (med undtagelse af sidstnævnte, som ikke er opført i bilag V til nævnte forordning). b) Hexabromcyclododecan c) Alkaner C10-C13, chlor (korte chlorparaffiner) (SCCP) og d) Polychlorerede dibenzo-p-dioxiner og dibenzofuraner (PCDD/PCDF). I henhold til artikel 15, stk. 2, i forordning (EU) 2019/1021 er det hensigtsmæssigt at ændre koncentrationsgrænserne i bilag IV for disse stoffer for at tilpasse deres grænseværdier
  i overensstemmelse med
  den videnskabelige og tekniske udvikling. For at være i overensstemmelse med listen over polybromerede diphenylethere (PBDE'er) i bilag IV til forordning (EU) 2019/1021 bør stoffet decabromdiphenylether medtages blandt de PBDE'er, der er opført i tredje kolonne i bilag V til nævnte forordning.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5a) | Komitéen for Vurdering af Persistente Organiske Miljøgifte (POP-komitéen) har foreslået, at Perfluorhexansulfonsyre (PFHxS), salte heraf og PFHxS-beslægtede forbindelser optages i bilag A til konventionen uden specifikke undtagelser

   (5a)

  , når risikovurderingen og risikostyringsevalueringen for disse stoffer er afsluttet. En beslutning om at medtage PFHxS, salte heraf og PFHxS-beslægtede forbindelser forventes at blive truffet på Stockholmkonventionen COP-10, som oprindeligt var berammet til juli 2021, og som nu grundet covid-19-pandemiens negative udvikling i mange europæiske lande er planlagt til at finde sted i juni 2022. Det er derfor på grundlag af den nuværende konsekvensanalyse

   (5b)

  og for at sikre, at affald, der indeholder de nævnte stoffer, håndteres i overensstemmelse med forskrifterne i konventionen, hensigtsmæssigt allerede nu at ændre bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021 ved at medtage Perfluorhexansulfonsyre (PFHxS), salte heraf og PFHxS-beslægtede forbindelser i bilagene og angive de tilhørende koncentrationsgrænser. Kommissionen bør afspejle disse ændringer af bilag IV og V i andre bilag til forordning (EU) 2019/1021 for at sikre sammenhæng. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5a)

Komitéen for Vurdering af Persistente Organiske Miljøgifte (POP-komitéen) har foreslået, at Perfluorhexansulfonsyre (PFHxS), salte heraf og PFHxS-beslægtede forbindelser optages i bilag A til konventionen uden specifikke undtagelser

   (5a)

  , når risikovurderingen og risikostyringsevalueringen for disse stoffer er afsluttet. En beslutning om at medtage PFHxS, salte heraf og PFHxS-beslægtede forbindelser forventes at blive truffet på Stockholmkonventionen COP-10, som oprindeligt var berammet til juli 2021, og som nu grundet covid-19-pandemiens negative udvikling i mange europæiske lande er planlagt til at finde sted i juni 2022. Det er derfor på grundlag af den nuværende konsekvensanalyse

   (5b)

  og for at sikre, at affald, der indeholder de nævnte stoffer, håndteres i overensstemmelse med forskrifterne i konventionen, hensigtsmæssigt allerede nu at ændre bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021 ved at medtage Perfluorhexansulfonsyre (PFHxS), salte heraf og PFHxS-beslægtede forbindelser i bilagene og angive de tilhørende koncentrationsgrænser. Kommissionen bør afspejle disse ændringer af bilag IV og V i andre bilag til forordning (EU) 2019/1021 for at sikre sammenhæng.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | De foreslåede koncentrationsgrænser i bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021 er fastsat ved anvendelse af samme metode, der blev anvendt til at fastsætte koncentrationsgrænserne i tidligere ændringer af bilag IV og V til forordning (EF) nr. 850/2004. De foreslåede koncentrationsgrænser bør opfylde målet om en høj grad af beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet i forbindelse med destruktion eller irreversibel omdannelse af de pågældende stoffer. Disse grænser bør også tage hensyn til det bredere politiske mål om at
  opnå en klimaneutral
  og cirkulær økonomi, som er fastlagt i den europæiske grønne pagt (26). |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

De foreslåede koncentrationsgrænser i bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021 er fastsat ved anvendelse af samme metode, der blev anvendt til at fastsætte koncentrationsgrænserne i tidligere ændringer af bilag IV og V til forordning (EF) nr. 850/2004. De foreslåede koncentrationsgrænser bør opfylde målet om en høj grad af beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet i forbindelse med destruktion eller irreversibel omdannelse af de pågældende stoffer. Disse grænser bør også tage hensyn til det bredere politiske mål om at
  opnå en klimaneutral
  og cirkulær økonomi, som er fastlagt i den europæiske grønne pagt (26).

| (6) | De foreslåede koncentrationsgrænser i bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021 er fastsat ved anvendelse af samme metode, der blev anvendt til at fastsætte koncentrationsgrænserne i tidligere ændringer af bilag IV og V til forordning (EF) nr. 850/2004. De foreslåede koncentrationsgrænser bør
  understøttes af forsigtighedsprincippet som fastsat i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og så vidt muligt sigte mod at eliminere udslip af POP-stoffer i miljøet for at
  opfylde målet om en høj grad af beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet i forbindelse med destruktion eller irreversibel omdannelse af de pågældende stoffer. Disse grænser bør også tage hensyn til det bredere politiske mål om at
  nå målsætningen om nulforurening for et giftfrit miljø, øge genanvendelsen, mindske emissionerne af drivhusgasser, udvikle ikkegiftige materialekredsløb, hvor forbudte stoffer ikke bør genindføres på EU-markedet gennem genanvendelsesaktiviteter,
  og
  en
  cirkulær økonomi, som er fastlagt i den europæiske grønne pagt (26). |
| --- | --- |

(6)

De foreslåede koncentrationsgrænser i bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021 er fastsat ved anvendelse af samme metode, der blev anvendt til at fastsætte koncentrationsgrænserne i tidligere ændringer af bilag IV og V til forordning (EF) nr. 850/2004. De foreslåede koncentrationsgrænser bør
  understøttes af forsigtighedsprincippet som fastsat i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og så vidt muligt sigte mod at eliminere udslip af POP-stoffer i miljøet for at
  opfylde målet om en høj grad af beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet i forbindelse med destruktion eller irreversibel omdannelse af de pågældende stoffer. Disse grænser bør også tage hensyn til det bredere politiske mål om at
  nå målsætningen om nulforurening for et giftfrit miljø, øge genanvendelsen, mindske emissionerne af drivhusgasser, udvikle ikkegiftige materialekredsløb, hvor forbudte stoffer ikke bør genindføres på EU-markedet gennem genanvendelsesaktiviteter,
  og
  en
  cirkulær økonomi, som er fastlagt i den europæiske grønne pagt (26).

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | Koncentrationsgrænserne, som er specificeret i bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021, bør stemme overens og bidrage til gennemførelsen af Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En kemikaliestrategi med bæredygtighed for øje: På vej mod et giftfrit miljø«, hvori der foreslås en omfattende række foranstaltninger til imødegåelse af anvendelse af og forurening med per- og polyfluoralkylstoffer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Koncentrationsgrænserne, som er specificeret i bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021, bør stemme overens og bidrage til gennemførelsen af Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En kemikaliestrategi med bæredygtighed for øje: På vej mod et giftfrit miljø«, hvori der foreslås en omfattende række foranstaltninger til imødegåelse af anvendelse af og forurening med per- og polyfluoralkylstoffer.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 6 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6b) | For at forhindre, at forurenet affald blandes med andet affald eller andre materialer, og for at sikre bedre sporbarhed og effektiv behandling af affald, der indeholder persistente organiske miljøgifte, er det nødvendigt at undgå manglende overensstemmelse mellem de bestemmelser vedrørende affald, der indeholder persistente organiske miljøgifte, som oprindeligt var fastsat i forordning (EF) nr. 850/2004, nu ophævet ved forordning (EU) 2019/1021, og senere fastsatte bestemmelser. Kommissionen bør derfor vurdere, om det er hensigtsmæssigt at anerkende, at affald, der indeholder persistente organiske miljøgifte, som overskrider koncentrationsgrænserne i bilag IV til forordning (EU) 2019/1021, skal klassificeres som farligt, og om nødvendigt fremsætte et lovgivningsmæssigt forslag om ændring af direktiv 2009/98/EF eller afgørelse 2014/955/EU eller begge, i overensstemmelse hermed; |

Kommissionens forslag

Ændring

(6b)

For at forhindre, at forurenet affald blandes med andet affald eller andre materialer, og for at sikre bedre sporbarhed og effektiv behandling af affald, der indeholder persistente organiske miljøgifte, er det nødvendigt at undgå manglende overensstemmelse mellem de bestemmelser vedrørende affald, der indeholder persistente organiske miljøgifte, som oprindeligt var fastsat i forordning (EF) nr. 850/2004, nu ophævet ved forordning (EU) 2019/1021, og senere fastsatte bestemmelser. Kommissionen bør derfor vurdere, om det er hensigtsmæssigt at anerkende, at affald, der indeholder persistente organiske miljøgifte, som overskrider koncentrationsgrænserne i bilag IV til forordning (EU) 2019/1021, skal klassificeres som farligt, og om nødvendigt fremsætte et lovgivningsmæssigt forslag om ændring af direktiv 2009/98/EF eller afgørelse 2014/955/EU eller begge, i overensstemmelse hermed;

Ændring 8

Forslag til forordning

Artikel 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 1a




  Kommissionen vurderer, om det ville være hensigtsmæssigt at ændre direktiv 2008/98/EF om affald eller Kommissionens afgørelse 2014/955/EU

   (1a)

  eller begge for at anerkende, at affald, der indeholder persistente organiske miljøgifte, som overskrider koncentrationsgrænserne i bilag IV til forordning (EU) 2019/1021, skal klassificeres som farligt, og fremsætter, hvis det er relevant, på grundlag af denne vurdering og senest 18 måneder efter lovgivningens ikrafttræden et lovgivningsforslag om ændring af direktivet eller afgørelsen eller begge, i overensstemmelse hermed. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 1a

Kommissionen vurderer, om det ville være hensigtsmæssigt at ændre direktiv 2008/98/EF om affald eller Kommissionens afgørelse 2014/955/EU

   (1a)

  eller begge for at anerkende, at affald, der indeholder persistente organiske miljøgifte, som overskrider koncentrationsgrænserne i bilag IV til forordning (EU) 2019/1021, skal klassificeres som farligt, og fremsætter, hvis det er relevant, på grundlag af denne vurdering og senest 18 måneder efter lovgivningens ikrafttræden et lovgivningsforslag om ændring af direktivet eller afgørelsen eller begge, i overensstemmelse hermed.

Ændring 9

Ændring 9

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — stk. 1 — punkt 1 — litra a — tabel

Bilag I — stk. 1 — punkt 1 — litra a — tabel

Forordning (EU) 2019/1021

Bilag IV — tabel

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| »Pentachlorphenol og salte og estere heraf | 87-86-5 og andre | 201-778-6 og andre | 100 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| Dicofol | 115-32-2 | 204-082-0 | 50 mg/kg |
| Perfluoroctansyre (PFOA), salte heraf og PFOA-beslægtede forbindelser | 335-67-1 og andre | 206-397-9 og andre | 1 mg/kg |
| | | | (
  PFOA
  og salte heraf) |
| | | | 40 mg/kg |
| | | | (
  PFOA-
  beslægtede forbindelser)« |

»Pentachlorphenol og salte og estere heraf

87-86-5 og andre

201-778-6 og andre

100 mg/kg

Dicofol

115-32-2

204-082-0

50 mg/kg

Perfluoroctansyre (PFOA), salte heraf og PFOA-beslægtede forbindelser

335-67-1 og andre

206-397-9 og andre

1 mg/kg

(
  PFOA
  og salte heraf)

40 mg/kg

(
  PFOA-
  beslægtede forbindelser)«

Ændring

Ændring

| »Pentachlorphenol (PCP) og salte og estere heraf (mg/kg) | 87-86-5 og andre | 201-778-6 og andre | 100 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| Dicofol | 115-32-2 | 204-082-0 | 50 mg/kg |
| Perfluoroctansyre (PFOA), salte heraf og PFOA-beslægtede forbindelser | 335-67-1 og andre | 206-397-9 og andre | 0,1  mg/kg |
| | | | (PFOA og salte heraf) |
| | | | 20 mg/kg |
| | | | (
  sum af
  PFOA-beslægtede forbindelser)" |
| Perfluorhexansulfonsyre (PFHxS), salte heraf og PFHxS-beslægtede forbindelser | 355-46-4 og andre | 355-46-4 og andre | 0,1  mg/kg |
| | | | (
  PFHxS
  og salte heraf) |
| | | | 20 mg/kg |
| | | | (
  PFHxS-
  beslægtede forbindelser)« |

»Pentachlorphenol (PCP) og salte og estere heraf (mg/kg)

87-86-5 og andre

201-778-6 og andre

100 mg/kg

Dicofol

115-32-2

204-082-0

50 mg/kg

Perfluoroctansyre (PFOA), salte heraf og PFOA-beslægtede forbindelser

335-67-1 og andre

206-397-9 og andre

0,1  mg/kg

(PFOA og salte heraf)

20 mg/kg

(
  sum af
  PFOA-beslægtede forbindelser)"

Perfluorhexansulfonsyre (PFHxS), salte heraf og PFHxS-beslægtede forbindelser

355-46-4 og andre

355-46-4 og andre

0,1  mg/kg

(
  PFHxS
  og salte heraf)

20 mg/kg

(
  PFHxS-
  beslægtede forbindelser)«

Ændring 10

Ændring 10

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — stk. 1 — punkt 1 — litra b — tabel

Bilag I — stk. 1 — punkt 1 — litra b — tabel

Forordning (EU) 2019/1021

Bilag IV — tabel

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| »Alkaner C10-C13, chlor (korte chlorparaffiner) (SCCP) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 1 500  mg/kg« |
| --- | --- | --- | --- |

»Alkaner C10-C13, chlor (korte chlorparaffiner) (SCCP)

85535-84-8

287-476-5

1 500  mg/kg«

Ændring

Ændring

| »Alkaner C10-C13, chlor (korte chlorparaffiner) (SCCP) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 420 mg/kg« |
| --- | --- | --- | --- |

»Alkaner C10-C13, chlor (korte chlorparaffiner) (SCCP)

85535-84-8

287-476-5

420 mg/kg«

Ændring 11

Ændring 11

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — stk. 1 — punkt 1 — litra c — tabel

Bilag I — stk. 1 — punkt 1 — litra c — tabel

Forordning (EU) 2019/1021

Bilag IV — tabel

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| »Tetrabromdiphenylether C12H6Br4O | 40088-47-9 og andre | 254-787-2 og andre | Summen af koncentrationerne af tetrabromdipenylether, pentabromdiphenylether, hexabromdiphenylether, heptabromdiphenylether og decabromodiphenylether: |
| --- | --- | --- | --- |
| Pentabromdiphenylether C12H5Br5O | 32534-81-9 og andre | 251-084-2 og andre |
| Hexabromdiphenylether C12H4Br6O | 36483-60-0 og andre | 253-058-6 og andre |
| Heptabromdiphenylether C12H3Br7O | 68928-80-3 og andre | 273-031-2 og andre |
| Bis(pentabromphenyl)ether (decabromdiphenylether; decaBDE C12Br10O | 1163-19-5 og andre | 214-604-9 og andre |
| | | | a) | indtil [OP, indsæt venligst datoen for dagen før datoen i det følgende punkt], 500 mg/kg |

»Tetrabromdiphenylether C12H6Br4O

40088-47-9 og andre

254-787-2 og andre

Summen af koncentrationerne af tetrabromdipenylether, pentabromdiphenylether, hexabromdiphenylether, heptabromdiphenylether og decabromodiphenylether:

Pentabromdiphenylether C12H5Br5O

32534-81-9 og andre

251-084-2 og andre

Hexabromdiphenylether C12H4Br6O

36483-60-0 og andre

253-058-6 og andre

Heptabromdiphenylether C12H3Br7O

68928-80-3 og andre

273-031-2 og andre

Bis(pentabromphenyl)ether (decabromdiphenylether; decaBDE C12Br10O

1163-19-5 og andre

214-604-9 og andre

a)

indtil [OP, indsæt venligst datoen for dagen før datoen i det følgende punkt], 500 mg/kg

| b) | fra [OP, indsæt venligst datoen for fem år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden], 200 mg/kg eller, hvis den er højere, summen af koncentrationerne af disse stoffer, hvor de findes i blandinger eller artikler som anført i bilag I, fjerde kolonne, punkt 2, for stofferne tetrabromdiphenylether, pentabromdiphenylether, hexabromdiphenylether, heptabromdiphenylether og decabromdiphenylether.« |
| --- | --- |

b)

fra [OP, indsæt venligst datoen for fem år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden], 200 mg/kg eller, hvis den er højere, summen af koncentrationerne af disse stoffer, hvor de findes i blandinger eller artikler som anført i bilag I, fjerde kolonne, punkt 2, for stofferne tetrabromdiphenylether, pentabromdiphenylether, hexabromdiphenylether, heptabromdiphenylether og decabromdiphenylether.«

Ændring

Ændring

| »Tetrabromdiphenylether C12H6Br4O | 40088-47-9 og andre | 254-787-2 og andre | "Summen af koncentrationerne af tetrabromdiphenylether
  (C12H6Br4O)
  , pentabromdiphenylether
  (C12H5Br5O)
  , hexabromdiphenylether
  (C12H4Br6O)
  , heptabromdiphenylether
  (C12H3Br7O)
  og decabromdiphenylether
  (C12Br10O)
  : |
| --- | --- | --- | --- |
| Pentabromdiphenylether C12H5Br5O | 32534-81-9 og andre | 251-084-2 og andre |
| Hexabromdiphenylether C12H4Br6O | 36483 60 og andre | 253-058-6 og andre |
| Heptabromdiphenylether C12H3Br7O | 68928-80-3 og andre | 273-031-2 og andre |
| Bis(pentabromphenyl)ether (decabromdiphenylether; decaBDE C12Br10O | 1163-19-5 og andre | 214-604-9 og andre |
| | | | a) | indtil [OP, indsæt venligst datoen for dagen før datoen i det følgende punkt],
  200 mg/kg


  Kommissionen reviderer denne koncentrationsgrænse og vedtager, hvis det er relevant og i overensstemmelse med traktaterne, et lovgivningsmæssigt forslag med henblik på at sænke denne senest [OP, indsæt venligst dato: fem år efter nærværende forordnings ikrafttræden]. |

»Tetrabromdiphenylether C12H6Br4O

40088-47-9 og andre

254-787-2 og andre

"Summen af koncentrationerne af tetrabromdiphenylether
  (C12H6Br4O)
  , pentabromdiphenylether
  (C12H5Br5O)
  , hexabromdiphenylether
  (C12H4Br6O)
  , heptabromdiphenylether
  (C12H3Br7O)
  og decabromdiphenylether
  (C12Br10O)
  :

Pentabromdiphenylether C12H5Br5O

32534-81-9 og andre

251-084-2 og andre

Hexabromdiphenylether C12H4Br6O

36483 60 og andre

253-058-6 og andre

Heptabromdiphenylether C12H3Br7O

68928-80-3 og andre

273-031-2 og andre

Bis(pentabromphenyl)ether (decabromdiphenylether; decaBDE C12Br10O

1163-19-5 og andre

214-604-9 og andre

a)

indtil [OP, indsæt venligst datoen for dagen før datoen i det følgende punkt],
  200 mg/kg


  Kommissionen reviderer denne koncentrationsgrænse og vedtager, hvis det er relevant og i overensstemmelse med traktaterne, et lovgivningsmæssigt forslag med henblik på at sænke denne senest [OP, indsæt venligst dato: fem år efter nærværende forordnings ikrafttræden].

| b) | udgår« |
| --- | --- |

b)

udgår«

Ændring 12

Ændring 12

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Blag I — stk. 1 — punkt 1 — litra d — tabel

Blag I — stk. 1 — punkt 1 — litra d — tabel

Forordning (EU) 2019/1021

Bilag IV — tabel

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| »Polychlorerede dibenzo-p-dioxiner og dibenzofuraner (PCDD/PCDF) og dioxinlignende polychlorbiphenyler (DL-PCB'er) | | | 5 μg/kg

   (2) |
| --- | --- | --- | --- |

»Polychlorerede dibenzo-p-dioxiner og dibenzofuraner (PCDD/PCDF) og dioxinlignende polychlorbiphenyler (DL-PCB'er)

5 μg/kg

   (2)

Ændring

Ændring

| »Polychlorerede dibenzo-p-dioxiner og dibenzofuraner (PCDD/PCDF) og dioxinlignende polychlorbiphenyler (DL-PCB'er) | | | 1 μg/kg

   (2) |
| --- | --- | --- | --- |

»Polychlorerede dibenzo-p-dioxiner og dibenzofuraner (PCDD/PCDF) og dioxinlignende polychlorbiphenyler (DL-PCB'er)

1 μg/kg

   (2)

Ændring 13

Ændring 13

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — stk. 1 — punkt 1 — litra e — tabel

Bilag I — stk. 1 — punkt 1 — litra e — tabel

Forordning (EU) 2019/1021

Bilag IV — tabel

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| »Hexabromcyclododecan(4) | 25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8 | 247-148-4 221-695-9 | 500 mg/kg« |
| --- | --- | --- | --- |

»Hexabromcyclododecan(4)

25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8

247-148-4 221-695-9

500 mg/kg«

Ændring

Ændring

| »Hexabromcyclododecan(4) | 25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8 | 247-148-4 221-695-9 | a) | indtil [OP, indsæt venligst datoen for dagen før datoen i det følgende punkt], 200 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- | --- |

»Hexabromcyclododecan(4)

25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8

247-148-4 221-695-9

a)

indtil [OP, indsæt venligst datoen for dagen før datoen i det følgende punkt], 200 mg/kg

Kommissionen reviderer denne koncentrationsgrænse og vedtager, hvis det er relevant og i overensstemmelse med traktaterne, et lovgivningsmæssigt forslag med henblik på at sænke denne til 100 mg/kg senest [OP, indsæt venligst dato: fem år efter nærværende forordnings ikrafttræden].«

Ændring 14

Ændring 14

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — stk. 1 — punkt 2 — litra a — nr. iv (ny)

Bilag I — stk. 1 — punkt 2 — litra a — nr. iv (ny)

Forordning (EU) 2019/1021

Bilag V — del 2 — tabel

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Perfluorhexansulfonsyre (PFHxS), salte heraf og PFHxS-beslægtede forbindelser: 50 mg/kg (PFHxS og salte heraf), 2 000  mg/kg (PFHxS-beslægtede forbindelser). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Perfluorhexansulfonsyre (PFHxS), salte heraf og PFHxS-beslægtede forbindelser: 50 mg/kg (PFHxS og salte heraf), 2 000  mg/kg (PFHxS-beslægtede forbindelser).

Perfluorhexansulfonsyre (PFHxS), salte heraf og PFHxS-beslægtede forbindelser: 50 mg/kg (PFHxS og salte heraf), 2 000  mg/kg (PFHxS-beslægtede forbindelser).

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A9-0092/2022).

1

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 850/2004 af 29. april 2004 om persistente organiske miljøgifte og om ændring af direktiv 79/117/EØF (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 7).

23

(24)  Kommissionens forordning (EU) 2019/636 af 23. april 2019 om ændring af bilag IV og V til
  EuropaParlamentets
  og Rådets forordning (EF) nr. 850/2004 om persistente organiske miljøgifte (EUT L 109 af 24.4.2019, s. 6).

24

EuropaParlamentets

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 850/2004 af 29. april 2004 om persistente organiske miljøgifte og om ændring af direktiv 79/117/EØF (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 7).

23

(24)  Kommissionens forordning (EU) 2019/636 af 23. april 2019 om ændring af bilag IV og V til
  Europa-Parlamentets
  og Rådets forordning (EF) nr. 850/2004 om persistente organiske miljøgifte (EUT L 109 af 24.4.2019, s. 6).

24

Europa-Parlamentets

(5a)  
  POPRC-15/1

5a

POPRC-15/1

(5b)  
  SWD(2021)0300

5b

SWD(2021)0300

(26)  COM(2019)0640.

26

(26)  COM(2019)0640.

26

(1a)  
  Kommissionens afgørelse af 18. december 2014 om ændring af beslutning 2000/532/EF vedrørende listen over affald i henhold til direktiv 2008/98/EF.

1a

Kommissionens afgørelse af 18. december 2014 om ændring af beslutning 2000/532/EF vedrørende listen over affald i henhold til direktiv 2008/98/EF.

(2)  Grænseværdierne er beregnet som summen af PCDD, PCDF og DL-PCB'er ifølge de toksicitetsækvivalensfaktorer (TEF), der er anført i tabellen i del 2, tredje afsnit, i bilag V.«

2

(2)  Grænseværdierne er beregnet som summen af PCDD, PCDF og DL-PCB'er ifølge de toksicitetsækvivalensfaktorer (TEF), der er anført i tabellen i del 2, tredje afsnit, i bilag V.«

2

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/209 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/209

---

P9_TA(2022)0131

Det fælles merværdiafgiftssystem (moms): forlængelse af anvendelsesperioden for den fakultative ordning for omvendt betalingspligt ved levering af bestemte varer og ydelser, som kan være udsat for svig, og for den hurtige reaktionsmekanisme til bekæmpelse af momssvig *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. maj 2022 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår forlængelse af anvendelsesperioden for den fakultative ordning for omvendt betalingspligt ved levering af bestemte varer og ydelser, som kan være udsat for svig, og for den hurtige reaktionsmekanisme til bekæmpelse af momssvig (COM(2022)0039 — C9-0053/2022 — 2022/0027(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2022/C 465/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2022)0039), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2022)0039),

| — | der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0053/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0053/2022),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0128/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0128/2022),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder Kommissionen om at foretage en vurdering af virkningerne af ordningen for omvendt betalingspligt, inden anvendelsesperioden for ordningen forlænges yderligere; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/210 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/210

---

P9_TA(2022)0132

Anvendelse af bestemmelserne i Schengenreglerne på området Schengeninformationssystemet i Cypern *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. maj 2022 om forslag til Rådets afgørelse om anvendelsen af bestemmelserne i Schengenreglerne på området Schengeninformationssystemet i Republikken Cypern (COM(2021)0472 — C9-0350/2021 — 2021/0266(NLE))

(Høring)

(2022/C 465/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2021)0472), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2021)0472),

| — | der henviser til artikel 3, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2003, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0350/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2003, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0350/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0082/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0082/2022),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/211 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/211

---

P9_TA(2022)0133

Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten — Lefteris Christoforou

Europa-Parlamentets afgørelse af 3. maj 2022 om den foreslåede udnævnelse af Lefteris Christoforou til medlem af Revisionsretten (C9-0042/2022 — 2022/0802(NLE))

(Høring)

(2022/C 465/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0042/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0042/2022),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 129, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 129,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0132/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0132/2022),

| A. | der henviser til, at Rådet ved skrivelse af 10. februar 2022 hørte Parlamentet om udnævnelsen af Lefteris Christoforou til medlem af Revisionsretten; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Rådet ved skrivelse af 10. februar 2022 hørte Parlamentet om udnævnelsen af Lefteris Christoforou til medlem af Revisionsretten;

| B. | der henviser til, at Parlamentets Budgetkontroludvalg derefter foretog en bedømmelse af den indstillede kandidats papirer, især på baggrund af de krav, der er fastsat i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; der endvidere henviser til, at udvalget i forbindelse med denne bedømmelse modtog et CV fra kandidaten samt dennes svar på det fremsendte spørgeskema; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentets Budgetkontroludvalg derefter foretog en bedømmelse af den indstillede kandidats papirer, især på baggrund af de krav, der er fastsat i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; der endvidere henviser til, at udvalget i forbindelse med denne bedømmelse modtog et CV fra kandidaten samt dennes svar på det fremsendte spørgeskema;

| C. | der henviser til, at udvalget den 21. april 2022 afholdt en høring med den indstillede kandidat, som efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udvalget den 21. april 2022 afholdt en høring med den indstillede kandidat, som efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer;

| 1. | afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Lefteris Christoforou til medlem af Revisionsretten; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner. |
| --- | --- |

2.

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/212 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/212

---

P9_TA(2022)0134

Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten — George Marius Hyzler

Europa-Parlamentets afgørelse af 3. maj 2022 om den foreslåede udnævnelse af George Marius Hyzler til hvervet som medlem af Revisionsretten (C9-0043/2022 — 2022/0803(NLE))

(Høring)

(2022/C 465/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0043/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0043/2022),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 129, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 129,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0130/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0130/2022),

| A. | der henviser til, at Rådet ved skrivelse af 10. februar 2022 hørte Parlamentet om udnævnelsen af George Marius Hyzler til hvervet som medlem af Revisionsretten; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Rådet ved skrivelse af 10. februar 2022 hørte Parlamentet om udnævnelsen af George Marius Hyzler til hvervet som medlem af Revisionsretten;

| B. | der henviser til, at Parlamentets Budgetkontroludvalg derefter foretog en bedømmelse af den indstillede kandidats papirer, især på baggrund af de krav, der er fastsat i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; der endvidere henviser til, at udvalget i forbindelse med denne bedømmelse modtog et curriculum vitae fra kandidaten samt dennes svar på det fremsendte spørgeskema; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentets Budgetkontroludvalg derefter foretog en bedømmelse af den indstillede kandidats papirer, især på baggrund af de krav, der er fastsat i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; der endvidere henviser til, at udvalget i forbindelse med denne bedømmelse modtog et curriculum vitae fra kandidaten samt dennes svar på det fremsendte spørgeskema;

| C. | der henviser til, at udvalget den 21. april 2022 afholdt en høring med den indstillede kandidat, som efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udvalget den 21. april 2022 afholdt en høring med den indstillede kandidat, som efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer;

| 1. | afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af George Marius Hyzler til medlem af Revisionsretten; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner. |
| --- | --- |

2.

---

Onsdag den 4. maj 2022

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/213 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/213

---

P9_TA(2022)0142

Styrkelse af Europols mandat: samarbejde med private parter, behandling af personoplysninger og støtte til forskning og innovation ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. maj 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2016/794 for så vidt angår Europols samarbejde med private parter, Europols behandling af personoplysninger til støtte for strafferetlige efterforskninger og Europols rolle inden for forskning og innovation (COM(2020)0796 — C9-0401/2020 — 2020/0349(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 465/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0796), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0796),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 88 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0401/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 88 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0401/2020),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 11. februar 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 11. februar 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0290/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0290/2021),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | noterer sig Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, og som vil blive offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | noterer sig Rådets erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, og som vil blive offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

P9_TC1-COD(2020)0349

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 4. maj 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) 2016/794 for så vidt angår Europols samarbejde med private parter, Europols behandling af personoplysninger til støtte for strafferetlige efterforskninger og Europols rolle inden for forskning og innovation

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/991.)

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæringer fra Kommissionen om Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/991
   (1)

Erklæring fra Kommissionen om gennemførelsen af den mekanisme, der giver Europol mulighed for at foreslå, at der foretages indberetninger i Schengeninformationssystemet

Som led i den evaluering, som Kommissionen vil foretage i henhold til artikel 68, stk. 3, i forordning (EU) 2016/794, vil Kommissionen tre år efter ikrafttrædelsen af denne forordning om ændring af forordning (EU) 2016/794 aflægge rapport om den operationelle virkning af den nye mekanisme, der er indført ved artikel 4, stk. 1, litra r), i forordning (EU) 2016/794. Inden for rammerne af denne mekanisme kan Europol på grundlag af data, som Europol har modtaget fra tredjelande eller internationale organisationer, foreslå medlemsstaterne, at der i Unionens interesse foretages indberetninger i Schengeninformationssystemet om personer, der er involveret i terrorisme eller grov og organiseret kriminalitet. Kommissionen vil foretage denne evaluering på grundlag af rapporter, som Europol forelægger om forslag til indberetninger i Schengeninformationssystemet og om efterfølgende indberetninger, som medlemsstaterne foretager i Schengeninformationssystemet.

Erklæring fra Kommissionen om forbindelserne mellem Europol og Den Europæiske Anklagemyndighed

Efter Kommissionens opfattelse kan bestemmelserne om forbindelserne mellem Europol og Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) som fastsat i artikel 20a i forordning (EU) 2016/794 ikke begrænse Europols forpligtelser i henhold til artikel 24, stk. 1, i Rådets forordning (EU) 2017/1939 og skal derfor fortolkes og anvendes i overensstemmelse med sidstnævnte artikel.

Erklæring fra Kommissionen om bestemmelserne for Europols samarbejde med tredjelande

For så vidt angår reglerne for Europols samarbejde med tredjelande bemærker Kommissionen, at enhver videregivelse af personoplysninger fra Europol til et tredjeland på grundlag af et »juridisk bindende instrument« kræver en international aftale i henhold til traktatens artikel 218 som allerede fastsat i artikel 25, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2016/794. Kommissionen bemærker desuden, at enhver videregivelse af personoplysninger fra Europol til et tredjeland på grundlag af Europols vurdering af de fornødne garantier skal opfylde de krav, der er fastsat i Den Europæiske Unions Domstols praksis (2)
  , hvilket kræver, at Europol konkluderer, at der i tredjelandet er et i det væsentlige tilsvarende databeskyttelsesniveau. Gives der mulighed for videregivelse af oplysninger på grundlag af en sådan vurdering uden forudgående aftale med Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, jf. artikel 25, stk. 6, i forordning (EU) 2016/794, vil der være risiko for, at Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse efterfølgende griber ind på grundlag af en divergerende vurdering af databeskyttelsesgarantierne, hvilket kan have en negativ indvirkning på retshåndhævelsessamarbejdet.

Erklæring fra Kommissionen om styrkelsen af samarbejdet mellem Europol og INTERPOL

Kommissionen minder om, at den som led i de igangværende forhandlinger om en samarbejdsaftale mellem Den Europæiske Union og Den Internationale Kriminalpolitiorganisation (INTERPOL) og i overensstemmelse med Rådets forhandlingsdirektiver (3)
  bestræber sig på at styrke samarbejdet mellem Europol og INTERPOL under hensyntagen til den seneste udvikling inden for bekæmpelse af terrorisme, grænseoverskridende og tværnational grov organiseret kriminalitet samt de nuværende operationelle behov og Europols mandat. Kommissionen bestræber sig i overensstemmelse med Rådets forhandlingsdirektiver (4)
  på at sikre, at aftalen omfatter retsgrundlaget for en bemyndigelse af Europol til at tilgå relevante INTERPOL-databaser med henblik på udførelsen af sine opgaver.

Rådets erklæring om INTERPOL-efterlysningsblade (røde hjørner) i forbindelse med vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/991
   (5)

Inden for rammerne af det løbende samarbejde mellem EU og INTERPOL ser Rådet med tilfredshed på de fremskridt, som INTERPOL har gjort med hensyn til at oprette interne mekanismer til forud for offentliggørelse og udbredelse af efterlysningsblade (rødt hjørne) at vurdere enhver overtrædelse af statutterne for INTERPOL. Medlemsstaterne vil fortsat støtte INTERPOL i disse bestræbelser og hilser det velkommen, at en repræsentant for INTERPOL på gruppeniveau i Rådet orienterede om de bestræbelser, der er gjort i INTERPOL for at forhindre misbrug af efterlysningsblade (rødt hjørne) af politiske årsager eller krænkelse af menneskerettighederne, og opfordrer til en fortsat og regelmæssig udveksling om spørgsmålet mellem INTERPOL og dets »nationale centralbureauer« for yderligere at øge kendskabet til de foranstaltninger, som medlemsstaterne skal træffe i samarbejde med INTERPOL. Rådet vil fortsat støtte INTERPOL i at fremme de eksisterende INTERPOL-standarder og -procedurer for datakvalitet og overholdelse og vil regelmæssigt indbyde INTERPOL til at orientere Rådet på gruppeniveau.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/991 af 8. juni 2022 om ændring af forordning (EU) 2016/794 for så vidt angår Europols samarbejde med private parter, Europols behandling af personoplysninger til støtte for strafferetlige efterforskninger og Europols rolle inden for forskning og innovation (EUT L 169 af 27.6.2022, s. 1).

(2)  Udtalelse 1/15, PNR-aftalen mellem EU og Canada, EU:C:2017:592 (26.7.2017), dom af 6. oktober 2015, Schrems, C-362/14, EU:C:2015:650, og dom af 16. juli 2020, Schrems II, C-311/18, EU:C:2020:559.

(3)  Rådets afgørelse (EU) 2021/1312 af 19. juli 2021 om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en samarbejdsaftale mellem Den Europæiske Union og Den Internationale Kriminalpolitiorganisation (INTERPOL).

(4)  Rådets afgørelse (EU) 2021/1312 af 19. juli 2021 om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en samarbejdsaftale mellem Den Europæiske Union og Den Internationale Kriminalpolitiorganisation (INTERPOL).

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/991 af 8. juni 2022 om ændring af forordning (EU) 2016/794 for så vidt angår Europols samarbejde med private parter, Europols behandling af personoplysninger til støtte for strafferetlige efterforskninger og Europols rolle inden for forskning og innovation (EUT L 169 af 27.6.2022, s. 1).

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/217 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/217

---

P9_TA(2022)0143

Udenlandske subsidier, der fordrejer det indre marked ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 4. maj 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udenlandske subsidier, der fordrejer det indre marked (COM(2021)0223 — C9-0167/2021 — 2021/0114(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 465/24)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Samtidig kan virksomheder modtage subsidier fra tredjelande,
  der stiller offentlige midler til rådighed,
  som derefter anvendes til f.eks. at finansiere økonomiske aktiviteter i det indre marked inden for en hvilken som helst økonomisk sektor såsom deltagelse i offentlige udbud eller erhvervelse af virksomheder, herunder virksomheder med strategiske aktiver såsom kritisk infrastruktur og innovative teknologier. Sådanne subsidier er i øjeblikket ikke omfattet af Unionens statsstøtteregler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Samtidig kan virksomheder modtage subsidier fra tredjelande,
  der stiller offentlige midler til rådighed,
  som derefter anvendes til f.eks. at finansiere økonomiske aktiviteter i det indre marked inden for en hvilken som helst økonomisk sektor såsom deltagelse i offentlige udbud eller erhvervelse af virksomheder, herunder virksomheder med strategiske aktiver såsom kritisk infrastruktur og innovative teknologier. Sådanne subsidier er i øjeblikket ikke omfattet af Unionens statsstøtteregler.

| (2) | Samtidig kan virksomheder modtage subsidier fra tredjelande, som derefter anvendes til f.eks. at finansiere økonomiske aktiviteter i det indre marked inden for en hvilken som helst økonomisk sektor såsom deltagelse i offentlige udbud eller erhvervelse af virksomheder, herunder virksomheder med strategiske aktiver såsom kritisk infrastruktur og innovative teknologier. Sådanne subsidier er i øjeblikket ikke omfattet af Unionens statsstøtteregler.
  Tilsvarende problemer gør sig gældende i forhold til statsejede virksomheder. |
| --- | --- |

(2)

Samtidig kan virksomheder modtage subsidier fra tredjelande, som derefter anvendes til f.eks. at finansiere økonomiske aktiviteter i det indre marked inden for en hvilken som helst økonomisk sektor såsom deltagelse i offentlige udbud eller erhvervelse af virksomheder, herunder virksomheder med strategiske aktiver såsom kritisk infrastruktur og innovative teknologier. Sådanne subsidier er i øjeblikket ikke omfattet af Unionens statsstøtteregler.
  Tilsvarende problemer gør sig gældende i forhold til statsejede virksomheder.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | Selv om denne forordning bør omfatte alle økonomiske sektorer, bør Kommissionen være særlig opmærksom på sektorer af strategisk interesse for Unionen og kritiske infrastrukturer som dem, der er nævnt i artikel 4, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/452. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

Selv om denne forordning bør omfatte alle økonomiske sektorer, bør Kommissionen være særlig opmærksom på sektorer af strategisk interesse for Unionen og kritiske infrastrukturer som dem, der er nævnt i artikel 4, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/452.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5a) | Denne forordning bør være sammenhængende og koordineret med eksisterende instrumenter såsom Rådets forordning (EF) nr. 139/2004

   (1a)

  , Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU

   (1b)

  , Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/452

   (1c)

  eller Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/...

   (1d)

  . Kommissionen bør ved sin anvendelse af de forskellige instrumenter være opmærksom på at sikre en effektiv deling af nødvendig information for at sikre en samlet tilgang. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5a)

Denne forordning bør være sammenhængende og koordineret med eksisterende instrumenter såsom Rådets forordning (EF) nr. 139/2004

   (1a)

  , Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU

   (1b)

  , Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/452

   (1c)

  eller Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/...

   (1d)

  . Kommissionen bør ved sin anvendelse af de forskellige instrumenter være opmærksom på at sikre en effektiv deling af nødvendig information for at sikre en samlet tilgang.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Der bør fastsættes regler og procedurer for undersøgelse af udenlandske subsidier, der faktisk eller potentielt fordrejer konkurrencen i det indre marked, hvilket bør afhjælpes i det relevante omfang. Udenlandske subsidier kan fordreje konkurrencen i det indre marked, hvis den virksomhed, der modtager dem, udøver en økonomisk aktivitet i Unionen. Der bør derfor ved denne forordning fastsættes regler for alle virksomheder, der udøver en økonomisk aktivitet i Unionen. I betragtning af betydningen af små og mellemstore virksomheders økonomiske aktiviteter og deres bidrag til opfyldelsen af Unionens centrale politiske mål lægges der særlig vægt på, hvordan disse virksomheder påvirkes af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Der bør fastsættes regler og procedurer for undersøgelse af udenlandske subsidier, der faktisk eller potentielt fordrejer konkurrencen i det indre marked, hvilket bør afhjælpes i det relevante omfang. Udenlandske subsidier kan fordreje konkurrencen i det indre marked, hvis den virksomhed, der modtager dem, udøver en økonomisk aktivitet i Unionen. Der bør derfor ved denne forordning fastsættes regler for alle virksomheder, der udøver en økonomisk aktivitet i Unionen. I betragtning af betydningen af små og mellemstore virksomheders økonomiske aktiviteter og deres bidrag til opfyldelsen af Unionens centrale politiske mål lægges der særlig vægt på, hvordan disse virksomheder påvirkes af denne forordning.

| (6) | Der bør fastsættes regler og procedurer for undersøgelse af udenlandske subsidier, der faktisk eller potentielt fordrejer konkurrencen i det indre marked, hvilket bør afhjælpes i det relevante omfang. Udenlandske subsidier kan fordreje konkurrencen i det indre marked, hvis den virksomhed, der modtager dem, udøver en økonomisk aktivitet i Unionen.
  En korrekt anvendelse og håndhævelse af denne forordning bør bidrage til det indre markeds modstandsdygtighed over for fordrejninger forårsaget af udenlandske subsidier og dermed styrke Unionens åbne strategiske autonomi.
  Der bør derfor ved denne forordning fastsættes regler for alle virksomheder, der udøver en økonomisk aktivitet i Unionen. I betragtning af betydningen af små og mellemstore virksomheders økonomiske aktiviteter og deres bidrag til opfyldelsen af Unionens centrale politiske mål lægges der særlig vægt på, hvordan disse virksomheder påvirkes af denne forordning. |
| --- | --- |

(6)

Der bør fastsættes regler og procedurer for undersøgelse af udenlandske subsidier, der faktisk eller potentielt fordrejer konkurrencen i det indre marked, hvilket bør afhjælpes i det relevante omfang. Udenlandske subsidier kan fordreje konkurrencen i det indre marked, hvis den virksomhed, der modtager dem, udøver en økonomisk aktivitet i Unionen.
  En korrekt anvendelse og håndhævelse af denne forordning bør bidrage til det indre markeds modstandsdygtighed over for fordrejninger forårsaget af udenlandske subsidier og dermed styrke Unionens åbne strategiske autonomi.
  Der bør derfor ved denne forordning fastsættes regler for alle virksomheder, der udøver en økonomisk aktivitet i Unionen. I betragtning af betydningen af små og mellemstore virksomheders økonomiske aktiviteter og deres bidrag til opfyldelsen af Unionens centrale politiske mål lægges der særlig vægt på, hvordan disse virksomheder påvirkes af denne forordning.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7a) | Eftersom de relevante myndigheder i medlemsstaterne er en integreret del af denne forordnings anvendelse, bør medlemsstaterne sikre, at deres myndigheder samarbejder og koordinerer effektivt med Kommissionen i forbindelse med anvendelsen af denne forordning. Med henblik herpå bør Kommissionen kunne etablere et struktureret samarbejde for informationsdeling og koordination. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7a)

Eftersom de relevante myndigheder i medlemsstaterne er en integreret del af denne forordnings anvendelse, bør medlemsstaterne sikre, at deres myndigheder samarbejder og koordinerer effektivt med Kommissionen i forbindelse med anvendelsen af denne forordning. Med henblik herpå bør Kommissionen kunne etablere et struktureret samarbejde for informationsdeling og koordination.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Der skal direkte eller indirekte være ydet et finansielt bidrag af et tredjelands offentlige myndigheder. Det finansielle bidrag kan være ydet gennem offentlige eller private enheder. Hvorvidt en offentlig enhed yder et finansielt bidrag, bør fastslås fra sag til sag under behørig hensyntagen til faktorer såsom den pågældende enheds karakteristika samt de gældende retlige og økonomiske forhold i det
  land
  , hvor enheden opererer, herunder regeringens rolle i 
  økonomien
  . Finansielle bidrag kan også være ydet gennem en privat enhed, hvis dens aktiviteter kan tilskrives tredjelandet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Der skal direkte eller indirekte være ydet et finansielt bidrag af et tredjelands offentlige myndigheder. Det finansielle bidrag kan være ydet gennem offentlige eller private enheder. Hvorvidt en offentlig enhed yder et finansielt bidrag, bør fastslås fra sag til sag under behørig hensyntagen til faktorer såsom den pågældende enheds karakteristika samt de gældende retlige og økonomiske forhold i det
  land
  , hvor enheden opererer, herunder regeringens rolle i 
  økonomien
  . Finansielle bidrag kan også være ydet gennem en privat enhed, hvis dens aktiviteter kan tilskrives tredjelandet.

| (9) | Der skal direkte eller indirekte være ydet et finansielt bidrag af et tredjeland. Det finansielle bidrag kan være ydet gennem offentlige eller private enheder. Hvorvidt en offentlig enhed yder et finansielt bidrag, bør fastslås fra sag til sag under behørig hensyntagen til faktorer såsom den pågældende enheds karakteristika samt de gældende retlige og økonomiske forhold i det
  tredjeland
  , hvor enheden opererer, herunder regeringens rolle i 
  dette tredjelands økonomi
  . Finansielle bidrag kan også være ydet gennem en privat enhed, hvis dens aktiviteter kan tilskrives tredjelandet.
  Støtteforanstaltninger, der økonomisk svarer til et finansielt bidrag, bør også betragtes som et finansielt bidrag. Et sådant finansielt bidrag kan omfatte en situation, hvor modtageren har privilegeret adgang til sit hjemmemarked gennem ene- eller særrettigheder samt selektive de jure- eller de facto-undtagelser fra gældende regler eller tilsvarende foranstaltninger med henblik på levering af varer eller tjenesteydelser i tredjelandet, der tilstås i henhold til national ret, eller har fordel af et hjemmemarked, der som følge af fremherskende retlige og økonomiske forudsætninger er konkurrenceneutraliseret. Dette kan give en kunstig konkurrencemæssig fordel, som kan udnyttes i det indre marked og derved forstærke ethvert subsidies konkurrencefordrejende virkning. |
| --- | --- |

(9)

Der skal direkte eller indirekte være ydet et finansielt bidrag af et tredjeland. Det finansielle bidrag kan være ydet gennem offentlige eller private enheder. Hvorvidt en offentlig enhed yder et finansielt bidrag, bør fastslås fra sag til sag under behørig hensyntagen til faktorer såsom den pågældende enheds karakteristika samt de gældende retlige og økonomiske forhold i det
  tredjeland
  , hvor enheden opererer, herunder regeringens rolle i 
  dette tredjelands økonomi
  . Finansielle bidrag kan også være ydet gennem en privat enhed, hvis dens aktiviteter kan tilskrives tredjelandet.
  Støtteforanstaltninger, der økonomisk svarer til et finansielt bidrag, bør også betragtes som et finansielt bidrag. Et sådant finansielt bidrag kan omfatte en situation, hvor modtageren har privilegeret adgang til sit hjemmemarked gennem ene- eller særrettigheder samt selektive de jure- eller de facto-undtagelser fra gældende regler eller tilsvarende foranstaltninger med henblik på levering af varer eller tjenesteydelser i tredjelandet, der tilstås i henhold til national ret, eller har fordel af et hjemmemarked, der som følge af fremherskende retlige og økonomiske forudsætninger er konkurrenceneutraliseret. Dette kan give en kunstig konkurrencemæssig fordel, som kan udnyttes i det indre marked og derved forstærke ethvert subsidies konkurrencefordrejende virkning.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Det finansielle bidrag skal medføre en fordel for en virksomhed, der udøver en økonomisk aktivitet i det indre marked. Hvis et finansielt bidrag begunstiger en virksomhed, der udøver ikkeøkonomiske aktiviteter, er der ikke tale om udenlandske subsidier. Hvorvidt der foreligger en fordel, bør fastslås på grundlag af sammenlignelige referencer såsom private investorers investeringspraksis, de gældende finansieringssatser på markedet, en sammenlignelig beskatning eller det passende vederlagsbeløb for en bestemt vare eller tjenesteydelse. Hvis der ikke findes umiddelbart tilsvarende referencer, er det muligt at tilpasse eksisterende referencer eller fastsætte alternative referencer på grundlag af alment anerkendte vurderingsmetoder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Det finansielle bidrag skal medføre en fordel for en virksomhed, der udøver en økonomisk aktivitet i det indre marked. Hvis et finansielt bidrag begunstiger en virksomhed, der udøver ikkeøkonomiske aktiviteter, er der ikke tale om udenlandske subsidier. Hvorvidt der foreligger en fordel, bør fastslås på grundlag af sammenlignelige referencer såsom private investorers investeringspraksis, de gældende finansieringssatser på markedet, en sammenlignelig beskatning eller det passende vederlagsbeløb for en bestemt vare eller tjenesteydelse. Hvis der ikke findes umiddelbart tilsvarende referencer, er det muligt at tilpasse eksisterende referencer eller fastsætte alternative referencer på grundlag af alment anerkendte vurderingsmetoder.

| (10) | Et finansielt bidrag skal medføre en fordel for en virksomhed, der udøver en økonomisk aktivitet i det indre marked. Hvis et finansielt bidrag begunstiger en virksomhed, der udøver ikkeøkonomiske aktiviteter, er der ikke tale om udenlandske subsidier. Hvorvidt der foreligger en fordel, bør fastslås på grundlag af sammenlignelige referencer såsom private investorers investeringspraksis, de gældende finansieringssatser på markedet, en sammenlignelig beskatning eller det passende vederlagsbeløb for en bestemt vare eller tjenesteydelse. Hvis der ikke findes umiddelbart tilsvarende referencer, er det muligt at tilpasse eksisterende referencer eller fastsætte alternative referencer på grundlag af alment anerkendte vurderingsmetoder.
  Transfer pricing kan give en fordel og bør anses for at svare til et finansielt bidrag, hvis det ikke er på linje med normale markedsvilkår. |
| --- | --- |

(10)

Et finansielt bidrag skal medføre en fordel for en virksomhed, der udøver en økonomisk aktivitet i det indre marked. Hvis et finansielt bidrag begunstiger en virksomhed, der udøver ikkeøkonomiske aktiviteter, er der ikke tale om udenlandske subsidier. Hvorvidt der foreligger en fordel, bør fastslås på grundlag af sammenlignelige referencer såsom private investorers investeringspraksis, de gældende finansieringssatser på markedet, en sammenlignelig beskatning eller det passende vederlagsbeløb for en bestemt vare eller tjenesteydelse. Hvis der ikke findes umiddelbart tilsvarende referencer, er det muligt at tilpasse eksisterende referencer eller fastsætte alternative referencer på grundlag af alment anerkendte vurderingsmetoder.
  Transfer pricing kan give en fordel og bør anses for at svare til et finansielt bidrag, hvis det ikke er på linje med normale markedsvilkår.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11a) | Udenlandske subsidier betragtes som ydet fra det øjeblik, hvor modtageren har ret til at modtage dem. Faktisk udbetaling af subsidierne er ikke en forudsætning for, at de kan være omfattet af denne forordnings anvendelsesområde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11a)

Udenlandske subsidier betragtes som ydet fra det øjeblik, hvor modtageren har ret til at modtage dem. Faktisk udbetaling af subsidierne er ikke en forudsætning for, at de kan være omfattet af denne forordnings anvendelsesområde.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Når Kommissionen anvender disse indikatorer, kan den tage hensyn til forskellige faktorer såsom subsidiernes størrelse i absolutte tal eller i forhold til markedets størrelse eller investeringens værdi. For eksempel vil en fusion, hvor udenlandske subsidier udgør en væsentlig del af målvirksomhedens købspris, sandsynligvis være konkurrencefordrejende. Tilsvarende vil udenlandske subsidier, der udgør en væsentlig del af den anslåede værdi af en kontrakt, der skal tildeles inden for rammerne af en offentlig udbudsprocedure, sandsynligvis være konkurrencefordrejende. Hvis udenlandske subsidier ydes til driftsomkostninger, vil de med større sandsynlighed skabe konkurrencefordrejning, end hvis de ydes til investeringsomkostninger. Det kan anses for mindre sandsynligt, at udenlandske subsidier ydet til små og mellemstore virksomheder er konkurrencefordrejende, end i tilfælde af udenlandske subsidier ydet til store virksomheder. Desuden bør der tages hensyn til markedets karakteristika, navnlig konkurrencevilkårene på markedet, såsom hindringer for markedsadgang. Udenlandske subsidier, der fører til overkapacitet ved at opretholde ikkeøkonomiske aktiver eller tilskynde til investeringer i kapacitetsudvidelser, som ellers ikke ville være blevet gennemført, vil sandsynligvis være konkurrencefordrejende. Det er mindre sandsynligt, at udenlandske subsidier ydet til en modtager med et lavt aktivitetsniveau inden for det indre marked, f.eks. målt i forhold til den opnåede omsætning i Unionen, er konkurrencefordrejende, end i tilfælde af udenlandske subsidier, der ydes til en modtager med et væsentligt højere aktivitetsniveau i det indre marked.
  Endelig
  bør det som hovedregel anses for usandsynligt, at udenlandske subsidier på
  5
   mio. EUR eller derunder vil skabe konkurrencefordrejninger i det indre marked i denne forordnings forstand. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Når Kommissionen anvender disse indikatorer, kan den tage hensyn til forskellige faktorer såsom subsidiernes størrelse i absolutte tal eller i forhold til markedets størrelse eller investeringens værdi. For eksempel vil en fusion, hvor udenlandske subsidier udgør en væsentlig del af målvirksomhedens købspris, sandsynligvis være konkurrencefordrejende. Tilsvarende vil udenlandske subsidier, der udgør en væsentlig del af den anslåede værdi af en kontrakt, der skal tildeles inden for rammerne af en offentlig udbudsprocedure, sandsynligvis være konkurrencefordrejende. Hvis udenlandske subsidier ydes til driftsomkostninger, vil de med større sandsynlighed skabe konkurrencefordrejning, end hvis de ydes til investeringsomkostninger. Det kan anses for mindre sandsynligt, at udenlandske subsidier ydet til små og mellemstore virksomheder er konkurrencefordrejende, end i tilfælde af udenlandske subsidier ydet til store virksomheder. Desuden bør der tages hensyn til markedets karakteristika, navnlig konkurrencevilkårene på markedet, såsom hindringer for markedsadgang. Udenlandske subsidier, der fører til overkapacitet ved at opretholde ikkeøkonomiske aktiver eller tilskynde til investeringer i kapacitetsudvidelser, som ellers ikke ville være blevet gennemført, vil sandsynligvis være konkurrencefordrejende. Det er mindre sandsynligt, at udenlandske subsidier ydet til en modtager med et lavt aktivitetsniveau inden for det indre marked, f.eks. målt i forhold til den opnåede omsætning i Unionen, er konkurrencefordrejende, end i tilfælde af udenlandske subsidier, der ydes til en modtager med et væsentligt højere aktivitetsniveau i det indre marked.
  Endelig
  bør det som hovedregel anses for usandsynligt, at udenlandske subsidier på
  5
   mio. EUR eller derunder vil skabe konkurrencefordrejninger i det indre marked i denne forordnings forstand.

| (14) | Når Kommissionen anvender disse indikatorer, kan den tage hensyn til forskellige faktorer såsom subsidiernes størrelse i absolutte tal eller i forhold til markedets størrelse eller investeringens værdi. For eksempel vil en fusion, hvor udenlandske subsidier udgør en væsentlig del af målvirksomhedens købspris, sandsynligvis være konkurrencefordrejende. Tilsvarende vil udenlandske subsidier, der udgør en væsentlig del af den anslåede værdi af en kontrakt, der skal tildeles inden for rammerne af en offentlig udbudsprocedure, sandsynligvis være konkurrencefordrejende. Hvis udenlandske subsidier ydes til driftsomkostninger, vil de med større sandsynlighed skabe konkurrencefordrejning, end hvis de ydes til investeringsomkostninger. Det kan anses for mindre sandsynligt, at udenlandske subsidier ydet til små og mellemstore virksomheder er konkurrencefordrejende, end i tilfælde af udenlandske subsidier ydet til store virksomheder. Desuden bør der tages hensyn til markedets karakteristika, navnlig konkurrencevilkårene på markedet, såsom hindringer for markedsadgang. Udenlandske subsidier, der fører til overkapacitet ved at opretholde ikkeøkonomiske aktiver eller tilskynde til investeringer i kapacitetsudvidelser, som ellers ikke ville være blevet gennemført
  eller købt
  , vil sandsynligvis være konkurrencefordrejende. Det er mindre sandsynligt, at udenlandske subsidier ydet til en modtager med et lavt aktivitetsniveau inden for det indre marked, f.eks. målt i forhold til den opnåede omsætning i Unionen, er konkurrencefordrejende, end i tilfælde af udenlandske subsidier, der ydes til en modtager med et væsentligt højere aktivitetsniveau i det indre marked.
  Udviklingen i den økonomiske aktivitet kan også tages i betragtning med henblik på at gøre det muligt for Kommissionen at træffe foranstaltninger, når en virksomheds aktivitetsniveau er lavt, men forventes at stige kraftigt. Kommissionen bør i sin vurdering af en fordrejning kunne overveje, om et tredjeland har en effektiv subsidiekontrolordning, der mindst svarer til den ordning, der findes i Unionen, og som vil gøre det mindre sandsynligt, at subsidier, der ydes af dette tredjeland, fordrejer det indre marked i denne forordnings forstand. Kommissionen bør derfor tilskynde tredjelande til at udvikle sådanne subsidiekontrolordninger, herunder ved at indgå og håndhæve bilaterale aftaler, der omfatter væsentlige bestemmelser om ens konkurrencevilkår, og ved at tilskynde tredjelande til at leve op til internationale forpligtelser i forbindelse med subsidier og lægge sig på linje med Unionen i forbindelse med initiativer om forbedring af internationale regler om subsidier og konkurrenceneutralitet, navnlig i WTO. Det bør
  somhovedregel anses for usandsynligt, at udenlandske subsidier på
  4
   mio. EUR eller derunder vil skabe konkurrencefordrejninger i det indre marked i denne forordnings forstand.
  Kommissionen bør udarbejde og offentliggøre retningslinjer med yderligere oplysninger om vurdering af subsidiers fordrejende karakter med henblik på at skabe retssikkerhed for alle markedsdeltagere. Retningslinjerne bør også give eksempler på og typiske tilfælde af konkurrencefordrejende og ikkekonkurrencefordrejende subsidier. |
| --- | --- |

(14)

Når Kommissionen anvender disse indikatorer, kan den tage hensyn til forskellige faktorer såsom subsidiernes størrelse i absolutte tal eller i forhold til markedets størrelse eller investeringens værdi. For eksempel vil en fusion, hvor udenlandske subsidier udgør en væsentlig del af målvirksomhedens købspris, sandsynligvis være konkurrencefordrejende. Tilsvarende vil udenlandske subsidier, der udgør en væsentlig del af den anslåede værdi af en kontrakt, der skal tildeles inden for rammerne af en offentlig udbudsprocedure, sandsynligvis være konkurrencefordrejende. Hvis udenlandske subsidier ydes til driftsomkostninger, vil de med større sandsynlighed skabe konkurrencefordrejning, end hvis de ydes til investeringsomkostninger. Det kan anses for mindre sandsynligt, at udenlandske subsidier ydet til små og mellemstore virksomheder er konkurrencefordrejende, end i tilfælde af udenlandske subsidier ydet til store virksomheder. Desuden bør der tages hensyn til markedets karakteristika, navnlig konkurrencevilkårene på markedet, såsom hindringer for markedsadgang. Udenlandske subsidier, der fører til overkapacitet ved at opretholde ikkeøkonomiske aktiver eller tilskynde til investeringer i kapacitetsudvidelser, som ellers ikke ville være blevet gennemført
  eller købt
  , vil sandsynligvis være konkurrencefordrejende. Det er mindre sandsynligt, at udenlandske subsidier ydet til en modtager med et lavt aktivitetsniveau inden for det indre marked, f.eks. målt i forhold til den opnåede omsætning i Unionen, er konkurrencefordrejende, end i tilfælde af udenlandske subsidier, der ydes til en modtager med et væsentligt højere aktivitetsniveau i det indre marked.
  Udviklingen i den økonomiske aktivitet kan også tages i betragtning med henblik på at gøre det muligt for Kommissionen at træffe foranstaltninger, når en virksomheds aktivitetsniveau er lavt, men forventes at stige kraftigt. Kommissionen bør i sin vurdering af en fordrejning kunne overveje, om et tredjeland har en effektiv subsidiekontrolordning, der mindst svarer til den ordning, der findes i Unionen, og som vil gøre det mindre sandsynligt, at subsidier, der ydes af dette tredjeland, fordrejer det indre marked i denne forordnings forstand. Kommissionen bør derfor tilskynde tredjelande til at udvikle sådanne subsidiekontrolordninger, herunder ved at indgå og håndhæve bilaterale aftaler, der omfatter væsentlige bestemmelser om ens konkurrencevilkår, og ved at tilskynde tredjelande til at leve op til internationale forpligtelser i forbindelse med subsidier og lægge sig på linje med Unionen i forbindelse med initiativer om forbedring af internationale regler om subsidier og konkurrenceneutralitet, navnlig i WTO. Det bør
  somhovedregel anses for usandsynligt, at udenlandske subsidier på
  4
   mio. EUR eller derunder vil skabe konkurrencefordrejninger i det indre marked i denne forordnings forstand.
  Kommissionen bør udarbejde og offentliggøre retningslinjer med yderligere oplysninger om vurdering af subsidiers fordrejende karakter med henblik på at skabe retssikkerhed for alle markedsdeltagere. Retningslinjerne bør også give eksempler på og typiske tilfælde af konkurrencefordrejende og ikkekonkurrencefordrejende subsidier.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Kommissionen bør tage hensyn til de udenlandske subsidiers positive indvirkning på, hvordan den pågældende subsidierede økonomiske aktivitet udvikler sig. Med henblik på at fastsætte den bedst egnede afhjælpende foranstaltning eller acceptere tilsagn bør Kommissionen veje de udenlandske subsidiers positive virkninger op imod deres negative virkninger i form af konkurrencefordrejninger i det indre marked. Afvejningen kan også føre til den konklusion, at der ikke bør pålægges afhjælpende foranstaltninger. Det er mindre sandsynligt, at de kategorier af subsidier, der med størst sandsynlighed vil fordreje konkurrencen i det indre marked, har flere positive end negative virkninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Kommissionen bør tage hensyn til de udenlandske subsidiers positive indvirkning på, hvordan den pågældende subsidierede økonomiske aktivitet udvikler sig. Med henblik på at fastsætte den bedst egnede afhjælpende foranstaltning eller acceptere tilsagn bør Kommissionen veje de udenlandske subsidiers positive virkninger op imod deres negative virkninger i form af konkurrencefordrejninger i det indre marked. Afvejningen kan også føre til den konklusion, at der ikke bør pålægges afhjælpende foranstaltninger. Det er mindre sandsynligt, at de kategorier af subsidier, der med størst sandsynlighed vil fordreje konkurrencen i det indre marked, har flere positive end negative virkninger.

| (16) | Kommissionen bør
  være i stand til at
  tage hensyn til de udenlandske subsidiers positive indvirkning på, hvordan den pågældende subsidierede økonomiske aktivitet udvikler sig
  på det indre marked, og dens bidrag til realisering af målene for den offentlige politik, herunder de sociale og miljømæssige mål
  . Med henblik på at fastsætte den bedst egnede afhjælpende foranstaltning eller acceptere tilsagn bør Kommissionen veje de udenlandske subsidiers positive virkninger op imod deres negative virkninger i form af konkurrencefordrejninger i det indre marked. Afvejningen
  bør tage hensyn til både kort- og langsigtede virkninger og følge det generelle mål om at tackle fordrejninger forårsaget af udenlandske subsidier. Kommissionen bør i sin analyse tage hensyn til de generelle principper, der anvendes ved vurderingen af statsstøttes forenelighed med det indre marked. Afvejningen
  kan også føre til den konklusion, at der ikke bør pålægges afhjælpende foranstaltninger. Det er mindre sandsynligt, at de kategorier af subsidier, der med størst sandsynlighed vil fordreje konkurrencen i det indre marked, har flere positive end negative virkninger.
  Kommissionen bør også tage højde for de positive virkninger af subsidier, som ydes til at afhjælpe en alvorlig national eller global forstyrrelse i økonomien såsom dem, der er forårsaget af globale sundhedskriser. Kommissionen bør udvikle retningslinjer for anvendelsen af afvejningstesten, herunder for de kriterier, der skal anvendes. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen bør
  være i stand til at
  tage hensyn til de udenlandske subsidiers positive indvirkning på, hvordan den pågældende subsidierede økonomiske aktivitet udvikler sig
  på det indre marked, og dens bidrag til realisering af målene for den offentlige politik, herunder de sociale og miljømæssige mål
  . Med henblik på at fastsætte den bedst egnede afhjælpende foranstaltning eller acceptere tilsagn bør Kommissionen veje de udenlandske subsidiers positive virkninger op imod deres negative virkninger i form af konkurrencefordrejninger i det indre marked. Afvejningen
  bør tage hensyn til både kort- og langsigtede virkninger og følge det generelle mål om at tackle fordrejninger forårsaget af udenlandske subsidier. Kommissionen bør i sin analyse tage hensyn til de generelle principper, der anvendes ved vurderingen af statsstøttes forenelighed med det indre marked. Afvejningen
  kan også føre til den konklusion, at der ikke bør pålægges afhjælpende foranstaltninger. Det er mindre sandsynligt, at de kategorier af subsidier, der med størst sandsynlighed vil fordreje konkurrencen i det indre marked, har flere positive end negative virkninger.
  Kommissionen bør også tage højde for de positive virkninger af subsidier, som ydes til at afhjælpe en alvorlig national eller global forstyrrelse i økonomien såsom dem, der er forårsaget af globale sundhedskriser. Kommissionen bør udvikle retningslinjer for anvendelsen af afvejningstesten, herunder for de kriterier, der skal anvendes.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 20 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (20a) | Den virksomhed, der er genstand for undersøgelsen, kan tilbyde, eller Kommissionen kan kræve, at de pågældende virksomheder underretter Kommissionen om deres deltagelse i fremtidige offentlige udbudsprocedurer i Unionen i en passende periode. Indgivelsen af en sådan anmeldelse eller Kommissionens svar eller manglende svar kan ikke give anledning til berettigede forventninger hos virksomheden om, at Kommissionen ikke senere må indlede en undersøgelse af eventuelle udenlandske subsidier til den virksomhed, der deltager i udbudsproceduren. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20a)

Den virksomhed, der er genstand for undersøgelsen, kan tilbyde, eller Kommissionen kan kræve, at de pågældende virksomheder underretter Kommissionen om deres deltagelse i fremtidige offentlige udbudsprocedurer i Unionen i en passende periode. Indgivelsen af en sådan anmeldelse eller Kommissionens svar eller manglende svar kan ikke give anledning til berettigede forventninger hos virksomheden om, at Kommissionen ikke senere må indlede en undersøgelse af eventuelle udenlandske subsidier til den virksomhed, der deltager i udbudsproceduren.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | Kommissionen bør have beføjelse til på eget initiativ at undersøge alle oplysninger om udenlandske subsidier. Til det formål er det nødvendigt at fastlægge en procedure bestående af to trin, nemlig en indledende og en tilbundsgående undersøgelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

Kommissionen bør have beføjelse til på eget initiativ at undersøge alle oplysninger om udenlandske subsidier. Til det formål er det nødvendigt at fastlægge en procedure bestående af to trin, nemlig en indledende og en tilbundsgående undersøgelse.

| (21) | Kommissionen bør have beføjelse til på eget initiativ at undersøge alle oplysninger om udenlandske subsidier. Til det formål er det nødvendigt at fastlægge en procedure bestående af to trin, nemlig en indledende og en tilbundsgående undersøgelse.
  Kommissionen bør offentliggøre en vejledning om kriterierne for at indlede en sådan procedure. Kommissionen bør kunne handle i henhold til de oplysninger, som den modtager fra relevante kilder, herunder medlemsstater og virksomheder eller arbejdsmarkedets parter i hele Unionen. Kommissionen bør oprette et kontaktpunkt til dette formål. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen bør have beføjelse til på eget initiativ at undersøge alle oplysninger om udenlandske subsidier. Til det formål er det nødvendigt at fastlægge en procedure bestående af to trin, nemlig en indledende og en tilbundsgående undersøgelse.
  Kommissionen bør offentliggøre en vejledning om kriterierne for at indlede en sådan procedure. Kommissionen bør kunne handle i henhold til de oplysninger, som den modtager fra relevante kilder, herunder medlemsstater og virksomheder eller arbejdsmarkedets parter i hele Unionen. Kommissionen bør oprette et kontaktpunkt til dette formål.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | Kommissionen bør tillægges
  tilstrækkelige
  undersøgelsesbeføjelser til at indsamle alle nødvendige oplysninger. Den bør derfor under hele proceduren have beføjelse til at anmode om oplysninger fra enhver virksomhed eller sammenslutning af virksomheder. Desuden bør Kommissionen have beføjelse til at pålægge bøder og tvangsbøder for manglende rettidig afgivelse af de anmodede oplysninger eller for afgivelse af ufuldstændige, ukorrekte eller vildledende oplysninger. Kommissionen kan også rette spørgsmål til medlemsstaterne eller tredjelande. Endvidere bør Kommissionen have beføjelse til at aflægge undersøgelsesbesøg i virksomhedens lokaler i Unionen eller, med forbehold af
  virksomhedens og
  det pågældende tredjelands samtykke, i virksomhedens lokaler i tredjelandet. Kommissionen bør også have beføjelse til at træffe afgørelser på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, hvis den pågældende virksomhed ikke samarbejder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

Kommissionen bør tillægges
  tilstrækkelige
  undersøgelsesbeføjelser til at indsamle alle nødvendige oplysninger. Den bør derfor under hele proceduren have beføjelse til at anmode om oplysninger fra enhver virksomhed eller sammenslutning af virksomheder. Desuden bør Kommissionen have beføjelse til at pålægge bøder og tvangsbøder for manglende rettidig afgivelse af de anmodede oplysninger eller for afgivelse af ufuldstændige, ukorrekte eller vildledende oplysninger. Kommissionen kan også rette spørgsmål til medlemsstaterne eller tredjelande. Endvidere bør Kommissionen have beføjelse til at aflægge undersøgelsesbesøg i virksomhedens lokaler i Unionen eller, med forbehold af
  virksomhedens og
  det pågældende tredjelands samtykke, i virksomhedens lokaler i tredjelandet. Kommissionen bør også have beføjelse til at træffe afgørelser på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, hvis den pågældende virksomhed ikke samarbejder.

| (22) | Kommissionen bør tillægges
  passende
  undersøgelsesbeføjelser
  og ressourcer
  til at indsamle alle nødvendige oplysninger. Den bør derfor under hele proceduren have beføjelse til at anmode om oplysninger fra enhver virksomhed eller sammenslutning af virksomheder. Desuden bør Kommissionen have beføjelse til at pålægge bøder og tvangsbøder for manglende rettidig afgivelse af de anmodede oplysninger eller for afgivelse af ufuldstændige, ukorrekte eller vildledende oplysninger.
  For at styrke denne forordnings afskrækkende virkning bør det være muligt at anvende afhjælpende foranstaltninger, tilsagn, bøder og tvangsbøder samtidig, hvis det er nødvendigt.
  Kommissionen kan også rette spørgsmål til medlemsstaterne eller tredjelande. Endvidere bør Kommissionen have beføjelse til at aflægge undersøgelsesbesøg i virksomhedens lokaler i Unionen eller, med forbehold af det pågældende tredjelands samtykke, i virksomhedens lokaler i tredjelandet. Kommissionen bør også have beføjelse til at træffe afgørelser på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, hvis den pågældende virksomhed ikke samarbejder. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen bør tillægges
  passende
  undersøgelsesbeføjelser
  og ressourcer
  til at indsamle alle nødvendige oplysninger. Den bør derfor under hele proceduren have beføjelse til at anmode om oplysninger fra enhver virksomhed eller sammenslutning af virksomheder. Desuden bør Kommissionen have beføjelse til at pålægge bøder og tvangsbøder for manglende rettidig afgivelse af de anmodede oplysninger eller for afgivelse af ufuldstændige, ukorrekte eller vildledende oplysninger.
  For at styrke denne forordnings afskrækkende virkning bør det være muligt at anvende afhjælpende foranstaltninger, tilsagn, bøder og tvangsbøder samtidig, hvis det er nødvendigt.
  Kommissionen kan også rette spørgsmål til medlemsstaterne eller tredjelande. Endvidere bør Kommissionen have beføjelse til at aflægge undersøgelsesbesøg i virksomhedens lokaler i Unionen eller, med forbehold af det pågældende tredjelands samtykke, i virksomhedens lokaler i tredjelandet. Kommissionen bør også have beføjelse til at træffe afgørelser på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, hvis den pågældende virksomhed ikke samarbejder.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (26) | Kommissionen bør have de instrumenter til rådighed, som er nødvendige for at sikre effektiviteten af de pågældende tilsagn og afhjælpende foranstaltninger. Hvis den berørte virksomhed ikke efterkommer en afgørelse med tilsagn, en afgørelse om afhjælpende foranstaltninger eller en afgørelse om foreløbige forholdsregler, bør Kommissionen have beføjelse til at pålægge bøder og tvangsbøder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26)

Kommissionen bør have de instrumenter til rådighed, som er nødvendige for at sikre effektiviteten af de pågældende tilsagn og afhjælpende foranstaltninger. Hvis den berørte virksomhed ikke efterkommer en afgørelse med tilsagn, en afgørelse om afhjælpende foranstaltninger eller en afgørelse om foreløbige forholdsregler, bør Kommissionen have beføjelse til at pålægge bøder og tvangsbøder.

| (26) | Kommissionen bør have de instrumenter til rådighed, som er nødvendige for at sikre effektiviteten af de pågældende tilsagn og afhjælpende foranstaltninger. Hvis den berørte virksomhed ikke efterkommer en afgørelse med tilsagn, en afgørelse om afhjælpende foranstaltninger eller en afgørelse om foreløbige forholdsregler, bør Kommissionen have beføjelse til at pålægge bøder og tvangsbøder
  med en tilstrækkelig afskrækkende virkning. Kommissionen bør tage hensyn til tilfælde af gentagne manglende overholdelse, når den pålægger sådanne bøder og tvangsbøder. Kommissionen bør evaluere effektiviteten af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen bør have de instrumenter til rådighed, som er nødvendige for at sikre effektiviteten af de pågældende tilsagn og afhjælpende foranstaltninger. Hvis den berørte virksomhed ikke efterkommer en afgørelse med tilsagn, en afgørelse om afhjælpende foranstaltninger eller en afgørelse om foreløbige forholdsregler, bør Kommissionen have beføjelse til at pålægge bøder og tvangsbøder
  med en tilstrækkelig afskrækkende virkning. Kommissionen bør tage hensyn til tilfælde af gentagne manglende overholdelse, når den pålægger sådanne bøder og tvangsbøder. Kommissionen bør evaluere effektiviteten af foranstaltningerne.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (31) | Ved fusioner eller tilbud, der ligger under anmeldelsestærsklerne,
  kan
  Kommissionen kræve, at der foretages anmeldelse af potentielt subsidierede fusioner, som endnu ikke er gennemført, eller af potentielt subsidierede tilbud forud for tildelingen af en offentlig kontrakt, hvis den mener, at fusionen eller tilbuddet bør underkastes en forudgående undersøgelse i betragtning af dens eller dets virkninger i Unionen. Kommissionen bør også have mulighed for på eget initiativ at undersøge allerede gennemførte fusioner eller tildelte offentlige kontrakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(31)

Ved fusioner eller tilbud, der ligger under anmeldelsestærsklerne,
  kan
  Kommissionen kræve, at der foretages anmeldelse af potentielt subsidierede fusioner, som endnu ikke er gennemført, eller af potentielt subsidierede tilbud forud for tildelingen af en offentlig kontrakt, hvis den mener, at fusionen eller tilbuddet bør underkastes en forudgående undersøgelse i betragtning af dens eller dets virkninger i Unionen. Kommissionen bør også have mulighed for på eget initiativ at undersøge allerede gennemførte fusioner eller tildelte offentlige kontrakter.

| (31) | Ved fusioner eller tilbud, der ligger under anmeldelsestærsklerne,
  bør
  Kommissionen kræve, at der foretages anmeldelse af potentielt subsidierede fusioner, som endnu ikke er gennemført, eller af potentielt subsidierede tilbud forud for tildelingen af en offentlig kontrakt, hvis den mener, at fusionen eller tilbuddet bør underkastes en forudgående undersøgelse i betragtning af dens eller dets virkninger i Unionen. Kommissionen bør også have mulighed for på eget initiativ at undersøge allerede gennemførte fusioner eller tildelte offentlige kontrakter. |
| --- | --- |

(31)

Ved fusioner eller tilbud, der ligger under anmeldelsestærsklerne,
  bør
  Kommissionen kræve, at der foretages anmeldelse af potentielt subsidierede fusioner, som endnu ikke er gennemført, eller af potentielt subsidierede tilbud forud for tildelingen af en offentlig kontrakt, hvis den mener, at fusionen eller tilbuddet bør underkastes en forudgående undersøgelse i betragtning af dens eller dets virkninger i Unionen. Kommissionen bør også have mulighed for på eget initiativ at undersøge allerede gennemførte fusioner eller tildelte offentlige kontrakter.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 32 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (32a) | Inden for rammerne af den forudgående revisionsmekanisme for fusioner bør berørte virksomheder kunne anmode om høringer med Kommissionen forud for en anmeldelse på grundlag af god tro med det ene formål at modtage vejledning om, hvorvidt de formelle tærskelværdier for anmeldelse er opfyldt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(32a)

Inden for rammerne af den forudgående revisionsmekanisme for fusioner bør berørte virksomheder kunne anmode om høringer med Kommissionen forud for en anmeldelse på grundlag af god tro med det ene formål at modtage vejledning om, hvorvidt de formelle tærskelværdier for anmeldelse er opfyldt.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 35

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (35) | Det bør sikres, at principperne for offentlige udbud, herunder navnlig proportionalitet, ikkeforskelsbehandling, ligebehandling og gennemsigtighed, overholdes af alle de virksomheder, der deltager i den offentlige udbudsprocedure, uanset hvilke undersøgelser der er indledt og endnu ikke afsluttet i henhold til denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(35)

Det bør sikres, at principperne for offentlige udbud, herunder navnlig proportionalitet, ikkeforskelsbehandling, ligebehandling og gennemsigtighed, overholdes af alle de virksomheder, der deltager i den offentlige udbudsprocedure, uanset hvilke undersøgelser der er indledt og endnu ikke afsluttet i henhold til denne forordning.

| (35) | Det bør sikres, at principperne for offentlige udbud, herunder navnlig proportionalitet, ikkeforskelsbehandling, ligebehandling og gennemsigtighed, overholdes af alle de virksomheder, der deltager i den offentlige udbudsprocedure, uanset hvilke undersøgelser der er indledt og endnu ikke afsluttet i henhold til denne forordning.
  Denne forordning berører ikke Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU og 2014/25/EU for så vidt angår gældende forpligtelser inden for miljø-, social- og arbejdsmarkedslovgivning. |
| --- | --- |

(35)

Det bør sikres, at principperne for offentlige udbud, herunder navnlig proportionalitet, ikkeforskelsbehandling, ligebehandling og gennemsigtighed, overholdes af alle de virksomheder, der deltager i den offentlige udbudsprocedure, uanset hvilke undersøgelser der er indledt og endnu ikke afsluttet i henhold til denne forordning.
  Denne forordning berører ikke Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU og 2014/25/EU for så vidt angår gældende forpligtelser inden for miljø-, social- og arbejdsmarkedslovgivning.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 36

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (36) | Udenlandske subsidier, der gør det muligt for en virksomhed at afgive et tilbud, der er uberettiget fordelagtigt i forhold til de pågældende bygge- og anlægsarbejder, varer eller tjenesteydelser, bør anses for faktisk eller potentielt at fordreje konkurrencen i en offentlig udbudsprocedure. Denne konkurrencefordrejning bør derfor vurderes på grundlag af det ikkeudtømmende sæt indikatorer, der er beskrevet i betragtning 13 og 14, samt begrebet uberettiget fordelagtigt tilbud. Ved hjælp af indikatorerne bør det kunne fastslås, hvordan de udenlandske subsidier fordrejer konkurrencen ved at forbedre en virksomheds konkurrencemæssige stilling og sætte den i stand til at afgive et uberettiget fordelagtigt tilbud. Virksomhederne bør have mulighed for at begrunde, at tilbuddet ikke er uberettiget fordelagtigt, herunder ved at redegøre for de elementer, der er omhandlet i artikel 69, stk. 2, i direktiv 2014/24/EU. Forbuddet mod tildeling af en kontrakt bør kun finde anvendelse, hvis den fordelagtige karakter af det tilbud, hvortil der ydes udenlandske subsidier, ikke kan begrundes, tilbuddet ville blive tildelt kontrakten, og den tilbudsgivende virksomhed ikke har afgivet tilsagn, der anses for passende og tilstrækkelige til fuldt ud og effektivt at fjerne konkurrencefordrejningerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36)

Udenlandske subsidier, der gør det muligt for en virksomhed at afgive et tilbud, der er uberettiget fordelagtigt i forhold til de pågældende bygge- og anlægsarbejder, varer eller tjenesteydelser, bør anses for faktisk eller potentielt at fordreje konkurrencen i en offentlig udbudsprocedure. Denne konkurrencefordrejning bør derfor vurderes på grundlag af det ikkeudtømmende sæt indikatorer, der er beskrevet i betragtning 13 og 14, samt begrebet uberettiget fordelagtigt tilbud. Ved hjælp af indikatorerne bør det kunne fastslås, hvordan de udenlandske subsidier fordrejer konkurrencen ved at forbedre en virksomheds konkurrencemæssige stilling og sætte den i stand til at afgive et uberettiget fordelagtigt tilbud. Virksomhederne bør have mulighed for at begrunde, at tilbuddet ikke er uberettiget fordelagtigt, herunder ved at redegøre for de elementer, der er omhandlet i artikel 69, stk. 2, i direktiv 2014/24/EU. Forbuddet mod tildeling af en kontrakt bør kun finde anvendelse, hvis den fordelagtige karakter af det tilbud, hvortil der ydes udenlandske subsidier, ikke kan begrundes, tilbuddet ville blive tildelt kontrakten, og den tilbudsgivende virksomhed ikke har afgivet tilsagn, der anses for passende og tilstrækkelige til fuldt ud og effektivt at fjerne konkurrencefordrejningerne.

| (36) | Udenlandske subsidier, der gør det muligt for en virksomhed at afgive et tilbud, der er uberettiget fordelagtigt i forhold til de pågældende bygge- og anlægsarbejder, varer eller tjenesteydelser, bør anses for faktisk eller potentielt at fordreje konkurrencen i en offentlig udbudsprocedure. Denne konkurrencefordrejning bør derfor vurderes på grundlag af det ikkeudtømmende sæt indikatorer, der er beskrevet i betragtning 13 og 14, samt begrebet uberettiget fordelagtigt tilbud. Ved hjælp af indikatorerne bør det kunne fastslås, hvordan de udenlandske subsidier fordrejer konkurrencen ved at forbedre en virksomheds konkurrencemæssige stilling og sætte den i stand til at afgive et uberettiget fordelagtigt tilbud. Virksomhederne bør have mulighed for at begrunde, at tilbuddet ikke er uberettiget fordelagtigt, herunder ved at redegøre for de elementer, der er omhandlet i artikel 69, stk. 2, i direktiv 2014/24/EU. Forbuddet mod tildeling af en kontrakt bør kun finde anvendelse, hvis den fordelagtige karakter af det tilbud, hvortil der ydes udenlandske subsidier, ikke kan begrundes, tilbuddet ville blive tildelt kontrakten, og den tilbudsgivende virksomhed ikke har afgivet tilsagn, der anses for passende og tilstrækkelige til fuldt ud og effektivt at fjerne konkurrencefordrejningerne.
  Vedtagelsen af en afgørelse om forbud mod tildeling af kontrakten resulterer i, at den berørte virksomhed udelukkes fra at deltage i den offentlige udbudsprocedure. |
| --- | --- |

(36)

Udenlandske subsidier, der gør det muligt for en virksomhed at afgive et tilbud, der er uberettiget fordelagtigt i forhold til de pågældende bygge- og anlægsarbejder, varer eller tjenesteydelser, bør anses for faktisk eller potentielt at fordreje konkurrencen i en offentlig udbudsprocedure. Denne konkurrencefordrejning bør derfor vurderes på grundlag af det ikkeudtømmende sæt indikatorer, der er beskrevet i betragtning 13 og 14, samt begrebet uberettiget fordelagtigt tilbud. Ved hjælp af indikatorerne bør det kunne fastslås, hvordan de udenlandske subsidier fordrejer konkurrencen ved at forbedre en virksomheds konkurrencemæssige stilling og sætte den i stand til at afgive et uberettiget fordelagtigt tilbud. Virksomhederne bør have mulighed for at begrunde, at tilbuddet ikke er uberettiget fordelagtigt, herunder ved at redegøre for de elementer, der er omhandlet i artikel 69, stk. 2, i direktiv 2014/24/EU. Forbuddet mod tildeling af en kontrakt bør kun finde anvendelse, hvis den fordelagtige karakter af det tilbud, hvortil der ydes udenlandske subsidier, ikke kan begrundes, tilbuddet ville blive tildelt kontrakten, og den tilbudsgivende virksomhed ikke har afgivet tilsagn, der anses for passende og tilstrækkelige til fuldt ud og effektivt at fjerne konkurrencefordrejningerne.
  Vedtagelsen af en afgørelse om forbud mod tildeling af kontrakten resulterer i, at den berørte virksomhed udelukkes fra at deltage i den offentlige udbudsprocedure.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 37

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (37) | I betragtning af karakteren af den mekanisme, der gælder for en indledende undersøgelse af fusioner og for tildeling af offentlige kontrakter, og behovet for retssikkerhed i forbindelse med disse specifikke transaktioner kan Kommissionen ikke på eget initiativ foretage en fornyet undersøgelse af en fusion eller et offentligt udbud, der er anmeldt og vurderet i henhold til de respektive procedurer. Finansielle bidrag, som er indberettet til Kommissionen som led i anmeldelsesproceduren, kan dog også være relevante i anden sammenhæng end i forbindelse med fusionsproceduren eller udbudsproceduren. Med henblik på at indhente oplysninger om udenlandske subsidier bør Kommissionen kunne indlede undersøgelser vedrørende bestemte økonomiske sektorer, bestemte former for økonomisk aktivitet eller anvendelsen af bestemte instrumenter til håndtering af udenlandske subsidier. |

Kommissionens forslag

Ændring

(37)

I betragtning af karakteren af den mekanisme, der gælder for en indledende undersøgelse af fusioner og for tildeling af offentlige kontrakter, og behovet for retssikkerhed i forbindelse med disse specifikke transaktioner kan Kommissionen ikke på eget initiativ foretage en fornyet undersøgelse af en fusion eller et offentligt udbud, der er anmeldt og vurderet i henhold til de respektive procedurer. Finansielle bidrag, som er indberettet til Kommissionen som led i anmeldelsesproceduren, kan dog også være relevante i anden sammenhæng end i forbindelse med fusionsproceduren eller udbudsproceduren. Med henblik på at indhente oplysninger om udenlandske subsidier bør Kommissionen kunne indlede undersøgelser vedrørende bestemte økonomiske sektorer, bestemte former for økonomisk aktivitet eller anvendelsen af bestemte instrumenter til håndtering af udenlandske subsidier.

| (37) | I betragtning af karakteren af den mekanisme, der gælder for en indledende undersøgelse af fusioner og for tildeling af offentlige kontrakter, og behovet for retssikkerhed i forbindelse med disse specifikke transaktioner kan Kommissionen ikke på eget initiativ foretage en fornyet undersøgelse af en fusion eller et offentligt udbud, der er anmeldt og vurderet i henhold til de respektive procedurer. Finansielle bidrag, som er indberettet til Kommissionen som led i anmeldelsesproceduren, kan dog også være relevante i anden sammenhæng end i forbindelse med fusionsproceduren eller udbudsproceduren. Med henblik på at indhente oplysninger om udenlandske subsidier bør Kommissionen kunne indlede undersøgelser vedrørende bestemte økonomiske sektorer, bestemte former for økonomisk aktivitet eller anvendelsen af bestemte instrumenter til håndtering af udenlandske subsidier.
  Kommissionen bør kunne anvende de oplysninger, som den kommer i besiddelse af på grundlag af sådanne markedsundersøgelser, til at gennemgå visse transaktioner inden for rammerne af procedurerne under denne forordning. |
| --- | --- |

(37)

I betragtning af karakteren af den mekanisme, der gælder for en indledende undersøgelse af fusioner og for tildeling af offentlige kontrakter, og behovet for retssikkerhed i forbindelse med disse specifikke transaktioner kan Kommissionen ikke på eget initiativ foretage en fornyet undersøgelse af en fusion eller et offentligt udbud, der er anmeldt og vurderet i henhold til de respektive procedurer. Finansielle bidrag, som er indberettet til Kommissionen som led i anmeldelsesproceduren, kan dog også være relevante i anden sammenhæng end i forbindelse med fusionsproceduren eller udbudsproceduren. Med henblik på at indhente oplysninger om udenlandske subsidier bør Kommissionen kunne indlede undersøgelser vedrørende bestemte økonomiske sektorer, bestemte former for økonomisk aktivitet eller anvendelsen af bestemte instrumenter til håndtering af udenlandske subsidier.
  Kommissionen bør kunne anvende de oplysninger, som den kommer i besiddelse af på grundlag af sådanne markedsundersøgelser, til at gennemgå visse transaktioner inden for rammerne af procedurerne under denne forordning.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 43

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (43) | Unionens gennemførelse af denne forordning bør være i overensstemmelse med EU-retten, WTO-aftalen og de forpligtelser, der er indgået i henhold til andre handels- og investeringsaftaler, som Unionen eller medlemsstaterne er part i. |

Kommissionens forslag

Ændring

(43)

Unionens gennemførelse af denne forordning bør være i overensstemmelse med EU-retten, WTO-aftalen og de forpligtelser, der er indgået i henhold til andre handels- og investeringsaftaler, som Unionen eller medlemsstaterne er part i.

| (43) | Unionens gennemførelse af denne forordning bør være i overensstemmelse med EU-retten, WTO-aftalen og de forpligtelser, der er indgået i henhold til andre handels- og investeringsaftaler, som Unionen eller medlemsstaterne er part i.
  Denne forordning bør ikke berøre udviklingen af multilaterale regler til håndtering af fordrejende subsidier. |
| --- | --- |

(43)

Unionens gennemførelse af denne forordning bør være i overensstemmelse med EU-retten, WTO-aftalen og de forpligtelser, der er indgået i henhold til andre handels- og investeringsaftaler, som Unionen eller medlemsstaterne er part i.
  Denne forordning bør ikke berøre udviklingen af multilaterale regler til håndtering af fordrejende subsidier.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 43 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (43a) | For at tilskynde til udvikling af multilaterale regler til håndtering af fordrejende subsidier og de grundlæggende årsager hertil er det nødvendigt at etablere en dialog med tredjelande. Når Kommissionen opdager eller får mistanke om forekomsten af systemisk fordrejende udenlandske subsidier, bør den kunne indgå i en dialog med det pågældende tredjeland med henblik på at undersøge mulighederne for at bringe de fordrejende subsidier til ophør eller ændre dem med henblik på at fjerne deres fordrejende virkninger på det indre marked. Hvis en bilateral aftale mellem Unionen og et tredjeland giver mulighed for en høringsmekanisme, som omfatter systemisk fordrejende udenlandske subsidier, der er omfattet af nærværende forordnings anvendelsesområde, bør denne mekanisme anvendes til at fremme dialogen med tredjelandet. Kommissionen bør endvidere kunne stræbe efter at bringe de fordrejende udenlandske subsidier til ophør eller ændre dem ved at tage emnet op i relevante internationale fora eller gennem samarbejde med andre tredjelande, som påvirkes af de samme systemiske fordrejende subsidier, eller med andre interesserede tredjelande. Denne dialog bør ikke forhindre Kommissionen i at indlede eller fortsætte undersøgelser i henhold til nærværende forordning, og den bør heller ikke udgøre et alternativ til afhjælpende foranstaltninger. Kommissionen bør hurtigst muligt underrette Europa-Parlamentet og Rådet om relevante udviklinger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(43a)

For at tilskynde til udvikling af multilaterale regler til håndtering af fordrejende subsidier og de grundlæggende årsager hertil er det nødvendigt at etablere en dialog med tredjelande. Når Kommissionen opdager eller får mistanke om forekomsten af systemisk fordrejende udenlandske subsidier, bør den kunne indgå i en dialog med det pågældende tredjeland med henblik på at undersøge mulighederne for at bringe de fordrejende subsidier til ophør eller ændre dem med henblik på at fjerne deres fordrejende virkninger på det indre marked. Hvis en bilateral aftale mellem Unionen og et tredjeland giver mulighed for en høringsmekanisme, som omfatter systemisk fordrejende udenlandske subsidier, der er omfattet af nærværende forordnings anvendelsesområde, bør denne mekanisme anvendes til at fremme dialogen med tredjelandet. Kommissionen bør endvidere kunne stræbe efter at bringe de fordrejende udenlandske subsidier til ophør eller ændre dem ved at tage emnet op i relevante internationale fora eller gennem samarbejde med andre tredjelande, som påvirkes af de samme systemiske fordrejende subsidier, eller med andre interesserede tredjelande. Denne dialog bør ikke forhindre Kommissionen i at indlede eller fortsætte undersøgelser i henhold til nærværende forordning, og den bør heller ikke udgøre et alternativ til afhjælpende foranstaltninger. Kommissionen bør hurtigst muligt underrette Europa-Parlamentet og Rådet om relevante udviklinger.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 47

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (47) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser
  i henhold til traktatens artikel 291
  . Disse beføjelser bør udøves med henblik på at fastsætte form og indhold af anmeldelser af fusioner og finansielle bidrag i forbindelse med offentlige udbudsprocedurer, nærmere oplysninger om offentliggørelse, form og indhold af gennemsigtighedskrav, beregning af frister, betingelser og frister for tilsagn og nærmere regler for proceduremæssige trin i forbindelse med undersøgelser vedrørende offentlige udbudsprocedurer. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011. |

Kommissionens forslag

Ændring

(47)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser
  i henhold til traktatens artikel 291
  . Disse beføjelser bør udøves med henblik på at fastsætte form og indhold af anmeldelser af fusioner og finansielle bidrag i forbindelse med offentlige udbudsprocedurer, nærmere oplysninger om offentliggørelse, form og indhold af gennemsigtighedskrav, beregning af frister, betingelser og frister for tilsagn og nærmere regler for proceduremæssige trin i forbindelse med undersøgelser vedrørende offentlige udbudsprocedurer. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011.

| (47) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves med henblik på at fastsætte form og indhold af anmeldelser af fusioner og finansielle bidrag i forbindelse med offentlige udbudsprocedurer, nærmere oplysninger om offentliggørelse, form og indhold af gennemsigtighedskrav, beregning af frister, betingelser og frister for tilsagn og nærmere regler for proceduremæssige trin i forbindelse med undersøgelser vedrørende offentlige udbudsprocedurer. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011.
  Kommissionen bør første gang gøre brug af disse gennemførelsesbeføjelser senest et år efter nærværende forordnings ikrafttræden. |
| --- | --- |

(47)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves med henblik på at fastsætte form og indhold af anmeldelser af fusioner og finansielle bidrag i forbindelse med offentlige udbudsprocedurer, nærmere oplysninger om offentliggørelse, form og indhold af gennemsigtighedskrav, beregning af frister, betingelser og frister for tilsagn og nærmere regler for proceduremæssige trin i forbindelse med undersøgelser vedrørende offentlige udbudsprocedurer. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011.
  Kommissionen bør første gang gøre brug af disse gennemførelsesbeføjelser senest et år efter nærværende forordnings ikrafttræden.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 47 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (47a) | Kommissionen bør have mulighed for at indføre en forenklet procedure, hvorefter den behandler visse fusioner eller offentlige udbudsprocedurer, på grundlag af at de forekommer mindre tilbøjelige til at give anledning til konkurrencefordrejninger på det indre marked som følge af udenlandske subsidier. |

Kommissionens forslag

Ændring

(47a)

Kommissionen bør have mulighed for at indføre en forenklet procedure, hvorefter den behandler visse fusioner eller offentlige udbudsprocedurer, på grundlag af at de forekommer mindre tilbøjelige til at give anledning til konkurrencefordrejninger på det indre marked som følge af udenlandske subsidier.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 48

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (48) | For at sikre lige konkurrencevilkår i det indre marked, herunder også på lang sigt, med henblik på at sikre tilstrækkelig dækning af sager, der undersøges både gennem anmeldelser og på eget initiativ, bør
  beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen
  i 
  henhold til traktatens artikel 290
  for så vidt angår ændring af anmeldelsestærsklerne for fusioner og offentlige udbudsprocedurer, fritagelse af visse virksomhedskategorier for anmeldelsespligten i henhold til denne forordning samt ændring af fristerne for den indledende og den tilbundsgående undersøgelse af en anmeldt fusion eller et anmeldt finansielt bidrag i forbindelse med en offentlig udbudsprocedure. For så vidt angår finansielle bidrag i forbindelse med en offentlig udbudsprocedure bør
  beføjelsen til at vedtage sådanne retsakter udøves
  på en måde, hvor der tages hensyn til små og mellemstore virksomheders interesser.
  Det er navnlig vigtigt, at
  Kommissionen
  gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde med disse retsakter, herunder på ekspertniveau,
  og
  at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale
  af
  13. april 2016 om bedre lovgivning

   (47).
  For at sikre lige deltagelse
  i 
  forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter
  ,
  og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i de
  af
  Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(48)

For at sikre lige konkurrencevilkår i det indre marked, herunder også på lang sigt, med henblik på at sikre tilstrækkelig dækning af sager, der undersøges både gennem anmeldelser og på eget initiativ, bør
  beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen
  i 
  henhold til traktatens artikel 290
  for så vidt angår ændring af anmeldelsestærsklerne for fusioner og offentlige udbudsprocedurer, fritagelse af visse virksomhedskategorier for anmeldelsespligten i henhold til denne forordning samt ændring af fristerne for den indledende og den tilbundsgående undersøgelse af en anmeldt fusion eller et anmeldt finansielt bidrag i forbindelse med en offentlig udbudsprocedure. For så vidt angår finansielle bidrag i forbindelse med en offentlig udbudsprocedure bør
  beføjelsen til at vedtage sådanne retsakter udøves
  på en måde, hvor der tages hensyn til små og mellemstore virksomheders interesser.
  Det er navnlig vigtigt, at
  Kommissionen
  gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde med disse retsakter, herunder på ekspertniveau,
  og
  at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale
  af
  13. april 2016 om bedre lovgivning

   (47).
  For at sikre lige deltagelse
  i 
  forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter
  ,
  og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i de
  af
  Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter
  .

| (48) | For at sikre lige konkurrencevilkår i det indre marked, herunder også på lang sigt, med henblik på at sikre tilstrækkelig dækning af sager, der undersøges både gennem anmeldelser og på eget initiativ, bør
  Kommissionen evaluere denne forordnings funktionsmåde og effektivitet, herunder anmeldelsestærsklerne
  i 
  artikel 18 og 27, senest to år efter dens ikrafttræden og derefter hvert tredje år og fremlægge den pågældende evaluering for Europa-Parlamentet og Rådet i form af en rapport. Den pågældende rapport bør indeholde en vurdering af, hvorvidt denne forordning bør ændres. Såfremt rapporten foreslår, at forordningen ændres, kan den ledsages af et lovgivningsforslag, navnlig
  for så vidt angår ændring af anmeldelsestærsklerne for fusioner og offentlige udbudsprocedurer, fritagelse af visse virksomhedskategorier for anmeldelsespligten i henhold til denne forordning
  , indførelse af lavere anmeldelsestærskler, som særligt skal finde anvendelse på visse økonomiske sektorer, eller differentierede tærskler for forskellige typer offentlige kontrakter
  samt ændring af fristerne for den indledende og den tilbundsgående undersøgelse af en anmeldt fusion eller et anmeldt finansielt bidrag i forbindelse med en offentlig udbudsprocedure. For så vidt angår finansielle bidrag i forbindelse med en offentlig udbudsprocedure bør
  evalueringen udføres
  på en måde, hvor der tages hensyn til små og mellemstore virksomheders interesser.
  Kommissionen bør også gøre brug af kvantificerede cost-benefit-analyser og forudgående analyser af indvirkningen på investeringer og forbrugervelfærd. Kommissionen bør
  i 
  forbindelse med sin evaluering overveje at ophæve nærværende forordning, hvis den vurderer
  ,
  at udviklingen af multilaterale regler for håndtering
  af
  fordrejende subsidier har gjort nærværende forordning fuldstændigt overflødig
  . |
| --- | --- |

(48)

For at sikre lige konkurrencevilkår i det indre marked, herunder også på lang sigt, med henblik på at sikre tilstrækkelig dækning af sager, der undersøges både gennem anmeldelser og på eget initiativ, bør
  Kommissionen evaluere denne forordnings funktionsmåde og effektivitet, herunder anmeldelsestærsklerne
  i 
  artikel 18 og 27, senest to år efter dens ikrafttræden og derefter hvert tredje år og fremlægge den pågældende evaluering for Europa-Parlamentet og Rådet i form af en rapport. Den pågældende rapport bør indeholde en vurdering af, hvorvidt denne forordning bør ændres. Såfremt rapporten foreslår, at forordningen ændres, kan den ledsages af et lovgivningsforslag, navnlig
  for så vidt angår ændring af anmeldelsestærsklerne for fusioner og offentlige udbudsprocedurer, fritagelse af visse virksomhedskategorier for anmeldelsespligten i henhold til denne forordning
  , indførelse af lavere anmeldelsestærskler, som særligt skal finde anvendelse på visse økonomiske sektorer, eller differentierede tærskler for forskellige typer offentlige kontrakter
  samt ændring af fristerne for den indledende og den tilbundsgående undersøgelse af en anmeldt fusion eller et anmeldt finansielt bidrag i forbindelse med en offentlig udbudsprocedure. For så vidt angår finansielle bidrag i forbindelse med en offentlig udbudsprocedure bør
  evalueringen udføres
  på en måde, hvor der tages hensyn til små og mellemstore virksomheders interesser.
  Kommissionen bør også gøre brug af kvantificerede cost-benefit-analyser og forudgående analyser af indvirkningen på investeringer og forbrugervelfærd. Kommissionen bør
  i 
  forbindelse med sin evaluering overveje at ophæve nærværende forordning, hvis den vurderer
  ,
  at udviklingen af multilaterale regler for håndtering
  af
  fordrejende subsidier har gjort nærværende forordning fuldstændigt overflødig
  .

Ændring 25

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Ved denne forordning fastsættes der regler og procedurer for undersøgelse af udenlandske subsidier, der fordrejer konkurrencen i det indre marked, og for afhjælpning af sådanne konkurrencefordrejninger. Disse fordrejninger kan opstå i forbindelse med enhver økonomisk aktivitet, navnlig fusioner og virksomhedssammenlægninger samt offentlige udbudsprocedurer. | 1.   Ved denne forordning fastsættes der regler og procedurer for undersøgelse af udenlandske subsidier, der fordrejer konkurrencen i det indre marked, og for afhjælpning af sådanne konkurrencefordrejninger
  med henblik på at sikre lige konkurrencevilkår
  . Disse fordrejninger kan opstå i forbindelse med enhver økonomisk aktivitet, navnlig fusioner og virksomhedssammenlægninger samt offentlige udbudsprocedurer. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Ved denne forordning fastsættes der regler og procedurer for undersøgelse af udenlandske subsidier, der fordrejer konkurrencen i det indre marked, og for afhjælpning af sådanne konkurrencefordrejninger. Disse fordrejninger kan opstå i forbindelse med enhver økonomisk aktivitet, navnlig fusioner og virksomhedssammenlægninger samt offentlige udbudsprocedurer.

1.   Ved denne forordning fastsættes der regler og procedurer for undersøgelse af udenlandske subsidier, der fordrejer konkurrencen i det indre marked, og for afhjælpning af sådanne konkurrencefordrejninger
  med henblik på at sikre lige konkurrencevilkår
  . Disse fordrejninger kan opstå i forbindelse med enhver økonomisk aktivitet, navnlig fusioner og virksomhedssammenlægninger samt offentlige udbudsprocedurer.

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — litra a — indledning

Artikel 2 — stk. 2 — litra a — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | et finansielt bidrag: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

et finansielt bidrag:

| a) | et finansielt bidrag
  , bl.a.
  : |
| --- | --- |

a)

et finansielt bidrag
  , bl.a.
  :

, bl.a.

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — litra a — nr. i

Artikel 2 — stk. 2 — litra a — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | overførsel af midler eller forpligtelser (såsom kapitaltilførsler, tilskud, lån, lånegarantier, skattemæssige incitamenter, dækning af driftstab, kompensation for byrder pålagt af de offentlige myndigheder, gældseftergivelse, konvertering af gæld til egenkapital eller gældsomlægning) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

overførsel af midler eller forpligtelser (såsom kapitaltilførsler, tilskud, lån, lånegarantier, skattemæssige incitamenter, dækning af driftstab, kompensation for byrder pålagt af de offentlige myndigheder, gældseftergivelse, konvertering af gæld til egenkapital eller gældsomlægning)

| i) | overførsel af midler eller forpligtelser (såsom kapitaltilførsler, tilskud, lån, lånegarantier, skattemæssige incitamenter,
  skattefritagelser,
  dækning af driftstab, kompensation for byrder pålagt af de offentlige myndigheder, gældseftergivelse, konvertering af gæld til egenkapital eller gældsomlægning) |
| --- | --- |

i)

overførsel af midler eller forpligtelser (såsom kapitaltilførsler, tilskud, lån, lånegarantier, skattemæssige incitamenter,
  skattefritagelser,
  dækning af driftstab, kompensation for byrder pålagt af de offentlige myndigheder, gældseftergivelse, konvertering af gæld til egenkapital eller gældsomlægning)

skattefritagelser,

Ændring 28

Ændring 28

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — litra a — nr. ii

Artikel 2 — stk. 2 — litra a — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | afkald på indtægter, der ellers er forfaldne
  , eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

afkald på indtægter, der ellers er forfaldne
  , eller

, eller

| ii) | afkald på indtægter, der ellers er forfaldne |
| --- | --- |

ii)

afkald på indtægter, der ellers er forfaldne

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — litra a — nr. ii a (nyt)

Artikel 2 — stk. 2 — litra a — nr. ii a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iia) | særlige eller eksklusive rettigheder, for hvilke der ikke ydes tilstrækkeligt vederlag, eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iia)

iia)

særlige eller eksklusive rettigheder, for hvilke der ikke ydes tilstrækkeligt vederlag, eller

særlige eller eksklusive rettigheder, for hvilke der ikke ydes tilstrækkeligt vederlag, eller

Ændring 30

Ændring 30

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — litra a — nr. iii

Artikel 2 — stk. 2 — litra a — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | levering af varer eller tjenesteydelser eller køb af varer eller tjenesteydelser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

levering af varer eller tjenesteydelser eller køb af varer eller tjenesteydelser

| iii) | levering af varer eller tjenesteydelser eller køb af varer eller tjenesteydelser
  , medmindre en sådan levering eller et sådant køb foretages på baggrund af en konkurrencedygtig, gennemsigtig, ikkediskriminerende og ubetinget udbudsprocedure |
| --- | --- |

iii)

levering af varer eller tjenesteydelser eller køb af varer eller tjenesteydelser
  , medmindre en sådan levering eller et sådant køb foretages på baggrund af en konkurrencedygtig, gennemsigtig, ikkediskriminerende og ubetinget udbudsprocedure

, medmindre en sådan levering eller et sådant køb foretages på baggrund af en konkurrencedygtig, gennemsigtig, ikkediskriminerende og ubetinget udbudsprocedure

Ændring 31

Ændring 31

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — indledning

Artikel 3 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1)   Der anses at foreligge en fordrejning af konkurrencen i det indre marked, når det er sandsynligt, at udenlandske subsidier kan forbedre den berørte virksomheds konkurrencemæssige stilling i det indre marked, og når de dermed faktisk eller potentielt indvirker negativt på konkurrencen i det indre marked. Hvorvidt de fordrejer konkurrencen i det indre marked, fastslås på grundlag af indikatorer, som
  kan omfatte
  følgende: | 1.
     Der anses at foreligge en fordrejning af konkurrencen i det indre marked, når det er sandsynligt, at udenlandske subsidier kan forbedre den berørte virksomheds konkurrencemæssige stilling i det indre marked, og når de dermed faktisk eller potentielt indvirker negativt på konkurrencen i det indre marked. Hvorvidt de fordrejer konkurrencen i det indre marked, fastslås på grundlag af indikatorer, som
  bl.a. omfatter
  følgende: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(1)   Der anses at foreligge en fordrejning af konkurrencen i det indre marked, når det er sandsynligt, at udenlandske subsidier kan forbedre den berørte virksomheds konkurrencemæssige stilling i det indre marked, og når de dermed faktisk eller potentielt indvirker negativt på konkurrencen i det indre marked. Hvorvidt de fordrejer konkurrencen i det indre marked, fastslås på grundlag af indikatorer, som
  kan omfatte
  følgende:

1.
     Der anses at foreligge en fordrejning af konkurrencen i det indre marked, når det er sandsynligt, at udenlandske subsidier kan forbedre den berørte virksomheds konkurrencemæssige stilling i det indre marked, og når de dermed faktisk eller potentielt indvirker negativt på konkurrencen i det indre marked. Hvorvidt de fordrejer konkurrencen i det indre marked, fastslås på grundlag af indikatorer, som
  bl.a. omfatter
  følgende:

Ændring 32

Ændring 32

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra c

Artikel 3 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | situationen for den berørte virksomhed og de berørte markeder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

situationen for den berørte virksomhed og de berørte markeder

| c) | situationen for den berørte virksomhed
  , herunder dens størrelse,
  og de berørte markeder
  og navnlig en vurdering af, om den pågældende virksomhed drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra tredjelandets myndigheders side |
| --- | --- |

c)

situationen for den berørte virksomhed
  , herunder dens størrelse,
  og de berørte markeder
  og navnlig en vurdering af, om den pågældende virksomhed drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra tredjelandets myndigheders side

, herunder dens størrelse,

og navnlig en vurdering af, om den pågældende virksomhed drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra tredjelandets myndigheders side

Ændring 33

Ændring 33

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra d

Artikel 3 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | den berørte virksomheds økonomiske aktivitetsniveau i det indre marked |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

den berørte virksomheds økonomiske aktivitetsniveau i det indre marked

| d) | den berørte virksomheds økonomiske aktivitetsniveau
  og -udvikling
  i det indre marked
  og på dens hjemmemarked |
| --- | --- |

d)

den berørte virksomheds økonomiske aktivitetsniveau
  og -udvikling
  i det indre marked
  og på dens hjemmemarked

og -udvikling

og på dens hjemmemarked

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2

Artikel 3 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2)   Det er usandsynligt, at udenlandske subsidier vil fordreje konkurrencen, hvis de samlet set udgør
  5
   mio. EUR eller derunder i en sammenhængende periode på tre regnskabsår. | 2.
     Det er usandsynligt, at udenlandske subsidier vil fordreje konkurrencen, hvis de samlet set udgør
  4
   mio. EUR eller derunder i en sammenhængende periode på tre regnskabsår. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(2)   Det er usandsynligt, at udenlandske subsidier vil fordreje konkurrencen, hvis de samlet set udgør
  5
   mio. EUR eller derunder i en sammenhængende periode på tre regnskabsår.

2.
     Det er usandsynligt, at udenlandske subsidier vil fordreje konkurrencen, hvis de samlet set udgør
  4
   mio. EUR eller derunder i en sammenhængende periode på tre regnskabsår.

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 3 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen kan overveje, om tredjelandet har et eksisterende system for gennemgang af subsidier, som Kommissionen mener giver garanti for ved lov og i praksis at sikre, at niveauet af beskyttelse mod utilbørlig statslig intervention i markedskræfter og urimelig konkurrence som minimum svarer til beskyttelsesniveauet i Unionen, og om subsidierne er blevet tilladt under det pågældende system, og om den pågældende tilladelse forekommer relevant også for virkningerne på det indre marked. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Kommissionen kan overveje, om tredjelandet har et eksisterende system for gennemgang af subsidier, som Kommissionen mener giver garanti for ved lov og i praksis at sikre, at niveauet af beskyttelse mod utilbørlig statslig intervention i markedskræfter og urimelig konkurrence som minimum svarer til beskyttelsesniveauet i Unionen, og om subsidierne er blevet tilladt under det pågældende system, og om den pågældende tilladelse forekommer relevant også for virkningerne på det indre marked.

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 b (nyt)

Artikel 3 — stk. 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  For at sikre effektivitet og gennemsigtighed offentliggør Kommissionen retningslinjer for anvendelsen af denne artikel senest 24 måneder efter denne forordnings ikrafttrædelse, herunder forklaringer og eksempler på, hvordan hver enkelt indikator skal anvendes. Kommissionen opdaterer jævnligt disse retningslinjer i tæt samarbejde med medlemsstaterne og holder Europa-Parlamentet og Rådet informeret. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2b.
     
  For at sikre effektivitet og gennemsigtighed offentliggør Kommissionen retningslinjer for anvendelsen af denne artikel senest 24 måneder efter denne forordnings ikrafttrædelse, herunder forklaringer og eksempler på, hvordan hver enkelt indikator skal anvendes. Kommissionen opdaterer jævnligt disse retningslinjer i tæt samarbejde med medlemsstaterne og holder Europa-Parlamentet og Rådet informeret.

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 2 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a) | subsidier til eksportfinansiering, som ydes af tredjelande, der ikke er underskrivere af OECD-arrangementet vedrørende offentligt støttede eksportkreditter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a)

2a)

subsidier til eksportfinansiering, som ydes af tredjelande, der ikke er underskrivere af OECD-arrangementet vedrørende offentligt støttede eksportkreditter

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 2 b (ny)

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 2 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b) | udenlandske subsidier til en virksomhed, som er aktiv i en sektor, der er karakteriseret ved strukturel overkapacitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2b)

2b)

udenlandske subsidier til en virksomhed, som er aktiv i en sektor, der er karakteriseret ved strukturel overkapacitet

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1

Artikel 5 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1)   Kommissionen
  afvejer
  , hvor det er berettiget, de udenlandske subsidiers negative virkninger i form af konkurrencefordrejninger i det indre marked i forhold til deres positive indvirkning på, hvordan den pågældende subsidierede økonomiske aktivitet udvikler sig. | 1.
     Kommissionen
  kan
  , hvor det er berettiget,
  afveje
  de udenlandske subsidiers negative virkninger i form af konkurrencefordrejninger i det indre marked i forhold til deres positive indvirkning på, hvordan den pågældende subsidierede økonomiske aktivitet udvikler sig
  på det indre marked
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(1)   Kommissionen
  afvejer
  , hvor det er berettiget, de udenlandske subsidiers negative virkninger i form af konkurrencefordrejninger i det indre marked i forhold til deres positive indvirkning på, hvordan den pågældende subsidierede økonomiske aktivitet udvikler sig.

1.
     Kommissionen
  kan
  , hvor det er berettiget,
  afveje
  de udenlandske subsidiers negative virkninger i form af konkurrencefordrejninger i det indre marked i forhold til deres positive indvirkning på, hvordan den pågældende subsidierede økonomiske aktivitet udvikler sig
  på det indre marked
  .

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 5 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Senest 24 måneder efter denne forordnings ikrafttrædelse offentliggør Kommissionen retningslinjer for anvendelsen af denne artikel, herunder for de kriterier, der anvendes til afvejningen. Kommissionen opdaterer jævnligt disse retningslinjer i tæt samarbejde med medlemsstaterne og holder Europa-Parlamentet og Rådet informeret. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Senest 24 måneder efter denne forordnings ikrafttrædelse offentliggør Kommissionen retningslinjer for anvendelsen af denne artikel, herunder for de kriterier, der anvendes til afvejningen. Kommissionen opdaterer jævnligt disse retningslinjer i tæt samarbejde med medlemsstaterne og holder Europa-Parlamentet og Rådet informeret.

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1

Artikel 6 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1)   
  For
  at afhjælpe den fordrejning af konkurrencen i det indre marked, der faktisk eller potentielt forårsages af udenlandske subsidier,
  kan Kommissionen pålægge afhjælpende foranstaltninger. Virksomheden kan også afgive tilsagn
  . | 1.
     
  Uden at det berører artikel 5, pålægger Kommissionen afhjælpende foranstaltninger med henblik på
  at afhjælpe den fordrejning af konkurrencen i det indre marked, der faktisk eller potentielt forårsages af udenlandske subsidier,
  medmindre den har accepteret tilsagn, som den berørte virksomhed har givet i henhold til stk. 1a
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(1)   
  For
  at afhjælpe den fordrejning af konkurrencen i det indre marked, der faktisk eller potentielt forårsages af udenlandske subsidier,
  kan Kommissionen pålægge afhjælpende foranstaltninger. Virksomheden kan også afgive tilsagn
  .

1.
     
  Uden at det berører artikel 5, pålægger Kommissionen afhjælpende foranstaltninger med henblik på
  at afhjælpe den fordrejning af konkurrencen i det indre marked, der faktisk eller potentielt forårsages af udenlandske subsidier,
  medmindre den har accepteret tilsagn, som den berørte virksomhed har givet i henhold til stk. 1a
  .

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen kan acceptere tilsagn, som den berørte virksomhed har givet, når sådanne tilsagn fuldt ud og effektivt retter op på konkurrencefordrejningen på det indre marked. Ved at acceptere sådanne tilsagn gør Kommissionen dem bindende for virksomheden i en afgørelse med tilsagn i henhold til artikel 9, stk. 3. Kommissionen overvåger, at virksomheden overholder de aftalte tilsagn. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Kommissionen kan acceptere tilsagn, som den berørte virksomhed har givet, når sådanne tilsagn fuldt ud og effektivt retter op på konkurrencefordrejningen på det indre marked. Ved at acceptere sådanne tilsagn gør Kommissionen dem bindende for virksomheden i en afgørelse med tilsagn i henhold til artikel 9, stk. 3. Kommissionen overvåger, at virksomheden overholder de aftalte tilsagn.

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2

Artikel 6 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2)   Tilsagn eller afhjælpende foranstaltninger skal fuldt ud og effektivt afhjælpe
  konkurrencefordrejningerne
  som følge af de udenlandske subsidier i det indre marked. | 2.
     Tilsagn eller afhjælpende foranstaltninger skal fuldt ud og effektivt afhjælpe
  faktisk eller potentielt forårsagede konkurrencefordrejninger
  som følge af de udenlandske subsidier i det indre marked. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(2)   Tilsagn eller afhjælpende foranstaltninger skal fuldt ud og effektivt afhjælpe
  konkurrencefordrejningerne
  som følge af de udenlandske subsidier i det indre marked.

2.
     Tilsagn eller afhjælpende foranstaltninger skal fuldt ud og effektivt afhjælpe
  faktisk eller potentielt forårsagede konkurrencefordrejninger
  som følge af de udenlandske subsidier i det indre marked.

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 3 — indledning

Artikel 6 — stk. 3 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3)   Tilsagn eller afhjælpende foranstaltninger kan bestå af følgende: | 3.
     Tilsagn eller afhjælpende foranstaltninger kan
  bl.a.
  bestå af følgende: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(3)   Tilsagn eller afhjælpende foranstaltninger kan bestå af følgende:

3.
     Tilsagn eller afhjælpende foranstaltninger kan
  bl.a.
  bestå af følgende:

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 3 — litra a

Artikel 6 — stk. 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (a) | åbning af adgang på fair og ikkediskriminerende vilkår til en infrastruktur, der er erhvervet med eller understøttet af konkurrencefordrejende udenlandske subsidier, medmindre en sådan fair og ikkediskriminerende adgang allerede er fastsat i gældende EU-lovgivning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(a)

åbning af adgang på fair og ikkediskriminerende vilkår til en infrastruktur, der er erhvervet med eller understøttet af konkurrencefordrejende udenlandske subsidier, medmindre en sådan fair og ikkediskriminerende adgang allerede er fastsat i gældende EU-lovgivning

| a) | åbning af adgang på fair og ikkediskriminerende vilkår til en infrastruktur
  eller facilitet
  , der er erhvervet med eller understøttet af konkurrencefordrejende udenlandske subsidier, medmindre en sådan fair og ikkediskriminerende adgang allerede er fastsat i gældende EU-lovgivning |
| --- | --- |

a)

a)

åbning af adgang på fair og ikkediskriminerende vilkår til en infrastruktur
  eller facilitet
  , der er erhvervet med eller understøttet af konkurrencefordrejende udenlandske subsidier, medmindre en sådan fair og ikkediskriminerende adgang allerede er fastsat i gældende EU-lovgivning

eller facilitet

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 3 — litra b

Artikel 6 — stk. 3 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (b) | mindskelse af kapacitet eller markedstilstedeværelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(b)

mindskelse af kapacitet eller markedstilstedeværelse

| b) | mindskelse af kapacitet eller markedstilstedeværelse
  , herunder gennem en midlertidig begrænsning af kommerciel aktivitet på det indre marked |
| --- | --- |

b)

b)

mindskelse af kapacitet eller markedstilstedeværelse
  , herunder gennem en midlertidig begrænsning af kommerciel aktivitet på det indre marked

, herunder gennem en midlertidig begrænsning af kommerciel aktivitet på det indre marked

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 3 — litra h a (nyt)

Artikel 6 — stk. 3 — litra h a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ha) | krav om, at de berørte virksomheder underretter Kommissionen om deres deltagelse i eventuelle fremtidige offentlige udbudsprocedurer i Unionen i en passende periode, hvor den vurderede værdi af den offentlige kontrakt ligger under den tærskel, der er fastsat i artikel 27. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ha)

ha)

krav om, at de berørte virksomheder underretter Kommissionen om deres deltagelse i eventuelle fremtidige offentlige udbudsprocedurer i Unionen i en passende periode, hvor den vurderede værdi af den offentlige kontrakt ligger under den tærskel, der er fastsat i artikel 27.

krav om, at de berørte virksomheder underretter Kommissionen om deres deltagelse i eventuelle fremtidige offentlige udbudsprocedurer i Unionen i en passende periode, hvor den vurderede værdi af den offentlige kontrakt ligger under den tærskel, der er fastsat i artikel 27.

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 3 — litra h b (nyt)

Artikel 6 — stk. 3 — litra h b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | hb) | krav om, at de berørte virksomheder skal tilpasse deres ledelsesstruktur. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

hb)

hb)

krav om, at de berørte virksomheder skal tilpasse deres ledelsesstruktur.

krav om, at de berørte virksomheder skal tilpasse deres ledelsesstruktur.

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 4

Artikel 6 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4)   Kommissionen
  kan pålægge
  indberetnings- og gennemsigtighedskrav. | 4.
     Kommissionen
  pålægger
  indberetnings- og gennemsigtighedskrav. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(4)   Kommissionen
  kan pålægge
  indberetnings- og gennemsigtighedskrav.

4.
     Kommissionen
  pålægger
  indberetnings- og gennemsigtighedskrav.

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 5

Artikel 6 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5)
     
  Hvis en virksomhed afgiver tilsagn, der fuldt ud og effektivt afhjælper konkurrencefordrejningerne i det indre marked, kan Kommissionen acceptere dem og gøre dem bindende for virksomheden ved en afgørelse med tilsagn i henhold til artikel 9, stk. 3. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(5)
     
  Hvis en virksomhed afgiver tilsagn, der fuldt ud og effektivt afhjælper konkurrencefordrejningerne i det indre marked, kan Kommissionen acceptere dem og gøre dem bindende for virksomheden ved en afgørelse med tilsagn i henhold til artikel 9, stk. 3.

udgår

udgår

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 6

Artikel 6 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6)   Hvis den berørte virksomhed foreslår at tilbagebetale de udenlandske subsidier, herunder et passende rentetillæg, accepterer Kommissionen en sådan tilbagebetaling som et tilsagn,
  hvis
  den kan sikre sig, at tilbagebetalingen foretages på gennemsigtig og
  effektiv vis
  , samtidig med at der tages højde for risikoen for omgåelse. | 6.
     Hvis den berørte virksomhed foreslår at tilbagebetale de udenlandske subsidier, herunder et passende rentetillæg, accepterer Kommissionen
  kun
  en sådan tilbagebetaling som et tilsagn,
  når
  den kan sikre sig, at tilbagebetalingen foretages på gennemsigtig
  vis
  og
  effektivt og tilstrækkeligt afhjælper de fordrejende virkninger
  , samtidig med at der tages højde for risikoen for omgåelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(6)   Hvis den berørte virksomhed foreslår at tilbagebetale de udenlandske subsidier, herunder et passende rentetillæg, accepterer Kommissionen en sådan tilbagebetaling som et tilsagn,
  hvis
  den kan sikre sig, at tilbagebetalingen foretages på gennemsigtig og
  effektiv vis
  , samtidig med at der tages højde for risikoen for omgåelse.

6.
     Hvis den berørte virksomhed foreslår at tilbagebetale de udenlandske subsidier, herunder et passende rentetillæg, accepterer Kommissionen
  kun
  en sådan tilbagebetaling som et tilsagn,
  når
  den kan sikre sig, at tilbagebetalingen foretages på gennemsigtig
  vis
  og
  effektivt og tilstrækkeligt afhjælper de fordrejende virkninger
  , samtidig med at der tages højde for risikoen for omgåelse.

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1

Artikel 7 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen kan på eget initiativ undersøge oplysninger fra enhver kilde vedrørende påståede konkurrencefordrejende udenlandske subsidier. | Kommissionen kan på eget initiativ undersøge oplysninger fra enhver kilde
  , herunder fra medlemsstater og virksomheder eller fra EU-dækkende arbejdsmarkedsparter,
  vedrørende påståede konkurrencefordrejende udenlandske subsidier. |
| | Kommissionen etablerer et kontaktpunkt, hvorigennem disse oplysninger kan rapporteres fortroligt. |
| | Kommissionen underretter den offentlige myndighed om en eventuel opfølgning. |
| | Kompetente offentlige myndigheder indsamler data og udveksler dem med Kommissionen. |
| | Kommissionen offentliggør retningslinjer om kriterierne for at indlede en undersøgelse på eget initiativ senest 24 måneder efter denne forordnings ikrafttræden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen kan på eget initiativ undersøge oplysninger fra enhver kilde vedrørende påståede konkurrencefordrejende udenlandske subsidier.

Kommissionen kan på eget initiativ undersøge oplysninger fra enhver kilde
  , herunder fra medlemsstater og virksomheder eller fra EU-dækkende arbejdsmarkedsparter,
  vedrørende påståede konkurrencefordrejende udenlandske subsidier.

, herunder fra medlemsstater og virksomheder eller fra EU-dækkende arbejdsmarkedsparter,

Kommissionen etablerer et kontaktpunkt, hvorigennem disse oplysninger kan rapporteres fortroligt.

Kommissionen etablerer et kontaktpunkt, hvorigennem disse oplysninger kan rapporteres fortroligt.

Kommissionen underretter den offentlige myndighed om en eventuel opfølgning.

Kommissionen underretter den offentlige myndighed om en eventuel opfølgning.

Kompetente offentlige myndigheder indsamler data og udveksler dem med Kommissionen.

Kompetente offentlige myndigheder indsamler data og udveksler dem med Kommissionen.

Kommissionen offentliggør retningslinjer om kriterierne for at indlede en undersøgelse på eget initiativ senest 24 måneder efter denne forordnings ikrafttræden.

Kommissionen offentliggør retningslinjer om kriterierne for at indlede en undersøgelse på eget initiativ senest 24 måneder efter denne forordnings ikrafttræden.

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2 — litra b

Artikel 8 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (b) | underretter Kommissionen den berørte virksomhed og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(b)

underretter Kommissionen den berørte virksomhed og

| b) | underretter Kommissionen den berørte virksomhed
  og i relevant omfang også medlemsstaterne
  og |
| --- | --- |

b)

b)

underretter Kommissionen den berørte virksomhed
  og i relevant omfang også medlemsstaterne
  og

og i relevant omfang også medlemsstaterne

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 3

Artikel 8 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3)   Hvis Kommissionen efter en foreløbig vurdering konkluderer, at der ikke er tilstrækkeligt grundlag for at indlede en tilbundsgående undersøgelse, enten fordi der ikke er tale om udenlandske subsidier, eller fordi der ikke er tegn på en faktisk eller potentiel fordrejning af konkurrencen i det indre marked, afslutter Kommissionen den indledende undersøgelse og underretter den berørte virksomhed herom. | 3.
     Hvis Kommissionen efter en foreløbig vurdering konkluderer, at der ikke er tilstrækkeligt grundlag for at indlede en tilbundsgående undersøgelse, enten fordi der ikke er tale om udenlandske subsidier, eller fordi der ikke er tegn på en faktisk eller potentiel fordrejning af konkurrencen i det indre marked, afslutter Kommissionen den indledende undersøgelse og underretter den berørte virksomhed
  og de berørte medlemsstater samt Europa-Parlamentet
  herom. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(3)   Hvis Kommissionen efter en foreløbig vurdering konkluderer, at der ikke er tilstrækkeligt grundlag for at indlede en tilbundsgående undersøgelse, enten fordi der ikke er tale om udenlandske subsidier, eller fordi der ikke er tegn på en faktisk eller potentiel fordrejning af konkurrencen i det indre marked, afslutter Kommissionen den indledende undersøgelse og underretter den berørte virksomhed herom.

3.
     Hvis Kommissionen efter en foreløbig vurdering konkluderer, at der ikke er tilstrækkeligt grundlag for at indlede en tilbundsgående undersøgelse, enten fordi der ikke er tale om udenlandske subsidier, eller fordi der ikke er tegn på en faktisk eller potentiel fordrejning af konkurrencen i det indre marked, afslutter Kommissionen den indledende undersøgelse og underretter den berørte virksomhed
  og de berørte medlemsstater samt Europa-Parlamentet
  herom.

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2

Artikel 9 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2)   Hvis Kommissionen finder, at udenlandske subsidier fordrejer konkurrencen i det indre marked i henhold til artikel 3
  -5
  ,
  kan
  den
  pålægge
  afhjælpende foranstaltninger (»afgørelse med afhjælpende foranstaltninger«). | 2.
     Hvis Kommissionen finder, at udenlandske subsidier fordrejer konkurrencen i det indre marked i henhold til artikel 3
  og 4 og med forbehold af artikel 5
  ,
  pålægger
  den afhjælpende foranstaltninger (»afgørelse med afhjælpende foranstaltninger«)
  , medmindre den accepterer tilsagn i henhold til stk. 3
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(2)   Hvis Kommissionen finder, at udenlandske subsidier fordrejer konkurrencen i det indre marked i henhold til artikel 3
  -5
  ,
  kan
  den
  pålægge
  afhjælpende foranstaltninger (»afgørelse med afhjælpende foranstaltninger«).

2.
     Hvis Kommissionen finder, at udenlandske subsidier fordrejer konkurrencen i det indre marked i henhold til artikel 3
  og 4 og med forbehold af artikel 5
  ,
  pålægger
  den afhjælpende foranstaltninger (»afgørelse med afhjælpende foranstaltninger«)
  , medmindre den accepterer tilsagn i henhold til stk. 3
  .

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 — indledning

Artikel 10 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen kan træffe foreløbige forholdsregler, når: | Kommissionen kan træffe foreløbige forholdsregler,
  herunder i den indledende undersøgelsesperiode,
  når: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen kan træffe foreløbige forholdsregler, når:

Kommissionen kan træffe foreløbige forholdsregler,
  herunder i den indledende undersøgelsesperiode,
  når:

herunder i den indledende undersøgelsesperiode,

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 10 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Foreløbige forholdsregler skal være tidsbegrænsede og kan forlænges, når der fortsat er en indikation på fordrejende indvirkninger eller en alvorlig risiko for betydelig og uoprettelig skade på konkurrencen på det indre marked. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Foreløbige forholdsregler skal være tidsbegrænsede og kan forlænges, når der fortsat er en indikation på fordrejende indvirkninger eller en alvorlig risiko for betydelig og uoprettelig skade på konkurrencen på det indre marked.

Foreløbige forholdsregler skal være tidsbegrænsede og kan forlænges, når der fortsat er en indikation på fordrejende indvirkninger eller en alvorlig risiko for betydelig og uoprettelig skade på konkurrencen på det indre marked.

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1

Artikel 12 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1)   Kommissionen
  kan foretage
  de
  nødvendige
  kontrolundersøgelser hos virksomheder. | 1.
     
  For at kunne udføre
  de
  opgaver, den er blevet pålagt med denne forordning, foretager
  Kommissionen
  , hvor dette er nødvendigt,
  kontrolundersøgelser hos virksomheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(1)   Kommissionen
  kan foretage
  de
  nødvendige
  kontrolundersøgelser hos virksomheder.

1.
     
  For at kunne udføre
  de
  opgaver, den er blevet pålagt med denne forordning, foretager
  Kommissionen
  , hvor dette er nødvendigt,
  kontrolundersøgelser hos virksomheder.

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2 — litra a

Artikel 12 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (a) | få adgang til den berørte virksomheds lokaler
  og
  grunde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(a)

få adgang til den berørte virksomheds lokaler
  og
  grunde

og

| a) | få adgang til den berørte virksomheds lokaler, grunde
  og transportmidler |
| --- | --- |

a)

a)

få adgang til den berørte virksomheds lokaler, grunde
  og transportmidler

og transportmidler

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1

Artikel 13 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen kan med henblik på at udføre sine opgaver i henhold til denne forordning foretage kontrolundersøgelser på et tredjelands område, forudsat at
  den berørte virksomhed har givet sit samtykke hertil, og
  tredjelandets regering er blevet officielt underrettet herom og har indvilliget heri. Artikel 12, stk. 1 og 2, og artikel 12, stk. 3, litra a) og b), finder tilsvarende anvendelse. | Kommissionen kan med henblik på at udføre sine opgaver i henhold til denne forordning foretage kontrolundersøgelser på et tredjelands område, forudsat at tredjelandets regering er blevet officielt underrettet herom og har indvilliget heri. Artikel 12, stk. 1 og 2, og artikel 12, stk. 3, litra a) og b), finder tilsvarende anvendelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen kan med henblik på at udføre sine opgaver i henhold til denne forordning foretage kontrolundersøgelser på et tredjelands område, forudsat at
  den berørte virksomhed har givet sit samtykke hertil, og
  tredjelandets regering er blevet officielt underrettet herom og har indvilliget heri. Artikel 12, stk. 1 og 2, og artikel 12, stk. 3, litra a) og b), finder tilsvarende anvendelse.

den berørte virksomhed har givet sit samtykke hertil, og

Kommissionen kan med henblik på at udføre sine opgaver i henhold til denne forordning foretage kontrolundersøgelser på et tredjelands område, forudsat at tredjelandets regering er blevet officielt underrettet herom og har indvilliget heri. Artikel 12, stk. 1 og 2, og artikel 12, stk. 3, litra a) og b), finder tilsvarende anvendelse.

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1 — indledning

Artikel 15 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1)   Kommissionen
  kan
  ved afgørelse
  pålægge
  en berørt virksomhed eller
  en
  sammenslutning af virksomheder bøder og tvangsbøder, hvis den forsætligt eller uagtsomt: | 1.   Kommissionen
  pålægger
  ved afgørelse en berørt virksomhed eller sammenslutning af virksomheder bøder og tvangsbøder, hvis den forsætligt eller uagtsomt: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(1)   Kommissionen
  kan
  ved afgørelse
  pålægge
  en berørt virksomhed eller
  en
  sammenslutning af virksomheder bøder og tvangsbøder, hvis den forsætligt eller uagtsomt:

1.   Kommissionen
  pålægger
  ved afgørelse en berørt virksomhed eller sammenslutning af virksomheder bøder og tvangsbøder, hvis den forsætligt eller uagtsomt:

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 5 — indledning

Artikel 15 — stk. 5 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5)   Hvis en berørt virksomhed ikke efterkommer en afgørelse med tilsagn i henhold til artikel 9, stk. 3, en afgørelse med påbud om foreløbige forholdsregler i henhold til artikel 10 eller en afgørelse om pålæggelse af afhjælpende foranstaltninger i henhold til artikel 9, stk. 2, kan Kommissionen ved afgørelse pålægge: | 5.   Hvis en berørt virksomhed
  eller sammenslutning af virksomheder
  ikke efterkommer en afgørelse med tilsagn i henhold til artikel 9, stk. 3, en afgørelse med påbud om foreløbige forholdsregler i henhold til artikel 10 eller en afgørelse om pålæggelse af afhjælpende foranstaltninger i henhold til artikel 9, stk. 2, kan Kommissionen ved afgørelse pålægge: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(5)   Hvis en berørt virksomhed ikke efterkommer en afgørelse med tilsagn i henhold til artikel 9, stk. 3, en afgørelse med påbud om foreløbige forholdsregler i henhold til artikel 10 eller en afgørelse om pålæggelse af afhjælpende foranstaltninger i henhold til artikel 9, stk. 2, kan Kommissionen ved afgørelse pålægge:

5.   Hvis en berørt virksomhed
  eller sammenslutning af virksomheder
  ikke efterkommer en afgørelse med tilsagn i henhold til artikel 9, stk. 3, en afgørelse med påbud om foreløbige forholdsregler i henhold til artikel 10 eller en afgørelse om pålæggelse af afhjælpende foranstaltninger i henhold til artikel 9, stk. 2, kan Kommissionen ved afgørelse pålægge:

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 3 — litra a

Artikel 18 — stk. 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (a) | den erhvervede virksomhed eller mindst en af de fusionerende virksomheder er etableret i Unionen og har en samlet omsætning i Unionen på mindst
  500
   mio. EUR, og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(a)

den erhvervede virksomhed eller mindst en af de fusionerende virksomheder er etableret i Unionen og har en samlet omsætning i Unionen på mindst
  500
   mio. EUR, og

500

| a) | den erhvervede virksomhed eller mindst en af de fusionerende virksomheder er etableret i Unionen og har en samlet omsætning i Unionen på mindst
  400
   mio. EUR, og |
| --- | --- |

a)

a)

den erhvervede virksomhed eller mindst en af de fusionerende virksomheder er etableret i Unionen og har en samlet omsætning i Unionen på mindst
  400
   mio. EUR, og

400

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 3 — litra b

Artikel 18 — stk. 3 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (b) | de berørte virksomheder i de tre kalenderår, der går forud for anmeldelsen,
  har modtaget
  et samlet finansielt bidrag på over 50 mio. EUR fra tredjelande. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(b)

de berørte virksomheder i de tre kalenderår, der går forud for anmeldelsen,
  har modtaget
  et samlet finansielt bidrag på over 50 mio. EUR fra tredjelande.

har modtaget

| b) | alle
  de berørte virksomheder i de tre kalenderår, der går forud for anmeldelsen,
  er blevet tildelt
  et samlet finansielt bidrag på over 50 mio. EUR fra tredjelande. |
| --- | --- |

b)

b)

alle
  de berørte virksomheder i de tre kalenderår, der går forud for anmeldelsen,
  er blevet tildelt
  et samlet finansielt bidrag på over 50 mio. EUR fra tredjelande.

alle

er blevet tildelt

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 4 — litra a

Artikel 18 — stk. 4 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (a) | joint venture-selskabet
  selv eller et af dets moderselskaber
  er etableret i Unionen og har en samlet omsætning i Unionen på mindst
  500
   mio. EUR, og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(a)

joint venture-selskabet
  selv eller et af dets moderselskaber
  er etableret i Unionen og har en samlet omsætning i Unionen på mindst
  500
   mio. EUR, og

selv eller et af dets moderselskaber

500

| a) | joint venture-selskabet er etableret i Unionen og har en samlet omsætning i Unionen på mindst
  400
   mio. EUR, og |
| --- | --- |

a)

a)

joint venture-selskabet er etableret i Unionen og har en samlet omsætning i Unionen på mindst
  400
   mio. EUR, og

400

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 4 — litra b

Artikel 18 — stk. 4 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (b) | joint venture-selskabet selv og dets moderselskaber i de tre kalenderår, der går forud for anmeldelsen,
  har modtaget
  et samlet finansielt bidrag på over 50 mio. EUR fra tredjelande. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(b)

joint venture-selskabet selv og dets moderselskaber i de tre kalenderår, der går forud for anmeldelsen,
  har modtaget
  et samlet finansielt bidrag på over 50 mio. EUR fra tredjelande.

har modtaget

| b) | joint venture-selskabet selv og dets moderselskaber i de tre kalenderår, der går forud for anmeldelsen,
  er blevet tildelt
  et samlet finansielt bidrag på over 50 mio. EUR fra tredjelande. |
| --- | --- |

b)

b)

joint venture-selskabet selv og dets moderselskaber i de tre kalenderår, der går forud for anmeldelsen,
  er blevet tildelt
  et samlet finansielt bidrag på over 50 mio. EUR fra tredjelande.

er blevet tildelt

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 4

Artikel 19 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4)   Hvis de deltagende virksomheder misligholder deres anmeldelsespligt,
  kan
  Kommissionen
  undersøge
  en anmeldelsespligtig fusion i overensstemmelse med denne forordning ved at anmode om, at fusionen anmeldes. I så fald er Kommissionen ikke bundet af de i artikel 23, stk. 1 og 4, omhandlede frister. | 4.
     Hvis de deltagende virksomheder misligholder deres anmeldelsespligt,
  undersøger
  Kommissionen en anmeldelsespligtig fusion i overensstemmelse med denne forordning ved at anmode om, at fusionen anmeldes. I så fald er Kommissionen ikke bundet af de i artikel 23, stk. 1 og 4, omhandlede frister. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(4)   Hvis de deltagende virksomheder misligholder deres anmeldelsespligt,
  kan
  Kommissionen
  undersøge
  en anmeldelsespligtig fusion i overensstemmelse med denne forordning ved at anmode om, at fusionen anmeldes. I så fald er Kommissionen ikke bundet af de i artikel 23, stk. 1 og 4, omhandlede frister.

4.
     Hvis de deltagende virksomheder misligholder deres anmeldelsespligt,
  undersøger
  Kommissionen en anmeldelsespligtig fusion i overensstemmelse med denne forordning ved at anmode om, at fusionen anmeldes. I så fald er Kommissionen ikke bundet af de i artikel 23, stk. 1 og 4, omhandlede frister.

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 5

Artikel 19 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5)   Kommissionen kan anmode om forudgående anmeldelse af enhver fusion, der ikke er en anmeldelsespligtig fusion i henhold til artikel 18, på et hvilket som helst tidspunkt forud for dens gennemførelse, hvis Kommissionen har mistanke om, at de deltagende virksomheder kan have
  modtaget
  udenlandske subsidier i de tre år, der går forud for fusionen. Med henblik på denne forordning anses en sådan fusion for at være en anmeldelsespligtig fusion. | 5.
     Kommissionen kan anmode om forudgående anmeldelse af enhver fusion, der ikke er en anmeldelsespligtig fusion i henhold til artikel 18, på et hvilket som helst tidspunkt forud for dens gennemførelse, hvis Kommissionen har mistanke om, at de deltagende virksomheder kan have
  fået tildelt
  udenlandske subsidier i de tre år, der går forud for fusionen. Med henblik på denne forordning anses en sådan fusion for at være en anmeldelsespligtig fusion. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(5)   Kommissionen kan anmode om forudgående anmeldelse af enhver fusion, der ikke er en anmeldelsespligtig fusion i henhold til artikel 18, på et hvilket som helst tidspunkt forud for dens gennemførelse, hvis Kommissionen har mistanke om, at de deltagende virksomheder kan have
  modtaget
  udenlandske subsidier i de tre år, der går forud for fusionen. Med henblik på denne forordning anses en sådan fusion for at være en anmeldelsespligtig fusion.

5.
     Kommissionen kan anmode om forudgående anmeldelse af enhver fusion, der ikke er en anmeldelsespligtig fusion i henhold til artikel 18, på et hvilket som helst tidspunkt forud for dens gennemførelse, hvis Kommissionen har mistanke om, at de deltagende virksomheder kan have
  fået tildelt
  udenlandske subsidier i de tre år, der går forud for fusionen. Med henblik på denne forordning anses en sådan fusion for at være en anmeldelsespligtig fusion.

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2

Artikel 27 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2)   Med henblik på artikel 28 anses et anmeldelsespligtigt udenlandsk finansielt bidrag i en EU-udbudsprocedure at foreligge, når den anslåede værdi af det pågældende offentlige udbud er
  på mindst 250
   mio. EUR. | 2.
     Med henblik på artikel 28
  i denne forordning
  anses et anmeldelsespligtigt udenlandsk finansielt bidrag i en EU-udbudsprocedure for at foreligge, når den anslåede
  samlede
  værdi af det pågældende offentlige udbud
  beregnet i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 5 i direktiv 2014/24/EU og artikel 16 i direktiv 2014/25/EU
  er
  lig med eller større end 200
   mio. EUR. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(2)   Med henblik på artikel 28 anses et anmeldelsespligtigt udenlandsk finansielt bidrag i en EU-udbudsprocedure at foreligge, når den anslåede værdi af det pågældende offentlige udbud er
  på mindst 250
   mio. EUR.

2.
     Med henblik på artikel 28
  i denne forordning
  anses et anmeldelsespligtigt udenlandsk finansielt bidrag i en EU-udbudsprocedure for at foreligge, når den anslåede
  samlede
  værdi af det pågældende offentlige udbud
  beregnet i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 5 i direktiv 2014/24/EU og artikel 16 i direktiv 2014/25/EU
  er
  lig med eller større end 200
   mio. EUR.

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 2

Artikel 28 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2)   Pligten til at anmelde udenlandske finansielle bidrag i henhold til dette stykke gælder også for økonomiske aktører, sammenslutninger af økonomiske aktører som omhandlet i artikel 26, stk. 2, i direktiv 2014/23/EU, artikel 19, stk. 2, i direktiv 2014/24/EU og artikel 37, stk. 2, i direktiv 2014/25/EU samt for de vigtigste underentreprenører og vigtigste leverandører. Underentreprenører eller leverandører anses for vigtige, hvis
  deres deltagelse sikrer centrale elementer i kontraktens gennemførelse, og i alle tilfælde, hvor
  den økonomiske andel af deres bidrag overstiger
  30
   % af kontraktens anslåede værdi. | 2.
     Pligten til at anmelde udenlandske finansielle bidrag i henhold til dette stykke gælder også for økonomiske aktører, sammenslutninger af økonomiske aktører som omhandlet i artikel 26, stk. 2, i direktiv 2014/23/EU, artikel 19, stk. 2, i direktiv 2014/24/EU og artikel 37, stk. 2, i direktiv 2014/25/EU samt for de vigtigste underentreprenører og vigtigste leverandører. Underentreprenører eller leverandører anses for vigtige, hvis den økonomiske andel af deres bidrag overstiger
  20
   % af kontraktens anslåede værdi. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(2)   Pligten til at anmelde udenlandske finansielle bidrag i henhold til dette stykke gælder også for økonomiske aktører, sammenslutninger af økonomiske aktører som omhandlet i artikel 26, stk. 2, i direktiv 2014/23/EU, artikel 19, stk. 2, i direktiv 2014/24/EU og artikel 37, stk. 2, i direktiv 2014/25/EU samt for de vigtigste underentreprenører og vigtigste leverandører. Underentreprenører eller leverandører anses for vigtige, hvis
  deres deltagelse sikrer centrale elementer i kontraktens gennemførelse, og i alle tilfælde, hvor
  den økonomiske andel af deres bidrag overstiger
  30
   % af kontraktens anslåede værdi.

2.
     Pligten til at anmelde udenlandske finansielle bidrag i henhold til dette stykke gælder også for økonomiske aktører, sammenslutninger af økonomiske aktører som omhandlet i artikel 26, stk. 2, i direktiv 2014/23/EU, artikel 19, stk. 2, i direktiv 2014/24/EU og artikel 37, stk. 2, i direktiv 2014/25/EU samt for de vigtigste underentreprenører og vigtigste leverandører. Underentreprenører eller leverandører anses for vigtige, hvis den økonomiske andel af deres bidrag overstiger
  20
   % af kontraktens anslåede værdi.

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 3

Artikel 28 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3)   For sammenslutninger af økonomiske aktører, de vigtigste underentreprenører og leverandører er det den ledende økonomiske aktør, der foretager anmeldelse. | 3.   For sammenslutninger af økonomiske aktører, de vigtigste underentreprenører og leverandører er det den ledende økonomiske aktør, der foretager anmeldelse.
  Den ledende økonomiske aktør er ikke ansvarlig for oplysninger, der er afgivet af deres vigtigste underentreprenører eller vigtigste leverandører. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(3)   For sammenslutninger af økonomiske aktører, de vigtigste underentreprenører og leverandører er det den ledende økonomiske aktør, der foretager anmeldelse.

3.   For sammenslutninger af økonomiske aktører, de vigtigste underentreprenører og leverandører er det den ledende økonomiske aktør, der foretager anmeldelse.
  Den ledende økonomiske aktør er ikke ansvarlig for oplysninger, der er afgivet af deres vigtigste underentreprenører eller vigtigste leverandører.

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 6

Artikel 28 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6)   Hvis Kommissionen har mistanke om, at en virksomhed kan have
  modtaget
  udenlandske subsidier i de tre år, der går forud for indgivelsen af tilbuddet eller ansøgningen om deltagelse i den offentlige udbudsprocedure, kan den på et hvilket som helst tidspunkt inden tildelingen af kontrakten anmode om anmeldelse af de udenlandske finansielle bidrag, som den pågældende virksomhed har modtaget i forbindelse med enhver offentlig udbudsprocedure, som ikke er anmeldelsespligtig i henhold til artikel 27, stk. 2, eller er omfattet af nærværende artikels stk. 5. Så snart Kommissionen har anmodet om anmeldelse af et sådant finansielt bidrag, anses det for at være et anmeldelsespligtigt udenlandsk finansielt bidrag i en offentlig udbudsprocedure. | 6.
     Hvis Kommissionen har mistanke om, at en virksomhed kan have
  fået tildelt
  udenlandske subsidier i de tre år, der går forud for indgivelsen af tilbuddet eller ansøgningen om deltagelse i den offentlige udbudsprocedure, kan den på et hvilket som helst tidspunkt inden tildelingen af kontrakten anmode om anmeldelse af de udenlandske finansielle bidrag, som den pågældende virksomhed har modtaget i forbindelse med enhver offentlig udbudsprocedure, som ikke er anmeldelsespligtig i henhold til artikel 27, stk. 2, eller er omfattet af nærværende artikels stk. 5. Så snart Kommissionen har anmodet om anmeldelse af et sådant finansielt bidrag, anses det for at være et anmeldelsespligtigt udenlandsk finansielt bidrag i en offentlig udbudsprocedure. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(6)   Hvis Kommissionen har mistanke om, at en virksomhed kan have
  modtaget
  udenlandske subsidier i de tre år, der går forud for indgivelsen af tilbuddet eller ansøgningen om deltagelse i den offentlige udbudsprocedure, kan den på et hvilket som helst tidspunkt inden tildelingen af kontrakten anmode om anmeldelse af de udenlandske finansielle bidrag, som den pågældende virksomhed har modtaget i forbindelse med enhver offentlig udbudsprocedure, som ikke er anmeldelsespligtig i henhold til artikel 27, stk. 2, eller er omfattet af nærværende artikels stk. 5. Så snart Kommissionen har anmodet om anmeldelse af et sådant finansielt bidrag, anses det for at være et anmeldelsespligtigt udenlandsk finansielt bidrag i en offentlig udbudsprocedure.

6.
     Hvis Kommissionen har mistanke om, at en virksomhed kan have
  fået tildelt
  udenlandske subsidier i de tre år, der går forud for indgivelsen af tilbuddet eller ansøgningen om deltagelse i den offentlige udbudsprocedure, kan den på et hvilket som helst tidspunkt inden tildelingen af kontrakten anmode om anmeldelse af de udenlandske finansielle bidrag, som den pågældende virksomhed har modtaget i forbindelse med enhver offentlig udbudsprocedure, som ikke er anmeldelsespligtig i henhold til artikel 27, stk. 2, eller er omfattet af nærværende artikels stk. 5. Så snart Kommissionen har anmodet om anmeldelse af et sådant finansielt bidrag, anses det for at være et anmeldelsespligtigt udenlandsk finansielt bidrag i en offentlig udbudsprocedure.

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 2

Artikel 29 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2)   Kommissionen
  foretager
  en indledende undersøgelse senest
  60
  dage efter modtagelse af anmeldelsen. | 2.
     Kommissionen
  fuldfører
  en indledende undersøgelse senest
  40
  dage efter modtagelse af anmeldelsen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(2)   Kommissionen
  foretager
  en indledende undersøgelse senest
  60
  dage efter modtagelse af anmeldelsen.

2.
     Kommissionen
  fuldfører
  en indledende undersøgelse senest
  40
  dage efter modtagelse af anmeldelsen.

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 4

Artikel 29 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4)   Kommissionen kan vedtage en afgørelse om at afslutte en tilbundsgående undersøgelse senest
  200
  dage efter modtagelse af anmeldelsen. Under særlige omstændigheder kan denne frist forlænges efter høring af den pågældende ordregivende myndighed eller ordregivende enhed. | 4.
     Kommissionen kan vedtage en afgørelse om at afslutte en tilbundsgående undersøgelse senest
  120
  dage efter modtagelse af anmeldelsen. Under særlige omstændigheder kan denne frist forlænges
  med 20 dage
  efter høring af den pågældende ordregivende myndighed eller ordregivende enhed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(4)   Kommissionen kan vedtage en afgørelse om at afslutte en tilbundsgående undersøgelse senest
  200
  dage efter modtagelse af anmeldelsen. Under særlige omstændigheder kan denne frist forlænges efter høring af den pågældende ordregivende myndighed eller ordregivende enhed.

4.
     Kommissionen kan vedtage en afgørelse om at afslutte en tilbundsgående undersøgelse senest
  120
  dage efter modtagelse af anmeldelsen. Under særlige omstændigheder kan denne frist forlænges
  med 20 dage
  efter høring af den pågældende ordregivende myndighed eller ordregivende enhed.

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 3

Artikel 31 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3)   Kontrakten kan kun tildeles en virksomhed, der afgiver en erklæring i henhold til artikel 28, inden Kommissionen træffer en af de i artikel 30 omhandlede afgørelser, eller inden fristen i artikel 29, stk. 4, udløber, hvis det ved evalueringen af tilbuddet er blevet påvist, at den pågældende virksomhed under alle omstændigheder har afgivet det økonomisk mest fordelagtige tilbud. | 3.
     Kontrakten kan kun tildeles en virksomhed, der afgiver en erklæring i henhold til artikel 28, inden Kommissionen træffer en af de i artikel 30 omhandlede afgørelser, eller inden fristen i 
  denne forordnings
  artikel 29, stk. 4, udløber, hvis det ved evalueringen af tilbuddet er blevet påvist, at den pågældende virksomhed under alle omstændigheder har afgivet det økonomisk mest fordelagtige tilbud
  , som defineret i artikel 67, stk
  .
  2, i direktiv 2014/24/EU og artikel 82, stk. 2, i direktiv 2014/25/EU. Oplysninger om konkurrencefordrejende udenlandske subsidier, herunder enhver mistanke om, at der er afgivet en falsk erklæring, kan indberettes til Kommissionen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(3)   Kontrakten kan kun tildeles en virksomhed, der afgiver en erklæring i henhold til artikel 28, inden Kommissionen træffer en af de i artikel 30 omhandlede afgørelser, eller inden fristen i artikel 29, stk. 4, udløber, hvis det ved evalueringen af tilbuddet er blevet påvist, at den pågældende virksomhed under alle omstændigheder har afgivet det økonomisk mest fordelagtige tilbud.

3.
     Kontrakten kan kun tildeles en virksomhed, der afgiver en erklæring i henhold til artikel 28, inden Kommissionen træffer en af de i artikel 30 omhandlede afgørelser, eller inden fristen i 
  denne forordnings
  artikel 29, stk. 4, udløber, hvis det ved evalueringen af tilbuddet er blevet påvist, at den pågældende virksomhed under alle omstændigheder har afgivet det økonomisk mest fordelagtige tilbud
  , som defineret i artikel 67, stk
  .
  2, i direktiv 2014/24/EU og artikel 82, stk. 2, i direktiv 2014/25/EU. Oplysninger om konkurrencefordrejende udenlandske subsidier, herunder enhver mistanke om, at der er afgivet en falsk erklæring, kan indberettes til Kommissionen

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 6

Artikel 31 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6)   Under alle omstændigheder underretter den ordregivende myndighed eller ordregivende enhed Kommissionen om enhver beslutning vedrørende resultatet af den offentlige udbudsprocedure. | 6.
     Under alle omstændigheder underretter den ordregivende myndighed eller ordregivende enhed
  uden unødigt ophold
  Kommissionen om enhver beslutning vedrørende resultatet af den offentlige udbudsprocedure. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(6)   Under alle omstændigheder underretter den ordregivende myndighed eller ordregivende enhed Kommissionen om enhver beslutning vedrørende resultatet af den offentlige udbudsprocedure.

6.
     Under alle omstændigheder underretter den ordregivende myndighed eller ordregivende enhed
  uden unødigt ophold
  Kommissionen om enhver beslutning vedrørende resultatet af den offentlige udbudsprocedure.

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 7

Artikel 31 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7)   Principperne for offentlige
  udbud
  , herunder proportionalitet, ikkeforskelsbehandling, ligebehandling og gennemsigtighed, skal overholdes af alle de virksomheder, der deltager i den offentlige udbudsprocedure. Undersøgelsen af udenlandske subsidier i henhold til denne forordning må ikke føre til, at den ordregivende myndighed eller ordregivende enhed behandler den berørte virksomhed på en måde, der strider mod disse principper. | 7.
     Principperne for offentlige
  udbudsprocedurer
  , herunder proportionalitet, ikkeforskelsbehandling, ligebehandling og gennemsigtighed
  , såvel som overholdelse af forpligtelser vedrørende gældende miljø-, social- og arbejdsmarkedslovgivning og -standarder under opfyldelsen af kontrakten
  , skal overholdes af alle de virksomheder, der deltager i den offentlige udbudsprocedure. Undersøgelsen af udenlandske subsidier i henhold til denne forordning må ikke føre til, at den ordregivende myndighed eller ordregivende enhed behandler den berørte virksomhed på en måde, der strider mod disse principper. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(7)   Principperne for offentlige
  udbud
  , herunder proportionalitet, ikkeforskelsbehandling, ligebehandling og gennemsigtighed, skal overholdes af alle de virksomheder, der deltager i den offentlige udbudsprocedure. Undersøgelsen af udenlandske subsidier i henhold til denne forordning må ikke føre til, at den ordregivende myndighed eller ordregivende enhed behandler den berørte virksomhed på en måde, der strider mod disse principper.

7.
     Principperne for offentlige
  udbudsprocedurer
  , herunder proportionalitet, ikkeforskelsbehandling, ligebehandling og gennemsigtighed
  , såvel som overholdelse af forpligtelser vedrørende gældende miljø-, social- og arbejdsmarkedslovgivning og -standarder under opfyldelsen af kontrakten
  , skal overholdes af alle de virksomheder, der deltager i den offentlige udbudsprocedure. Undersøgelsen af udenlandske subsidier i henhold til denne forordning må ikke føre til, at den ordregivende myndighed eller ordregivende enhed behandler den berørte virksomhed på en måde, der strider mod disse principper.

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 32 — stk. 2

Artikel 32 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2)   Desuden kan Kommissionen ved afgørelse pålægge de berørte virksomheder bøder på op til 1 % af deres samlede omsætning i det foregående regnskabsår, hvis de forsætligt eller uagtsomt afgiver urigtige eller vildledende oplysninger i en anmeldelse i henhold til artikel 28 eller som supplement hertil. | 2.   Desuden kan Kommissionen ved afgørelse pålægge de berørte virksomheder bøder på op til 1 % af deres samlede omsætning i det foregående regnskabsår, hvis de forsætligt eller uagtsomt afgiver urigtige eller vildledende oplysninger i en anmeldelse
  og erklæringer
  i henhold til artikel 28 eller som supplement hertil. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(2)   Desuden kan Kommissionen ved afgørelse pålægge de berørte virksomheder bøder på op til 1 % af deres samlede omsætning i det foregående regnskabsår, hvis de forsætligt eller uagtsomt afgiver urigtige eller vildledende oplysninger i en anmeldelse i henhold til artikel 28 eller som supplement hertil.

2.   Desuden kan Kommissionen ved afgørelse pålægge de berørte virksomheder bøder på op til 1 % af deres samlede omsætning i det foregående regnskabsår, hvis de forsætligt eller uagtsomt afgiver urigtige eller vildledende oplysninger i en anmeldelse
  og erklæringer
  i henhold til artikel 28 eller som supplement hertil.

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 33 — stk. 1

Artikel 33 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1)   Et finansielt bidrag, der anmeldes som led i en fusion, jf. artikel 19, kan være relevant for og kan vurderes på ny i forbindelse med en anden økonomisk aktivitet. | 1.   Et finansielt bidrag, der anmeldes som led i en fusion, jf. artikel 19, kan være relevant for og kan vurderes på ny i 
  henhold til denne forordning i
  forbindelse med en anden økonomisk aktivitet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(1)   Et finansielt bidrag, der anmeldes som led i en fusion, jf. artikel 19, kan være relevant for og kan vurderes på ny i forbindelse med en anden økonomisk aktivitet.

1.   Et finansielt bidrag, der anmeldes som led i en fusion, jf. artikel 19, kan være relevant for og kan vurderes på ny i 
  henhold til denne forordning i
  forbindelse med en anden økonomisk aktivitet.

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 33 — stk. 2

Artikel 33 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2)   Et finansielt bidrag, der anmeldes som led i en offentlig udbudsprocedure, jf. artikel 28, kan være relevant for og kan vurderes på ny i forbindelse med en anden økonomisk aktivitet. | 2.   Et finansielt bidrag, der anmeldes som led i en offentlig udbudsprocedure, jf. artikel 28, kan være relevant for og kan vurderes på ny
  i henhold til denne forordning
  i forbindelse med en anden økonomisk aktivitet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(2)   Et finansielt bidrag, der anmeldes som led i en offentlig udbudsprocedure, jf. artikel 28, kan være relevant for og kan vurderes på ny i forbindelse med en anden økonomisk aktivitet.

2.   Et finansielt bidrag, der anmeldes som led i en offentlig udbudsprocedure, jf. artikel 28, kan være relevant for og kan vurderes på ny
  i henhold til denne forordning
  i forbindelse med en anden økonomisk aktivitet.

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 1

Artikel 34 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1)   Hvis de foreliggende oplysninger giver anledning til begrundet mistanke om, at udenlandske subsidier inden for en bestemt sektor, til en bestemt type økonomisk aktivitet eller baseret på et bestemt støtteinstrument kan fordreje konkurrencen i det indre marked,
  kan
  Kommissionen
  foretage
  en markedsundersøgelse af den pågældende sektor, den pågældende økonomiske aktivitet eller anvendelsen af det pågældende støtteinstrument. I løbet af denne markedsundersøgelse
  kan
  Kommissionen
  anmode
  de berørte virksomheder eller sammenslutninger af virksomheder om at fremlægge de nødvendige oplysninger og kan foretage de nødvendige kontrolundersøgelser. Kommissionen kan også anmode den pågældende medlemsstat eller det pågældende tredjeland om at fremlægge oplysninger. | 1.   Hvis de foreliggende oplysninger giver anledning til begrundet mistanke om, at udenlandske subsidier inden for en bestemt sektor, til en bestemt type økonomisk aktivitet eller baseret på et bestemt støtteinstrument kan fordreje konkurrencen i det indre marked,
  foretager
  Kommissionen en markedsundersøgelse af den pågældende sektor, den pågældende økonomiske aktivitet eller anvendelsen af det pågældende støtteinstrument. I løbet af denne markedsundersøgelse
  anmoder
  Kommissionen de berørte virksomheder eller sammenslutninger af virksomheder om at fremlægge de nødvendige oplysninger og kan foretage de nødvendige kontrolundersøgelser. Kommissionen kan også anmode den pågældende medlemsstat eller det pågældende tredjeland om at fremlægge oplysninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(1)   Hvis de foreliggende oplysninger giver anledning til begrundet mistanke om, at udenlandske subsidier inden for en bestemt sektor, til en bestemt type økonomisk aktivitet eller baseret på et bestemt støtteinstrument kan fordreje konkurrencen i det indre marked,
  kan
  Kommissionen
  foretage
  en markedsundersøgelse af den pågældende sektor, den pågældende økonomiske aktivitet eller anvendelsen af det pågældende støtteinstrument. I løbet af denne markedsundersøgelse
  kan
  Kommissionen
  anmode
  de berørte virksomheder eller sammenslutninger af virksomheder om at fremlægge de nødvendige oplysninger og kan foretage de nødvendige kontrolundersøgelser. Kommissionen kan også anmode den pågældende medlemsstat eller det pågældende tredjeland om at fremlægge oplysninger.

1.   Hvis de foreliggende oplysninger giver anledning til begrundet mistanke om, at udenlandske subsidier inden for en bestemt sektor, til en bestemt type økonomisk aktivitet eller baseret på et bestemt støtteinstrument kan fordreje konkurrencen i det indre marked,
  foretager
  Kommissionen en markedsundersøgelse af den pågældende sektor, den pågældende økonomiske aktivitet eller anvendelsen af det pågældende støtteinstrument. I løbet af denne markedsundersøgelse
  anmoder
  Kommissionen de berørte virksomheder eller sammenslutninger af virksomheder om at fremlægge de nødvendige oplysninger og kan foretage de nødvendige kontrolundersøgelser. Kommissionen kan også anmode den pågældende medlemsstat eller det pågældende tredjeland om at fremlægge oplysninger.

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 2

Artikel 34 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2)   Kommissionen
  kan offentliggøre
  en rapport om resultaterne af sin markedsundersøgelse af bestemte sektorer, bestemte former for økonomisk aktivitet eller bestemte støtteinstrumenter og opfordre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. | 2.   Kommissionen
  offentliggør, såfremt det er relevant,
  en rapport om resultaterne af sin markedsundersøgelse af bestemte sektorer, bestemte former for økonomisk aktivitet eller bestemte støtteinstrumenter og opfordre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(2)   Kommissionen
  kan offentliggøre
  en rapport om resultaterne af sin markedsundersøgelse af bestemte sektorer, bestemte former for økonomisk aktivitet eller bestemte støtteinstrumenter og opfordre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger.

2.   Kommissionen
  offentliggør, såfremt det er relevant,
  en rapport om resultaterne af sin markedsundersøgelse af bestemte sektorer, bestemte former for økonomisk aktivitet eller bestemte støtteinstrumenter og opfordre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger.

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 a (ny)

Artikel 34 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 34a |
| | Dialog med tredjelande |
| | 1.
     
  Hvis Kommissionen efter en markedsundersøgelse i henhold til artikel 34 opdager, at der findes systemiske fordrejende udenlandske subsidier, eller hvis andre tilgængelige oplysninger underbygger en rimelig mistanke om, at der findes sådanne subsidier, kan Kommissionen på Unionens vegne indlede en dialog med det pågældende tredjeland for at undersøge mulighederne for at bringe de fordrejende subsidier til ophør eller ændre dem med henblik på at fjerne deres konkurrencefordrejende virkninger på det indre marked. |
| | 2.
     
  Denne dialog er ikke til hinder for, at Kommissionen kan træffe yderligere foranstaltninger i henhold til denne forordning, herunder indlede eller fortsætte undersøgelser eller anvende foreløbige eller afhjælpende foranstaltninger. |
| | 3.
     
  Kommissionen kan søge at bringe de systemiske fordrejende subsidier til ophør eller ændre dem også ved at rejse spørgsmålet i ethvert relevant internationalt forum. |
| | 4.
     
  Kommissionen kan på Unionens vegne indlede høringer eller samarbejde med ethvert andet tredjeland, der er berørt af de samme systemiske fordrejende subsidier, eller med ethvert interesseret tredjeland med henblik på at bringe subsidierne til ophør eller ændre dem. Dette kan, hvor det er relevant, omfatte koordinering i relevante internationale fora og koordinering som reaktion på systemiske fordrejende subsidier. |
| | 5.
     
  Kommissionen skal straks underrette Europa-Parlamentet og Rådet om relevante udviklinger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 34a

Artikel 34a

Dialog med tredjelande

Dialog med tredjelande

1.
     
  Hvis Kommissionen efter en markedsundersøgelse i henhold til artikel 34 opdager, at der findes systemiske fordrejende udenlandske subsidier, eller hvis andre tilgængelige oplysninger underbygger en rimelig mistanke om, at der findes sådanne subsidier, kan Kommissionen på Unionens vegne indlede en dialog med det pågældende tredjeland for at undersøge mulighederne for at bringe de fordrejende subsidier til ophør eller ændre dem med henblik på at fjerne deres konkurrencefordrejende virkninger på det indre marked.

2.
     
  Denne dialog er ikke til hinder for, at Kommissionen kan træffe yderligere foranstaltninger i henhold til denne forordning, herunder indlede eller fortsætte undersøgelser eller anvende foreløbige eller afhjælpende foranstaltninger.

3.
     
  Kommissionen kan søge at bringe de systemiske fordrejende subsidier til ophør eller ændre dem også ved at rejse spørgsmålet i ethvert relevant internationalt forum.

4.
     
  Kommissionen kan på Unionens vegne indlede høringer eller samarbejde med ethvert andet tredjeland, der er berørt af de samme systemiske fordrejende subsidier, eller med ethvert interesseret tredjeland med henblik på at bringe subsidierne til ophør eller ændre dem. Dette kan, hvor det er relevant, omfatte koordinering i relevante internationale fora og koordinering som reaktion på systemiske fordrejende subsidier.

5.
     
  Kommissionen skal straks underrette Europa-Parlamentet og Rådet om relevante udviklinger.

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 35 — stk. 1

Artikel 35 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1)   Kommissionens beføjelser i henhold til artikel 9 forældes efter ti år regnet fra den dag, hvor der er ydet udenlandske subsidier til den berørte virksomhed. Enhver foranstaltning, som Kommissionen træffer i henhold til artikel 8, 11, 12 eller
  13
  i forbindelse med udenlandske subsidier, afbryder forældelsesfristen. Forældelsesfristen løber på ny efter hver afbrydelse. | 1.   Kommissionens beføjelser i henhold til artikel 9 forældes efter ti år regnet fra den dag, hvor der er ydet udenlandske subsidier til den berørte virksomhed. Enhver foranstaltning, som Kommissionen træffer i henhold til artikel 8, 11, 12
  , 13
  eller
  34
  i forbindelse med udenlandske subsidier, afbryder forældelsesfristen. Forældelsesfristen løber på ny efter hver afbrydelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(1)   Kommissionens beføjelser i henhold til artikel 9 forældes efter ti år regnet fra den dag, hvor der er ydet udenlandske subsidier til den berørte virksomhed. Enhver foranstaltning, som Kommissionen træffer i henhold til artikel 8, 11, 12 eller
  13
  i forbindelse med udenlandske subsidier, afbryder forældelsesfristen. Forældelsesfristen løber på ny efter hver afbrydelse.

1.   Kommissionens beføjelser i henhold til artikel 9 forældes efter ti år regnet fra den dag, hvor der er ydet udenlandske subsidier til den berørte virksomhed. Enhver foranstaltning, som Kommissionen træffer i henhold til artikel 8, 11, 12
  , 13
  eller
  34
  i forbindelse med udenlandske subsidier, afbryder forældelsesfristen. Forældelsesfristen løber på ny efter hver afbrydelse.

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 40 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 40 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Denne forordning berører ikke anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/...

   (1a)

  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Denne forordning berører ikke anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/...

   (1a)

  .

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 40 — stk. 7

Artikel 40 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7)   En undersøgelse i henhold til denne forordning gennemføres ikke, og der pålægges eller opretholdes ikke foranstaltninger, når sådanne foranstaltninger vil være i modstrid med Unionens forpligtelser i henhold til skibsbygningsaftalen eller andre relevante internationale aftaler. Navnlig træffes der i henhold til denne forordning ingen foranstaltninger, som ville udgøre en specifik foranstaltning mod subsidier som defineret i artikel 32.1 i aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger. Denne forordning er ikke til hinder for, at Unionen opfylder sine forpligtelser i henhold til internationale aftaler. | 7.   En undersøgelse i henhold til denne forordning gennemføres ikke, og der pålægges eller opretholdes ikke foranstaltninger, når sådanne foranstaltninger vil være i modstrid med Unionens forpligtelser i henhold til skibsbygningsaftalen eller andre relevante internationale aftaler. Navnlig træffes der i henhold til denne forordning ingen foranstaltninger, som ville udgøre en specifik foranstaltning mod subsidier som defineret i artikel 32.1 i aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger
  , og som ydes i et tredjeland, der er medlem af Verdenshandelsorganisationen
  . Denne forordning er ikke til hinder for, at Unionen opfylder sine forpligtelser i henhold til internationale aftaler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(7)   En undersøgelse i henhold til denne forordning gennemføres ikke, og der pålægges eller opretholdes ikke foranstaltninger, når sådanne foranstaltninger vil være i modstrid med Unionens forpligtelser i henhold til skibsbygningsaftalen eller andre relevante internationale aftaler. Navnlig træffes der i henhold til denne forordning ingen foranstaltninger, som ville udgøre en specifik foranstaltning mod subsidier som defineret i artikel 32.1 i aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger. Denne forordning er ikke til hinder for, at Unionen opfylder sine forpligtelser i henhold til internationale aftaler.

7.   En undersøgelse i henhold til denne forordning gennemføres ikke, og der pålægges eller opretholdes ikke foranstaltninger, når sådanne foranstaltninger vil være i modstrid med Unionens forpligtelser i henhold til skibsbygningsaftalen eller andre relevante internationale aftaler. Navnlig træffes der i henhold til denne forordning ingen foranstaltninger, som ville udgøre en specifik foranstaltning mod subsidier som defineret i artikel 32.1 i aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger
  , og som ydes i et tredjeland, der er medlem af Verdenshandelsorganisationen
  . Denne forordning er ikke til hinder for, at Unionen opfylder sine forpligtelser i henhold til internationale aftaler.

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 1 — litra a

Artikel 42 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (a) | form, indhold og proceduremæssige detaljer for så vidt angår anmeldelser af fusioner i henhold til artikel 19 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(a)

form, indhold og proceduremæssige detaljer for så vidt angår anmeldelser af fusioner i henhold til artikel 19

| a) | form, indhold og proceduremæssige detaljer for så vidt angår anmeldelser af fusioner i henhold til artikel 19
  , herunder en eventuel forenklet procedure |
| --- | --- |

a)

form, indhold og proceduremæssige detaljer for så vidt angår anmeldelser af fusioner i henhold til artikel 19
  , herunder en eventuel forenklet procedure

, herunder en eventuel forenklet procedure

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 1 — litra b

Artikel 42 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (b) | form, indhold og proceduremæssige detaljer for så vidt angår anmeldelser af udenlandske finansielle bidrag i forbindelse med offentlige udbudsprocedurer i henhold til artikel 28 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(b)

form, indhold og proceduremæssige detaljer for så vidt angår anmeldelser af udenlandske finansielle bidrag i forbindelse med offentlige udbudsprocedurer i henhold til artikel 28

| b) | form, indhold og proceduremæssige detaljer for så vidt angår anmeldelser af udenlandske finansielle bidrag i forbindelse med offentlige udbudsprocedurer i henhold til artikel 28
  , herunder en eventuel forenklet procedure |
| --- | --- |

b)

form, indhold og proceduremæssige detaljer for så vidt angår anmeldelser af udenlandske finansielle bidrag i forbindelse med offentlige udbudsprocedurer i henhold til artikel 28
  , herunder en eventuel forenklet procedure

, herunder en eventuel forenklet procedure

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 42 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Den eller de første gennemførelsesretsakt(er), der dækker alle de elementer, der er omhandlet i stk. 1, vedtages senest et år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Den eller de første gennemførelsesretsakt(er), der dækker alle de elementer, der er omhandlet i stk. 1, vedtages senest et år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 44

Artikel 44

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 44 | udgår |
| Delegerede retsakter | |
| (1)
     
  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at: | |
| (a) | ændre anmeldelsestærsklerne, jf. artikel 18 og 27, på baggrund af Kommissionens praksis i de første fem år af anvendelsen af denne forordning og under hensyntagen til effektiviteten af anvendelsen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 44

Artikel 44

udgår

udgår

Delegerede retsakter

Delegerede retsakter

(1)
     
  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at:

(a)

(a)

ændre anmeldelsestærsklerne, jf. artikel 18 og 27, på baggrund af Kommissionens praksis i de første fem år af anvendelsen af denne forordning og under hensyntagen til effektiviteten af anvendelsen

ændre anmeldelsestærsklerne, jf. artikel 18 og 27, på baggrund af Kommissionens praksis i de første fem år af anvendelsen af denne forordning og under hensyntagen til effektiviteten af anvendelsen

| (b) | fritage visse kategorier af berørte virksomheder fra anmeldelsespligten, jf. artikel 19 og 28, på baggrund af Kommissionens praksis i de første fem år af anvendelsen af denne forordning, hvis denne praksis gør det muligt at identificere økonomiske aktiviteter, hvor det er usandsynligt, at udenlandske subsidier vil fordreje konkurrencen i det indre marked |
| --- | --- |

(b)

(b)

fritage visse kategorier af berørte virksomheder fra anmeldelsespligten, jf. artikel 19 og 28, på baggrund af Kommissionens praksis i de første fem år af anvendelsen af denne forordning, hvis denne praksis gør det muligt at identificere økonomiske aktiviteter, hvor det er usandsynligt, at udenlandske subsidier vil fordreje konkurrencen i det indre marked

fritage visse kategorier af berørte virksomheder fra anmeldelsespligten, jf. artikel 19 og 28, på baggrund af Kommissionens praksis i de første fem år af anvendelsen af denne forordning, hvis denne praksis gør det muligt at identificere økonomiske aktiviteter, hvor det er usandsynligt, at udenlandske subsidier vil fordreje konkurrencen i det indre marked

| (c) | ændre de fastsatte frister for en indledende og en tilbundsgående undersøgelse, jf. artikel 24 og 29. |
| --- | --- |

(c)

(c)

ændre de fastsatte frister for en indledende og en tilbundsgående undersøgelse, jf. artikel 24 og 29.

ændre de fastsatte frister for en indledende og en tilbundsgående undersøgelse, jf. artikel 24 og 29.

(2)
     
  De delegerede retsakter, der er omhandlet i stk. 1, vedtages i henhold til artikel 45.

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 45

Artikel 45

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 45 | udgår |
| Udøvelse af de delegerede beføjelser | |
| (1)
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i nærværende artikel fastlagte betingelser. | |
| (2)
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 44, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra og med to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden. | |
| (3)
     
  Den i artikel 44 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. | |
| (4)
     
  Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. | |
| (5)
     
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom. | |
| (6)
     
  En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 44 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 45

Artikel 45

udgår

udgår

Udøvelse af de delegerede beføjelser

Udøvelse af de delegerede beføjelser

(1)
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i nærværende artikel fastlagte betingelser.

(2)
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 44, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra og med to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.

(3)
     
  Den i artikel 44 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

(4)
     
  Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016.

(5)
     
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

(6)
     
  En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 44 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 46 — stk. 1

Artikel 46 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen forelægger
  senest
  fem
  år efter denne forordnings ikrafttræden Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om
  anvendelsen af
  denne
  forordning ledsaget
  af
  relevante lovgivningsforslag
  ,
  hvis Kommissionen finder det hensigtsmæssigt
  . | 1.
     
  Kommissionen gennemgår og evaluerer
  senest
  to
  år efter denne forordnings ikrafttræden
  og herefter hvert tredje år denne forordnings funktion og effektivitet og forelægger
  Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om
  dens anvendelse.
  Denne
  gennemgang skal omfatte en vurdering
  af
  anmeldelsestærsklerne, som er fastsat i artikel 18 og 27
  ,
  og deres indvirkning på Kommissionens evne til at gennemføre denne forordning på en effektiv måde
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen forelægger
  senest
  fem
  år efter denne forordnings ikrafttræden Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om
  anvendelsen af
  denne
  forordning ledsaget
  af
  relevante lovgivningsforslag
  ,
  hvis Kommissionen finder det hensigtsmæssigt
  .

Kommissionen forelægger

fem

anvendelsen af

forordning ledsaget

relevante lovgivningsforslag

hvis Kommissionen finder det hensigtsmæssigt

1.
     
  Kommissionen gennemgår og evaluerer
  senest
  to
  år efter denne forordnings ikrafttræden
  og herefter hvert tredje år denne forordnings funktion og effektivitet og forelægger
  Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om
  dens anvendelse.
  Denne
  gennemgang skal omfatte en vurdering
  af
  anmeldelsestærsklerne, som er fastsat i artikel 18 og 27
  ,
  og deres indvirkning på Kommissionens evne til at gennemføre denne forordning på en effektiv måde
  .

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 46 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 46 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Hvis rapporten anbefaler ændringer til denne forordning, og hvis Kommissionen anser det for passende på baggrund af sin praksis for anvendelsen af nærværende forordning samt under hensyntagen til effektiviteten af anvendelsen, kan rapporten ledsages af relevante lovgivningsforslag, herunder forslag om at: |
| | a) | ændre de i artikel 18 og 27 fastsatte anmeldelsestærskler |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Hvis rapporten anbefaler ændringer til denne forordning, og hvis Kommissionen anser det for passende på baggrund af sin praksis for anvendelsen af nærværende forordning samt under hensyntagen til effektiviteten af anvendelsen, kan rapporten ledsages af relevante lovgivningsforslag, herunder forslag om at:

a)

a)

ændre de i artikel 18 og 27 fastsatte anmeldelsestærskler

ændre de i artikel 18 og 27 fastsatte anmeldelsestærskler

| b) | fritage visse kategorier af berørte virksomheder, f.eks. statslige investeringsfonde eller pensionsfonde, der handler i god tro, fra anmeldelsespligten, jf. artikel 19 og 28, navnlig hvis Kommissionens praksis gør det muligt at identificere økonomiske aktiviteter, hvor det er usandsynligt, at udenlandske subsidier vil skabe konkurrencefordrejning på det indre marked |
| --- | --- |

b)

b)

fritage visse kategorier af berørte virksomheder, f.eks. statslige investeringsfonde eller pensionsfonde, der handler i god tro, fra anmeldelsespligten, jf. artikel 19 og 28, navnlig hvis Kommissionens praksis gør det muligt at identificere økonomiske aktiviteter, hvor det er usandsynligt, at udenlandske subsidier vil skabe konkurrencefordrejning på det indre marked

fritage visse kategorier af berørte virksomheder, f.eks. statslige investeringsfonde eller pensionsfonde, der handler i god tro, fra anmeldelsespligten, jf. artikel 19 og 28, navnlig hvis Kommissionens praksis gør det muligt at identificere økonomiske aktiviteter, hvor det er usandsynligt, at udenlandske subsidier vil skabe konkurrencefordrejning på det indre marked

| c) | fastsætte særlige anmeldelsestærskler for visse økonomiske sektorer eller forskellige tærskler for forskellige typer offentlige kontakter, navnlig hvis Kommissionens praksis gør det muligt at identificere økonomiske aktiviteter, hvor udenlandske subsidier med større sandsynlighed vil skabe konkurrencefordrejning på det indre marked, herunder med hensyn til strategiske sektorer og kritisk infrastruktur |
| --- | --- |

c)

c)

fastsætte særlige anmeldelsestærskler for visse økonomiske sektorer eller forskellige tærskler for forskellige typer offentlige kontakter, navnlig hvis Kommissionens praksis gør det muligt at identificere økonomiske aktiviteter, hvor udenlandske subsidier med større sandsynlighed vil skabe konkurrencefordrejning på det indre marked, herunder med hensyn til strategiske sektorer og kritisk infrastruktur

fastsætte særlige anmeldelsestærskler for visse økonomiske sektorer eller forskellige tærskler for forskellige typer offentlige kontakter, navnlig hvis Kommissionens praksis gør det muligt at identificere økonomiske aktiviteter, hvor udenlandske subsidier med større sandsynlighed vil skabe konkurrencefordrejning på det indre marked, herunder med hensyn til strategiske sektorer og kritisk infrastruktur

| d) | ændre de i artikel 24 og 29 fastsatte frister for gennemgang og tilbundsgående undersøgelser |
| --- | --- |

d)

d)

ændre de i artikel 24 og 29 fastsatte frister for gennemgang og tilbundsgående undersøgelser

ændre de i artikel 24 og 29 fastsatte frister for gennemgang og tilbundsgående undersøgelser

| e) | ophæve nærværende forordning, hvis Kommissionen vurderer, at multilaterale regler for håndtering af konkurrencefordrejende subsidier har gjort denne forordning fuldstændig overflødig. |
| --- | --- |

e)

e)

ophæve nærværende forordning, hvis Kommissionen vurderer, at multilaterale regler for håndtering af konkurrencefordrejende subsidier har gjort denne forordning fuldstændig overflødig.

ophæve nærværende forordning, hvis Kommissionen vurderer, at multilaterale regler for håndtering af konkurrencefordrejende subsidier har gjort denne forordning fuldstændig overflødig.

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 47 — stk. 1

Artikel 47 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1)   Denne forordning finder anvendelse på udenlandske subsidier, der er ydet i de
  ti
  år, der går forud for datoen for denne forordnings anvendelse, når sådanne udenlandske subsidier fordrejer konkurrencen i det indre marked efter denne forordnings ikrafttræden. | 1.   Denne forordning finder anvendelse på udenlandske subsidier, der er ydet i de
  syv
  år, der går forud for datoen for denne forordnings anvendelse, når sådanne udenlandske subsidier fordrejer konkurrencen i det indre marked efter denne forordnings ikrafttræden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(1)   Denne forordning finder anvendelse på udenlandske subsidier, der er ydet i de
  ti
  år, der går forud for datoen for denne forordnings anvendelse, når sådanne udenlandske subsidier fordrejer konkurrencen i det indre marked efter denne forordnings ikrafttræden.

1.   Denne forordning finder anvendelse på udenlandske subsidier, der er ydet i de
  syv
  år, der går forud for datoen for denne forordnings anvendelse, når sådanne udenlandske subsidier fordrejer konkurrencen i det indre marked efter denne forordnings ikrafttræden.

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A9-0135/2022).

1

(1a)  
  Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (»EF-fusionsforordningen«) (EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1).

1a

Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (»EF-fusionsforordningen«) (EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1).

(1b)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65).

1b

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65).

(1c)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/452 af 19. marts 2019 om et regelsæt for screening af udenlandske direkte investeringer i Unionen (EUT L 79 I af 21.3.2019, s. 1).

1c

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/452 af 19. marts 2019 om et regelsæt for screening af udenlandske direkte investeringer i Unionen (EUT L 79 I af 21.3.2019, s. 1).

(1d)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om adgangen for tredjelandes erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser til Unionens marked for indkøb og procedurer for støtte til forhandlingerne om adgang for Unionens erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser til tredjelandes markeder for offentlige indkøb (Instrument for internationale offentlige udbud) (EUT L ...).

1d

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om adgangen for tredjelandes erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser til Unionens marked for indkøb og procedurer for støtte til forhandlingerne om adgang for Unionens erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser til tredjelandes markeder for offentlige indkøb (Instrument for internationale offentlige udbud) (EUT L ...).

(47)  
  Interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen af 13. april 2016 om bedre lovgivning (EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1).

47

Interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen af 13. april 2016 om bedre lovgivning (EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om adgangen for tredjelandes erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser til Unionens marked for offentlige udbud og procedurer for støtte til forhandlingerne om adgang for Unionens erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser til tredjelandes markeder for offentlige udbud (instrument for internationale offentlige udbud) (EUT L ...).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om adgangen for tredjelandes erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser til Unionens marked for offentlige udbud og procedurer for støtte til forhandlingerne om adgang for Unionens erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser til tredjelandes markeder for offentlige udbud (instrument for internationale offentlige udbud) (EUT L ...).

---

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/255 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/255

---

P9_TA(2022)0197

Afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod en delegeret retsakt: overgangsbestemmelser for kontrolattester udstedt i Ukraine

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 8. april 2022 om ændring af delegeret forordning (EU) 2021/2306 for så vidt angår overgangsbestemmelser for kontrolattester udstedt i Ukraine (C(2022)02164 — 2022/2637(DEA))

(2022/C 465/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2022)02164), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2022)02164),

| — | der henviser til Kommissionens skrivelse af 11. april 2022, hvori Parlamentet anmodes om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens skrivelse af 11. april 2022, hvori Parlamentet anmodes om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning,

| — | der henviser til skrivelse af 20. april 2022 fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter til Udvalgsformandskonferencens formand, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 20. april 2022 fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter til Udvalgsformandskonferencens formand,

| — | der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 (1), særlig artikel 38, stk. 8, litra a), nr. ii), artikel 46, stk. 7, litra b), og artikel 57, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 (1), særlig artikel 38, stk. 8, litra a), nr. ii), artikel 46, stk. 7, litra b), og artikel 57, stk. 3,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 111, stk. 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 111, stk. 6,

| — | der henviser til henstilling til afgørelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling til afgørelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter,

| — | der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 111, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 3. maj 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 111, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 3. maj 2022,

| A. | der henviser til, at Ruslands invasion af Ukraine den 24. februar 2022 udgør en ekstraordinær og hidtil uset udfordring for de kontrolmyndigheder og kontrolorganer, der er blevet anerkendt med henblik på eksport af økologiske produkter fra Ukraine til Unionen, og der henviser til, at også posttjenesterne er ustabile; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Ruslands invasion af Ukraine den 24. februar 2022 udgør en ekstraordinær og hidtil uset udfordring for de kontrolmyndigheder og kontrolorganer, der er blevet anerkendt med henblik på eksport af økologiske produkter fra Ukraine til Unionen, og der henviser til, at også posttjenesterne er ustabile;

| B. | der henviser til, at visse kontrolmyndigheder og kontrolorganer, der er anerkendt i Ukraine til eksport af økologiske produkter til Unionen, ikke kan udstede kontrolattester, der er forsynet med et kvalificeret elektronisk segl (e-segl), således som det er påkrævet i henhold til artikel 5, stk. 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/2306 (2), fordi ikke alle sådanne kontrolmyndigheder er udstyret med et e-segl; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at visse kontrolmyndigheder og kontrolorganer, der er anerkendt i Ukraine til eksport af økologiske produkter til Unionen, ikke kan udstede kontrolattester, der er forsynet med et kvalificeret elektronisk segl (e-segl), således som det er påkrævet i henhold til artikel 5, stk. 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/2306 (2), fordi ikke alle sådanne kontrolmyndigheder er udstyret med et e-segl;

| C. | der henviser til, at kontrolmyndighederne og kontrolorganerne heller ikke kan gøre brug af muligheden for at udstede en kontrolattest i papirform i henhold til overgangsbestemmelsen i artikel 11, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/2306, da posttjenesterne i Ukraine i øjeblikket er ustabile; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at kontrolmyndighederne og kontrolorganerne heller ikke kan gøre brug af muligheden for at udstede en kontrolattest i papirform i henhold til overgangsbestemmelsen i artikel 11, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/2306, da posttjenesterne i Ukraine i øjeblikket er ustabile;

| D. | der henviser til, at Kommissionen med henblik på at sikre, at økologiske produkter fra Ukraine fortsat kan eksporteres til EU, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/2306 foreslog at tillade, at kontrolmyndigheder og kontrolorganer i Ukraine frem til den 30. juni 2022 kan udarbejde og indgive kontrolattesten i Tracessystemet i elektronisk format uden at anvende et e-segl; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen med henblik på at sikre, at økologiske produkter fra Ukraine fortsat kan eksporteres til EU, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/2306 foreslog at tillade, at kontrolmyndigheder og kontrolorganer i Ukraine frem til den 30. juni 2022 kan udarbejde og indgive kontrolattesten i Tracessystemet i elektronisk format uden at anvende et e-segl;

| E. | der henviser til, at denne forordning som følge af Ruslands invasion af Ukraine og behovet for at reagere øjeblikkeligt bør anvendes med tilbagevirkende kraft fra den 24. februar 2022; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at denne forordning som følge af Ruslands invasion af Ukraine og behovet for at reagere øjeblikkeligt bør anvendes med tilbagevirkende kraft fra den 24. februar 2022;

| 1. | erklærer, at det ikke gør indsigelse mod den delegerede forordning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 af 30. maj 2018 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (EUT L 150 af 14.6.2018, s. 1).

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/2306 af 21. oktober 2021 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 med regler om offentlig kontrol af sendinger af økologiske produkter og omlægningsprodukter, der er bestemt til import til Unionen, og om kontrolattesten (EUT L 461 af 27.12.2021, s. 13).

---

Torsdag den 5. maj 2022

| 6.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 465/257 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 465/257

---

P9_TA(2022)0198

Overgangsbestemmelser vedrørende emballering og mærkning af veterinærlægemidler ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. maj 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overgangsbestemmelser vedrørende emballering og mærkning af veterinærlægemidler, der er godkendt i henhold til direktiv 2001/82/EF og forordning (EF) nr. 726/2004 (COM(2022)0076 — C9-0054/2022 — 2022/0053(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 465/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2022)0076), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2022)0076),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 og artikel 168, stk. 4, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0054/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 og artikel 168, stk. 4, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0054/2022),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 23. marts 2022 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 23. marts 2022 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 27. april 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 27. april 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 163,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2022)0053

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. maj 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om overgangsbestemmelser vedrørende emballering og mærkning af veterinærlægemidler, der er godkendt eller registreret i overensstemmelse med direktiv 2001/82/EF eller forordning (EF) nr. 726/2004

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/839.)

---