# Euroopa Liidu C 482/19.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 482 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik19. detsember 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 482

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik19. detsember 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2022/C 482/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2022/C 482/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2022/C 482/02 | Kohtuasi C-32/21: Euroopa Kohtu 3. novembri 2022. aasta määrus (Tribunal Judiciaire de Perpignani eelotsusetaotlus – Prantsusmaa) – RV versus Institut national de la statistique et des études économiques (INSEE) jt (Kustutamine) | 2 |
| 2022/C 482/03 | Kohtuasi C-749/21 P: Coordination nationale médicale santé – environnement (CNMSE), European Forum for Vaccine Vigilance (EFVV), Children’s Health Defense Europe (CHD Europe), Ligue nationale pour la liberté des vaccinations, Terra Sos-tenible 3. detsembril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 27. septembri 2021. aasta määruse peale kohtuasjas T-633/20: CNMSE jt versus parlament ja nõukogu | 2 |
| 2022/C 482/04 | Kohtuasi C-405/22 P: Mandelay Magyarország Kereskedelmi Kft. (Mandelay Kft.) 17. juunil 2022 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (üheksas koda) 6. aprilli 2022. aasta otsuse peale kohtuasjas T-516/20: Mandelay versus EUIPO – Qx World | 3 |
| 2022/C 482/05 | Kohtuasi C-498/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Supremo (Hispaania) 21. juulil 2022 – Novo Banco SA – Filiaal Hispaanias, Banco de Portugal, Fundo de Resolução versus C.F.O. | 3 |
| 2022/C 482/06 | Kohtuasi C-499/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Supremo (Hispaania) 22. juulil 2022 – Novo Banco SA – Filiaal Hispaanias, Banco de Portugal, Fundo de Resolução versus J.M.F.T., M.H.D.S. | 4 |
| 2022/C 482/07 | Kohtuasi C-500/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Supremo (Hispaania) 22. juulil 2022 – Novo Banco SA – Filiaal Hispaanias, Banco de Portugal, Fundo de Resolução versus Proyectos, Obras y Servicios de Badajoz SL | 5 |
| 2022/C 482/08 | Kohtuasi C-595/22 P: Jean-Marc Colombani 15. septembril 2022 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 6. juuli 2022. aasta otsuse peale kohtuasjas T-129/21: Colombani versus Euroopa välisteenistus | 5 |
| 2022/C 482/09 | Kohtuasi C-604/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud hof van beroep te Brussel (Belgia) 19. septembril 2022 – IAB Europe versus Gegevensbeschermingsautoriteit; Teised menetlusosalised: TR jt | 6 |
| 2022/C 482/10 | Kohtuasi C-610/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Pistoia (Itaalia) 23. septembril 2022 – QX versus Agos Ducato SpA | 7 |
| 2022/C 482/11 | Kohtuasi C-614/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Belgia) 24. septembril 2022 – XXX versus Commissaire général aux réfugiés et aux apatrides | 8 |
| 2022/C 482/12 | Kohtuasi C-615/22 P: HV ja HW 23. septembril 2022 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (seitsmes koda) 13. juuli 2022. aasta otsuse peale kohtuasjas T-864/19: AI jt versus ECDC | 8 |
| 2022/C 482/13 | Kohtuasi C-629/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Förvaltningsrätten i Göteborg, migrationsdomstolen (Rootsi) 7. oktoobril 2022 – A. L. versus Migrationsverket | 9 |
| 2022/C 482/14 | Kohtuasi C-638/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Apelacyjny w Warszawie (Poola) 13. oktoobril 2022 – Rzecznik Praw Dziecka jt | 10 |
| 2022/C 482/15 | Kohtuasi C-645/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Leedu) 13. oktoobril 2022 – R. A. jt versus Luminor Bank AS, tegutsedes Luminor Bank AS Leedu filiaali kaudu | 10 |
| 2022/C 482/16 | Kohtuasi C-652/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Visoki upravni sud Republike Hrvatske (Horvaatia) 18. oktoobril 2022 – Kolin Inşaat Turizm Sanayi ve Ticaret A.Ș. versus Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave | 11 |
| 2022/C 482/17 | Kohtuasi C-661/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Leedu) 20. oktoobril 2022 – Bruc Bond UAB versus Lietuvos bankas | 12 |
| | Üldkohus |
| 2022/C 482/18 | Kohtuasi T-242/17 RENV: Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – SC versus Eulex Kosovo (Vahekohtuklausel – Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Euroopa Liidu rahvusvaheliste missioonide rahvusvahelise tsiviilisikkoosseisu liikmed – Järjestikused tähtajalised töölepingud – Sisekonkurss – Tähtajalise lepingu pikendamata jätmine – Lepinguline vastutus – Lepinguväline vastutus – Kahju hüvitamise hagi – Üldkohtu pädevus – Vastuvõetavus – Tagaseljamenetlus) | 13 |
| 2022/C 482/19 | Kohtuasi T-655/19: Üldkohtu 9. novembri 2022. aasta otsus – Ferriera Valsabbia ja Valsabbia Investimenti versus komisjon (Konkurents – Keelatud kokkulepped – Sarrusevarraste turg – ST artikli 65 rikkumise tuvastamise otsus pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist määruse (EÜ) nr 1/2003 alusel – Hindade kindlaksmääramine – Müügi- või tootmismahtude piiramine või kontrollimine – Otsus, mis on vastu võetud pärast varasemate otsuste tühistamist – Uue ärakuulamise korraldamine liikmesriikide konkurentsiasutuste kohalolekul – Kaitseõigused – Hea halduse põhimõte – Mõistlik aeg – Põhjendamiskohustus) | 13 |
| 2022/C 482/20 | Kohtuasi T-656/19: Üldkohtu 9. novembri 2022. aasta otsus – Alfa Acciai versus komisjon (Konkurents – Keelatud kokkulepped – Sarrusevarraste turg – ST artikli 65 rikkumise tuvastamise otsus pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist määruse (EÜ) nr 1/2003 alusel – Hindade kindlaksmääramine – Tootmise ja müügi piiramine ja kontrollimine – Otsus, mis on vastu võetud pärast varasemate otsuste tühistamist – Uue ärakuulamise korraldamine liikmesriikide konkurentsiasutuste kohalolekul – Kaitseõigused – Hea halduse põhimõte – Mõistlik aeg – Põhjendamiskohustus) | 14 |
| 2022/C 482/21 | Kohtuasi T-657/19: Üldkohtu 9. novembri 2022. aasta otsus – Feralpi versus komisjon (Konkurents – Keelatud kokkulepped – Sarrusevarraste turg – ST artikli 65 rikkumise tuvastamise otsus pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist määruse (EÜ) nr 1/2003 alusel – Hindade kindlaksmääramine – Tootmise ja müügi piiramine ja kontrollimine – Otsus, mis on vastu võetud pärast varasemate otsuste tühistamist – Uue ärakuulamise korraldamine liikmesriikide konkurentsiasutuste kohalolekul – Kaitseõigused – Hea halduse põhimõte – Mõistlik aeg – Põhjendamiskohustus – Proportsionaalsus – Non bis in idem põhimõte – Õigusvastasuse vastuväide – Üks, mitmeosaline ja vältav rikkumine – Tõend keelatud kokkuleppes osalemise kohta – Avalik distantseerumine – Täielik pädevus) | 15 |
| 2022/C 482/22 | Kohtuasi T-667/19: Üldkohtu 9. novembri 2022. aasta otsus – Ferriere Nord versus komisjon (Konkurents – Keelatud kokkulepped – Sarrusevarraste turg – ST artikli 65 rikkumise tuvastamise otsus pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist määruse (EÜ) nr 1/2003 alusel – Hindade kindlaksmääramine – Tootmise ja müügi piiramine ja kontrollimine – Otsus, mis on vastu võetud pärast varasemate otsuste tühistamist – Uue ärakuulamise korraldamine liikmesriikide konkurentsiasutuste kohalolekul – Kaitseõigused – Hea halduse põhimõte – Mõistlik aeg – Põhjendamiskohustus – Proportsionaalsus – Non bis in idem põhimõte – Õigusvastasuse vastuväide – Tõend keelatud kokkuleppes osalemise kohta – Raskendavad asjaolud – Korduvus – Kergendavad asjaolud – Võrdne kohtlemine – Täielik pädevus) | 15 |
| 2022/C 482/23 | Kohtuasi T-850/19: Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – Kreeka versus komisjon (Riigiabi – Põllumajandussaaduste tootmise, töötlemise ja turustamisega seotud tegevus – Abikavad, millega Kreeka annab intressitoetusi ja riigigarantiisid olemasolevatele laenudele ja uutele laenudele loodusõnnetuste või muude erakorraliste sündmuste tekitatud kahju hüvitamiseks – Otsus, millega on kuulutatud abikavad siseturuga kokkusobimatuks ja ebaseaduslikuks ning kohustatakse väljamakstud abi tagasi nõudma – Abi, mis piirdub kahjustatud geograafiliste piirkondadega – Eelis – Valikulisus – Hea halduse põhimõte – Menetluse kestus – Õiguspärane ootus – Aegumistähtaeg – Määruse (EL) 2015/1589 artikkel 17) | 16 |
| 2022/C 482/24 | Kohtuasi T-347/20: Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – Sogia Ellas versus komisjon (Riigiabi – Põllumajandussaaduste tootmise, töötlemise ja turustamisega seotud tegevus – Abikavad, millega Kreeka annab intressitoetusi ja riigigarantiisid olemasolevatele laenudele ja uutele laenudele loodusõnnetuste või muude erakorraliste sündmuste tekitatud kahju hüvitamiseks – Otsus, millega on kuulutatud abikavad siseturuga kokkusobimatuks ja ebaseaduslikuks ning kohustatakse väljamakstud abi tagasi nõudma – Abi, mis piirdub kahjustatud geograafiliste piirkondadega – Eelis – Valikulisus – Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte – Hea halduse põhimõte – Õigus olla ära kuulatud – Menetluse kestus – Õiguspärane ootus – Aegumistähtaeg – Määruse (EL) 2015/1589 artikkel 17) | 17 |
| 2022/C 482/25 | Kohtuasi T-717/20: Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – Lenovo Global Technology Belgium versus Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte (Riigihange – Hankemenetlus – Superarvuti Leonardo soetamine, tarnimine, paigaldamine ja hooldus majutava üksuse Cineca jaoks – Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine – Võrdne kohtlemine – Hea halduse põhimõte – Ilmne hindamisviga) | 17 |
| 2022/C 482/26 | Kohtuasi T-437/21: Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – Greenwich Polo Club versus EUIPO – Lifestyle Equities (GREENWICH POLO CLUB) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu kujutismärgi GREENWICH POLO CLUB taotlus – Varasem Euroopa Liidu sõnamärk BEVERLY HILLS POLO CLUB – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b – Apellatsioonikoja läbiviidava kontrolli ulatus – Määruse 2017/1001 artikkel 71 – Delegeeritud määruse (EL) 2018/625 artikli 27 lõige 2) | 18 |
| 2022/C 482/27 | Kohtuasi T-716/21: Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – Kaczorowska versus EUIPO – Groupe Marcelle (MAESELLE) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu sõnamärgi MAESELLE taotlus – Euroopa Liidu varasem kujutismärk MARCELLE – Suhteline keeldumispõhjus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 19 |
| 2022/C 482/28 | Kohtuasi T-718/21: Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – Kaczorowska versus EUIPO – Groupe Marcelle (MAESELLE) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu sõnamärgi MAESELLE taotlus – Euroopa Liidu varasem kujutismärk MARCELLE – Suhteline keeldumispõhjus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 19 |
| 2022/C 482/29 | Kohtuasi T-457/21: Üldkohtu 27. oktoobri 2022. aasta määrus – Coulter Ventures versus EUIPO – iWeb (R) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Vastulause tagasivõtmine – Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 20 |
| 2022/C 482/30 | Kohtuasi T-575/22: 16. septembril 2022 esitatud hagi – Robin Wood jt versus komisjon | 21 |
| 2022/C 482/31 | Kohtuasi T-596/22: 23. septembril 2022 esitatud hagi – RH jt versus komisjon | 22 |
| 2022/C 482/32 | Kohtuasi T-606/22: 29. septembril 2022 esitatud hagi – RN versus EUIPO | 23 |
| 2022/C 482/33 | Kohtuasi T-632/22: 7. oktoobril 2022 esitatud hagi – Sberbank Europe versus EKP | 24 |
| 2022/C 482/34 | Kohtuasi T-648/22: 13. oktoobril 2022 esitatud hagi – ClientEarth versus nõukogu | 25 |
| 2022/C 482/35 | Kohtuasi T-651/22: 18. oktoobril 2022 esitatud hagi – Shamalov versus nõukogu | 26 |
| 2022/C 482/36 | Kohtuasi T-658/22: 27. oktoobril 2022 esitatud hagi – Allegro versus EUIPO (SMART!) | 28 |
| 2022/C 482/37 | Kohtuasi T-660/22: 27. oktoobril 2022 esitatud hagi – Seopult versus komisjon | 28 |
| 2022/C 482/38 | Kohtuasi T-668/22: 31. oktoobril 2022 esitatud hagi – Nagolimad – Serviços Internacionais versus komisjon | 29 |
| 2022/C 482/39 | Kohtuasi T-669/22: 3. novembril 2022 esitatud hagi – IP versus komisjon | 29 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2022/C 482/02

Kohtuasi C-32/21: Euroopa Kohtu 3. novembri 2022. aasta määrus (Tribunal Judiciaire de Perpignani eelotsusetaotlus – Prantsusmaa) – RV versus Institut national de la statistique et des études économiques (INSEE) jt (Kustutamine)

versus

2

2022/C 482/03

Kohtuasi C-749/21 P: Coordination nationale médicale santé – environnement (CNMSE), European Forum for Vaccine Vigilance (EFVV), Children’s Health Defense Europe (CHD Europe), Ligue nationale pour la liberté des vaccinations, Terra Sos-tenible 3. detsembril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 27. septembri 2021. aasta määruse peale kohtuasjas T-633/20: CNMSE jt versus parlament ja nõukogu

versus

2

2022/C 482/04

Kohtuasi C-405/22 P: Mandelay Magyarország Kereskedelmi Kft. (Mandelay Kft.) 17. juunil 2022 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (üheksas koda) 6. aprilli 2022. aasta otsuse peale kohtuasjas T-516/20: Mandelay versus EUIPO – Qx World

versus

3

2022/C 482/05

Kohtuasi C-498/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Supremo (Hispaania) 21. juulil 2022 – Novo Banco SA – Filiaal Hispaanias, Banco de Portugal, Fundo de Resolução versus C.F.O.

versus

3

2022/C 482/06

Kohtuasi C-499/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Supremo (Hispaania) 22. juulil 2022 – Novo Banco SA – Filiaal Hispaanias, Banco de Portugal, Fundo de Resolução versus J.M.F.T., M.H.D.S.

versus

4

2022/C 482/07

Kohtuasi C-500/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Supremo (Hispaania) 22. juulil 2022 – Novo Banco SA – Filiaal Hispaanias, Banco de Portugal, Fundo de Resolução versus Proyectos, Obras y Servicios de Badajoz SL

versus

5

2022/C 482/08

Kohtuasi C-595/22 P: Jean-Marc Colombani 15. septembril 2022 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 6. juuli 2022. aasta otsuse peale kohtuasjas T-129/21: Colombani versus Euroopa välisteenistus

versus

5

2022/C 482/09

Kohtuasi C-604/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud hof van beroep te Brussel (Belgia) 19. septembril 2022 – IAB Europe versus Gegevensbeschermingsautoriteit; Teised menetlusosalised: TR jt

versus

6

2022/C 482/10

Kohtuasi C-610/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Pistoia (Itaalia) 23. septembril 2022 – QX versus Agos Ducato SpA

versus

7

2022/C 482/11

Kohtuasi C-614/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Belgia) 24. septembril 2022 – XXX versus Commissaire général aux réfugiés et aux apatrides

versus

8

2022/C 482/12

Kohtuasi C-615/22 P: HV ja HW 23. septembril 2022 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (seitsmes koda) 13. juuli 2022. aasta otsuse peale kohtuasjas T-864/19: AI jt versus ECDC

versus

8

2022/C 482/13

Kohtuasi C-629/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Förvaltningsrätten i Göteborg, migrationsdomstolen (Rootsi) 7. oktoobril 2022 – A. L. versus Migrationsverket

versus

9

2022/C 482/14

Kohtuasi C-638/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Apelacyjny w Warszawie (Poola) 13. oktoobril 2022 – Rzecznik Praw Dziecka jt

10

2022/C 482/15

Kohtuasi C-645/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Leedu) 13. oktoobril 2022 – R. A. jt versus Luminor Bank AS, tegutsedes Luminor Bank AS Leedu filiaali kaudu

versus

10

2022/C 482/16

Kohtuasi C-652/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Visoki upravni sud Republike Hrvatske (Horvaatia) 18. oktoobril 2022 – Kolin Inşaat Turizm Sanayi ve Ticaret A.Ș. versus Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave

versus

11

2022/C 482/17

Kohtuasi C-661/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Leedu) 20. oktoobril 2022 – Bruc Bond UAB versus Lietuvos bankas

versus

12

Üldkohus

2022/C 482/18

Kohtuasi T-242/17 RENV: Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – SC versus Eulex Kosovo (Vahekohtuklausel – Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Euroopa Liidu rahvusvaheliste missioonide rahvusvahelise tsiviilisikkoosseisu liikmed – Järjestikused tähtajalised töölepingud – Sisekonkurss – Tähtajalise lepingu pikendamata jätmine – Lepinguline vastutus – Lepinguväline vastutus – Kahju hüvitamise hagi – Üldkohtu pädevus – Vastuvõetavus – Tagaseljamenetlus)

versus

13

2022/C 482/19

Kohtuasi T-655/19: Üldkohtu 9. novembri 2022. aasta otsus – Ferriera Valsabbia ja Valsabbia Investimenti versus komisjon (Konkurents – Keelatud kokkulepped – Sarrusevarraste turg – ST artikli 65 rikkumise tuvastamise otsus pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist määruse (EÜ) nr 1/2003 alusel – Hindade kindlaksmääramine – Müügi- või tootmismahtude piiramine või kontrollimine – Otsus, mis on vastu võetud pärast varasemate otsuste tühistamist – Uue ärakuulamise korraldamine liikmesriikide konkurentsiasutuste kohalolekul – Kaitseõigused – Hea halduse põhimõte – Mõistlik aeg – Põhjendamiskohustus)

versus

13

2022/C 482/20

Kohtuasi T-656/19: Üldkohtu 9. novembri 2022. aasta otsus – Alfa Acciai versus komisjon (Konkurents – Keelatud kokkulepped – Sarrusevarraste turg – ST artikli 65 rikkumise tuvastamise otsus pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist määruse (EÜ) nr 1/2003 alusel – Hindade kindlaksmääramine – Tootmise ja müügi piiramine ja kontrollimine – Otsus, mis on vastu võetud pärast varasemate otsuste tühistamist – Uue ärakuulamise korraldamine liikmesriikide konkurentsiasutuste kohalolekul – Kaitseõigused – Hea halduse põhimõte – Mõistlik aeg – Põhjendamiskohustus)

versus

14

2022/C 482/21

Kohtuasi T-657/19: Üldkohtu 9. novembri 2022. aasta otsus – Feralpi versus komisjon (Konkurents – Keelatud kokkulepped – Sarrusevarraste turg – ST artikli 65 rikkumise tuvastamise otsus pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist määruse (EÜ) nr 1/2003 alusel – Hindade kindlaksmääramine – Tootmise ja müügi piiramine ja kontrollimine – Otsus, mis on vastu võetud pärast varasemate otsuste tühistamist – Uue ärakuulamise korraldamine liikmesriikide konkurentsiasutuste kohalolekul – Kaitseõigused – Hea halduse põhimõte – Mõistlik aeg – Põhjendamiskohustus – Proportsionaalsus – Non bis in idem põhimõte – Õigusvastasuse vastuväide – Üks, mitmeosaline ja vältav rikkumine – Tõend keelatud kokkuleppes osalemise kohta – Avalik distantseerumine – Täielik pädevus)

versus

15

2022/C 482/22

Kohtuasi T-667/19: Üldkohtu 9. novembri 2022. aasta otsus – Ferriere Nord versus komisjon (Konkurents – Keelatud kokkulepped – Sarrusevarraste turg – ST artikli 65 rikkumise tuvastamise otsus pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist määruse (EÜ) nr 1/2003 alusel – Hindade kindlaksmääramine – Tootmise ja müügi piiramine ja kontrollimine – Otsus, mis on vastu võetud pärast varasemate otsuste tühistamist – Uue ärakuulamise korraldamine liikmesriikide konkurentsiasutuste kohalolekul – Kaitseõigused – Hea halduse põhimõte – Mõistlik aeg – Põhjendamiskohustus – Proportsionaalsus – Non bis in idem põhimõte – Õigusvastasuse vastuväide – Tõend keelatud kokkuleppes osalemise kohta – Raskendavad asjaolud – Korduvus – Kergendavad asjaolud – Võrdne kohtlemine – Täielik pädevus)

versus

15

2022/C 482/23

Kohtuasi T-850/19: Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – Kreeka versus komisjon (Riigiabi – Põllumajandussaaduste tootmise, töötlemise ja turustamisega seotud tegevus – Abikavad, millega Kreeka annab intressitoetusi ja riigigarantiisid olemasolevatele laenudele ja uutele laenudele loodusõnnetuste või muude erakorraliste sündmuste tekitatud kahju hüvitamiseks – Otsus, millega on kuulutatud abikavad siseturuga kokkusobimatuks ja ebaseaduslikuks ning kohustatakse väljamakstud abi tagasi nõudma – Abi, mis piirdub kahjustatud geograafiliste piirkondadega – Eelis – Valikulisus – Hea halduse põhimõte – Menetluse kestus – Õiguspärane ootus – Aegumistähtaeg – Määruse (EL) 2015/1589 artikkel 17)

versus

16

2022/C 482/24

Kohtuasi T-347/20: Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – Sogia Ellas versus komisjon (Riigiabi – Põllumajandussaaduste tootmise, töötlemise ja turustamisega seotud tegevus – Abikavad, millega Kreeka annab intressitoetusi ja riigigarantiisid olemasolevatele laenudele ja uutele laenudele loodusõnnetuste või muude erakorraliste sündmuste tekitatud kahju hüvitamiseks – Otsus, millega on kuulutatud abikavad siseturuga kokkusobimatuks ja ebaseaduslikuks ning kohustatakse väljamakstud abi tagasi nõudma – Abi, mis piirdub kahjustatud geograafiliste piirkondadega – Eelis – Valikulisus – Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte – Hea halduse põhimõte – Õigus olla ära kuulatud – Menetluse kestus – Õiguspärane ootus – Aegumistähtaeg – Määruse (EL) 2015/1589 artikkel 17)

versus

17

2022/C 482/25

Kohtuasi T-717/20: Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – Lenovo Global Technology Belgium versus Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte (Riigihange – Hankemenetlus – Superarvuti Leonardo soetamine, tarnimine, paigaldamine ja hooldus majutava üksuse Cineca jaoks – Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine – Võrdne kohtlemine – Hea halduse põhimõte – Ilmne hindamisviga)

versus

17

2022/C 482/26

Kohtuasi T-437/21: Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – Greenwich Polo Club versus EUIPO – Lifestyle Equities (GREENWICH POLO CLUB) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu kujutismärgi GREENWICH POLO CLUB taotlus – Varasem Euroopa Liidu sõnamärk BEVERLY HILLS POLO CLUB – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b – Apellatsioonikoja läbiviidava kontrolli ulatus – Määruse 2017/1001 artikkel 71 – Delegeeritud määruse (EL) 2018/625 artikli 27 lõige 2)

versus

18

2022/C 482/27

Kohtuasi T-716/21: Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – Kaczorowska versus EUIPO – Groupe Marcelle (MAESELLE) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu sõnamärgi MAESELLE taotlus – Euroopa Liidu varasem kujutismärk MARCELLE – Suhteline keeldumispõhjus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

versus

19

2022/C 482/28

Kohtuasi T-718/21: Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – Kaczorowska versus EUIPO – Groupe Marcelle (MAESELLE) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu sõnamärgi MAESELLE taotlus – Euroopa Liidu varasem kujutismärk MARCELLE – Suhteline keeldumispõhjus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

versus

19

2022/C 482/29

Kohtuasi T-457/21: Üldkohtu 27. oktoobri 2022. aasta määrus – Coulter Ventures versus EUIPO – iWeb (R) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Vastulause tagasivõtmine – Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

versus

20

2022/C 482/30

Kohtuasi T-575/22: 16. septembril 2022 esitatud hagi – Robin Wood jt versus komisjon

versus

21

2022/C 482/31

Kohtuasi T-596/22: 23. septembril 2022 esitatud hagi – RH jt versus komisjon

versus

22

2022/C 482/32

Kohtuasi T-606/22: 29. septembril 2022 esitatud hagi – RN versus EUIPO

versus

23

2022/C 482/33

Kohtuasi T-632/22: 7. oktoobril 2022 esitatud hagi – Sberbank Europe versus EKP

versus

24

2022/C 482/34

Kohtuasi T-648/22: 13. oktoobril 2022 esitatud hagi – ClientEarth versus nõukogu

versus

25

2022/C 482/35

Kohtuasi T-651/22: 18. oktoobril 2022 esitatud hagi – Shamalov versus nõukogu

versus

26

2022/C 482/36

Kohtuasi T-658/22: 27. oktoobril 2022 esitatud hagi – Allegro versus EUIPO (SMART!)

versus

28

2022/C 482/37

Kohtuasi T-660/22: 27. oktoobril 2022 esitatud hagi – Seopult versus komisjon

versus

28

2022/C 482/38

Kohtuasi T-668/22: 31. oktoobril 2022 esitatud hagi – Nagolimad – Serviços Internacionais versus komisjon

versus

29

2022/C 482/39

Kohtuasi T-669/22: 3. novembril 2022 esitatud hagi – IP versus komisjon

versus

29

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2022/C 482/01)

Viimane väljaanne

ELT C 472, 12.12.2022

Eelmised väljaanded

ELT C 463, 5.12.2022

ELT C 451, 28.11.2022

ELT C 441, 21.11.2022

ELT C 432, 14.11.2022

ELT C 424, 7.11.2022

ELT C 418, 31.10.2022

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex’is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/2

---

Euroopa Kohtu 3. novembri 2022. aasta määrus (Tribunal Judiciaire de Perpignani eelotsusetaotlus – Prantsusmaa) – RV versus Institut national de la statistique et des études économiques (INSEE) jt

(Kohtuasi C-32/21) (1)

(Kustutamine)

(2022/C 482/02)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Judiciaire de Perpignan

Põhikohtuasja menetluse pooled

Hageja: RV

Kostjad: Institut national de la statistique et des études économiques (INSEE), Préfet des Pyrénées-Orientales, Commune de Serralongue

Resolutsioon

Kustutada kohtuasi C-32/21 Euroopa Kohtu registrist.

---

(1)  Esitamise kuupäev: 19.1.2021.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/2

---

Coordination nationale médicale santé – environnement (CNMSE), European Forum for Vaccine Vigilance (EFVV), Children’s Health Defense Europe (CHD Europe), Ligue nationale pour la liberté des vaccinations, Terra Sos-tenible 3. detsembril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 27. septembri 2021. aasta määruse peale kohtuasjas T-633/20: CNMSE jt versus parlament ja nõukogu

(Kohtuasi C-749/21 P)

(2022/C 482/03)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellandid: Coordination nationale médicale santé – environnement (CNMSE), European Forum for Vaccine Vigilance (EFVV), Children’s Health Defense Europe (CHD Europe), Ligue nationale pour la liberté des vaccinations, Terra Sos-tenible (esindaja: advokaat J.-C. Teissedre)

Teised menetlusosalised: Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu

Euroopa Kohus (kaheksas koda) otsustas 15. septembri 2022. aasta määrusega jätta apellatsioonkaebuse osaliselt vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata ja osaliselt põhjendamatuse tõttu rahuldamata ning jätta apellantide kohtukulud nende endi kanda.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/3

---

Mandelay Magyarország Kereskedelmi Kft. (Mandelay Kft.) 17. juunil 2022 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (üheksas koda) 6. aprilli 2022. aasta otsuse peale kohtuasjas T-516/20: Mandelay versus EUIPO – Qx World

(Kohtuasi C-405/22 P)

(2022/C 482/04)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Mandelay Magyarország Kereskedelmi Kft. (Mandelay Kft.) (esindajad: ügyvédek V. Luszcz, C. Sár ja E. Ulviczki)

Teine menetlusosaline: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet

Euroopa Kohus (apellatsioonkaebuste menetlusse võtmise üle otsustav koda) otsustas 8. novembri 2022. aasta määrusega jätta apellatsioonkaebuse menetlusse võtmata ja jätta Mandelay Kft. kohtukulud tema enda kanda.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/3

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Supremo (Hispaania) 21. juulil 2022 – Novo Banco SA – Filiaal Hispaanias, Banco de Portugal, Fundo de Resolução versus C.F.O.

(Kohtuasi C-498/22)

(2022/C 482/05)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Supremo

Põhikohtuasja pooled

Kassaatorid: Novo Banco SA – Filiaal Hispaanias, Banco de Portugal, Fundo de Resolução

Vastustaja: C.F.O.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 2001/24 artikli 3 lõike 2 tõlgendus, mis eeldab, et vastuvõttev liikmesriik tunnustab päritoluliikmesriigi pädeva haldusasutuse niisuguse otsuse mõju, mida ei ole avaldatud vastavalt direktiivi 2001/24 (1) artikli 6 lõigete 1–4 nõuetele, on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 47 kohase põhiõigusega tõhusale õiguskaitsevahendile, õiguskindluse üldpõhimõtte ja võrdsuse põhimõtte ning harta artikli 21 lõikes 2 sätestatud igasuguse kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeluga? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2001/24 artikli 3 lõike 2 tõlgendus, mis eeldab, et vastuvõttev liikmesriik tunnustab päritoluliikmesriigi pädeva haldusasutuse niisuguse otsuse mõju, mida ei ole avaldatud vastavalt direktiivi 2001/24 (1) artikli 6 lõigete 1–4 nõuetele, on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 47 kohase põhiõigusega tõhusale õiguskaitsevahendile, õiguskindluse üldpõhimõtte ja võrdsuse põhimõtte ning harta artikli 21 lõikes 2 sätestatud igasuguse kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeluga?

| 2. | Kas harta artikli 47 kohase põhiõigusega tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiguskindluse üldpõhimõttega on kooskõlas direktiivi 2001/24 artikli 3 lõike 2 tõlgendus, mis eeldab, et vastuvõttev liikmesriik tunnustab päritoluliikmesriigi pädeva haldusasutuse niisuguse otsuse mõju, millega on sellise panga, millele kohaldatakse saneerimismeetmeid, teatavad kohustused ja vastutus selle panga tavapärase tegevuse ja osa vara ja kohustiste „sildpangale“ ülekandmisest välja jäetud, kui „sildpanga“ – mida kontrollib avalik-õiguslik asutus, mis rakendab liidu õigust – enda hilisem tegevus on tekitanud vastuvõtva liikmesriigi klientides õiguspärase ootuse, et „sildpank“ on üle võtnud kohustised, mis vastavad vastutusele ja kohustustele, mis olid saneeritaval pangal nende klientide suhtes? |
| --- | --- |

2.

Kas harta artikli 47 kohase põhiõigusega tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiguskindluse üldpõhimõttega on kooskõlas direktiivi 2001/24 artikli 3 lõike 2 tõlgendus, mis eeldab, et vastuvõttev liikmesriik tunnustab päritoluliikmesriigi pädeva haldusasutuse niisuguse otsuse mõju, millega on sellise panga, millele kohaldatakse saneerimismeetmeid, teatavad kohustused ja vastutus selle panga tavapärase tegevuse ja osa vara ja kohustiste „sildpangale“ ülekandmisest välja jäetud, kui „sildpanga“ – mida kontrollib avalik-õiguslik asutus, mis rakendab liidu õigust – enda hilisem tegevus on tekitanud vastuvõtva liikmesriigi klientides õiguspärase ootuse, et „sildpank“ on üle võtnud kohustised, mis vastavad vastutusele ja kohustustele, mis olid saneeritaval pangal nende klientide suhtes?

| 3. | Kas direktiivi 2001/24 artikli 3 lõike 2 tõlgendus, mis eeldab, et vastuvõttev liikmesriik tunnustab päritoluliikmesriigi pädeva haldusasutuse niisuguse otsuse mõju, millega kantakse „sildpangale“ üle võlausaldajapositsioon hüpoteeklaenulepingus, kuid jäetakse selles lepingus sisalduva ebaõiglase tingimuse alusel panga poolt sissenõutud summade tarbijast laenuvõtjale tagasi maksmise kohustus maksejõuetule pangale, on kooskõlas harta artikli 17 kohase põhiõigusega omandile, harta artikli 38 kohase kõrgetasemelise tarbijakaitse põhimõttega, 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ (2) artikli 6 lõikega 1 ja õiguskindluse üldpõhimõttega? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2001/24 artikli 3 lõike 2 tõlgendus, mis eeldab, et vastuvõttev liikmesriik tunnustab päritoluliikmesriigi pädeva haldusasutuse niisuguse otsuse mõju, millega kantakse „sildpangale“ üle võlausaldajapositsioon hüpoteeklaenulepingus, kuid jäetakse selles lepingus sisalduva ebaõiglase tingimuse alusel panga poolt sissenõutud summade tarbijast laenuvõtjale tagasi maksmise kohustus maksejõuetule pangale, on kooskõlas harta artikli 17 kohase põhiõigusega omandile, harta artikli 38 kohase kõrgetasemelise tarbijakaitse põhimõttega, 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ (2) artikli 6 lõikega 1 ja õiguskindluse üldpõhimõttega?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiiv 2001/24/EÜ krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta (EÜT 2001, L 125, lk 15; ELT eriväljaanne 06/04, lk 15).

(2)  Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT 1993, L 95, lk 29; ELT eriväljaanne 15/02, lk 288).

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Supremo (Hispaania) 22. juulil 2022 – Novo Banco SA – Filiaal Hispaanias, Banco de Portugal, Fundo de Resolução versus J.M.F.T., M.H.D.S.

(Kohtuasi C-499/22)

(2022/C 482/06)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Supremo

Põhikohtuasja pooled

Kassaatorid: Novo Banco SA – Filiaal Hispaanias, Banco de Portugal, Fundo de Resolução

Vastustajad: J.M.F.T., M.H.D.S.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 2001/24 artikli 3 lõike 2 tõlgendus, mis eeldab, et vastuvõttev liikmesriik tunnustab päritoluliikmesriigi pädeva haldusasutuse niisuguse otsuse mõju, mida ei ole avaldatud vastavalt direktiivi 2001/24 (1) artikli 6 lõigete 1–4 nõuetele, on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 47 kohase põhiõigusega tõhusale õiguskaitsevahendile, õiguskindluse üldpõhimõtte ja võrdsuse põhimõtte ning harta artikli 21 lõikes 2 sätestatud igasuguse kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeluga? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2001/24 artikli 3 lõike 2 tõlgendus, mis eeldab, et vastuvõttev liikmesriik tunnustab päritoluliikmesriigi pädeva haldusasutuse niisuguse otsuse mõju, mida ei ole avaldatud vastavalt direktiivi 2001/24 (1) artikli 6 lõigete 1–4 nõuetele, on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 47 kohase põhiõigusega tõhusale õiguskaitsevahendile, õiguskindluse üldpõhimõtte ja võrdsuse põhimõtte ning harta artikli 21 lõikes 2 sätestatud igasuguse kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeluga?

| 2. | Kas harta artikli 47 kohase põhiõigusega tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiguskindluse üldpõhimõttega on kooskõlas direktiivi 2001/24 artikli 3 lõike 2 tõlgendus, mis eeldab, et vastuvõttev liikmesriik tunnustab päritoluliikmesriigi pädeva haldusasutuse niisuguse otsuse mõju, millega on sellise panga, millele kohaldatakse saneerimismeetmeid, teatavad kohustused ja vastutus selle panga tavapärase tegevuse ja osa vara ja kohustiste „sildpangale“ ülekandmisest välja jäetud, kui „sildpanga“ – mida kontrollib avalik-õiguslik asutus, mis rakendab liidu õigust – enda hilisem tegevus on tekitanud vastuvõtva liikmesriigi klientides õiguspärase ootuse, et „sildpank“ on üle võtnud kohustised, mis vastavad vastutusele ja kohustustele, mis olid saneeritaval pangal nende klientide suhtes? |
| --- | --- |

2.

Kas harta artikli 47 kohase põhiõigusega tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiguskindluse üldpõhimõttega on kooskõlas direktiivi 2001/24 artikli 3 lõike 2 tõlgendus, mis eeldab, et vastuvõttev liikmesriik tunnustab päritoluliikmesriigi pädeva haldusasutuse niisuguse otsuse mõju, millega on sellise panga, millele kohaldatakse saneerimismeetmeid, teatavad kohustused ja vastutus selle panga tavapärase tegevuse ja osa vara ja kohustiste „sildpangale“ ülekandmisest välja jäetud, kui „sildpanga“ – mida kontrollib avalik-õiguslik asutus, mis rakendab liidu õigust – enda hilisem tegevus on tekitanud vastuvõtva liikmesriigi klientides õiguspärase ootuse, et „sildpank“ on üle võtnud kohustised, mis vastavad vastutusele ja kohustustele, mis olid saneeritaval pangal nende klientide suhtes?

| 3. | Kas direktiivi 2001/24 artikli 3 lõike 2 tõlgendus, mis eeldab, et vastuvõttev liikmesriik tunnustab päritoluliikmesriigi pädeva haldusasutuse niisuguse otsuse mõju, millega kantakse „sildpangale“ üle võlausaldaja positsioon lepingulistes suhetes pangaga, millele kohaldatakse saneerimismeetmeid, kuid jäetakse viimatinimetatud panga antud puudulikust teabest tingitud nõusoleku ekslikult andmise tõttu tühistatud lepingute alusel kliendi makstud summade kliendile tagasi maksmise kohustus maksejõuetule pangale, on kooskõlas harta artikli 17 kohase põhiõigusega omandile, harta artikli 38 kohase kõrgetasemelise tarbijakaitse põhimõttega ja õiguskindluse üldpõhimõttega? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2001/24 artikli 3 lõike 2 tõlgendus, mis eeldab, et vastuvõttev liikmesriik tunnustab päritoluliikmesriigi pädeva haldusasutuse niisuguse otsuse mõju, millega kantakse „sildpangale“ üle võlausaldaja positsioon lepingulistes suhetes pangaga, millele kohaldatakse saneerimismeetmeid, kuid jäetakse viimatinimetatud panga antud puudulikust teabest tingitud nõusoleku ekslikult andmise tõttu tühistatud lepingute alusel kliendi makstud summade kliendile tagasi maksmise kohustus maksejõuetule pangale, on kooskõlas harta artikli 17 kohase põhiõigusega omandile, harta artikli 38 kohase kõrgetasemelise tarbijakaitse põhimõttega ja õiguskindluse üldpõhimõttega?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiiv 2001/24/EÜ krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta (EÜT 2001, L 125, lk 15; ELT eriväljaanne 06/04, lk 15).

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Supremo (Hispaania) 22. juulil 2022 – Novo Banco SA – Filiaal Hispaanias, Banco de Portugal, Fundo de Resolução versus Proyectos, Obras y Servicios de Badajoz SL

(Kohtuasi C-500/22)

(2022/C 482/07)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Supremo

Põhikohtuasja pooled

Kassaatorid: Novo Banco SA – Filiaal Hispaanias, Banco de Portugal, Fundo de Resolução

Vastustaja: Proyectos, Obras y Servicios de Badajoz SL

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 2001/24 artikli 3 lõike 2 tõlgendus, mis eeldab, et vastuvõttev liikmesriik tunnustab päritoluliikmesriigi pädeva haldusasutuse niisuguse otsuse mõju, mida ei ole avaldatud vastavalt direktiivi 2001/24 (1) artikli 6 lõigete 1–4 nõuetele, on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 47 kohase põhiõigusega tõhusale õiguskaitsevahendile, õiguskindluse üldpõhimõtte ja võrdsuse põhimõtte ning harta artikli 21 lõikes 2 sätestatud igasuguse kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeluga? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2001/24 artikli 3 lõike 2 tõlgendus, mis eeldab, et vastuvõttev liikmesriik tunnustab päritoluliikmesriigi pädeva haldusasutuse niisuguse otsuse mõju, mida ei ole avaldatud vastavalt direktiivi 2001/24 (1) artikli 6 lõigete 1–4 nõuetele, on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 47 kohase põhiõigusega tõhusale õiguskaitsevahendile, õiguskindluse üldpõhimõtte ja võrdsuse põhimõtte ning harta artikli 21 lõikes 2 sätestatud igasuguse kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeluga?

| 2. | Kas direktiivi 2001/24 artikli 3 lõike 2 tõlgendus, mis eeldab, et vastuvõttev liikmesriik tunnustab päritoluliikmesriigi pädeva haldusasutuse niisuguse otsuse mõju, millega kanti kohustused ja vastutus, mis tulenevad allutamata võlaväärtpaberist, mille ostis kolmas isik siis, kui need kohustused ja vastutus kuulusid „sildpanga“ vara hulka, tagasi maksejõuetule pangale, mille suhtes on võetud kriisilahendusmeetmed, on kooskõlas harta artikli 17 kohase põhiõigusega omandile ja õiguskindluse üldpõhimõttega? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2001/24 artikli 3 lõike 2 tõlgendus, mis eeldab, et vastuvõttev liikmesriik tunnustab päritoluliikmesriigi pädeva haldusasutuse niisuguse otsuse mõju, millega kanti kohustused ja vastutus, mis tulenevad allutamata võlaväärtpaberist, mille ostis kolmas isik siis, kui need kohustused ja vastutus kuulusid „sildpanga“ vara hulka, tagasi maksejõuetule pangale, mille suhtes on võetud kriisilahendusmeetmed, on kooskõlas harta artikli 17 kohase põhiõigusega omandile ja õiguskindluse üldpõhimõttega?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiiv 2001/24/EÜ krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta (EÜT 2001, L 125, lk 15; ELT eriväljaanne 06/04, lk 15).

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/5

---

Jean-Marc Colombani 15. septembril 2022 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 6. juuli 2022. aasta otsuse peale kohtuasjas T-129/21: Colombani versus Euroopa välisteenistus

(Kohtuasi C-595/22 P)

(2022/C 482/08)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Jean-Marc Colombani (esindaja: avocate N. de Montigny)

Teine menetlusosaline: Euroopa välisteenistus

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

apellatsioonkaebus vastuvõetavaks tunnistada ja tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 6. juuli 2022. aasta otsus kohtuasjas T-129/21: Colombani vs. Euroopa välisteenistus;

lahendada kohtuasi ja:

| — | tühistada Euroopa välisteenistuse 17. aprilli 2020. aasta otsus, millega apellandi kandidatuur Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida direktori ametikohale (teade vaba ametikoha kohta 2020/48) tagasi lükati; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa välisteenistuse 17. aprilli 2020. aasta otsus, millega apellandi kandidatuur Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida direktori ametikohale (teade vaba ametikoha kohta 2020/48) tagasi lükati;

| — | tühistada Euroopa välisteenistuse 6. juuli 2020. aasta otsus, millega apellandi kandidatuur Kanadas asuva Euroopa Liidu delegatsiooni juhi ametikohale (teade vaba ametikoha kohta 2020/134) tagasi lükati; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa välisteenistuse 6. juuli 2020. aasta otsus, millega apellandi kandidatuur Kanadas asuva Euroopa Liidu delegatsiooni juhi ametikohale (teade vaba ametikoha kohta 2020/134) tagasi lükati;

Mõista apellandi kohtukulud käesolevas menetluses ja esimese astme menetluses välja vastustajalt.

Väited ja peamised argumendid

Apellant esitab apellatsioonkaebuse põhjendamiseks kaks väidet.

Esimeses väites viitab apellant Üldkohtu mitmele veale, kui ta leidis, et 17. aprilli 2020. aasta otsuse tühistamise nõue on vastuvõetamatu.

Kuna Üldkohus leidis, et apellant loobus vastavalt kompromissile, mille ta 9. veebruaril 2021 Euroopa välisteenistusega kohtuasjas T-507/20: Colombani vs. Euroopa välisteenistus sõlmis, oma õigusest vaidlustada otsus, millega tema kandidatuur direktori ametikohale tagasi lükati, Üldkohus (i) rikkus kompromissi tõlgendamisel õigusnormi; (ii) tegi otsuse infra petita; (iii) jättis arvestamata apellandi huvi vaidlustatud otsuse tühistamiseks ning (iv) analüüsis ekslikult tingimusi, mis peavad olema täidetud, et väita, et apellant andis eksliku nõusoleku kompromissi allkirjastamisel.

Teises väites osutab apellant, et Üldkohus rikkus tema menetlusõigusi, kuna ta piirdus asja sisulisel lahendamisel üksnes 6. juuli 2020. aasta otsusega ega hinnanud sisulisi väiteid, mis puudutavad ka 17. aprilli 2020. aasta otsust.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud hof van beroep te Brussel (Belgia) 19. septembril 2022 – IAB Europe versus Gegevensbeschermingsautoriteit; Teised menetlusosalised: TR jt

(Kohtuasi C-604/22)

(2022/C 482/09)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hof van beroep te Brussel

Põhikohtuasja pooled

Apellant: IAB Europe

Vastustaja apellatsioonimenetluses: Gegevensbeschermingsautoriteit

Teised menetlusosalised: TR, UV, SP, Fundacja Panoptykon, Stichting Bits of Freedom, Ligue des Droits Humains VZW

Eelotsuse küsimused

| 1. | a) | Kas 27. aprilli 2016. aasta määruse (EL) 2016/679 (1) füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) artikli 4 punkti 1 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 7 ja 8 tuleb tõlgendada nii, et märgijada, mis salvestab internetikasutaja eelistused seoses tema isikuandmete töötlemisega struktureeritud ja masinloetaval viisil, kujutab endast – 1) sektoripõhise kutseorganisatsiooni seisukohast, kes annab oma liikmete käsutusse standardi, mis näeb ette, kuidas tuleb seda märgijada tegelikkuses tehniliselt luua, säilitada ja/või levitada, ning 2) poolte seisukohast, kes rakendavad kõnealust standardit oma veebisaitidel või mobiilirakendustes ja kellel on sel viisil juurdepääs sellele märgijadale, – isikuandmeid viidatud sätte tähenduses? |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Kas 27. aprilli 2016. aasta määruse (EL) 2016/679 (1) füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) artikli 4 punkti 1 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 7 ja 8 tuleb tõlgendada nii, et märgijada, mis salvestab internetikasutaja eelistused seoses tema isikuandmete töötlemisega struktureeritud ja masinloetaval viisil, kujutab endast – 1) sektoripõhise kutseorganisatsiooni seisukohast, kes annab oma liikmete käsutusse standardi, mis näeb ette, kuidas tuleb seda märgijada tegelikkuses tehniliselt luua, säilitada ja/või levitada, ning 2) poolte seisukohast, kes rakendavad kõnealust standardit oma veebisaitidel või mobiilirakendustes ja kellel on sel viisil juurdepääs sellele märgijadale, – isikuandmeid viidatud sätte tähenduses?

| b) | Kas asi on teisiti, kui standardi rakendamise tulemusel on märgijada kättesaadav koos IP-aadressiga? |
| --- | --- |

b)

Kas asi on teisiti, kui standardi rakendamise tulemusel on märgijada kättesaadav koos IP-aadressiga?

| c) | Kas vastus küsimustele a ja b on teistsugune, kui sektoripõhisel standardeid kehtestaval kutseorganisatsioonil endal puudub seaduslik juurdepääs isikuandmetele, mida tema liikmed kõnealuse standardi raames töötlevad? |
| --- | --- |

c)

Kas vastus küsimustele a ja b on teistsugune, kui sektoripõhisel standardeid kehtestaval kutseorganisatsioonil endal puudub seaduslik juurdepääs isikuandmetele, mida tema liikmed kõnealuse standardi raames töötlevad?

| 2. | a) | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määruse (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) artikli 4 punkti 7 ja artikli 24 lõiget 1 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 7 ja 8 tuleb tõlgendada nii, et sektoripõhist standardeid kehtestavat kutseorganisatsiooni tuleb pidada vastutavaks töötlejaks, kui ta pakub oma liikmetele nõusoleku haldamiseks standardit, mis sisaldab lisaks kohustuslikule tehnilisele raamistikule eeskirju, mis määravad üksikasjalikult kindlaks, kuidas tuleb nõusolekuga seotud andmeid, mis kujutavad endast isikuandmeid, säilitada ja töödelda? |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määruse (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) artikli 4 punkti 7 ja artikli 24 lõiget 1 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 7 ja 8 tuleb tõlgendada nii, et sektoripõhist standardeid kehtestavat kutseorganisatsiooni tuleb pidada vastutavaks töötlejaks, kui ta pakub oma liikmetele nõusoleku haldamiseks standardit, mis sisaldab lisaks kohustuslikule tehnilisele raamistikule eeskirju, mis määravad üksikasjalikult kindlaks, kuidas tuleb nõusolekuga seotud andmeid, mis kujutavad endast isikuandmeid, säilitada ja töödelda?

| b) | Kas vastus küsimusele a on teistsugune, kui sektoripõhisel standardeid kehtestaval kutseorganisatsioonil endal puudub seaduslik juurdepääs isikuandmetele, mida tema liikmed kõnealuse standardi raames töötlevad? |
| --- | --- |

b)

Kas vastus küsimusele a on teistsugune, kui sektoripõhisel standardeid kehtestaval kutseorganisatsioonil endal puudub seaduslik juurdepääs isikuandmetele, mida tema liikmed kõnealuse standardi raames töötlevad?

| c) | Kas juhul, kui sektoripõhist standardeid kehtestavat kutseorganisatsiooni tuleb pidada internetikasutajate eelistuste töötlemise eest vastutavaks töötlejaks või kaasvastutavaks töötlejaks, laieneb sektoripõhise standardeid kehtestava kutseorganisatsiooni (kaas)vastutus automaatselt ka järgnevatele kolmandate isikute töötlemistoimingutele, mille tarvis on internetikasutajate eelistused kättesaadavaks tehtud, nagu kirjastajate ja müüjate sihipärane internetireklaam? |
| --- | --- |

c)

Kas juhul, kui sektoripõhist standardeid kehtestavat kutseorganisatsiooni tuleb pidada internetikasutajate eelistuste töötlemise eest vastutavaks töötlejaks või kaasvastutavaks töötlejaks, laieneb sektoripõhise standardeid kehtestava kutseorganisatsiooni (kaas)vastutus automaatselt ka järgnevatele kolmandate isikute töötlemistoimingutele, mille tarvis on internetikasutajate eelistused kättesaadavaks tehtud, nagu kirjastajate ja müüjate sihipärane internetireklaam?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 (ELT 2016, L 119, lk 1).

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Pistoia (Itaalia) 23. septembril 2022 – QX versus Agos Ducato SpA

(Kohtuasi C-610/22)

(2022/C 482/10)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale di Pistoia

Põhikohtuasja pooled

Hageja: QX

Kostja: Agos Ducato SpA

Eelotsuse küsimus

Kas direktiivi 87/102/EMÜ (1) artikli 14 lõikes 2 sätestatud nõue, et liikmesriigid tagavad, „et käesoleva direktiivi rakendussätetest ei hiilita mööda lepinguid sõnastades“, hõlmab ainult juhtusid, kus lepingus ei ole krediidi kulukuse aastamäära näidatud, või ka juhtusid, kus see on lepingusse valesti märgitud?

---

(1)  Nõukogu 22. detsembri 1986. aasta direktiiv 87/102/EMÜ tarbijakrediiti käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT 1987, L 42, lk 48; ELT eriväljaanne 15/01, lk 326).

1

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Belgia) 24. septembril 2022 – XXX versus Commissaire général aux réfugiés et aux apatrides

(Kohtuasi C-614/22)

(2022/C 482/11)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Conseil d’État

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: XXX

Vastustaja: Commissaire général aux réfugiés et aux apatrides

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse (1) saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule, artiklil 23, mida ei ole Belgia õigusesse üle võetud, et näha ette elamisloa või rahvusvahelise kaitse andmine Belgias pagulasena tunnustatud ja sinna koos emaga saabunud lapse emale, võib olla vahetu õigusmõju?
  Kui vastus on jaatav, siis kas direktiivi 2011/95/EL artikkel 23 annab ülevõtmata jätmise tõttu Belgias pagulasena tunnustatud ja sinna koos emaga saabunud lapse emale õiguse nõuda artiklites 24–35 osutatud hüvesid, sealhulgas elamisluba, mis võimaldab tal seaduslikult koos oma perega Belgias elada, või õiguse saada rahvusvahelist kaitset isegi siis, kui see ema individuaalselt ei täida rahvusvahelise kaitse saamise tingimusi? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse (1) saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule, artiklil 23, mida ei ole Belgia õigusesse üle võetud, et näha ette elamisloa või rahvusvahelise kaitse andmine Belgias pagulasena tunnustatud ja sinna koos emaga saabunud lapse emale, võib olla vahetu õigusmõju?

Kui vastus on jaatav, siis kas direktiivi 2011/95/EL artikkel 23 annab ülevõtmata jätmise tõttu Belgias pagulasena tunnustatud ja sinna koos emaga saabunud lapse emale õiguse nõuda artiklites 24–35 osutatud hüvesid, sealhulgas elamisluba, mis võimaldab tal seaduslikult koos oma perega Belgias elada, või õiguse saada rahvusvahelist kaitset isegi siis, kui see ema individuaalselt ei täida rahvusvahelise kaitse saamise tingimusi?

| 2. | Kas direktiivi 2011/95 artikli 23 soovitav toime koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 7, 18 ja 24, nõuab liikmesriigilt, kes ei ole kohandanud oma riigisisest õigust nii, et sellise seisundiga isikute pereliikmetel [kõnealuse direktiivi artikli 2 punkti j tähenduses] oleks õigus nõuda teatavaid hüvesid, kui nad individuaalselt ei täida selle seisundi saamise tingimusi, seda, et ta tunnustaks nende pereliikmete õigust tuletatud pagulasseisundile, et nad saaksid nõuda neid hüvesid perekonna ühtsuse säilitamiseks? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2011/95 artikli 23 soovitav toime koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 7, 18 ja 24, nõuab liikmesriigilt, kes ei ole kohandanud oma riigisisest õigust nii, et sellise seisundiga isikute pereliikmetel [kõnealuse direktiivi artikli 2 punkti j tähenduses] oleks õigus nõuda teatavaid hüvesid, kui nad individuaalselt ei täida selle seisundi saamise tingimusi, seda, et ta tunnustaks nende pereliikmete õigust tuletatud pagulasseisundile, et nad saaksid nõuda neid hüvesid perekonna ühtsuse säilitamiseks?

| 3. | Kas direktiivi 2011/95 artiklid 20 ja 23 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 7, 18 ja 24 nõuavad liikmesriigilt, kes ei ole kohandanud oma riigisisest õigust nii, et alaealise pagulase vanematel oleks õigus nõuda direktiivi artiklites 24–35 sätestatud hüvesid, seda, et ta võimaldaks nendel vanematel saada tuletatud rahvusvahelist kaitset, et pidada eelkõige silmas lapse parimaid huve ja tagada lapse pagulasseisundi tõhusus? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2011/95 artiklid 20 ja 23 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 7, 18 ja 24 nõuavad liikmesriigilt, kes ei ole kohandanud oma riigisisest õigust nii, et alaealise pagulase vanematel oleks õigus nõuda direktiivi artiklites 24–35 sätestatud hüvesid, seda, et ta võimaldaks nendel vanematel saada tuletatud rahvusvahelist kaitset, et pidada eelkõige silmas lapse parimaid huve ja tagada lapse pagulasseisundi tõhusus?

---

(1)  ELT 2011, L 337, lk 9.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/8

---

HV ja HW 23. septembril 2022 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (seitsmes koda) 13. juuli 2022. aasta otsuse peale kohtuasjas T-864/19: AI jt versus ECDC

(Kohtuasi C-615/22 P)

(2022/C 482/12)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellandid: HV ja HW (esindajad: avocates L. Levi ja A. Champetier)

Teine menetlusosaline: Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

Apellantide nõuded

Apellandid paluvad Euroopa Kohtul:

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | tunnistada Üldkohtusse esitatud hagi põhjendatuks osas, milles sellega paluti tühistada 11. veebruari 2019. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata apellantide 11. oktoobri 2018. aasta kahju hüvitamise nõue; tühistada vajadusel 10. septembri 2019. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata apellantide 10. mai 2019. aasta kaebus, ning mõista apellantide kasuks välja hüvitis neile tekitatud varalise ja mittevaralise kahju eest; |
| --- | --- |

—

tunnistada Üldkohtusse esitatud hagi põhjendatuks osas, milles sellega paluti tühistada 11. veebruari 2019. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata apellantide 11. oktoobri 2018. aasta kahju hüvitamise nõue; tühistada vajadusel 10. septembri 2019. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata apellantide 10. mai 2019. aasta kaebus, ning mõista apellantide kasuks välja hüvitis neile tekitatud varalise ja mittevaralise kahju eest;

| — | mõista apellantide kasuks välja mõlema kohtuastme kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista apellantide kasuks välja mõlema kohtuastme kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklis 24 määratletud abistamiskohustuse põhimõtte rikkumine koostoimes ECDC usaldusnõunike käsiraamatuga või mitte. Õigusnormi rikkumine, kui määrati kindlaks sellise kohustuse ulatus siis, kui ametlikku abitaotlust ei ole esitatud. Rikutud on kohustust tagada töötingimused, mis on tervise, ohutuse ja väärikuse kohased.

Viga faktiliste asjaolude kvalifitseerimisel, kui otsustati, et toimiku asjaoludel ei olnud vastustajal kohustust abi osutada. Faktiliste asjaolude ja tõendite moonutamine.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Förvaltningsrätten i Göteborg, migrationsdomstolen (Rootsi) 7. oktoobril 2022 – A. L. versus Migrationsverket

(Kohtuasi C-629/22)

(2022/C 482/13)

Kohtumenetluse keel: rootsi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Förvaltningsrätten i Göteborg, migrationsdomstolen

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: A. L.

Vastustaja: Migrationsverket

Eelotsuse küsimused

| 1. | Milline tähendus on tagasisaatmisdirektiivi (1) artikli 6 lõikel 2? Kas viidatud säte tähendab seda, et kolmanda riigi kodanikule tuleb esitada nõue pöörduda liikmesriigist, kus ta viibib ebaseaduslikult, viivitamatult tagasi liikmesriiki, kus tal on kehtiv elamisluba, välja arvatud juhul, kui kolmanda riigi kodaniku viivitamatu lahkumine on nõutav avaliku korra või riigi julgeoleku kaalutlustel? |
| --- | --- |

1.

Milline tähendus on tagasisaatmisdirektiivi (1) artikli 6 lõikel 2? Kas viidatud säte tähendab seda, et kolmanda riigi kodanikule tuleb esitada nõue pöörduda liikmesriigist, kus ta viibib ebaseaduslikult, viivitamatult tagasi liikmesriiki, kus tal on kehtiv elamisluba, välja arvatud juhul, kui kolmanda riigi kodaniku viivitamatu lahkumine on nõutav avaliku korra või riigi julgeoleku kaalutlustel?

| 2. | Kas tagasisaatmisdirektiiv või muud liidu õigusaktid annavad juhiseid selle kohta, millised on tagajärjed, kui liikmesriigi asutus ei esita tagasisaatmisdirektiivi artikli 6 lõike 2 kohast vajalikku nõuet [riigist viivitamatult lahkuda]? Kas vajaliku nõude esitamata jätmine tähendab, et väljasaatmisotsus ja tagasipöördumiskeelu otsus on kehtetud? |
| --- | --- |

2.

Kas tagasisaatmisdirektiiv või muud liidu õigusaktid annavad juhiseid selle kohta, millised on tagajärjed, kui liikmesriigi asutus ei esita tagasisaatmisdirektiivi artikli 6 lõike 2 kohast vajalikku nõuet [riigist viivitamatult lahkuda]? Kas vajaliku nõude esitamata jätmine tähendab, et väljasaatmisotsus ja tagasipöördumiskeelu otsus on kehtetud?

| 3. | Kas juhul, kui tagasisaatmisdirektiivi artikli 6 lõige 2 sisaldab sellist nõuet ja tagajärge, on see piisavalt selge ja täpne, et sellel oleks vahetu õigusmõju? |
| --- | --- |

3.

Kas juhul, kui tagasisaatmisdirektiivi artikli 6 lõige 2 sisaldab sellist nõuet ja tagajärge, on see piisavalt selge ja täpne, et sellel oleks vahetu õigusmõju?

| 4. | Kas riigisisesed õigusnormid, nagu välismaalaste seaduse 8. peatüki § -s 6a sisalduv Rootsi õigusnorm, mis kehtestab täiendavaid erandeid võimalikust [riigist viivitamatult lahkumise nõude] esitamise kohustusest, on kooskõlas Euroopa Liidu õigusega? |
| --- | --- |

4.

Kas riigisisesed õigusnormid, nagu välismaalaste seaduse 8. peatüki § -s 6a sisalduv Rootsi õigusnorm, mis kehtestab täiendavaid erandeid võimalikust [riigist viivitamatult lahkumise nõude] esitamise kohustusest, on kooskõlas Euroopa Liidu õigusega?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT 2008 L 348, lk 98).

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/10

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Apelacyjny w Warszawie (Poola) 13. oktoobril 2022 – Rzecznik Praw Dziecka jt

(Kohtuasi C-638/22)

(2022/C 482/14)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Apelacyjny w Warszawie

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: T.C., Rzecznik Praw Dziecka, Prokurator Generalny

Menetlusosalised: M.C., Prokuratora Prokuratury Okręgowej we Wrocławiu

Eelotsuse küsimus

Kas nõukogu 27. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (1), artikli 11 lõikega 3 ja nõukogu 25. juuni 2019. aasta määruse (EL) 2019/1111, mis käsitleb kohtualluvust, abieluasjade ja vanemliku vastutusega seotud kohtuasjades tehtud lahendite tunnustamist ja täitmist ning rahvusvahelisi lapserööve (uuesti sõnastatud) (2), artikliga 22, artikliga 24, artikli 27 lõikega 6 ning artikli 28 lõigetega 1 ja 2 koosmõjus Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 on vastuolus liikmesriigi sellise õigusnormi kohaldamine, mille kohaselt kohtuasjades, mis puudutavad vanemlikule otsustusõigusele allutatud või eestkoste all oleva isiku äravõtmist ja mille puhul lähtutakse lapseröövi suhtes tsiviilõiguse kohaldamise rahvusvahelisest konventsioonist, mis koostati Haagis 25. oktoobril 1980, peatatakse Prokurator Generalny (peaprokurör), Rzecznik Praw Dziecka (lasteombudsman) või Rzecznik Praw Obywatelskichi (kodanikuõiguste ombudsman) taotluse alusel, mis on esitatud mitte rohkem kui kahe nädala jooksul alates vanemlikule otsustusõigusele allutatud või eestkoste all oleva isiku äravõtmise kohtumääruse jõustumisest Sąd Apelacyjny w Warszawiele (Varssavi apellatsioonikohus), selle kohtumääruse täitmine?

---

(1)  ELT 2003, L 338, lk 1.

(2)  ELT 2019, L 178, lk 1.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/10

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Leedu) 13. oktoobril 2022 – R. A. jt versus Luminor Bank AS, tegutsedes Luminor Bank AS Leedu filiaali kaudu

(Kohtuasi C-645/22)

(2022/C 482/15)

Kohtumenetluse keel: leedu

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Lietuvos Aukščiausiasis Teismas

Põhikohtuasja pooled

Hagejad esimeses kohtuastmes, apellandid ja kassaatorid: R. A. jt

Kostja esimeses kohtuastmes ja kassaator: Luminor Bank AS, tegutsedes Luminor Bank AS Leedu filiaali kaudu

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 93/13/EMÜ (1) artikli 6 lõiget 1 ja artikli 7 lõiget 1 võib tõlgendada nii, et kui tarbija väljendab soovi säilitada leping, asendades selles sisalduva ebaõiglase tingimuse, võib kohus pärast seda, kui ta on tuvastanud, et leping ei saa pärast ebaõiglaseks tunnistatud tingimuse kõrvaldamist kehtima jääda, teha otsuse ebaõiglase tingimuse asendamise küsimuses, hindamata eelnevalt võimalust leping tervikuna tühistada? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 93/13/EMÜ (1) artikli 6 lõiget 1 ja artikli 7 lõiget 1 võib tõlgendada nii, et kui tarbija väljendab soovi säilitada leping, asendades selles sisalduva ebaõiglase tingimuse, võib kohus pärast seda, kui ta on tuvastanud, et leping ei saa pärast ebaõiglaseks tunnistatud tingimuse kõrvaldamist kehtima jääda, teha otsuse ebaõiglase tingimuse asendamise küsimuses, hindamata eelnevalt võimalust leping tervikuna tühistada?

| 2. | Kas vastus esimesele küsimusele sõltub sellest, kas liikmesriigi kohtul on võimalik asendada lepingus sisalduv ebaõiglane tingimus dispositiivse normiga või vaidlusaluse lepingu poolte vastastikusel kokkuleppel kohaldatava riigisisese õiguse normiga? |
| --- | --- |

2.

Kas vastus esimesele küsimusele sõltub sellest, kas liikmesriigi kohtul on võimalik asendada lepingus sisalduv ebaõiglane tingimus dispositiivse normiga või vaidlusaluse lepingu poolte vastastikusel kokkuleppel kohaldatava riigisisese õiguse normiga?

---

(1)  Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ, ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (ELT 1993, L 95, lk 29; ELT eriväljaanne 5/02, lk 288).

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Visoki upravni sud Republike Hrvatske (Horvaatia) 18. oktoobril 2022 – Kolin Inşaat Turizm Sanayi ve Ticaret A.Ș. versus Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave

(Kohtuasi C-652/22)

(2022/C 482/16)

Kohtumenetluse keel: horvaadi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Visoki upravni sud Republike Hrvatske

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Kolin Inşaat Turizm Sanayi ve Ticaret A.Ș.

Teine menetluspool: Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas [direktiivi 2014/25] artikkel 76 koostoimes selle direktiivi (1) artikliga 36 võimaldab võrgustiku sektori hankijal võtta arvesse dokumente, mille pakkuja esitab esimest korda alles pärast pakkumuste esitamise tähtaja möödumist ja mis ei sisaldunud algses pakkumuses ning milles on nimetatud asjaolusid, mida pakkuja ei näidanud algses pakkumuses? |
| --- | --- |

1.

Kas [direktiivi 2014/25] artikkel 76 koostoimes selle direktiivi (1) artikliga 36 võimaldab võrgustiku sektori hankijal võtta arvesse dokumente, mille pakkuja esitab esimest korda alles pärast pakkumuste esitamise tähtaja möödumist ja mis ei sisaldunud algses pakkumuses ning milles on nimetatud asjaolusid, mida pakkuja ei näidanud algses pakkumuses?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas [direktiivi 2014/25] artiklit 76 koostoimes selle direktiivi artikliga 36 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus olukord, kus pärast seda, kui esimene hankelepingu sõlmimise otsus on kehtetuks tunnistatud ning asi on saadetud võrgustiku sektori hankijale tagasi pakkumuste läbivaatamiseks ja hindamiseks, palub hankija ettevõtjal esitada riigihankemenetluses osalemise tingimustele vastavust tõendavad lisadokumendid, mis ei sisaldunud algses pakkumuses, nagu tehtud tööde loend, millele on lisatud viide, mis ei sisaldunud algses tööde loendis ehk mis ei olnud algse pakkumuse osa? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas [direktiivi 2014/25] artiklit 76 koostoimes selle direktiivi artikliga 36 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus olukord, kus pärast seda, kui esimene hankelepingu sõlmimise otsus on kehtetuks tunnistatud ning asi on saadetud võrgustiku sektori hankijale tagasi pakkumuste läbivaatamiseks ja hindamiseks, palub hankija ettevõtjal esitada riigihankemenetluses osalemise tingimustele vastavust tõendavad lisadokumendid, mis ei sisaldunud algses pakkumuses, nagu tehtud tööde loend, millele on lisatud viide, mis ei sisaldunud algses tööde loendis ehk mis ei olnud algse pakkumuse osa?

| 3. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas [direktiivi 2014/25] artiklit 76 koostoimes selle direktiivi artikliga 36 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus olukord, kus pärast seda, kui esimene hankelepingu sõlmimise otsus on kehtetuks tunnistatud ning asi on saadetud võrgustiku sektori hankijale tagasi pakkumuste läbivaatamiseks ja hindamiseks, esitab ettevõtja hankijale riigihankemenetluses osalemise tingimustele vastavust tõendavad dokumendid, mis ei sisaldunud algses pakkumuses, nagu tehtud tööde loend, millele on lisatud viide, mis ei sisaldunud algses tööde loendis ehk mis ei olnud algse pakkumuse osa? |
| --- | --- |

3.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas [direktiivi 2014/25] artiklit 76 koostoimes selle direktiivi artikliga 36 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus olukord, kus pärast seda, kui esimene hankelepingu sõlmimise otsus on kehtetuks tunnistatud ning asi on saadetud võrgustiku sektori hankijale tagasi pakkumuste läbivaatamiseks ja hindamiseks, esitab ettevõtja hankijale riigihankemenetluses osalemise tingimustele vastavust tõendavad dokumendid, mis ei sisaldunud algses pakkumuses, nagu tehtud tööde loend, millele on lisatud viide, mis ei sisaldunud algses tööde loendis ehk mis ei olnud algse pakkumuse osa?

---

(1)  ELT 2014, L 94, lk 243.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Leedu) 20. oktoobril 2022 – Bruc Bond UAB versus Lietuvos bankas

(Kohtuasi C-661/22)

(2022/C 482/17)

Kohtumenetluse keel: leedu

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas

Põhikohtuasja pooled

Apellant (kaebaja esimeses kohtuastmes): Bruc Bond UAB

Vastaspool apellatsioonimenetluses (vastustaja esimeses kohtuastmes): Lietuvos bankas

Eelotsuse küsimused

Kas sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas, kui makseasutus aktsepteerib rahalised vahendid ilma konkreetse maksekäsundita, et kanda need üle samal või järgneval tööpäeval, ja raha jääb maksetehingute tegemiseks ette nähtud makseasutuse kontole kauemaks kui õigusnormides sätestatud makseteenuse osutamise tähtaeg, tuleb makseasutuse tegevust pidada:

| a) | makseasutuse osutatava makseteenuse või täidetava maksetehingu osaks vastavalt nende mõistete määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/2366 (1) makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta artikli 4 punktides 3 ja 5; või |
| --- | --- |

a)

makseasutuse osutatava makseteenuse või täidetava maksetehingu osaks vastavalt nende mõistete määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/2366 (1) makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta artikli 4 punktides 3 ja 5; või

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/110/EÜ (2), mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ, artikli 2 punktis 2 määratletud e-raha väljastamiseks? |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/110/EÜ (2), mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ, artikli 2 punktis 2 määratletud e-raha väljastamiseks?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366, makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise koht (ELT 2015, L 337, lk 35).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiv 2009/110/EÜ, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT 2009, L 267, lk 7).

---

Üldkohus

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/13

---

Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – SC versus Eulex Kosovo

(Kohtuasi T-242/17 RENV) (1)

(Vahekohtuklausel - Ühine välis- ja julgeolekupoliitika - Euroopa Liidu rahvusvaheliste missioonide rahvusvahelise tsiviilisikkoosseisu liikmed - Järjestikused tähtajalised töölepingud - Sisekonkurss - Tähtajalise lepingu pikendamata jätmine - Lepinguline vastutus - Lepinguväline vastutus - Kahju hüvitamise hagi - Üldkohtu pädevus - Vastuvõetavus - Tagaseljamenetlus)

(2022/C 482/18)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: SC (esindaja: advokaat A. Kunst)

Kostja: Eulex Kosovo (Priština, Kosovo) (esindajad: L.-G. Wigemark, keda abistas advokaat E. Raoult)

Ese

Oma ELTL artiklite 272 ja 268 alusel esitatud hagis palub hageja Üldkohtul sisuliselt esiteks tuvastada, et Eulex Kosovo rikkus oma lepingulisi ja lepinguväliseid kohustusi, ja teiseks tunnistada ebaseaduslikuks otsus lükata 19. juulil 2016 toimunud sisekonkursi tulemusel tagasi tema kandidatuur prokuröri ametikohale ja sellest tingitud otsus mitte pikendada tema viimast töölepingut, ning sellest tulenevalt mõista Eulex Kosovolt välja hüvitis varalise ja mittevaralise kahju eest, mida hagejale on sellega tekitatud.

Resolutsioon

| 1. | Mõista Eulex Kosovolt SC kasuks välja varalise kahjuhüvitis, mis võrdub 19 kuu töötasuga, millele tuleb lisada päevarahad ja palga kasv, mis vastab näitlikule olukorrale, kui viimast töölepingut oleks pikendatud kuni 14. juunini 2018, ning mittevaralise kahju hüvitis ex æquo et bono hinnatuna 50 000 eurot. |
| --- | --- |

1.

Mõista Eulex Kosovolt SC kasuks välja varalise kahjuhüvitis, mis võrdub 19 kuu töötasuga, millele tuleb lisada päevarahad ja palga kasv, mis vastab näitlikule olukorrale, kui viimast töölepingut oleks pikendatud kuni 14. juunini 2018, ning mittevaralise kahju hüvitis ex æquo et bono hinnatuna 50 000 eurot.

| 2. | Mõista Eulex Kosovolt välja kohtukulud seoses käesoleva menetlusega ja menetlustega kohtuasjades C-730/18 P ja T-242/17. |
| --- | --- |

2.

Mõista Eulex Kosovolt välja kohtukulud seoses käesoleva menetlusega ja menetlustega kohtuasjades C-730/18 P ja T-242/17.

---

(1)  ELT C 231, 17.7.2017.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/13

---

Üldkohtu 9. novembri 2022. aasta otsus – Ferriera Valsabbia ja Valsabbia Investimenti versus komisjon

(Kohtuasi T-655/19) (1)

(Konkurents - Keelatud kokkulepped - Sarrusevarraste turg - ST artikli 65 rikkumise tuvastamise otsus pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist määruse (EÜ) nr 1/2003 alusel - Hindade kindlaksmääramine - Müügi- või tootmismahtude piiramine või kontrollimine - Otsus, mis on vastu võetud pärast varasemate otsuste tühistamist - Uue ärakuulamise korraldamine liikmesriikide konkurentsiasutuste kohalolekul - Kaitseõigused - Hea halduse põhimõte - Mõistlik aeg - Põhjendamiskohustus)

(2022/C 482/19)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Ferriera Valsabbia SpA (Odolo, Itaalia), Valsabbia Investimenti SpA (Odolo) (esindajad: advokaadid D. Fosselard, D. Slater ja G. Carnazza)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Rossi, G. Conte ja C. Sjödin, keda abistab advokaat P. Manzini)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada komisjoni 4. juuli 2019. aasta otsus C(2019) 4969 (final) ESTÜ asutamislepingu artikli 65 kohase menetluse kohta (juhtum AT.37956 – sarrusevardad) osas, milles tuvastatakse selle artikli rikkumine hagejate poolt ning määratakse hagejatele solidaarselt tasumisele kuuluv trahv summas 5,125 miljonit eurot.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Ferriera Valsabbia SpA-lt ja Valsabbia Investimenti SpA-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Ferriera Valsabbia SpA-lt ja Valsabbia Investimenti SpA-lt.

---

(1)  ELT C 399, 25.11.2019.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/14

---

Üldkohtu 9. novembri 2022. aasta otsus – Alfa Acciai versus komisjon

(Kohtuasi T-656/19) (1)

(Konkurents - Keelatud kokkulepped - Sarrusevarraste turg - ST artikli 65 rikkumise tuvastamise otsus pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist määruse (EÜ) nr 1/2003 alusel - Hindade kindlaksmääramine - Tootmise ja müügi piiramine ja kontrollimine - Otsus, mis on vastu võetud pärast varasemate otsuste tühistamist - Uue ärakuulamise korraldamine liikmesriikide konkurentsiasutuste kohalolekul - Kaitseõigused - Hea halduse põhimõte - Mõistlik aeg - Põhjendamiskohustus)

(2022/C 482/20)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Alfa Acciai SpA (Brescia, Itaalia) (esindajad: advokaadid D. Fosselard, D. Slater ja G. Carnazza)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Rossi, G. Conte ja C. Sjödin, keda abistas advokaat P. Manzini)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada komisjoni 4. juuli 2019. aasta otsus C(2019) 4969 final ESTÜ asutamislepingu artikli 65 rikkumise kohta (juhtum AT.37956 – sarrusevardad) selles osas, millega on tuvastatud, et hageja on seda sätet rikkunud, ja selles osas, millega talle on määratud trahv 3,587 miljonit eurot.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Alfa Acciai SpA-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Alfa Acciai SpA-lt.

---

(1)  ELT C 399, 25.11.2019.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/15

---

Üldkohtu 9. novembri 2022. aasta otsus – Feralpi versus komisjon

(Kohtuasi T-657/19) (1)

(Konkurents - Keelatud kokkulepped - Sarrusevarraste turg - ST artikli 65 rikkumise tuvastamise otsus pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist määruse (EÜ) nr 1/2003 alusel - Hindade kindlaksmääramine - Tootmise ja müügi piiramine ja kontrollimine - Otsus, mis on vastu võetud pärast varasemate otsuste tühistamist - Uue ärakuulamise korraldamine liikmesriikide konkurentsiasutuste kohalolekul - Kaitseõigused - Hea halduse põhimõte - Mõistlik aeg - Põhjendamiskohustus - Proportsionaalsus - Non bis in idem põhimõte - Õigusvastasuse vastuväide - Üks, mitmeosaline ja vältav rikkumine - Tõend keelatud kokkuleppes osalemise kohta - Avalik distantseerumine - Täielik pädevus)

(2022/C 482/21)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Feralpi Holding SpA (Brescia, Itaalia) (esindajad: advokaadid G. Roberti ja I. Perego)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Rossi, G. Conte ja C. Sjödin, keda abistas advokaat P. Manzini)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada komisjoni 4. juuli 2019. aasta otsus C(2019) 4969 (final) ESTÜ asutamislepingu artikli 65 kohase menetluse kohta (juhtum AT.37956 – sarrusevardad) ning/või tühistada hagejale määratud trahv või vähendada seda,

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Feralpi Holding SpA-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Feralpi Holding SpA-lt.

---

(1)  ELT C 399, 25.11.2019.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/15

---

Üldkohtu 9. novembri 2022. aasta otsus – Ferriere Nord versus komisjon

(Kohtuasi T-667/19) (1)

(Konkurents - Keelatud kokkulepped - Sarrusevarraste turg - ST artikli 65 rikkumise tuvastamise otsus pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist määruse (EÜ) nr 1/2003 alusel - Hindade kindlaksmääramine - Tootmise ja müügi piiramine ja kontrollimine - Otsus, mis on vastu võetud pärast varasemate otsuste tühistamist - Uue ärakuulamise korraldamine liikmesriikide konkurentsiasutuste kohalolekul - Kaitseõigused - Hea halduse põhimõte - Mõistlik aeg - Põhjendamiskohustus - Proportsionaalsus - Non bis in idem põhimõte - Õigusvastasuse vastuväide - Tõend keelatud kokkuleppes osalemise kohta - Raskendavad asjaolud - Korduvus - Kergendavad asjaolud - Võrdne kohtlemine - Täielik pädevus)

(2022/C 482/22)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Ferriere Nord SpA (Osoppo, Itaalia) (esindajad: advokaadid W. Viscardini, G. Donà ja B. Comparini)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Rossi, G. Conte ja C. Sjödin, keda abistas advokaat M. Moretto)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Euroopa liidu Nõukogu (esindajad: O. Segnana ja E. Ambrosini)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada komisjoni 4. juuli 2019. aasta otsus C(2019) 4969 (final) ESTÜ asutamislepingu artikli 65 rikkumise kohta (juhtum AT.37956 – sarrusevardad) ning teise võimalusena vähendada hagejale määratud trahvi suurust,

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Ferriere Nord SpA kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Ferriere Nord SpA kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud.

| 3. | Jätta Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 399, 25.11.2019.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/16

---

Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – Kreeka versus komisjon

(Kohtuasi T-850/19) (1)

(Riigiabi - Põllumajandussaaduste tootmise, töötlemise ja turustamisega seotud tegevus - Abikavad, millega Kreeka annab intressitoetusi ja riigigarantiisid olemasolevatele laenudele ja uutele laenudele loodusõnnetuste või muude erakorraliste sündmuste tekitatud kahju hüvitamiseks - Otsus, millega on kuulutatud abikavad siseturuga kokkusobimatuks ja ebaseaduslikuks ning kohustatakse väljamakstud abi tagasi nõudma - Abi, mis piirdub kahjustatud geograafiliste piirkondadega - Eelis - Valikulisus - Hea halduse põhimõte - Menetluse kestus - Õiguspärane ootus - Aegumistähtaeg - Määruse (EL) 2015/1589 artikkel 17)

(2022/C 482/23)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Kreeka Vabariik (esindajad: E. Tsaousi, E. Leftheriotou ja A. V. Vasilopoulou)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Bouchagiar ja T. Ramopoulos)

Ese

Kreeka Vabariik palub ELTL artikli 263 alusel esitatud hagis tühistada komisjoni 7. oktoobri 2019. aasta otsus (EL) 2020/394, mis käsitleb meetmeid SA.39119 (2016/C) (ex 2015/NN) (ex 2014/CP), mida Kreeka Vabariik rakendas intressitoetuste ja garantiidena seoses 2007. aasta tulekahjudega (käesolev otsus hõlmab üksnes põllumajandussektorit) (ELT 2020, L 76, lk 4).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt.

---

(1)  ELT C 68, 2.3.2020.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/17

---

Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – Sogia Ellas versus komisjon

(Kohtuasi T-347/20) (1)

(Riigiabi - Põllumajandussaaduste tootmise, töötlemise ja turustamisega seotud tegevus - Abikavad, millega Kreeka annab intressitoetusi ja riigigarantiisid olemasolevatele laenudele ja uutele laenudele loodusõnnetuste või muude erakorraliste sündmuste tekitatud kahju hüvitamiseks - Otsus, millega on kuulutatud abikavad siseturuga kokkusobimatuks ja ebaseaduslikuks ning kohustatakse väljamakstud abi tagasi nõudma - Abi, mis piirdub kahjustatud geograafiliste piirkondadega - Eelis - Valikulisus - Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte - Hea halduse põhimõte - Õigus olla ära kuulatud - Menetluse kestus - Õiguspärane ootus - Aegumistähtaeg - Määruse (EL) 2015/1589 artikkel 17)

(2022/C 482/24)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Sogia Ellas AE (Ateena, Kreeka) (esindajad: advokaadid P. Bernitsas, M. Androulakaki, A. Patsalia ja E. Kalogiannis)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Bouchagiar ja T. Ramopoulos)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Myloi Sogias AE (Maroussi, Kreeka) (esindajad: advokaadid S. Pappas ja A. Pappas)

Ese

Hageja palub ELTL artikli 263 alusel esitatud hagis tühistada komisjoni 7. oktoobri 2019. aasta otsus (EL) 2020/394, mis käsitleb meetmeid SA.39119 (2016/C) (ex 2015/NN) (ex 2014/CP), mida Kreeka Vabariik rakendas intressitoetuste ja garantiidena seoses 2007. aasta tulekahjudega (käesolev otsus hõlmab üksnes põllumajandussektorit) (ELT 2020, L 76, lk 4).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Sogia Ellas AE kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Sogia Ellas AE kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud.

| 3. | Jätta Myloi Sogias AE kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Myloi Sogias AE kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 271, 17.8.2020.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/17

---

Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – Lenovo Global Technology Belgium versus Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte

(Kohtuasi T-717/20) (1)

(Riigihange - Hankemenetlus - Superarvuti Leonardo soetamine, tarnimine, paigaldamine ja hooldus majutava üksuse Cineca jaoks - Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine - Võrdne kohtlemine - Hea halduse põhimõte - Ilmne hindamisviga)

(2022/C 482/25)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Lenovo Global Technology Belgium BV (Machelen, Belgia) (esindajad: advokaadid S. Sakellariou, G. Forwood ja F. Abou Zeid)

Kostja: Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte (esindajad: advokaadid P.-E. Partsch ja F. Dewald)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Euroopa Komisjon (esindajad: L. André, M. Ilkova, P.-J. Loewenthal, C. Vollrath ja T. Van Noyen)

Ese

Hageja palub ELTL artikli 263 alusel esitatud hagis tühistada Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte (EuroHPC) 29. septembri 2020. aasta otsus (Ref. Ares(2020)5103538), millega lükati tagasi tema pakkumus hankemenetluse SMART 2019/1084, mis puudutab Leonardo superarvuti soetamist, tarnimist, paigaldamist ja hooldust majutava üksuse Cineca jaoks, 3. osa kohta, ja millega otsustati leping sõlmida teise pakkujaga.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Lenovo Global Technology Belgium BV kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte (EuroHPC) kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Lenovo Global Technology Belgium BV kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte (EuroHPC) kohtukulud.

| 3. | Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 53, 15.2.2021.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/18

---

Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – Greenwich Polo Club versus EUIPO – Lifestyle Equities (GREENWICH POLO CLUB)

(Kohtuasi T-437/21) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liidu kujutismärgi GREENWICH POLO CLUB taotlus - Varasem Euroopa Liidu sõnamärk BEVERLY HILLS POLO CLUB - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b - Apellatsioonikoja läbiviidava kontrolli ulatus - Määruse 2017/1001 artikkel 71 - Delegeeritud määruse (EL) 2018/625 artikli 27 lõige 2)

(2022/C 482/26)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Greenwich Polo Club, Inc. (Greenwich, Connecticut, Ameerika Ühendriigid) (esindaja: advokaat R. Zammitt)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: T. Frydendahl ja J. Ivanauskas)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: Lifestyle Equities CV (Amsterdam, Madalmaad) (esindaja: advokaat S. Terpstra)

Ese

Hageja palub ELTL artikli 263 alusel esitatud hagis tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) esimese apellatsioonikoja 10. mai 2021. aasta otsuse (asi R 300/2020-1), Lifestyle Equities CV ja tema enda vahelises vastulausemenetluses.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Greenwich Polo Club, Inc-ilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Greenwich Polo Club, Inc-ilt.

---

(1)  ELT C 401, 4.10.2021.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/19

---

Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – Kaczorowska versus EUIPO – Groupe Marcelle (MAESELLE)

(Kohtuasi T-716/21) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liidu sõnamärgi MAESELLE taotlus - Euroopa Liidu varasem kujutismärk MARCELLE - Suhteline keeldumispõhjus - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

(2022/C 482/27)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Katarzyna Kaczorowska (Varssavi, Poola) (esindaja: advokaat P. Kurcman)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: M. Chylińska ja D. Gája)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: Groupe Marcelle Inc. (Lachine, Québec, Kanada)

Ese

Hagi, mis on esitatud ELTL artikli 263 alusel ja milles hageja esitab nõude tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) neljanda apellatsioonikoja 6. septembri 2021. aasta otsus (asi R 670/2021-4).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Katarzyna Kaczorowskalt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Katarzyna Kaczorowskalt.

---

(1)  ELT C 2, 3.1.2022.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/19

---

Üldkohtu 19. oktoobri 2022. aasta otsus – Kaczorowska versus EUIPO – Groupe Marcelle (MAESELLE)

(Kohtuasi T-718/21) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liidu sõnamärgi MAESELLE taotlus - Euroopa Liidu varasem kujutismärk MARCELLE - Suhteline keeldumispõhjus - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

(2022/C 482/28)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Katarzyna Kaczorowska (Varssavi, Poola) (esindaja: advokaat P. Kurcman)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: M. Chylińska ja D. Gája)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: Groupe Marcelle Inc. (Lachine, Québec, Kanada)

Ese

Hagi, mis on esitatud ELTL artikli 263 alusel ja milles hageja esitab nõude tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) neljanda apellatsioonikoja 6. septembri 2021. aasta otsus (asi R 671/2021-4).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Katarzyna Kaczorowskalt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Katarzyna Kaczorowskalt.

---

(1)  ELT C 2, 3.1.2022.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/20

---

Üldkohtu 27. oktoobri 2022. aasta määrus – Coulter Ventures versus EUIPO – iWeb (R)

(Kohtuasi T-457/21) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Vastulause tagasivõtmine - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

(2022/C 482/29)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Coulter Ventures LLC (Columbus, Ohio, Ühendriigid) (esindajad: advokaadid R. Dissmann, L. Jones ja M. Lotz)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: M. Eberl ja D. Gája)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: iWeb GmbH (Berliin, Saksamaa) (esindaja: advokaat T. Boddien)

Ese

Hagi, mis on esitatud ELTL artikli 263 alusel ja milles hageja esitab nõude tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) neljanda apellatsioonikoja 2. juuni 2021. aasta otsus (asi R 2789/2019-4).

Resolutsioon

| 1. | Otsuse tegemise vajadus on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Otsuse tegemise vajadus on ära langenud.

| 2. | Coulter Ventures LLC ja iWeb GmbH kannavad ise oma kohtukulud ja poole Euroopa Liidu Intellektuaalomandiameti (EUIPO) kohtukuludest. |
| --- | --- |

2.

Coulter Ventures LLC ja iWeb GmbH kannavad ise oma kohtukulud ja poole Euroopa Liidu Intellektuaalomandiameti (EUIPO) kohtukuludest.

---

(1)  ELT C 391, 27.9.2021.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/21

---

16. septembril 2022 esitatud hagi – Robin Wood jt versus komisjon

(Kohtuasi T-575/22)

(2022/C 482/30)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Robin Wood – Gewaltfreie Aktionsgemeinschaft für Natur und Umwelt eV (Hamburg, Saksamaa) ja 6 teist hagejat (esindaja: advokaat C. Baldon)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 6. juuli 2022. aasta otsus (toimik Ares(2022)4939323), millega komisjon jättis rahuldamata hagejate poolt Århusi määruse artikli 10 alusel 3. veebruaril 2022 esitatud vaide; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 6. juuli 2022. aasta otsus (toimik Ares(2022)4939323), millega komisjon jättis rahuldamata hagejate poolt Århusi määruse artikli 10 alusel 3. veebruaril 2022 esitatud vaide;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad järgmised väited.

| 1. | Seoses „metsandustegevusega“ tuginevad hagejad kuuele väitele, milles nad leiavad, et vaidlustatud otsuses on:






  — | rikutud õigusnormi ja tehtud ilmne hindamisviga seoses kriteeriumidega, mille alusel tehakse kindlaks, millal on tegemist olulise panusega kliimamuutuste leevendamisse; |
| --- | --- | --- |

1.

Seoses „metsandustegevusega“ tuginevad hagejad kuuele väitele, milles nad leiavad, et vaidlustatud otsuses on:

—

rikutud õigusnormi ja tehtud ilmne hindamisviga seoses kriteeriumidega, mille alusel tehakse kindlaks, millal on tegemist olulise panusega kliimamuutuste leevendamisse;

| — | rikutud õigusnormi ja tehtud ilmne hindamisviga seoses vabastamisega kohustusest viia läbi kliimaalase kasu analüüs väiksemate kui 13ha suurusega metsakinnistute puhul kriteeriumides, mis puudutavad olulist panust kliimamuutuste leevendamisse; |
| --- | --- |

—

rikutud õigusnormi ja tehtud ilmne hindamisviga seoses vabastamisega kohustusest viia läbi kliimaalase kasu analüüs väiksemate kui 13ha suurusega metsakinnistute puhul kriteeriumides, mis puudutavad olulist panust kliimamuutuste leevendamisse;

| — | rikutud õigusnormi ja tehtud ilmne hindamisviga seoses kriteeriumidega, mille alusel tehakse kindlaks, millal tegevus ei kahjusta oluliselt kliimamuutustega kohanemist; |
| --- | --- |

—

rikutud õigusnormi ja tehtud ilmne hindamisviga seoses kriteeriumidega, mille alusel tehakse kindlaks, millal tegevus ei kahjusta oluliselt kliimamuutustega kohanemist;

| — | rikutud õigusnormi seoses kriteeriumidega, mille alusel tehakse kindlaks, millal tegevus ei kahjusta oluliselt üleminekut ringmajandusele; |
| --- | --- |

—

rikutud õigusnormi seoses kriteeriumidega, mille alusel tehakse kindlaks, millal tegevus ei kahjusta oluliselt üleminekut ringmajandusele;

| — | rikutud õigusnormi seoses kriteeriumidega, mille alusel tehakse kindlaks, millal tegevus ei kahjusta oluliselt kliimamuutuste leevendamist; |
| --- | --- |

—

rikutud õigusnormi seoses kriteeriumidega, mille alusel tehakse kindlaks, millal tegevus ei kahjusta oluliselt kliimamuutuste leevendamist;

| — | rikutud õigusnormi ja tehtud ilmne hindamisviga seoses kriteeriumidega, mille alusel tehakse kindlaks, millal tegevus ei kahjusta oluliselt elurikkuse ja ökosüsteemide kaitset ja taastamist. |
| --- | --- |

—

rikutud õigusnormi ja tehtud ilmne hindamisviga seoses kriteeriumidega, mille alusel tehakse kindlaks, millal tegevus ei kahjusta oluliselt elurikkuse ja ökosüsteemide kaitset ja taastamist.

| 2. | Seoses „metsa bioenergiaga“ tuginevad hagejad kuuele väitele, milles nad leiavad, et vaidlustatud otsuses on:






  — | ilmne hindamisviga, kui tuvastati, et kriteeriumid seoses „olulise panusega kliimamuutuste leevendamisse“ sobivad selle kindlaksmääramiseks, et tegevusel on oluline panus kliimamuutuste leevendamisse; |
| --- | --- | --- |

2.

Seoses „metsa bioenergiaga“ tuginevad hagejad kuuele väitele, milles nad leiavad, et vaidlustatud otsuses on:

—

ilmne hindamisviga, kui tuvastati, et kriteeriumid seoses „olulise panusega kliimamuutuste leevendamisse“ sobivad selle kindlaksmääramiseks, et tegevusel on oluline panus kliimamuutuste leevendamisse;

| — | õigusnormi rikkumine seoses tehniliste hindamiskriteeriumide kindlaksmääramise standarditega; |
| --- | --- |

—

õigusnormi rikkumine seoses tehniliste hindamiskriteeriumide kindlaksmääramise standarditega;

| — | ilmne hindamisviga, kui tuvastati, et kriteeriumid seoses „olulise panusega kliimamuutuste leevendamisse“ põhinevad metsa bioenergia tegevuse osas veenvatel teaduslikel tõenditel ja ettevaatuspõhimõttel; |
| --- | --- |

—

ilmne hindamisviga, kui tuvastati, et kriteeriumid seoses „olulise panusega kliimamuutuste leevendamisse“ põhinevad metsa bioenergia tegevuse osas veenvatel teaduslikel tõenditel ja ettevaatuspõhimõttel;

| — | ilmne hindamisviga, kui tuvastati, et „ei kahjusta oluliselt“ kriteerium seoses metsa bioenergia tegevusega ei kahjusta oluliselt teisi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määruse (EL) 2020/852 (1) keskkonnaalaseid eesmärke; |
| --- | --- |

—

ilmne hindamisviga, kui tuvastati, et „ei kahjusta oluliselt“ kriteerium seoses metsa bioenergia tegevusega ei kahjusta oluliselt teisi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määruse (EL) 2020/852 (1) keskkonnaalaseid eesmärke;

| — | rikutud õigusnormi ja tehtud ilmne hindamisviga seoses kriteeriumiga, mis puudutab olulist panust kliimamuutustega kohanemisse; |
| --- | --- |

—

rikutud õigusnormi ja tehtud ilmne hindamisviga seoses kriteeriumiga, mis puudutab olulist panust kliimamuutustega kohanemisse;

| — | rikutud õigusnormi ja tehtud hindamisviga seoses Pariisi kokkuleppe ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaldamisega. |
| --- | --- |

—

rikutud õigusnormi ja tehtud hindamisviga seoses Pariisi kokkuleppe ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaldamisega.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT 2020, L 198, lk 13).

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/22

---

23. septembril 2022 esitatud hagi – RH jt versus komisjon

(Kohtuasi T-596/22)

(2022/C 482/31)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: RH, RI, RJ, RK, RL (esindaja: advokaat P. Holtrop)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 8. juuni 2022. aasta otsus C (2022) 3942 (final), riigiabi SA. 102454 (2022/N) – Hispaania, ja SA. 102569 (2022/N) – Portugal – mis käsitleb tootmiskulude kohandamise mehhanismi elektrienergia hulgihinna vähendamiseks Ibeeria turul, |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 8. juuni 2022. aasta otsus C (2022) 3942 (final), riigiabi SA. 102454 (2022/N) – Hispaania, ja SA. 102569 (2022/N) – Portugal – mis käsitleb tootmiskulude kohandamise mehhanismi elektrienergia hulgihinna vähendamiseks Ibeeria turul,

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimese väite kohaselt on komisjon teinud faktivea ega ole hinnanud liikmesriigi riigiabi meetme toimimist.
  Komisjon ei ole õigesti aru saanud Real Decreto-Ley 10/2022 (1) kehtestatud meetme toimimisest. Vaidlustatud otsuses sisalduvast komisjoni analüüsist ei nähtu, et komisjon on teadlik, et kaetud elektrienergia tarnete jaoks ette nähtud maksuvabastus ei kata kõiki võimalikke riskimaandamisinstrumente, kuna mõningates punktides on ta viidanud, et maksuvabastust kohaldatakse hulgituru osalistele, samas kui teiste punktide järgi käsitatakse, et see mõjutab kõiki riskimaandamisinstrumente. Selle tulemusel jättis komisjon arvestamata hagejate positsiooni ja järeldas ekslikult, et riigiabi kava on ELi õigusega kooskõlas. |
| --- | --- |

1.

Esimese väite kohaselt on komisjon teinud faktivea ega ole hinnanud liikmesriigi riigiabi meetme toimimist.

Komisjon ei ole õigesti aru saanud Real Decreto-Ley 10/2022 (1) kehtestatud meetme toimimisest. Vaidlustatud otsuses sisalduvast komisjoni analüüsist ei nähtu, et komisjon on teadlik, et kaetud elektrienergia tarnete jaoks ette nähtud maksuvabastus ei kata kõiki võimalikke riskimaandamisinstrumente, kuna mõningates punktides on ta viidanud, et maksuvabastust kohaldatakse hulgituru osalistele, samas kui teiste punktide järgi käsitatakse, et see mõjutab kõiki riskimaandamisinstrumente. Selle tulemusel jättis komisjon arvestamata hagejate positsiooni ja järeldas ekslikult, et riigiabi kava on ELi õigusega kooskõlas.

| 2. | Teise väite kohaselt ei ole Real Decreto-Ley 10/2022 asjakohane ega proportsionaalne:






  — | kuigi riigiabi mehhanism on nõuetekohaselt suunatud oma eesmärgi saavutamisele, oleks selle saavutamiseks võinud kasutada teisi, vähem häirivaid viise, mis ei oleks mõjutanud hagejate turupositsiooni negatiivselt; |
| --- | --- | --- |

2.

Teise väite kohaselt ei ole Real Decreto-Ley 10/2022 asjakohane ega proportsionaalne:

—

kuigi riigiabi mehhanism on nõuetekohaselt suunatud oma eesmärgi saavutamisele, oleks selle saavutamiseks võinud kasutada teisi, vähem häirivaid viise, mis ei oleks mõjutanud hagejate turupositsiooni negatiivselt;

| — | samuti oleksid need ära hoidnud abikava tagajärjel tekkivad häired, nagu hagejate asetamine ebasoodsamasse olukorda võrreldes konkurentidega, kellel on teistsugused energiatarne struktuurid või erakorralise tulu jaotamine äriühingule, kellega hagejad on maandanud osa oma elektritarbimise riske, ja tema klientidele. |
| --- | --- |

—

samuti oleksid need ära hoidnud abikava tagajärjel tekkivad häired, nagu hagejate asetamine ebasoodsamasse olukorda võrreldes konkurentidega, kellel on teistsugused energiatarne struktuurid või erakorralise tulu jaotamine äriühingule, kellega hagejad on maandanud osa oma elektritarbimise riske, ja tema klientidele.

| 3. | Kolmas väide, et Real Decreto-Ley 10/2022 kehtestatud meede ei ole kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/943 (2) artikliga 10 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/944 (3) artikliga 5:






  — | riigiabi kava ei ole kooskõlas direktiivi 2019/944 artikli 5 lõikes 2 sätestatud vaba hinnakujunduse eranditega, kuna võimalik oleks olnud võtta vähem kahjustavaid meetmeid; |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et Real Decreto-Ley 10/2022 kehtestatud meede ei ole kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/943 (2) artikliga 10 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/944 (3) artikliga 5:

—

riigiabi kava ei ole kooskõlas direktiivi 2019/944 artikli 5 lõikes 2 sätestatud vaba hinnakujunduse eranditega, kuna võimalik oleks olnud võtta vähem kahjustavaid meetmeid;

| — | lisaks tekitab meede hagejatele ebaproportsionaalseid lisakulusid, mis on diskrimineerivad järgmises väites esitatud põhjustel: |
| --- | --- |

—

lisaks tekitab meede hagejatele ebaproportsionaalseid lisakulusid, mis on diskrimineerivad järgmises väites esitatud põhjustel:

| 4. | Neljas väide, mille kohaselt on tegemist diskrimineerimisega:






  — | asjaolu, et kõiki riskimaandamisinstrumente ei lisatud kohandamismehhanismi maksuvabastuse alla on diskrimineeriv. Välistamise kriteeriumid ei ole asjakohased, kuna nii hulgituru ostjad kui ka teised turuosalised on võimelised allkirjastama sarnaseid riskimaandamisinstrumente ja neil on samaväärsed energiatarne lepingulised struktuurid; |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide, mille kohaselt on tegemist diskrimineerimisega:

—

asjaolu, et kõiki riskimaandamisinstrumente ei lisatud kohandamismehhanismi maksuvabastuse alla on diskrimineeriv. Välistamise kriteeriumid ei ole asjakohased, kuna nii hulgituru ostjad kui ka teised turuosalised on võimelised allkirjastama sarnaseid riskimaandamisinstrumente ja neil on samaväärsed energiatarne lepingulised struktuurid;

| — | lisaks on diskrimineerimine seda ilmsem, et need sarnasused on selle valdkonna ELi õiguse kohase liberaliseerimise tulemus. Hagejatele ei ole teada ühtki põhjendust sellisele diskrimineerimisele, ent nende hinnangul on vähetõenäoline, et mõni selgitus oleks proportsionaalne. |
| --- | --- |

—

lisaks on diskrimineerimine seda ilmsem, et need sarnasused on selle valdkonna ELi õiguse kohase liberaliseerimise tulemus. Hagejatele ei ole teada ühtki põhjendust sellisele diskrimineerimisele, ent nende hinnangul on vähetõenäoline, et mõni selgitus oleks proportsionaalne.

| 5. | Viies väide, mille kohaselt on komisjon rikkunud hagejate õiguspärast ootust.
  Hageja tegutsesid vastavalt Euroopa institutsioonide, eriti aga komisjon juhistele ja algatustele. Seega tegutsesid nad aktiivsete ja keskkonnateadlike tarbijatena ning allkirjastasid riskimaandamisinstrumendi muu ettevõtjaga kui nende energiatarnija, kes tagas, et kogu nende kasutatud elektrienergia on pärit taastuvatest energiaallikatest. Komisjon aga rikkus seda ootust ja andis loa meetmele, millega karistati neid lepingu sõlmimise eest niisuguse energiatarnimise struktuuriga. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, mille kohaselt on komisjon rikkunud hagejate õiguspärast ootust.

Hageja tegutsesid vastavalt Euroopa institutsioonide, eriti aga komisjon juhistele ja algatustele. Seega tegutsesid nad aktiivsete ja keskkonnateadlike tarbijatena ning allkirjastasid riskimaandamisinstrumendi muu ettevõtjaga kui nende energiatarnija, kes tagas, et kogu nende kasutatud elektrienergia on pärit taastuvatest energiaallikatest. Komisjon aga rikkus seda ootust ja andis loa meetmele, millega karistati neid lepingu sõlmimise eest niisuguse energiatarnimise struktuuriga.

---

(1)  Real Decreto-ley 10/2022, de 13 de mayo, por el que se establece con carácter temporal un mecanismo de ajuste de costes de producción para la reducción del precio de la electricidad en el mercado mayorista (kuninga 13. mai 2022. aasta dekreetseadus 10/2022, millega ajutiselt kehtestatakse tootmiskulude kohandamise mehhanism, et vähendada elektrienergia hinda hulgiturul).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrus (EU) 2019/943, milles käsitletakse elektrienergia siseturgu (uuesti sõnastatud) (ELT 2019, L 158, lk 54).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL (uuesti sõnastatud) (ELT 2019, L 158, lk 125).

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/23

---

29. septembril 2022 esitatud hagi – RN versus EUIPO

(Kohtuasi T-606/22)

(2022/C 482/32)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: RN (esindaja: advokaat: S. Moya Felix)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada ametisse nimetava isiku (EUIPO tegevdirektor) 4. juuli 2022. aasta otsus, mis puudutab vastamist ametnike personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel esitatud kaebusele seoses sellega, et teatud ajavahemikel ei makstud hagejale õppetoetust ja tema puhul ei tunnustatud õigust saada alates kindlaksmääratud kuupäevast poolt peretoetustest (mis hõlmab 1/3 majapidamistoetusest, ülalpeetava lapse toetusest ja õppetoetusest hageja poja suhtes); |
| --- | --- |

—

tühistada ametisse nimetava isiku (EUIPO tegevdirektor) 4. juuli 2022. aasta otsus, mis puudutab vastamist ametnike personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel esitatud kaebusele seoses sellega, et teatud ajavahemikel ei makstud hagejale õppetoetust ja tema puhul ei tunnustatud õigust saada alates kindlaksmääratud kuupäevast poolt peretoetustest (mis hõlmab 1/3 majapidamistoetusest, ülalpeetava lapse toetusest ja õppetoetusest hageja poja suhtes);

| — | seetõttu tunnustada hageja õigust saada alates kindlaksmääratud kuupäevast neid peretoetusi (õppetoetust teatud ajavahemikel ning poolt peretoetustest, mis hõlmab 1/3 majapidamistoetusest, ülalpeetava lapse toetusest ja õppetoetusest hageja poja suhtes); |
| --- | --- |

—

seetõttu tunnustada hageja õigust saada alates kindlaksmääratud kuupäevast neid peretoetusi (õppetoetust teatud ajavahemikel ning poolt peretoetustest, mis hõlmab 1/3 majapidamistoetusest, ülalpeetava lapse toetusest ja õppetoetusest hageja poja suhtes);

| — | mõista Üldkohtu kohtukulud välja ametisse nimetavalt asutuselt (EUIPO). |
| --- | --- |

—

mõista Üldkohtu kohtukulud välja ametisse nimetavalt asutuselt (EUIPO).

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et on rikutud ametnike personalieeskirjade (1) artiklit 67 seoses artikliga 63.
  EUIPO ei järginud liikmesriigi kohtu 28. novembri 2021. aasta otsust hooldusõiguse kohta selles osas, milles EUIPO leiab väga kaalutlusõiguslikel põhjustel, et hagejale ei peaks maksma 50 % peretoetustest, vaid neid peaks maksma üksnes EUIPO ametnikust teisele vanemale, kuna liikmesriigi kohtu otsuses ei ole täpsustatud, et hageja poeg elab mõlema vanemaga täpselt 50 % ajast. EUIPO moonutas fakte, kuna perekonnakohtu otsustes ei ole tavaliselt kindlaks määratud ajavahemikke, tunde või päevi. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et on rikutud ametnike personalieeskirjade (1) artiklit 67 seoses artikliga 63.

EUIPO ei järginud liikmesriigi kohtu 28. novembri 2021. aasta otsust hooldusõiguse kohta selles osas, milles EUIPO leiab väga kaalutlusõiguslikel põhjustel, et hagejale ei peaks maksma 50 % peretoetustest, vaid neid peaks maksma üksnes EUIPO ametnikust teisele vanemale, kuna liikmesriigi kohtu otsuses ei ole täpsustatud, et hageja poeg elab mõlema vanemaga täpselt 50 % ajast. EUIPO moonutas fakte, kuna perekonnakohtu otsustes ei ole tavaliselt kindlaks määratud ajavahemikke, tunde või päevi.

| 2. | Teine väide, et on rikutud personalieeskirjade VII lisa artikleid 1, 2 ja 3, mis puudutavad peretoetusi.
  Hageja vaidlustab seetõttu EUIPO ametisse nimetava isiku otsuse mitte ainult osas, mis puudutab poolte peretoetuste maksmata jätmist alates kindlaksmääratud kuupäevast, vaid ka õppetoetuste maksmata jätmise teatud ajavahemike eest. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et on rikutud personalieeskirjade VII lisa artikleid 1, 2 ja 3, mis puudutavad peretoetusi.

Hageja vaidlustab seetõttu EUIPO ametisse nimetava isiku otsuse mitte ainult osas, mis puudutab poolte peretoetuste maksmata jätmist alates kindlaksmääratud kuupäevast, vaid ka õppetoetuste maksmata jätmise teatud ajavahemike eest.

---

(1)  Määrus nr 31/EMÜ, 11/Euratom, millega kehtestatakse Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused (EÜT 1962, P 45, lk 1385).

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/24

---

7. oktoobril 2022 esitatud hagi – Sberbank Europe versus EKP

(Kohtuasi T-632/22)

(2022/C 482/33)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Sberbank Europe AG (Viin, Austria) (esindaja: advokaat O. Behrends)

Kostja: Euroopa Keskpank

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada EKP 27. juuli 2022. aasta otsus, mille kohaselt ei tule hinnata hageja maksejõuetust või tõenäoliselt maksejõuetuks jäämist vastavalt ühtse kriisilahenduskorra määruse artiklile 18 (1), mida EKP aga tegi 27. veebruaril 2022 hageja Sloveenia tütarettevõtja Sberbank banka d.d puhul; |
| --- | --- |

—

tühistada EKP 27. juuli 2022. aasta otsus, mille kohaselt ei tule hinnata hageja maksejõuetust või tõenäoliselt maksejõuetuks jäämist vastavalt ühtse kriisilahenduskorra määruse artiklile 18 (1), mida EKP aga tegi 27. veebruaril 2022 hageja Sloveenia tütarettevõtja Sberbank banka d.d puhul;

| — | mõista hageja kohtukulud välja EKP-lt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja EKP-lt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et EKP tõlgendas ja kohaldas valesti Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41, eeldades ekslikult, et iga isiku õigus tutvuda teda puudutavate andmetega vastavalt artikli 41 lõike 2 punktile b piirdub võimalusega toimikuga tutvuda, et kasutada õigust olla ära kuulatud seoses konkreetse vaidlustatava otsusega ELTL artikli 263 tähenduses, mida asjaomane institutsioon kavatseb vastu võtta. Hageja väidab, et harta artikli 41 lõike 2 punktist b tulenev õigus kodifitseerib laiema põhimõtte, mille kohaselt peaks haldus olema läbipaistev nende jaoks, keda haldus puudutab, ja et seda peegeldab asjaolu, et erinevalt artikli 41 lõike 2 punktist a ja artikli 41 lõike 2 punktist c ei ole artikli 41 lõike 2 punkti b kohaldatavust seotud mõne otsusega. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et EKP tõlgendas ja kohaldas valesti Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41, eeldades ekslikult, et iga isiku õigus tutvuda teda puudutavate andmetega vastavalt artikli 41 lõike 2 punktile b piirdub võimalusega toimikuga tutvuda, et kasutada õigust olla ära kuulatud seoses konkreetse vaidlustatava otsusega ELTL artikli 263 tähenduses, mida asjaomane institutsioon kavatseb vastu võtta. Hageja väidab, et harta artikli 41 lõike 2 punktist b tulenev õigus kodifitseerib laiema põhimõtte, mille kohaselt peaks haldus olema läbipaistev nende jaoks, keda haldus puudutab, ja et seda peegeldab asjaolu, et erinevalt artikli 41 lõike 2 punktist a ja artikli 41 lõike 2 punktist c ei ole artikli 41 lõike 2 punkti b kohaldatavust seotud mõne otsusega.

| 2. | Teine väide, et EKP tõlgendas ja kohaldas vääralt ühtse järelevalvemehhanismi määruse (2) artikli 22 lõiget 2 ja ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse (3) artikli 32 lõiget 1. Hageja märgib muu hulgas, et toimiku mõiste ei ole ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 22 lõike 2 teises lauses määratletud kitsalt, kuna selles viidatud toimik koosneb üksnes dokumentidest, mille EKP kogub kokku konkreetse otsuse tegemiseks, mida ta hetkel kaalub ja et ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artikli 32 lõikes 2 esitatud toimiku määratlus hõlmab kõiki dokumente, mis on seotud EKP-poolse järelevalvega asjaomase ettevõtja üle. Hageja väidab, et igal juhul ei saa ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artikli 32 lõiget 1 tõlgendada nii, et see piirab ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 22 lõikes 2 ette nähtud õiguse ulatust ning et ei ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 22 lõiget 2 ega ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artikli 32 lõiget 1 ei saa tõlgendada nii, et need piiravad harta artikli 41 lõike 2 punktis b sätestatud õiguse ulatust. Hageja viitab kaitseabinõuna sellele, et nende niisuguse tõlgendamise korral oleksid mõlemad sätted ebaseaduslikud, kuna need läheksid vastuollu normihierarhias kõrgemal astmel asuva normiga. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et EKP tõlgendas ja kohaldas vääralt ühtse järelevalvemehhanismi määruse (2) artikli 22 lõiget 2 ja ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse (3) artikli 32 lõiget 1. Hageja märgib muu hulgas, et toimiku mõiste ei ole ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 22 lõike 2 teises lauses määratletud kitsalt, kuna selles viidatud toimik koosneb üksnes dokumentidest, mille EKP kogub kokku konkreetse otsuse tegemiseks, mida ta hetkel kaalub ja et ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artikli 32 lõikes 2 esitatud toimiku määratlus hõlmab kõiki dokumente, mis on seotud EKP-poolse järelevalvega asjaomase ettevõtja üle. Hageja väidab, et igal juhul ei saa ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artikli 32 lõiget 1 tõlgendada nii, et see piirab ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 22 lõikes 2 ette nähtud õiguse ulatust ning et ei ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 22 lõiget 2 ega ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artikli 32 lõiget 1 ei saa tõlgendada nii, et need piiravad harta artikli 41 lõike 2 punktis b sätestatud õiguse ulatust. Hageja viitab kaitseabinõuna sellele, et nende niisuguse tõlgendamise korral oleksid mõlemad sätted ebaseaduslikud, kuna need läheksid vastuollu normihierarhias kõrgemal astmel asuva normiga.

| 3. | Kolmas väide, et vaidlustatud otsus on õigusvastane isegi EKP eksliku kitsa käsitluse alusel andmetega tutvumise õigusest, kuna EKP ei võtnud arvesse seda, et tema otsus, mille ta tegi läbipaistvuse kaalutlustel – nimelt EKP 4. märtsi 2004. aasta otsuse (EKP/2004/258/EÜ) üldsuse juurdepääsu kohta EKP dokumentidele (EKP/2004/258/EÜ) (4) alusel – ja mille ta kavatses vaidlustatud otsuse tegemise ajal vastu võtta, on vaidlustatav otsus ELTL artikli 263 tähenduses. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et vaidlustatud otsus on õigusvastane isegi EKP eksliku kitsa käsitluse alusel andmetega tutvumise õigusest, kuna EKP ei võtnud arvesse seda, et tema otsus, mille ta tegi läbipaistvuse kaalutlustel – nimelt EKP 4. märtsi 2004. aasta otsuse (EKP/2004/258/EÜ) üldsuse juurdepääsu kohta EKP dokumentidele (EKP/2004/258/EÜ) (4) alusel – ja mille ta kavatses vaidlustatud otsuse tegemise ajal vastu võtta, on vaidlustatav otsus ELTL artikli 263 tähenduses.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT 2014, L 225, lk 1).

(2)  Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT 2013, L 287, lk 63).

(3)  Euroopa Keskpanga 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 468/2014, millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi raames (ühtse järelevalvemehhanismi raammäärus) (ELT 2014, L 141, lk 1).

(4)  Euroopa Keskpanga 4. märtsi 2004. aasta otsus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Keskpanga dokumentidele (ELT 2004, L 80, lk 42; ELT eriväljaanne 01/05, lk 51).

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/25

---

13. oktoobril 2022 esitatud hagi – ClientEarth versus nõukogu

(Kohtuasi T-648/22)

(2022/C 482/34)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: ClientEarth AISBL (Brüssel, Belgia) (esindaja: advokaat C. Ziegler)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 3. augusti 2022. aasta otsus (SGS 22/3264), mis puudutab vaidemenetluse algatamise taotlust Århusi määruse IV jaotise kohaselt seoses nõukogu 31. märtsi 2022. aasta määrusega (EL) 2022/515, millega muudetakse määrust (EL) 2022/109, millega määratakse 2022. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT 2022, L 104, lk 1); |
| --- | --- |

—

tühistada 3. augusti 2022. aasta otsus (SGS 22/3264), mis puudutab vaidemenetluse algatamise taotlust Århusi määruse IV jaotise kohaselt seoses nõukogu 31. märtsi 2022. aasta määrusega (EL) 2022/515, millega muudetakse määrust (EL) 2022/109, millega määratakse 2022. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT 2022, L 104, lk 1);

| — | jätta nõukogu kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja hageja kohtukulud. |
| --- | --- |

—

jätta nõukogu kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja hageja kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et tehtud on ilmseid õigus- ja hindamisvigu seoses hageja juurdepääsu ulatusega vaidemenetlusele vastavalt Århusi määrusele, kuna nõukogu leidis, et hageja väited, et nõukogul puudus pädevus ja ta kuritarvitas oma volitusi, kui ta võttis vastu lubatud kogupüüki käsitlevat määrust muutva määruse, on vastuvõetamatud, sest need ei kuulu Århusi määruse artikli 10 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et tehtud on ilmseid õigus- ja hindamisvigu seoses hageja juurdepääsu ulatusega vaidemenetlusele vastavalt Århusi määrusele, kuna nõukogu leidis, et hageja väited, et nõukogul puudus pädevus ja ta kuritarvitas oma volitusi, kui ta võttis vastu lubatud kogupüüki käsitlevat määrust muutva määruse, on vastuvõetamatud, sest need ei kuulu Århusi määruse artikli 10 kohaldamisalasse.

| 2. | Teine väide, et tehtud on ilmseid õigus- ja hindamisvigu seoses teisese õiguse oluliste aspektidega ja nõukogu pädevuse ulatusega määrata kindlaks lubatud kogupüük vastavalt ELTL artikli 43 lõikele 3, sest nõukogu:






  — | pani toime ilmse õigusnormi rikkumise seoses kaubandus- ja koostöölepingu väidetava toimega nõukogu pädevusele määrata kindlaks lubatud kogupüük vastuolus liidu kalandusalaste õigusaktidega; |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et tehtud on ilmseid õigus- ja hindamisvigu seoses teisese õiguse oluliste aspektidega ja nõukogu pädevuse ulatusega määrata kindlaks lubatud kogupüük vastavalt ELTL artikli 43 lõikele 3, sest nõukogu:

—

pani toime ilmse õigusnormi rikkumise seoses kaubandus- ja koostöölepingu väidetava toimega nõukogu pädevusele määrata kindlaks lubatud kogupüük vastuolus liidu kalandusalaste õigusaktidega;

| — | pani toime ilmseid õigusnormi rikkumisi seoses tema kaalutlusruumiga määrata kindlaks kalapüügivõimalusi, nagu see on piiratud ühise kalanduspoliitika (ÜKP) alusmääruse artikli 2 lõike 2 maksimaalse jätkusuutliku saagikuse üldeesmärgiga; |
| --- | --- |

—

pani toime ilmseid õigusnormi rikkumisi seoses tema kaalutlusruumiga määrata kindlaks kalapüügivõimalusi, nagu see on piiratud ühise kalanduspoliitika (ÜKP) alusmääruse artikli 2 lõike 2 maksimaalse jätkusuutliku saagikuse üldeesmärgiga;

| — | tegi ilmseid õigus- ja hindamisvigu seoses tema pädevuse piiridega vastavalt ELTL artikli 43 lõikele 3. |
| --- | --- |

—

tegi ilmseid õigus- ja hindamisvigu seoses tema pädevuse piiridega vastavalt ELTL artikli 43 lõikele 3.

| 3. | Kolmas väide, et tehtud on ilmseid hindamisvigu seoses nõukogu kohustustega:






  — | rakendada ettevaatuspõhimõtet, nagu on nõutud ÜKP alusmääruse artikli 2 lõike 2 esimeses ja teisese lõigus, artikli 4 lõike 1 punktis 8 ja artikli 9 lõikes 2 ning mis on rangelt piiratud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgiga; |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et tehtud on ilmseid hindamisvigu seoses nõukogu kohustustega:

—

rakendada ettevaatuspõhimõtet, nagu on nõutud ÜKP alusmääruse artikli 2 lõike 2 esimeses ja teisese lõigus, artikli 4 lõike 1 punktis 8 ja artikli 9 lõikes 2 ning mis on rangelt piiratud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgiga;

| — | rakendada ökosüsteemipõhist lähenemisviisi, nagu on nõutud ÜKP alusmääruse artikli 2 lõikes 3. |
| --- | --- |

—

rakendada ökosüsteemipõhist lähenemisviisi, nagu on nõutud ÜKP alusmääruse artikli 2 lõikes 3.

| 4. | Neljas väide, et tehtud on ilmne hindamisviga seoses nõukogu poolt võimu kuritarvitamisega, kui nõukogu võttis vastu nõukogu 31. märtsi 2022. aasta määruse (EL) 2022/515, millega muudetakse määrust (EL) 2022/109, millega määratakse 2022. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT 2022, L 104, lk 1). |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et tehtud on ilmne hindamisviga seoses nõukogu poolt võimu kuritarvitamisega, kui nõukogu võttis vastu nõukogu 31. märtsi 2022. aasta määruse (EL) 2022/515, millega muudetakse määrust (EL) 2022/109, millega määratakse 2022. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT 2022, L 104, lk 1).

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/26

---

18. oktoobril 2022 esitatud hagi – Shamalov versus nõukogu

(Kohtuasi T-651/22)

(2022/C 482/35)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Kirill Shamalov (Peterburi, Venemaa) (esindaja: advokaat A. Genko)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

tunnistada tema tühistamishagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks ning sellest tulenevalt tühistada järgmised aktid:

| — | nõukogu 17. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 269/2014 (8. aprilli 2022. aasta rakendusmäärusega (EL) 2022/581 muudetud kujul; ELT 2022, L 110, lk 3) osas, milles hageja lisati karistatud isikute loetellu numbri all 908; |
| --- | --- |

—

nõukogu 17. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 269/2014 (8. aprilli 2022. aasta rakendusmäärusega (EL) 2022/581 muudetud kujul; ELT 2022, L 110, lk 3) osas, milles hageja lisati karistatud isikute loetellu numbri all 908;

| — | nõukogu 17. märtsi 2014. aasta otsus 2014/145/ÜVJP (nõukogu 8. aprilli 2022. aasta otsusega (ÜVJP) 2022/582 muudetud kujul; ELT 2022, L 110, lk 55) osas, milles hageja lisati karistatud isikute loetellu numbri all 908; |
| --- | --- |

—

nõukogu 17. märtsi 2014. aasta otsus 2014/145/ÜVJP (nõukogu 8. aprilli 2022. aasta otsusega (ÜVJP) 2022/582 muudetud kujul; ELT 2022, L 110, lk 55) osas, milles hageja lisati karistatud isikute loetellu numbri all 908;

| — | nõukogu 17. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 269/2014 (25. veebruaril 2022 määrusega (EL) 2022/330 muudetud kujul; ELT 2022, L 51, lk 1) hagejat puudutavas osas, kuivõrd see lubab karistada isikuid, kes on „juhtivad ettevõtjad või juriidilised isikud, üksused või asutused, kes on seotud majandussektoritega, mis on oluline tuluallikas [...] Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks“; |
| --- | --- |

—

nõukogu 17. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 269/2014 (25. veebruaril 2022 määrusega (EL) 2022/330 muudetud kujul; ELT 2022, L 51, lk 1) hagejat puudutavas osas, kuivõrd see lubab karistada isikuid, kes on „juhtivad ettevõtjad või juriidilised isikud, üksused või asutused, kes on seotud majandussektoritega, mis on oluline tuluallikas [...] Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks“;

| — | nõukogu 17. märtsi 2014. aasta otsus nr 2014/145/ÜVJP (25. veebruaril 2022 nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/329 muudetud kujul; ELT 2022, L 50, lk 1) hagejat puudutavas osas, kuivõrd see uus redaktsioon lubab karistada isikuid, kes on „juhtivad ettevõtjad, kes on seotud majandussektoritega, mis on [...] Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks“; |
| --- | --- |

—

nõukogu 17. märtsi 2014. aasta otsus nr 2014/145/ÜVJP (25. veebruaril 2022 nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/329 muudetud kujul; ELT 2022, L 50, lk 1) hagejat puudutavas osas, kuivõrd see uus redaktsioon lubab karistada isikuid, kes on „juhtivad ettevõtjad, kes on seotud majandussektoritega, mis on [...] Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks“;

| — | loeteludesse jätmise aktid, eelkõige nõukogu 14. septembri 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/1529 (ELT 2022, L 239, lk 1) ja otsus (ÜVJP) 2022/1530 (ELT 2022, L 239, lk 149) hagejat puudtavas osas; |
| --- | --- |

—

loeteludesse jätmise aktid, eelkõige nõukogu 14. septembri 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/1529 (ELT 2022, L 239, lk 1) ja otsus (ÜVJP) 2022/1530 (ELT 2022, L 239, lk 149) hagejat puudtavas osas;

| — | mõista kohtukulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimene väide, mis koosneb kolmest osast, puudutab hindamisviga. Hageja arvates ei vasta ükski nõukogu esitatud tõenditest Euroopa Kohtu praktikas tõenditele esitatavatele nõuetele, mis puudutavad tõendatuse taset ja tõendite kvaliteeti. Nõukogu põhjenduskäigus ei tõendatud hageja juhtiva isiku staatust muul viisil kui kategooriliste väidetega. Kuigi nõukogule teatati, et hageja ei ole enam juhtivatel ametikohtadel, jättis ta hageja karistatavate isikute loetellu. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, mis koosneb kolmest osast, puudutab hindamisviga. Hageja arvates ei vasta ükski nõukogu esitatud tõenditest Euroopa Kohtu praktikas tõenditele esitatavatele nõuetele, mis puudutavad tõendatuse taset ja tõendite kvaliteeti. Nõukogu põhjenduskäigus ei tõendatud hageja juhtiva isiku staatust muul viisil kui kategooriliste väidetega. Kuigi nõukogule teatati, et hageja ei ole enam juhtivatel ametikohtadel, jättis ta hageja karistatavate isikute loetellu.

| 2. | Teine väide on seotud põhjenduse puudumisega. Hageja väidab, et nõukogu ei ole esitanud ühtegi eraldiseisvat, spetsiifilist ja konkreetset põhjust, mille tõttu saaks ta kvalifitseerida juhtivaks ettevõtjaks. |
| --- | --- |

2.

Teine väide on seotud põhjenduse puudumisega. Hageja väidab, et nõukogu ei ole esitanud ühtegi eraldiseisvat, spetsiifilist ja konkreetset põhjust, mille tõttu saaks ta kvalifitseerida juhtivaks ettevõtjaks.

| 3. | Kolmas väide, et võimu on kuritarvitatud. Hageja väidab, et mitu asjaolu viitavad sellele, et nõukogu tugines hageja karistamisel onupojapoliitika etteheidetele, mis ei ole lubatud normide kohaselt, mille alusel hagejat karistati. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et võimu on kuritarvitatud. Hageja väidab, et mitu asjaolu viitavad sellele, et nõukogu tugines hageja karistamisel onupojapoliitika etteheidetele, mis ei ole lubatud normide kohaselt, mille alusel hagejat karistati.

| 4. | Neljas väide, milleks on „juhtiva ettevõtja“ kriteeriumi täiendav õigusvastasuse vastuväide, mis esitatakse kolmel põhjusel: kuna puudub piisav seos selle kriteeriumi ja taotletava eesmärgi vahel, kuna rikutud on liidu aluspõhimõtteid, eriti võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning lõpuks kuna on rikutud ka õiguspärasuse põhimõtet. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, milleks on „juhtiva ettevõtja“ kriteeriumi täiendav õigusvastasuse vastuväide, mis esitatakse kolmel põhjusel: kuna puudub piisav seos selle kriteeriumi ja taotletava eesmärgi vahel, kuna rikutud on liidu aluspõhimõtteid, eriti võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning lõpuks kuna on rikutud ka õiguspärasuse põhimõtet.

| 5. | Viies väide, et individuaalseid sanktsioone käsitlevate nõukogu otsuste igakülgse kontrolli jaoks puuduvad tõendid selle kohta, et hageja oleks juhtiv ettevõtja. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et individuaalseid sanktsioone käsitlevate nõukogu otsuste igakülgse kontrolli jaoks puuduvad tõendid selle kohta, et hageja oleks juhtiv ettevõtja.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/28

---

27. oktoobril 2022 esitatud hagi – Allegro versus EUIPO (SMART!)

(Kohtuasi T-658/22)

(2022/C 482/36)

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Allegro sp. z o.o. (Poznan, Poola) (esindaja: radca prawny M. Podbielska)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi SMART! taotlus – registreerimistaotlus nr 18 525 530

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 24. augusti 2022. aasta otsus asjas R 712/2022-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus tervikuna; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus tervikuna;

| — | mõista kohtukulud, sealhulgas apellatsioonikoja menetluse kulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud, sealhulgas apellatsioonikoja menetluse kulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 2 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 2 rikkumine.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/28

---

27. oktoobril 2022 esitatud hagi – Seopult versus komisjon

(Kohtuasi T-660/22)

(2022/C 482/37)

Kohtumenetluse keel: portugali

Pooled

Hageja: Seopult LTD (Limassol, Küpros) (esindajad: advokaadid A. Gaspar Schwalbach, C. Pinto Xavier ja M. Cotrim)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 4. detsembri 2020. aasta otsuse (EL) 2022/1414 abikava SA.21259 (2018/C) (ex 2018/NN) kohta, mida Portugal on rakendanud Madeira vabatsooni (ZFM) puhul – III kava, artiklid 1, 4 ja 5. |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 4. detsembri 2020. aasta otsuse (EL) 2022/1414 abikava SA.21259 (2018/C) (ex 2018/NN) kohta, mida Portugal on rakendanud Madeira vabatsooni (ZFM) puhul – III kava, artiklid 1, 4 ja 5.

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet, mis põhilises osas on identsed või sarnased nendega, mis esitati kohtuasjas T-588/22, Renco Valore vs. komisjon.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/29

---

31. oktoobril 2022 esitatud hagi – Nagolimad – Serviços Internacionais versus komisjon

(Kohtuasi T-668/22)

(2022/C 482/38)

Kohtumenetluse keel: portugali

Pooled

Hageja: Nagolimad – Serviços Internacionais, SA (Funchal, Portugal) (esindajad: advokaadid M. Afonso ja J. Ferreira Faria)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 4. detsembri 2020. aasta otsus C(2020) 8850 abikava SA.21259 (2018/C) (ex 2018/NN) kohta, mida Portugal on rakendanud Madeira vabatsooni (ZFM) puhul – III kava. |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 4. detsembri 2020. aasta otsus C(2020) 8850 abikava SA.21259 (2018/C) (ex 2018/NN) kohta, mida Portugal on rakendanud Madeira vabatsooni (ZFM) puhul – III kava.

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kuus väidet, mis põhilises osas on identsed või sarnased nendega, mis esitati kohtuasjas T-553/22, Thorn Investments vs. komisjon.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/29

---

3. novembril 2022 esitatud hagi – IP versus komisjon

(Kohtuasi T-669/22)

(2022/C 482/39)

Kohtumenetluse keel: portugali

Pooled

Hageja: IP (esindaja: advokaat J. Martins)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada käesolevolev hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada käesolevolev hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada vaidlustatud otsused; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsused;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt; |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt;

| — | mõista kostjalt välja õiglane ja kohane hüvitis. |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt välja õiglane ja kohane hüvitis.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitab Euroopa Komisjoni 18. jaanuari 2022. aasta otsuse, millega määrati IP-le distsiplinaarkaristuseks teenistuslepingu ette teatamata ülesütlemine, tühistamiseks kolm väidet.

Esimese väite kohaselt on rikutud hea halduse põhimõtet ja põhjendamiskohustust.

Teise väite kohaselt on tehtud ilmseid hindamisvigu.

Kolmanda väite kohaselt on rikutud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade IX lisa artiklit 10.

---