# Официален вестник C 443/22 н

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 443 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6522 ноември 2022 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 443

Издание на български език

Информация и известия

Година 6522 ноември 2022 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 571-ва пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — пленарна сесия в изцяло присъствен режим, 13.7.2022 г. – 14.7.2022 г. |
| 2022/C 443/01 | Резолюция на Европейския икономически и социален комитет: Принос към работната програма на Европейската комисия за 2023 г. | 1 |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 571-ва пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — пленарна сесия в изцяло присъствен режим, 13.7.2022 г. – 14.7.2022 г. |
| 2022/C 443/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Данъчно облагане на трансграничните дистанционни работници и техните работодатели (становище по собствена инициатива) | 15 |
| 2022/C 443/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Цифрова идентичност, суверенитет на данните и пътят към справедлив цифров преход за гражданите, живеещи в информационното общество (становище по собствена инициатива) | 22 |
| 2022/C 443/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет: Анализ на ролята на организираното гражданско общество в новото споразумение между ЕС и Организацията на държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ), включително положението относно споразуменията за икономическо партньорство (СИП) в тази рамка (становище по собствена инициатива) | 29 |
| 2022/C 443/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно новия Съвет по търговия и технологии ЕС-САЩ в действие: приоритети за бизнеса, работниците и потребителите и необходими предпазни мерки (становище по собствена инициатива) | 37 |
| 2022/C 443/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Политиката за младежта в Западните Балкани като част от програмата за иновации за Западните Балкани (становище по собствена инициатива) | 44 |
| 2022/C 443/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Цената на отказа от Европа — ползите от единния пазар (проучвателно становище) | 51 |
| 2022/C 443/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Данъчно облагане на цифровата икономика (проучвателно становище по искане на чешкото председателство) | 58 |
| 2022/C 443/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Равенството между половете (проучвателно становище по искане на чешкото председателство) | 63 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Европейски икономически и социален комитет

571-ва пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — пленарна сесия в изцяло присъствен режим, 13.7.2022 г. – 14.7.2022 г.

2022/C 443/01

Резолюция на Европейския икономически и социален комитет: Принос към работната програма на Европейската комисия за 2023 г.

1

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

571-ва пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — пленарна сесия в изцяло присъствен режим, 13.7.2022 г. – 14.7.2022 г.

2022/C 443/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Данъчно облагане на трансграничните дистанционни работници и техните работодатели (становище по собствена инициатива)

15

2022/C 443/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Цифрова идентичност, суверенитет на данните и пътят към справедлив цифров преход за гражданите, живеещи в информационното общество (становище по собствена инициатива)

22

2022/C 443/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет: Анализ на ролята на организираното гражданско общество в новото споразумение между ЕС и Организацията на държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ), включително положението относно споразуменията за икономическо партньорство (СИП) в тази рамка (становище по собствена инициатива)

29

2022/C 443/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно новия Съвет по търговия и технологии ЕС-САЩ в действие: приоритети за бизнеса, работниците и потребителите и необходими предпазни мерки (становище по собствена инициатива)

37

2022/C 443/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Политиката за младежта в Западните Балкани като част от програмата за иновации за Западните Балкани (становище по собствена инициатива)

44

2022/C 443/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Цената на отказа от Европа — ползите от единния пазар (проучвателно становище)

51

2022/C 443/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Данъчно облагане на цифровата икономика (проучвателно становище по искане на чешкото председателство)

58

2022/C 443/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Равенството между половете (проучвателно становище по искане на чешкото председателство)

63

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 571-ва пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — пленарна сесия в изцяло присъствен режим, 13.7.2022 г. – 14.7.2022 г. |
| 2022/C 443/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на директиви 2005/29/ЕО и 2011/83/ЕС по отношение на предоставянето на повече права на потребителите в контекста на екологичния преход чрез по-добра защита срещу нелоялни практики и по-добро информиране (COM(2022) 143 final — 2022/0092 (COD)) | 75 |
| 2022/C 443/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно дължима грижа на дружествата във връзка с устойчивостта и за изменение на Директива (ЕС) 2019/1937 (COM(2022) 71 final) | 81 |
| 2022/C 443/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 909/2014 по отношение на дисциплината при сетълмента, трансграничното предоставяне на услуги, сътрудничеството между надзорните органи, предоставянето на спомагателни услуги от банков тип и изискванията към централните депозитари на ценни книжа от трети държави (COM(2022) 120 final — 2022/0074 (COD)) | 87 |
| 2022/C 443/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно борбата с насилието над жени и домашното насилие (COM(2022) 105 final]) | 93 |
| 2022/C 443/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — COVID-19: поддържане на готовността и реакцията на ЕС — поглед напред (COM(2022) 190 final) | 101 |
| 2022/C 443/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Стратегия на ЕС за устойчиви и кръгови текстилни изделия (COM(2022) 141 final) | 106 |
| 2022/C 443/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно пътната карта относно критичните технологии за сигурността и отбраната (COM (2022) 61 final) | 112 |
| 2022/C 443/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно географските означения на Европейския съюз за вина, спиртни напитки и селскостопански продукти и относно схемите за качество на селскостопанските продукти, за изменение на регламенти (ЕС) No 1308/2013, (ЕС) 2017/1001 и (ЕС) 2019/787 и за отмяна на Регламент (ЕС) No 1151/2012 (COM(2022) 134 final — 2022/0089 (COD)) | 116 |
| 2022/C 443/18 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Превръщане на устойчивите продукти в норма (COM(2022) 140 final) и предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка за определяне на изискванията за екопроектиране към устойчиви продукти и за отмяна на Директива 2009/125/ЕО (COM(2022) 142 final — 2022/0095 (COD)) | 123 |
| 2022/C 443/19 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. относно емисиите от промишлеността (комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването) и на Директива 1999/31/ЕО на Съвета от 26 април 1999 г. относно депонирането на отпадъци (COM(2022) 156 final — 2022/0104 (COD)) и предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за докладване на данни за околната среда от промишлени инсталации и създаване на портал за емисиите от промишлеността COM(2022) 157 final — 2022/0105 (COD)) | 130 |
| 2022/C 443/20 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Сигурност на доставките и достъпни цени на енергията — варианти за незабавни мерки и подготовка за следващата зима (COM(2022) 138 final) | 140 |
| 2022/C 443/21 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на особени и временни мерки с оглед на руското нашествие в Украйна по отношение на документите на водач, издадени от Украйна в съответствие с нейното законодателство (COM(2022) 313 final — 2022/0204 (COD)) | 144 |
| 2022/C 443/22 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива (ЕС) 2018/2001 за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници, Директива 2010/31/ЕС относно енергийните характеристики на сградите и Директива 2012/27/ЕС относно енергийната ефективност (COM(2022) 222 final) | 145 |

III   Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

571-ва пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — пленарна сесия в изцяло присъствен режим, 13.7.2022 г. – 14.7.2022 г.

2022/C 443/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на директиви 2005/29/ЕО и 2011/83/ЕС по отношение на предоставянето на повече права на потребителите в контекста на екологичния преход чрез по-добра защита срещу нелоялни практики и по-добро информиране (COM(2022) 143 final — 2022/0092 (COD))

(COM(2022) 143 final — 2022/0092 (COD))

75

2022/C 443/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно дължима грижа на дружествата във връзка с устойчивостта и за изменение на Директива (ЕС) 2019/1937 (COM(2022) 71 final)

(COM(2022) 71 final)

81

2022/C 443/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 909/2014 по отношение на дисциплината при сетълмента, трансграничното предоставяне на услуги, сътрудничеството между надзорните органи, предоставянето на спомагателни услуги от банков тип и изискванията към централните депозитари на ценни книжа от трети държави (COM(2022) 120 final — 2022/0074 (COD))

(COM(2022) 120 final — 2022/0074 (COD))

87

2022/C 443/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно борбата с насилието над жени и домашното насилие (COM(2022) 105 final])

(COM(2022) 105 final])

93

2022/C 443/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — COVID-19: поддържане на готовността и реакцията на ЕС — поглед напред (COM(2022) 190 final)

(COM(2022) 190 final)

101

2022/C 443/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Стратегия на ЕС за устойчиви и кръгови текстилни изделия (COM(2022) 141 final)

(COM(2022) 141 final)

106

2022/C 443/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно пътната карта относно критичните технологии за сигурността и отбраната (COM (2022) 61 final)

(COM (2022) 61 final)

112

2022/C 443/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно географските означения на Европейския съюз за вина, спиртни напитки и селскостопански продукти и относно схемите за качество на селскостопанските продукти, за изменение на регламенти (ЕС) No 1308/2013, (ЕС) 2017/1001 и (ЕС) 2019/787 и за отмяна на Регламент (ЕС) No 1151/2012 (COM(2022) 134 final — 2022/0089 (COD))

(COM(2022) 134 final — 2022/0089 (COD))

116

2022/C 443/18

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Превръщане на устойчивите продукти в норма (COM(2022) 140 final) и предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка за определяне на изискванията за екопроектиране към устойчиви продукти и за отмяна на Директива 2009/125/ЕО (COM(2022) 142 final — 2022/0095 (COD))

(COM(2022) 140 final)

(COM(2022) 142 final — 2022/0095 (COD))

123

2022/C 443/19

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. относно емисиите от промишлеността (комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването) и на Директива 1999/31/ЕО на Съвета от 26 април 1999 г. относно депонирането на отпадъци (COM(2022) 156 final — 2022/0104 (COD)) и предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за докладване на данни за околната среда от промишлени инсталации и създаване на портал за емисиите от промишлеността COM(2022) 157 final — 2022/0105 (COD))

(COM(2022) 156 final — 2022/0104 (COD))

COM(2022) 157 final — 2022/0105 (COD))

130

2022/C 443/20

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Сигурност на доставките и достъпни цени на енергията — варианти за незабавни мерки и подготовка за следващата зима (COM(2022) 138 final)

(COM(2022) 138 final)

140

2022/C 443/21

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на особени и временни мерки с оглед на руското нашествие в Украйна по отношение на документите на водач, издадени от Украйна в съответствие с нейното законодателство (COM(2022) 313 final — 2022/0204 (COD))

(COM(2022) 313 final — 2022/0204 (COD))

144

2022/C 443/22

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива (ЕС) 2018/2001 за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници, Директива 2010/31/ЕС относно енергийните характеристики на сградите и Директива 2012/27/ЕС относно енергийната ефективност (COM(2022) 222 final)

(COM(2022) 222 final)

145

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Европейски икономически и социален комитет

571-ва пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — пленарна сесия в изцяло присъствен режим, 13.7.2022 г. – 14.7.2022 г.

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/1

---

Резолюция на Европейския икономически и социален комитет: Принос към работната програма на Европейската комисия за 2023 г.

(2022/C 443/01)

| Докладчици: | Мария МИНЧЕВА


  Stefano PALMIERI


  Kinga JOÓ |
| --- | --- |

Докладчици:

Мария МИНЧЕВА

Stefano PALMIERI

Kinga JOÓ

| Правно основание | Член 52, параграф 4 от Правилника за дейността |
| --- | --- |
| Приемане на пленарна сесия | 14.7.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 196/0/0 |

Правно основание

Член 52, параграф 4 от Правилника за дейността

Приемане на пленарна сесия

14.7.2022 г.

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

196/0/0

1.   Въведение

| 1.1. | Както пандемията, така и войната в Украйна показаха, че е от съществено значение ЕС да бъде добре подготвен за неочаквани събития. Това подчертава ролята на прогностичните дейности с оглед на идентифицирането на всякакви слаби сигнали и очертаване на различни сценарии, а с това и осигуряването на основа за създателите на политики на ЕС, социалните партньори и други участници от гражданското общество, за да могат да подобрят устойчивостта, да се справят с рисковете и да се възползват от възможностите. Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) настоятелно призовава при дейностите за стратегическо прогнозиране да се обръща много по-голямо внимание на развоя на геополитическите събития не само в Европа, но и извън нея (1), включително последиците от тях за сигурността, търговията, бежанците и интегрирането им в приемащите ги общества. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Пандемията и войната хвърлиха отново светлина и върху силата и значението на гражданското общество и неговите институции в борбата с последиците от кризите и за оказването на помощ на хората. Поради това ЕИСК настоятелно призовава Комисията да отдаде в по-голяма степен дължимото на значението на гражданското общество и неговите институции, като им отреди видно място в политиката на ЕС. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Силата на ЕС в световен мащаб произтича от общите му ценности, основани на демокрацията, върховенството на закона, и от неговия икономически и социален модел. Последователните шокове показват колко е важно да се изгради по-устойчива европейска икономика и да се смекчат вторичните последици от различни кризи (инфлация, увеличение на цените на енергията и суровините и недостиг на доставки, смущения във веригите на доставки). Необходимо е Европа да намали зависимостите си от ненадеждни доставчици и своята изложеност на риск по отношение на тях, като същевременно изгради коалиции с партньори — съмишленици, и диверсифицира източниците си на доставки. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Освен във вноса на енергоносители Русия и Украйна имат значителен дял във вноса в ЕС на метали, които са от изключително важно значение за няколко стратегически отрасъла на промишлеността (2). И двете държави са важни износители на няколко селскостопански продукти, като зърно и маслодайни семена. Прекъсванията на износа от тези страни вече доведе до огромно увеличение в световен мащаб на цените на селскостопанските борсови стоки. Последиците се усещат особено силно в най-бедните страни по света и най-бедните хора са тези, които ще пострадат най-много. Във връзка с това ЕИСК отново призовава за ускоряване на развитието на стратегическа и технологична автономност на Европа и изтъква необходимостта от ограничаване на нашите зависимости по отношение на енергията, суровините от изключителна важност и храните (3). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | За да се избегнат драстични икономически и социални последици, енергийната политика на ЕС трябва да бъде реалистична и да спомага за изграждането на енергийния съюз и за постигането на целите в областта на климата, без да създава допълнителна тежест за уязвимите потребители и работниците и без да подкопава конкурентоспособността на европейските предприятия. ЕС трябва да работи за постигане на амбициозните си цели в областта на климата, като същевременно гарантира стабилността и сигурността на енергийните доставки на цена, която е достъпна за предприятията и гражданите. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Европейските общества вече бяха сериозно засегнати от пандемията и настоящата криза е още едно огромно сътресение, което се усеща най-вече от най-уязвимите в нашите общества. Солидарността и социалното сближаване трябва също така да бъдат водещи насоки в предстоящите политики на ЕС: отговорът на войната в Украйна ще има цена за всеки и трябва да гарантираме, че тези тежести се поделят и то по справедлив начин. ЕК би могла да проведе допълнителни обсъждания с държавите членки за възможните дългосрочни инструменти, т.е. осигурителните схеми за безработица за справяне със системните проблеми, които единствено се влошиха вследствие на текущата криза. Последиците и евентуалното по-нататъшно използване на механизма SURE следва да бъдат проучени и обсъдени и със социалните партньори. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК приканва ЕК да запази като приоритет по-доброто регулиране и призовава Комисията и законодателите на ЕС последователно да задълбочават и развиват системата на ЕС за по-добро законотворчество във всичките ѝ аспекти и систематично да използват инструментите и насоките за по-добро регулиране в своята работа. За тази цел ЕИСК насърчава Комисията да продължи да популяризира принципите и инструментите за по-добро законотворчество във всички свои служби. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Подходът на устойчивото развитие следва да бъде възприет като всеобхватна и неразделна цел на всички политики, програми и мерки. За да се стимулира възстановяването от кризите, Комисията и държавите членки следва да набележат политики и инициативи, които носят едновременно икономически, социални и екологични ползи и да се стремят към тяхното осъществяване, а именно — укрепване на бизнес средата, подобряване на условията на труд и живот и улесняване на прехода към неутрална по отношение на климата и кръгова икономика. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Възстановяването и устойчивостта на ЕС по отношение на кризи са неразривно свързани с устойчивия растеж, социалното сближаване, благоприятната бизнес среда и положителното развитие на заетостта и условията за заетост в съответствие с Европейския зелен пакт, Европейския стълб на социалните права и неговия план за действие, както и с целите за устойчиво развитие. Всички предприемани политически мерки трябва да насърчават устойчивата стопанска дейност, предприемачеството и създаването на работни места, както и по-добри условия на труд и на живот. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Въпреки неотложните проблеми е жизненоважно да не се забравят нито основополагащите принципи на ЕС, като например ефективното прилагане на правилата на единния пазар, нито дългосрочните нужди, като например постигането на неутралност по отношение на климата до 2050 г. и борбата с бедността и социалното изключване, за да се гарантира успешно бъдеще за гражданите и предприятията. Поради това Комисията следва да продължи да улеснява и насърчава инвестициите в научни изследвания и иновации, като надлежно отчита нарастващите нужди от намиране на решения и подобряване на устойчивостта спрямо геоикономически, обществени, здравни и екологични рискове. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Освен укрепването на вътрешния пазар и намаляването на критичните зависимости, постигането на по-силна позиция в света изисква също така успех в областта на износа. Комисията следва да проучи как да се повиши конкурентоспособността на европейските предприятия като цяло и по-специално да се улесни заемането на по-силни позиции на дружествата от ЕС на световните пазари на технологии, продукти и решения в отговор на глобалните мегатенденции и предизвикателства като изменението на климата. Трябва също така да се укрепи капацитетът на здравния сектор по отношение на подобряването на научните изследвания и методологиите за управление на нарастващите потребности от грижи, както и на евентуални бъдещи пандемии. Това трябва да включва създаването и насърчаването в международен план на стандарти от страна на европейските предприятия и новатори, тъй като стандартите създават пазари. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Постигането на по-силна роля на ЕС в световен мащаб изисква солидно единство и съвместни усилия от страна на държавите членки. Комисията следва да надгражда върху единството, постигнато по време на кризите, и да намери начини за засилване на възстановяването и дългосрочната конкурентоспособност на ЕС и на благосъстоянието на гражданите по начин, който все повече разчита на иновации и умения, а не на държавни помощи или пречки пред търговията и сътрудничеството. В отношенията си с останалата част от света Съюзът следва да продължи да допринася за изкореняването на бедността и защитата на правата на човека. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Европейският зелен пакт

| 2.1. | ЕИСК подкрепи прилагането на Европейския зелен пакт (ЕЗП) и посочи, че той трябва да се осъществява по социално справедлив начин, при условия, с които се гарантира европейска продоволствена сигурност, както и сигурност на енергийните доставки на достъпни цени. Това се отнася, наред с другото, за пакета „Подготвени за цел 55“, който ще окаже неравномерно въздействие върху секторите, предприятията, регионите, общностите и отделните хора в цяла Европа. ЕИСК настоява, че активното участие на социалните партньори и съответните организации на гражданското общество е важно както във фазата на планиране, така и във фазата на изпълнение. От жизненоважно значение е да се подкрепят гражданите и групите от заинтересовани страни в хода на тяхното мобилизиране за активно участие в прехода към общество с ниски въглеродни емисии. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК отбелязва, че инициативите, свързани с ЕЗП, трябва да се допълват и да се подсилват взаимно в областта на климата, енергетиката, транспорта, сградите, промишлеността, горското стопанство и продоволствените системи, за да се постигне конкурентоспособна, справедлива, неутрална по отношение на климата и кръгова икономика на ЕС. ЕИСК призовава също така за по-добро взаимно допълване между екологичния и цифровия преход. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕИСК призовава за разработването на набор от подходящи показатели „отвъд БВП“ с цел да се наблюдава напредъкът в прехода към устойчив икономически, социален и екологичен растеж в съответствие с ЕЗП. Следва да бъде създаден кратък набор от показатели „отвъд БВП“ и същият да бъде включен в набора от показатели на ЕЗП и в процеса на европейското икономическо управление. Той трябва също така да предоставя информация за разработването на политики, да подобрява комуникацията и да насърчава определянето на цели. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ЕИСК подкрепя целта на Европейската таксономия на устойчивите дейности („Таксономията на ЕС“) за насочване на инвестициите към устойчиви проекти и дейности. За тази цел Комисията е изготвила набор от правила за определяне на това кои инвестиции могат да се наричат „екологични (зелени)“. ЕИСК призовава за разработване на таксономията по начин, който да отчита обществените нужди, като например сигурността на енергийните доставки и съществените суровини и борсови стоки и също така акцентът да се поставя в по-голяма степен върху аспектите на социалната устойчивост, като например трудовите права и правата на човека, като същевременно се зачитат правомощията на държавите членки и различните системи на колективни трудови правоотношения и осъществимостта на обективна оценка в контекста на достъпа до финансиране. От самото начало ЕИСК твърди, че Зеленият пакт може да бъде и ще бъде успешен единствено ако е и социален пакт. Що се отнася до социалните аспекти на таксономията, понастоящем ЕИСК работи по становище по собствена инициатива относно „Социална таксономия — предизвикателства и възможности“. Таксономията следва да се използва и в контекста на стандарта на ЕС за „зелени“ облигации. ЕИСК счита, че е важно таксономиите да бъдат приведени в съответствие в международен план в рамките на Международната платформа за устойчиво финансиране. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | За да се отговори на социалните и трудовите притеснения по отношение на ЕЗП, ЕИСК призовава Комисията да предложи допълнителни политически мерки за укрепване на социалното и трудовото измерение на ЕЗП, като го съчетае с амбициозни социални цели, в съответствие с Декларацията от Порто, Европейския стълб на социалните права и насоките на МОТ за справедлив преход. По-специално ЕИСК призовава институциите на ЕС към картографиране и анализ на въздействието, което екологичният преход ще окаже върху заетостта и уменията в различните държави, региони и сектори, включително подизпълнителите и веригите за създаване на стойност надолу по веригата. ЕИСК призовава също така да се гарантира, че националните планове в областта на енергетиката и климата съдържат стратегии за справедлив преход. Освен това е важно да се предвиждат и управляват промените в сферата на труда, включително чрез целенасочена подкрепа като например повишаване на необходимите умения, гарантиране на социална закрила и включване на цялото общество, имащо отношение към оформянето на прехода, както и допълнителни предложения за мобилизиране на мащабни публични и частни инвестиции в подкрепа на прехода, както и да бъдат значително увеличени размерът и обхватът на Фонда за справедлив преход, за да се отговори на предизвикателствата. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ЕИСК призовава да се гарантира, че регулаторната рамка на ЕС ще даде възможност на предприятията в ЕС, включително МСП, да се превърнат в пионери в екологосъобразната стопанска дейност, като същевременно се предотвратява рискът от изместване на производството и се осигурява защита срещу внос с по-голямо отрицателно въздействие върху околната среда. Това важи особено за енергоемките отрасли. ЕИСК призовава също така за оказване на подкрепа на МСП, за да разбират и управляват по-добре нарастващите изисквания в областта на климата и околната среда, насочени пряко и непряко към тях. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ЕИСК призовава за силна подкрепа за промишлените отрасли по отношение на иновациите с цел разработване и внедряване на екологосъобразни технологии, материали, продукти, производствени процеси и бизнес модели чрез улесняване на осъществяването например на програми за водород, батерии и акумулатори, полупроводници, улавяне и използване на въглерод, както и на практики на кръговата икономика в различни области, като например в сферата на опаковките. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | За да се засили глобалното въздействие на ЕС в смекчаването на последиците от изменението на климата, ЕС следва да осигури конкурентни условия на промишлеността на ЕС, за да се възползва тя от възможностите за износ, предоставяни от глобалното търсене на технологии и решения в областта на климата, и по този начин да увеличи въглеродния отпечатък на ЕС. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Промишлените алианси се оказват успешен метод за разработване на широкомащабни и трансгранични промишлени проекти в стратегически области. Тези промишлени алианси, заедно с важни проекти от общоевропейски интерес (ВПОИ), са от решаващо значение за възстановяването и насърчаването на европейските стандарти и ключови технологии, по-специално в области, в които пазарът сам по себе си не може да постигне резултати или бива изкривяван. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Следва да бъде засилен напредъкът към един истински енергиен съюз, за да се гарантира енергийният преход към една достъпна, безопасна, конкурентоспособна, сигурна и устойчива енергийна система. Като се имат предвид настоящите предизвикателства, породени от войната между Русия и Украйна, Комисията следва да се съсредоточи върху мерки, които носят най-големи ползи по отношение на цялата съвкупност от цели на енергийния съюз и допринасят едновременно за преодоляване на сериозните предизвикателства и постигане на дългосрочните цели. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Ситуацията в Украйна доведе до съобщението относно REPowerEU (4), което — по искане на Европейския съвет — беше последвано от плана REPowerEU с предложения (5), които — ако бъде изпълнени правилно — могат значително да ускорят постигането както на енергийна независимост, така и на устойчивост на Европейския съюз. Целта за постигане на независимост от руския газ и други изкопаеми горива изисква както спешна диверсификация на доставчиците и на енергийните източници, така и повече солидарност и по-дългосрочни мерки, които насърчават прехода към неутралност по отношение на въглеродните емисии, като се вземат предвид характеристиките на различните държави членки и региони и наличните алтернативни източници. За да се гарантира успехът на процеса обаче, трябва да бъдат мобилизирани достатъчно частни и публични инвестиции, като напълно бъдат оползотворени фондовете по МВУ и тези на политиката на сближаване, наред с другите. Както вече беше посочено (6), намаляването на търсенето на руски газ с две трети до края на 2022 г. е трудна задача и би означавало диверсификация, от една страна, и главно в краткосрочна перспектива, чрез втечнен природен газ и биометан и, от друга страна, чрез енергийна ефективност и разширяване на използването на енергията от възобновяеми източници. Следва да се избягват инфраструктурни блокади, които създават бъдещи ограничения пред реалистичните алтернативи, а инвестициите следва да бъдат съсредоточени във възможно най-голяма степен върху енергията от възобновяеми източници и спомагателните инфраструктури. Социалните партньори и гражданското общество трябва да имат активно участие в тези предложения за политики, за да се гарантират тяхното социално приемане, тяхната устойчивост и успехът им. За да се повиши равнището на реагиране при външни кризи, ще бъде необходима постоянна координационна структура в Съвета на Европейския съюз. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | По-нататъшната интеграция на енергийния пазар на ЕС ще играе важна роля за насърчаване на достъпността и сигурността на енергийните доставки. За тази цел трябва да бъде разгърнат достатъчен необходим капацитет за взаимна свързаност (7), както и съответната инфраструктура, по-специално в енергийните „острови“ (като например Иберийския полуостров (8)). За да се насърчи конкурентното предимство на ЕС в областта на енергията от възобновяеми източници и за да се гарантира, че разгръщането на енергията от възобновяеми източници не застрашава сигурността на доставките, следва да се изготви реалистична пътна карта за развитието и разгръщането на ефективна инфраструктура за енергия от възобновяеми източници, включително капацитет за съхранение и достатъчна взаимна свързаност на преноса, което дава възможност за износ на свръхпроизводството към други държави членки. За да се разгърне бързо инфраструктурата на чистата енергия, държавите членки трябва да ускорят издаването на разрешителни. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | За да се насърчат равните условия, ЕС следва да поощрява глобално въглеродно ценообразуване. Следва да бъде разработено и рационализирано данъчно облагане на въглеродните емисии по такъв начин, че да отразява въздействието върху климата симетрично и да отчита мерките за улавяне на въглерода от атмосферата. Освен това ЕИСК би трябвало да следва целта си за постепенно премахване на субсидиите за енергийни източници, които са вредни за климата и околната среда, като същевременно гарантира, че преходът към неутрална по отношение на климата икономика се случва по един справедлив начин. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Настоящото увеличение на цените на енергия представлява огромна заплаха както що се отнася до нарастването на енергийната бедност, така и до загубата на конкурентоспособност за предприятията, които ползват енергия. ЕИСК призовава за действия за успешно смекчаване на въздействието от повишените цени на енергията и предотвратяване на енергийната бедност, включително сред домакинствата в ЕС. Необходими са също така и временни и добре целенасочени мерки за ограничаване на последиците от покачването на цените на енергията, за да се помогне на МСП и енергоемките отрасли да оцелеят през кризата. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Като част от дългосрочното съображение относно начина, по който енергийният пазар реагира на сътресенията, е важно да се преодолеят причините в основата на увеличението на цените на енергията (понастоящем цената на газа) съобразно предложеното от Агенцията за сътрудничество между енергийните регулатори (ACER), въз основа на скорошната ѝ оценка (9) на настоящата система за проектиране и ценообразуване на пазара на електрическа енергия. Освен това би могло да се обмисли и преглед по отношение на пазарите, където концентрацията на енергийни доставки е висока и по тази причина може да бъде нарушено нормалното функциониране. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Гражданите и потребителите следва да бъдат поставени в центъра на енергийния преход като се предоставя подкрепа за енергията, произвеждана от местните общности и от собствени инсталации на местно равнище, и преобразуването на потребителите на енергия в произвеждащи потребители. ЕИСК призовава за прозрачни информационни, консултативни и образователни кампании, за да се насърчи ангажираността на гражданите с енергийния преход. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | ЕИСК също така призовава да бъде обърнато повече внимание на проблемите при прехода по пътя към въглеродно неутрално общество, по-специално по отношение на отраслите, които по най-различни технически и/или финансови причини се нуждаят от време, за да се приспособят, за да поддържат конкурентоспособността си на пазара. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | ЕИСК приветства актуализирането на Регламента за TEN-T, за да се отговори по-добре на актуалните цели и потребности. Специално внимание трябва да се обърне на очертаването на приоритетите и определянето на мрежа, свързваща всички столици, големи градове, пристанища, летища и терминали на държавите членки въз основа на европейските коридори. Коридорите следва да включват, когато е удачно, „морски мостове“ или редовни морски връзки с висока гъстота от типа „ро-ро“ между пристанищата от коридорите. По отношение на териториалното сближаване ЕИСК счита, че коридорите на основната мрежа трябва да бъдат по-добре свързани с регионалните, градските и местните измерения. Необходимо е също така да се установят пропуските между техническите изисквания на TEN-T и тези на военната мобилност, за да се постигне двойна употреба на транспортната инфраструктура. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Като се имат предвид доста дългите периоди на изпълнение на проектите по TEN-T, ЕИСК подкрепя създаването на европейска рамка за регулиране и финансиране с цел осигуряване на средносрочна и дългосрочна стабилност по отношение на коридорите и проектите до завършването на европейската мрежа. ЕИСК призовава и за спешни национални планове за стандартното и за извънредното финансиране на поддръжката на инфраструктурните обекти на TEN-T и за план за наблюдение на основната мрежа на европейско равнище. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Като се има предвид съществената роля на въздухоплаването за ЕС, ЕИСК призовава за всеобхватен и ефективен подход за насърчаване на възстановяването и растежа на устойчивото въздухоплаване. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | За да се допринесе за усилията за намаляване на емисиите от автомобилния транспорт, ЕИСК призовава за благоприятни регулаторни условия за използването на по-големи и по-тежки товарни превозни средства и съчленени превозни средства в рамките на съответните държави членки и между тях. Европейската комисия следва да вземе под внимание бъдещите и специфичните предизвикателства пред товарния транспорт и предвиждания недостиг на водачи на тежкотоварни автомобили през следващите години, както във връзка с липсата на обновяване на поколенията, така и по отношение на трудните условия на труд. В този контекст развиването на мултимодалния превоз на товари е важно за насърчаване на привлекателността на железопътните товарни превози като част от една цялостна логистична верига, както и подобряването на условията на труд на транспортните работници. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | ЕИСК приветства развитието на рамката на ЕС за градска мобилност и призовава градският транспорт, особено общественият транспорт, да стане по-приобщаващ, като по този начин се насърчават равните възможности за гражданите. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | За да се засили устойчивата и интелигентна мобилност, ЕИСК призовава за силна инициатива от страна на Комисията за започване на широкомащабни цифрови проекти в областта на транспорта, което е от ключово значение например за ефективната мултимодалност и оптимизираното оползотворяване на капацитета. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Тъй като енергийните, транспортните и цифровите системи са свързани във все по-голяма степен, съществува необходимост от интегрирани транспортни, цифрови и енергийни мрежи. За да се подобрят синергиите и за да се повиши устойчивостта на цялостната инфраструктура, ЕИСК призовава за преглед на основните затруднения и уязвимости по отношение на взаимовръзките между тези системи както от днешна, така и от дългосрочна гледна точка. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | ЕИСК призовава също така за повишаване на устойчивостта на енергийната, транспортната и цифровата мрежа по отношение на изменението на климата, природните стихии и причинените от човека бедствия, за да се генерира и поддържа дълготрайна стойност на инфраструктурата. Като цяло ЕИСК призовава за мерки за подобряване на приспособяването към изменението на климата и последиците от него. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | За да се гарантира устойчивостта на продоволствените системи и конкурентоспособността на европейските производители, ЕИСК призовава за насърчаване на отворена стратегическа автономност, включително подобрена автономност в областта на протеините, гарантиране на реципрочност на търговските стандарти (икономически, социални, екологични), насърчаване на научните изследвания, подобряване на цифровизацията, разработване на иновативни технологии и семена и насърчаване на справедливи цени, които включват по-високи разходи за вложените ресурси и разходи за повишена устойчивост. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Общата селскостопанска политика и общата политика в областта на рибарството следва да допринесат значително за по-устойчиви и издръжливи продоволствени системи. Трябва да се гарантира структурирано и широко участие на гражданското общество в изпълнението на стратегията „От фермата до трапезата“. Предложението за законодателна рамка за устойчиви продоволствени системи следва да включва ясни цели, показатели и стабилен механизъм за наблюдение, както и таблица с показатели. |
| --- | --- |

2.27.

3.   Европа, подготвена за цифровата ера

| 3.1. | Пандемията и войната в Украйна изтъкнаха решаващото значение на цифровите технологии и необходимостта ЕС да увеличи своя цифров суверенитет. ЕИСК приветства Цифровия компас и пътя към цифровото десетилетие и призовава за ефективно въвеждане на механизма за управление и улесняване на бързото изпълнение на целите. Пандемията открои и предизвикателствата, които цифровият преход може да породи, и ЕИСК призовава за засилване на социалния диалог на европейско, национално и отраслово равнище, за да се гарантира, че този преход е също и справедлив. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК счита, че сътрудничеството между Комисията и държавите членки е от решаващо значение при оценяването на напредъка и за оценката на мерките, необходими за постигане на целите, включително чрез многонационални проекти. ЕИСК призовава също така чрез доклада за състоянието на цифровото десетилетие да се допринесе за обмена на знания и добри практики между държавите членки. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК подчерта необходимостта цифровата трансформация да се осъществява по устойчив, ориентиран към човека и приобщаващ начин, който работи за всички, без допълнително да се задълбочава съществуващото цифрово разделение или без да се създават нови неравенства, като се гарантират условия на труд, равновесие между професионалния и личния живот и здравословни и безопасност на труда. За тази цел е важно също така да се предвиждат и управляват промените в сферата на труда, като се използва социалният диалог на различни равнища и като се подобряват необходимите умения и подходящите условия на труд, включително при дистанционната работа и работата през платформа, като се цели извършването на оценка на равнище ЕС на т.нар. „право на откъсване от работната среда“. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Инвестициите в цифровата инфраструктура, които осигуряват по-добра достъпност, и развитието на единния пазар на данни са съществени и необходими фактори, способстващи за истинско цифрово развитие във всички региони на ЕС. ЕИСК призовава за ефективно прилагане на мерките за подобряване на свободното движение на данни, като същевременно се гарантира подходяща защита на данните, неприкосновеността на личния живот и интелектуалната собственост. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕС следва да продължи да напредва към създаването на сигурна и автономна космическа система за свързаност за предоставяне на гарантирани и устойчиви спътникови съобщителни услуги, което ще увеличи наличието на високоскоростен широколентов достъп и безпрепятствена свързаност в цяла Европа. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК счита, че е важно да продължи разработването на интелигентни транспортни системи в посока към общо европейско пространство за данни за мобилността, което означава подобрена ефективност и предпоставки за подобряване на условията на труд, както и за безпрепятствена мултимодалност. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК счита, че е разумно за въвеждането на цифрови финансови услуги да се разчита на силни европейски участници на пазара. ЕИСК счита, че са необходими спешни действия, за да стане секторът на криптоактивите прозрачен и да се осигури защита на крайните потребители на цифровите финансови услуги, запазване на финансовата стабилност, защита на интегритета на финансовия сектор на ЕС и да се гарантират еднакви условия за конкуренция между различните оператори от икономическата и финансовата система, както и за насочване на сектора на криптоактивите към механизми за едно по-устойчиво и в по-малка степен енергоемко функциониране. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Тъй като уменията и компетентностите са основни фактори, способстващи за цифровата трансформация, ЕИСК призовава за непрекъснато разработване на начини както за увеличаване на талантите на високо ниво, така и за повишаване на уменията и компетентностите на гражданите и работниците с цел по-добро използване на възможностите, предоставяни от цифровизацията, и за управление на свързаните с нея рискове. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | За да се насърчат високите постижения на ЕС в областта на цифровизацията, европейските дружества се нуждаят от благоприятни условия за иновации, инвестиции и дейност спрямо чуждестранните конкуренти. Като се има предвид, че кооперациите са особено подходящи за подкрепа на приобщаващото участие в управлението на цифровите платформи, ЕИСК настоятелно призовава да се осигурят инициативи за насърчаване на развитието на цифрови платформи за сътрудничество. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Като се насърчават иновативните предприятия трябва да се гарантира, че всички предприятия, включително микро-, малките и средните предприятия и предприятията от социалната икономика, могат да участват и да се възползват от напредъка. ЕИСК счита, че е важно да се засили навлизането на ИИ и други авангардни технологии, но трябва също така да се признае, че голяма част от МСП срещат големи затруднения при възприемането дори на основни цифрови технологии. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Все по-важно за всички участници, включително по целите вериги за създаване на стойност, е да обръщат дължимото внимание на киберсигурността, а кризите все повече подчертават нейното значение за гарантиране на правилното функциониране на икономиката и обществото и за поддържане на международните връзки. Това изисква засилени действия от страна на държавите членки, включително сътрудничество, улеснявано от Комисията. Също така е все по-важно да се води борба с дезинформацията, като същевременно се гарантира, че тя не се използва като претекст за ограничаване на обществените свободи, по-специално свободата на изразяване на мнение. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК призовава за мобилизиране както на публично, така и на частно финансиране, за да се улеснят инвестициите в научни изследвания и иновации, образование и обучение и техническа инфраструктура. Нормативната рамка е друг общ фактор, оформящ цифровото развитие. ЕИСК счита, че е важно да се гарантира, че развиващата се нормативна уредба насърчава иновациите и инвестициите и еднаквите условия на конкуренция в съответствие с целите в областта на правата на човека и околната среда и климата. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Тъй като цифровизацията продължава да бъде важен двигател на икономическия растеж в световен мащаб, ЕИСК счита, че политиките, свързани с данъчното облагане в цифровизираната икономика, следва да се стремят към насърчаване, а не възпиране на икономическия растеж и трансграничната търговия и инвестициите. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Еднаквите условия на конкуренция, основаващи са на правила, за цифровите дейности са важни и на международно равнище, а единният пазар е трамплин, за да може ЕС да бъде влиятелен и силен участник на световната сцена. ЕИСК призовава за използване на широк набор от инструменти — от дипломатически действия до сътрудничество в областта на иновациите и търговски споразумения — за насърчаване на ориентирания към човека подход и надеждността на цифровите технологии. За водещата роля в определянето на световните стандарти е необходима и глобална конкурентоспособност, като се разчита на стабилно сътрудничество между държавите членки. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Икономика в интерес на хората

| 4.1. | Актуалното социално-икономическо развитие е съпроводено с висока степен на несигурност, която е свързана с все още продължаващата пандемия от COVID-19, и се изостря допълнително от войната в Украйна и нарастващото геополитическо напрежение с Русия. От решаващо значение е държавите членки ефикасно да укрепват и координират своите икономически, здравни и социални политики, да се справят ефективно с макроикономическите дисбаланси и да осигуряват стабилни публични финанси. Същевременно те трябва също да подобряват качеството и състава на своите публични инвестиции, за да предоставят необходимите финансови ресурси, включително чрез насърчаване на частните инвестиции, в подкрепа на социално-екологичната трансформация на икономиката, насочена към насърчаване на високо ниво на заетост, висококачествени работни места, благосъстояние, осигуряване на адекватни доходи, като същевременно това не намалява мотивацията на хората да бъдат активни на пазара на труда. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕС следва да се съсредоточи върху конкурентното предимство за промишлеността и работните места в ЕС като ключови фактори за просперитета, както и борбата против неравенството и бедността в процеса на възстановяване. Европейският стълб на социалните права (ЕССП) като направляващият инструмент за социалната политика на ЕС следва да бъде и в центъра на стратегията за възстановяване, за да се гарантира, че икономическото и социалното възстановяване ще вървят ръка за ръка. ЕС следва да обръща специално внимание на подкрепата за уязвимите групи чрез активни и приобщаващи политики, придружени от основни и разкриващи възможности социални услуги. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Въз основа на техния конюнктурен успех трябва да бъдат изготвени оценки както на Next Generation EU, така и на Механизма за възстановяване и устойчивост като ефективни инструменти за реагиране на кризата, причинена понастоящем от войната, която вероятно ще има драматични последици за европейската икономика. Тези инструменти допълват съществуващите структурни механизми за насърчаване на икономическия растеж и на сближаването във възходяща посока, за защита на условията на живот и за гарантиране на социален мир и стабилност в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.3. | ЕС и националните правителства следва да предприемат мерки за смекчаване на въздействието на войната в Украйна, както за да се сведе до минимум покачването на цените и разходите за енергия за семействата и предприятията, така и за да се подкрепят икономиката и заетостта чрез коригиране на съществуващите спешни мерки. За да помогне на предприятията да се справят с кризите и да могат да създават и запазват работни места, Комисията следва непрекъснато да наблюдава въздействието на пандемията и войната върху предприятията от ЕС от всякакъв мащаб и да бъде подготвена за необходимите временни мерки за подкрепа, като същевременно следва да се гарантират справедливи условия за конкуренция. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Целта за пренасочване на инвестициите, така че те да допринасят за прехода на ЕС към устойчива икономика, се подкрепя категорично. В този процес е необходимо да бъдем нащрек за подвеждащи твърдения относно екологичността или устойчивостта. Комитетът очаква от Комисията активно да включи социалните партньори и гражданското общество в проектирането и реализиране на финансиране за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Държавите — членки на ЕС, трябва да разполагат с подходящи фискални възможности, за да противодействат на отрицателните икономически и социални последици от войната в Украйна. Това допълнително засилва необходимостта от преразглеждане на рамката на ЕС за икономическо управление. При все това държавите членки трябва да консолидират публичните си финанси през периоди на добър растеж, което да им позволи да реагират по време на рецесии. Също в този контекст ЕИСК отново отправя предупреждението си срещу преждевременното дезактивиране на общата клауза за дерогация. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Освен това ЕИСК призовава за преразгледана и балансирана рамка за икономическо управление, ориентирано към благоденствието, която придава еднаква тежест на набор от ключови политически цели, като устойчив и приобщаващ растеж, пълна заетост и достойна работа, конкурентоспособна социална пазарна икономика и стабилни публични финанси. Конкурентоспособната европейска икономика, която е също така устойчива в социално и екологично отношение, е предпоставка за увеличаване на просперитета на всички европейци. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Освен това икономики, в които националните фискални политики отчитат необходимостта от изграждане на приходен резерв по време на периоди на растеж, като същевременно все пак осигуряват инвестициите, необходими за бъдещия просперитет, ще бъдат по-издръжливи в борбата с неблагоприятните последици от икономическия спад. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Надлежното изпълнение на Пакта за стабилност и растеж, преразгледан след приключването на текущия преглед, за предпочитане с опростени правила и намалена процикличност и отразяващ следпандемичния контекст, ще бъде от съществено значение, за да се помогне на държавите членки да поставят финансите си на устойчива основа и да засилят инвестиционното доверие. Бъдещата фискална рамка трябва: а) да насърчава устойчивост на публичните финанси, като се позволява увеличаване на публичните инвестиции; б) да създава възможност за по-антициклична политика и в) да позволява по-голяма гъвкавост и специфична за всяка държава диференциация по отношение на плановете за коригиране на дълга, като в същото време гарантира фискална устойчивост. По-конкретно едно от основните предложения на ЕИСК във връзка с преразглеждането на фискалната рамка е да се въведе „златно правило“ за публичните инвестиции, без да се излага на риск средносрочната фискална и финансова стабилност и стойността на еврото, в съчетание с правило за разходите. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Както националните парламенти, така и Европейският парламент трябва да запазят своята важна роля в бъдещата рамка на ЕС за икономическо управление, за да се засили демократичната отчетност на Съюза. ЕИСК отбеляза идеята за създаване на схема за безработица, която първоначално беше включена в политическите приоритети на Европейската комисия. С оглед на последиците от кризата във връзка с COVID и настоящата война в Украйна ЕК би могла да проведе допълнителни обсъждания с държавите членки и със социалните партньори относно възможни дългосрочни инструменти, т.е. осигурителни схеми за безработица, за справяне със системни проблеми. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.6. | Механизмът SURE (10) играе основна роля за смекчаване на удара от пандемията и се доказа като ефективен инструмент. Взимайки си поука от това, ЕИСК призовава да бъде направена оценка на възможността за по-нататъшно използване на този механизъм. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Задълбочаването на Икономическия и паричен съюз върви ръка за ръка с укрепването на икономическото управление, включително завършването на банковия съюз и съюза на капиталовите пазари и засилването на ролята на европейския семестър за увеличаване на растежа, сближаването, приобщаването, конкурентоспособността и конвергенцията. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК счита, че предвид предизвикателствата, породени от войната, и по-специално нарастващата нужда от разходи както за отбрана, така и за енергия, Европейският съюз следва да създаде нови механизми за собствени ресурси. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Разпокъсаността на капиталовите пазари в държавите членки не създава достатъчно възможности за по-лесен достъп на предприятията до финансови ресурси на единния капиталов пазар. Ето защо е необходим по-нататъшен напредък в доизграждането на съюза на капиталовите пазари. При задълбочаване на съюза на капиталовите пазари и банковия съюз трябва да се обърне внимание върху укрепване на каналите за финансиране и насърчаване на приноса на частния сектор в инвестиционните усилия. В този процес ЕИСК призовава за постигане на правилния баланс между споделянето на риска и неговото намаляване и по-специално приветства усилията за засилване на мониторинга на системните рискове, произтичащи от климатичната криза. Освен това е важно да се вземат под внимание и рисковете за социалната устойчивост, които излагат на опасност социалното сближаване чрез разтварянето на ножицата при разпределението. При регулирането на финансовите пазари трябва също да се даде приоритет на ефективността пред сложността и да се осигури високо ниво на защита на потребителите. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Всички заинтересовани страни следва да участват в разработването и прилагането на мерки за подобряване на финансовата грамотност, ефикасността на правилата за защита и намаляването на информационните асиметрии между доставчиците на финансови услуги и гражданите. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Европейският единен пазар следва да разгърне пълния си потенциал. Икономическите ползи могат да бъдат осигурени чрез по-добро и по-ефективно прилагане и изпълнение на съществуващото законодателство и чрез неговото задълбочаване. По-нататъшното премахване на пречките пред свободното движение на стоки и услуги носи ползи за всички — клиенти, работници и предприятия. Правилното функциониране на единния пазар зависи и от безопасността и качеството на стоките и услугите. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ЕИСК изразява загриженост относно наличието на нелоялна данъчна конкуренция в ЕС, която насърчава избягването на данъци. Комитетът счита, че един ефективен паричен съюз изисква последователна фискална политика и съгласуваност между фискалните правила на неговите членове. ЕИСК предложи също така да се създаде европейски пакт за ефикасна борба с данъчните измами, отклонението от данъчно облагане, избягването на данъци и изпирането на пари. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Прекомерната бюрокрация води до ненужни разходи за икономиката и обществото. ЕС на бъдещето не бива да се съсредоточава върху микроуправлението, а следва да се ръководи от принципа за по-добро законотворчество. Това обаче не бива да се прави за сметка на високите стандарти за защита на потребителите, социалната и трудовата защита и опазването на околната среда, които са присъщи за социалната пазарна икономика. На европейско равнище капацитетът на социалните партньори за решаване на проблеми, например за балансиране на различни интереси, би могъл да бъде увеличен. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Предприемачеството представлява ключова компетентност за подобряване на конкурентоспособността, иновациите и благосъстоянието и за развитието на социална и екологична икономика, още повече в контекста на възстановяването след пандемията. Насърчаването на обучението по предприемачество с цел развиване на предприемачески умения би могло да бъде начин за намаляване на безработицата, особено сред младите хора. Предприемачеството във всичките му форми и сектори (включително туризма, промишлеността, икономиката на платформите, социалната икономика и свободните професии) има съществено значение за икономическия растеж, иновациите, заетостта и социалното приобщаване. Важно е да бъдат установени и преодолени трудностите, пред които се изправят МСП (особено много малките предприятия, често семейни), когато търсят достъп до единния пазар, особено в контекста на екологичния и цифровия преход. ЕИСК приканва Комисията да предприеме конкретни действия в работната си програма за преодоляване на вече установените пречки пред единния пазар (11). |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | ЕИСК подкрепя приемането на комбинация от икономически политики, които използват ефективно наличните национални ресурси, както публични, така и частни, включително финансовите ресурси, създадени в рамките на Next Generation EU и Механизма за възстановяване и устойчивост. Установената липса на участие на организациите на гражданското общество беше и е повод за загриженост от страна на ЕИСК. Организираното гражданско общество отправя искане за повече официални процедури, които улесняват реалния обмен при изпълнението и оценката на националните планове за възстановяване и устойчивост. Принципът на партньорство следва да служи като модел за ефективен механизъм за участие на гражданското общество. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | ЕИСК подкрепя законодателните предложения на Комисията в областта на корпоративното данъчно облагане и оценява високо тяхната координация с глобалните обсъждания, проведени на равнището на приобщаващата рамка на ОИСР, за постигане на глобален консенсус. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Комитетът подкрепя всички усилия, насочени към намаляване на разходите за спазване на изискванията за европейските дружества и данъчни органи при разработването на новата данъчна система. Европейските предприятия не трябва да бъдат поставяни в неблагоприятно конкурентно положение. Пълното прилагане на стълб 2 от Глобалното данъчно споразумение ще бъде сложно и ще изисква дълго време и значителни усилия както от страна на дружествата, така и на данъчните органи. Еднаквото приемане и прилагане едновременно в ЕС и в други търговски организации на международно договорени правила е от първостепенно значение за ЕС и неговите държави членки. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Социалното предприемачество заслужава особено внимание с оглед на ролята, която тази форма на предприемачество може да играе за преодоляване на кризата. Изпълнението на плана за действие за социалната икономика ще играе ключова роля за укрепването на този сектор. Определянето на специфична екосистема на социалната икономика в новата промишлена стратегия трябва да доведе до конкретни действия, за да стане социалната икономика екологична, цифрова и устойчива. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | След пандемията е налице нараснала необходимост от насърчаване на качествена мобилност с учебна цел за всички и от признаване на резултатите от обучението, поради което ЕИСК насърчава изграждането на истинско европейско пространство за образование до 2025 г. за Европа на ученето. Това се постига чрез финансиране и преди всичко чрез междусекторно сътрудничество в областта на образованието. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Една съвременна потребителска политика трябва да гарантира, че потребителите разполагат с нужните им права и защита. Благодарение на единния пазар за европейските потребители и предприятия е много по-лесно да купуват и продават стоки и услуги зад граница както онлайн, така и офлайн. Това изисква доверие в пазара, специално законодателство и ефективно правоприлагане. Информацията и обучението на потребителите трябва също така да им помагат да правят по-отговорен избор. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Нужно е достъпът на доброволци до участие да бъде подобрен и увеличен по обхват и качество. Потенциалът за доброволческа дейност на хора от всички възрасти и с всякакъв опит следва да бъде проучен и да се реализира в иновативни и гъвкави рамки, отключващи нови възможности. 2025 г. следва да бъде обявена от ЕС за Европейска година на доброволците. Това би било подходящо признание за усилията и ефекта от дейността на доброволците по време на кризата с COVID и войната в Украйна. То би подчертало тяхното значение за здравето и благосъстоянието в Европа и ролята им за възстановяването и бъдещето на Европа. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Свободните професии са ключов социален и икономически фактор във всички държави членки и отговарят за важни обществени услуги в области като здравеопазване, правосъдие, сигурност, език и изкуство. Поради това е необходимо да се извърши конкретна оценка на въздействието на последиците от законодателните предложения върху свободните професии преди и след приемането на европейско законодателство. Във връзка с това европейският законодател трябва по-специално да вземе предвид отрицателните последици от бюрократичната тежест за свободните професии. |
| --- | --- |

4.22.

5.   По-силна Европа в света

| 5.1. | ЕИСК призовава за открита, лоялна, приобщаваща и предсказуема международна търговска среда, която застава с цялата си тежест зад демокрацията и върховенството на закона, мира и стабилността, социалната и екологичната устойчивост и открития, лоялен и основаващ се на правила световен търговски ред. Европа трябва да защитава правилата на световната търговия, да гарантира еднакви условия на конкуренция и да постигне баланса между стратегическа автономност и отвореност за международната търговия, като насърчава силна промишлена база и устойчиви международни вериги на доставки. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | При все това развоят на събитията в Китай през последните години и продължаващата в момента агресия на Русия ясно показват, че нарастването на международната търговия не спомага непременно за укрепването на демократичните процеси. Поради това в своята търговска политика ЕС трябва да популяризира своите основни ценности, като зачитането на правата на човека, върховенството на закона и свободата на медиите. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ЕИСК счита, че е необходимо да продължи да се обръща внимание на критично важните зависимости на ЕС от трети държави. Това се отнася особено за енергията, суровините, храните, здравните продукти, инфраструктурата и технологиите. Отнася се и до промишленото измерение на политиките в областта на сигурността, отбраната и космическото пространство. ЕС трябва по-специално да преразгледа липсата си на промишлен капацитет и зависимостта си от множество ненадеждни партньори. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Същевременно укрепването на отворената стратегическа автономност на ЕС и по-силната му роля в световен мащаб изисква сътрудничество с партньори в различни области, включително търговията. ЕИСК призовава за приключване на преговорите по двустранни търговски споразумения и за развитие на многостранно сътрудничество в рамките на СТО. Активизирането на отношенията с партньорите от Латинска Америка въз основа на осъвременените споразумения също би било подходяща възможност за ЕС да укрепи позициите си. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | ЕИСК изтъква съществената роля на гражданското общество в областта на търговията и подчертава необходимостта от засилване на сътрудничеството с гражданското общество от проектирането до наблюдението на търговски инструменти и споразумения (споразумения за свободна търговия, споразумения за икономическо партньорство и инвестиционни споразумения). Всичко това би допринесло за осъществяването на целите на новата търговска стратегия на ЕС, като се гарантира, че сключваните търговски споразумения ще допринесат за икономически, социално и екологично устойчиво развитие както за ЕС, така и за партньорските държави по преговорите. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Необходимо е също така сътрудничество в областта на транспорта, цифровите технологии и енергетиката, което разкрива нови възможности, например за сътрудничество между ЕС и САЩ. Коридорите на основната мрежа трябва да бъдат по-добре свързани с останалия свят по отношение на стоките и пътниците. ЕИСК призовава за създаването на форум за улесняване на интеграцията на мрежата TEN-T с останалата част от света, включително със съседните държави. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | ЕИСК счита, че ЕС се нуждае от по-проактивен и ефикасен подход, за да се погрижи за интересите на европейските икономически отрасли чрез създаване на еднакви условия за конкуренция и борба с нелоялните търговски практики посредством съществуващите търговски закони, по-специално антидъмпингови закони и закони против субсидирането. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Комитетът счита, че е необходимо да се засили международната роля на еврото като важен инструмент за укрепване на позициите на Европа в световен мащаб, и призовава за по-засилено внимание към причините за отслабването на международната роля на еврото, както и за доизграждане на икономическия и паричен съюз. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | ЕИСК приканва Комисията да увеличи усилията си за възприемането в СТО на подхода на ЕС към търговията и устойчивото развитие за трудови и екологични ангажименти. Това следва да включва и допълнителни обсъждания относно структурираното участие на всички компоненти на гражданското общество в процесите в рамките на СТО, тъй като без участието на гражданското общество не може да има истинска устойчивост. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Механизмът за гражданска защита на Съюза вече не е разполага нито с достатъчно капацитет, нито с достатъчно широк обхват за реагиране на бедствия, свързани с изменението на климата, и на многобройните рискове, възникващи на територията на Съюза и извън нея. Отвъд добре установената си дейност по отношение на природните бедствия, механизмът е призван да се справя с други рискове, като например пандемии, големи промишлени рискове, мащабно замърсяване на морето, последствия от кибератаки срещу електрическите мрежи и мрежите за питейна вода и всички основни инфраструктури, или управлението на хуманитарни кризи, свързани с имиграцията. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Връзката между краткосрочната гражданска защита и дългосрочното управление на хуманитарната помощ се нуждае от по-внимателно разглеждане и по-добро координиране. За тази цел ЕИСК счита, че е нужно да бъде проучена необходимостта от създаване на европейска агенция за гражданска защита и хуманитарна помощ като практически механизъм за по-решителни външнополитически действия. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | ЕИСК отбелязва, че в много страни партньори все още липсват диалог и изготвяне на политики, които са приобщаващи и основани на участието, а пространството на гражданския и социален диалог постепенно намалява въпреки подкрепата, предоставена от Комисията. ЕИСК предлага Комисията да създаде, в сътрудничество с ЕИСК, пилотен проект „Информационно табло за гражданското пространство“ за някои страни партньори, за да се измерва на годишна база състоянието на гражданския и социалния диалог, като се започне със страните от Западните Балкани или страните от Евромед. |
| --- | --- |

5.12.

6.   Утвърждаване на европейския ни начин на живот

| 6.1. | Необходимо е здравните системи в почти всички европейски държави да бъдат укрепени, като се постави акцент върху превенцията и се гарантира достъп на всички до качествени структури за обществено здравеопазване, основни здравни услуги, включително ваксини, и дългосрочни грижи. Въпросите, свързани с психичното здраве, се нуждаят от спешна стратегическа реакция. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ЕИСК припомня, че е от жизненоважно значение да се оказва подкрепа за силна и координирана европейска здравна екосистема, така че да се допринесе за стратегическата промишлена автономност и технологичния суверенитет на ЕС, както и за по-добро качество на живот на гражданите на ЕС. Следва да се извърши картографиране и анализ „от долу нагоре“, за да се оцени точното естество на установените зависимости и да се преодолеят слабостите и недостигът на стратегически материали. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Миграцията продължава да е приоритетен въпрос поради въздействието ѝ върху демографията, икономиката и политиките на ЕС (заетост, социални въпроси, пазар на труда, интеграционни политики, граничен контрол и борба с расизма, ксенофобията, популизма и дискриминацията). Пактът на ЕС за миграцията и убежището и общата европейска система за убежище ще трябва да бъдат окончателно оформени въз основа на реален баланс между солидарността и отговорността и на задълженията на ЕС и държавите членки съгласно международното право. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Бежанската криза, породена вследствие на войната с Украйна, подчертава решаващото значение на тази област и представлява правилният начин за реакция от страна на ЕС: в допълнение към предоставянето на незабавна закрила на бежанците и въвеждането на разрешения за временно пребиваване и работа, трябва да се предприемат спешни мерки за интеграция в обществата и пазарите на труда на държавите членки и да се осигури подходящо финансиране както за правителствата, така и за организациите на гражданското общество, които са активни на терен. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | 2022 г. е Европейската година на младежта, чиято цел е да се признаят лишенията и предизвикателствата, пред които са изправени младите хора по време на пандемията от COVID-19 и които те приеха и продължават да приемат, като им се предоставят възможности за участие на всички равнища, със специален акцент върху въпросите, свързани с околната среда, приобщаването, цифровите технологии и интегрирането на младежта във всички политики на ЕС. От решаващо значение е тази година да остави в наследство конкретен резултат и наистина всяка година младите хора да бъдат в центъра на инициативи на равнището на ЕС. Ето защо Комисията следва да продължи работата си по последващите действия във връзка с Европейската година през 2023 г. и след това. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Нов тласък за европейската демокрация

| 7.1. | Необходими са мерки за подобряване на гражданския диалог със заинтересованите страни и групите в обществото и между тях самите, с което да им се осигури ангажираност с политиките, които ги засягат пряко, и истинско участие в тях, като се насърчава ролята на гражданите в изграждането на бъдещето на Европа. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Вече съществуват няколко канала, които играят важна роля за ангажирането на гражданите на европейско равнище, като например европейската гражданска инициатива. Тези канали обаче не са достатъчни за пълноценното участие на гражданите на ЕС и е необходимо инструментите за участие (включително електронното участие) да бъдат по-приобщаващи, да се използват по структуриран начин, да са достъпни за всички и най-вече да имат по-осезаемо влияние. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | В рамките на тази идея следва да бъде засилена институционалната роля на ЕИСК и той да бъде овластен като утвърдения представител на организираното гражданско общество за консултиране в процеса по взимане на политически решения на ЕС, но и като посредник и гарант на дейностите, свързани с демокрацията на участието, напр. структурирания диалог с организациите на гражданското общество и гражданските панели. Жизнеспособното гражданско общество е от решаващо значение за демократичния живот на Европейския съюз. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Препоръчваме на създателите на политики в ЕС да изготвят съгласувани (вътрешни и външни) стратегии на Европейския съюз за гражданското общество, включително политики, основани на: по-добро признаване на сектора и гражданския диалог, включително чрез специален стълб в Плана за действие за европейската демокрация, годишната оценка на върховенството на закона и Европейската стратегия за гражданското общество; създаване на правни рамки и създаване на равнопоставени условия на конкуренция на европейско равнище; достъп до публично финансиране; механизми за мониторинг и защита на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | От съществено значение е да се съсредоточи вниманието върху последващите действия във връзка с предложенията на Конференцията за бъдещето на Европа, за да се изпълнят исканията на гражданите. ЕИСК очаква всяка европейска институция да се ангажира с конструктивен и амбициозен подход, в съответствие със своята роля и правомощия, на всяка стъпка от последващите действия, включително със законодателни предложения. ЕИСК е готов да изпълни своята роля и да осигури подходящи последващи действия във връзка с резултатите от конференцията и ако се свика конвент ЕИСК трябва да играе важна роля. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | За да изгради наново доверието в разширяването и засилването на начините, по които ЕС достига до естествените си съюзници в региона, ЕИСК е убеден, че ЕС следва недвусмислено да включи Западните Балкани в дейностите, които имат за цел изпълнението на резултатите от Конференцията за бъдещето на Европа. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Войната в Украйна тласна европейските общи действия и интеграцията в ключови сектори, като отбраната и външната политика, до равнища, които трудно можехме да си представим преди няколко месеца. ЕИСК приветства ангажимента, изразен във Версайската декларация, за увеличаване на използването на Европейския механизъм за подкрепа на мира и подчертава, че ЕС следва да се придвижи към една по-силна политическа интеграция, която би могла да подкрепя една обща външна политика. Ние призоваваме държавите членки незабавно да започнат работа по изпълнението на една действително обща и ефективна система за отбрана, която значително би засилила способността на Европа да се защитава (12). Решението, взето на равнището на ЕС във връзка с това следва да включва Европейския парламент като пряк представител на хората в съответствие с Договорите. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Европейският парламент, както и ЕИСК, социалните партньори и организациите на гражданското общество, трябва да участват в плановете за действие в извънредни ситуации за противодействие на икономическите последици от войната, по-специално — в разработването на различните елементи в рамките на стратегията Repower EU. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | ЕИСК подчертава необходимостта да се отговори на предизвикателствата, свързани с активното участие на младите хора в обществото и в политическите процеси и процесите на вземане на решения, като се има предвид, че децата и младите хора са поколението, което ще трябва да плати огромния публичен дълг, който държавите сега създават, за да се справят с последиците от пандемията, и да живеят с последиците от предприеманите сега стъпки за справяне с изменението на климата и новата ситуация със сигурността в Европа. Освен това е необходим координиран европейски подход, основан на силни политически и правни рамки, за да се прекъсне цикълът на предаване на неравностойното положение от поколение на поколение. Внимателно следва да се наблюдава постигането на поставената амбициозна цел възможно най-много деца и млади хода да преодолеят бедността. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | ЕИСК подчертава, че равенството между половете и интегрирането на принципа на равенство между половете следва да бъдат разглеждани във всички аспекти на изготвянето и прилагането на законодателството на ЕС, особено поради факта, че пандемията и предизвиканият от нея спад изостриха дисбалансите между половете. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Действията в отговор на извънредните условия не трябва да влизат в противоречие с върховенството на закона, нито да застрашават демокрацията, разделението на властите и основните права на европейските граждани. Новите инструменти на ЕС за защита и насърчаване на основните права и върховенството на закона, като например цикълът за преглед на прилагането на върховенството на закона и механизмът, който обвързва финансирането от ЕС с условието за зачитане на основните права и върховенството на закона, трябва да бъдат прилагани. Това трябва да се отчита по-специално при вземането на чувствителни временни решения, като например забрана на определени радио- и телевизионни оператори, ограничаване на свободното придвижване на хората или всяко друго решение, взето както по време на пандемията, така и по време на войната. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | ЕИСК отправи препоръка да се приеме общоевропейска харта за правата и отговорностите в селските/градските райони и призовава за създаване на модел на управление за Пакта за селските райони, който да включва местните органи на управление и местните предприятия, както частните, така и тези с нестопанска цел, като се работи с местната демократична структура и структурата на социалните партньори, за да се гарантира, че местните гласове се чуват и че дългосрочната визия може да бъде приложена успешно. |
| --- | --- |

7.12.

| 7.13. | По отношение на Европейския зелен пакт ЕИСК призовава за създаване на силни структури за управление, които да включват всички заинтересовани страни в разработването на мерки по линия на ЕЗП, включително:






  — | създаване на европейска платформа на заинтересованите страни във връзка с пакта за климата, съставена от участници в областта на климата на всички равнища; |
| --- | --- | --- |

7.13.

—

създаване на европейска платформа на заинтересованите страни във връзка с пакта за климата, съставена от участници в областта на климата на всички равнища;

| — | сформирането на форум на ЕС за финансиране на борбата с изменението на климата с цел улесняване на достъпа до финансиране и премахване на пречките; |
| --- | --- |

—

сформирането на форум на ЕС за финансиране на борбата с изменението на климата с цел улесняване на достъпа до финансиране и премахване на пречките;

| — | гарантиране на подходящо участие на съществуващите европейски структури за социален диалог; |
| --- | --- |

—

гарантиране на подходящо участие на съществуващите европейски структури за социален диалог;

| — | насърчаване на държавите членки да включват за участие регионалните власти, социалните партньори и организациите на гражданското общество в изготвянето на национални и регионални планове за справедлив преход; |
| --- | --- |

—

насърчаване на държавите членки да включват за участие регионалните власти, социалните партньори и организациите на гражданското общество в изготвянето на национални и регионални планове за справедлив преход;

| — | по-структурно ангажиране на младите хора в процеса на вземане на решения относно устойчивостта и включване на младежки делегат в официалната делегация на ЕС на заседанията на Конференцията на страните; |
| --- | --- |

—

по-структурно ангажиране на младите хора в процеса на вземане на решения относно устойчивостта и включване на младежки делегат в официалната делегация на ЕС на заседанията на Конференцията на страните;

| — | структурно обвързване на пакета „Подготвени за цел 55“ с целите на ООН за устойчиво развитие; |
| --- | --- |

—

структурно обвързване на пакета „Подготвени за цел 55“ с целите на ООН за устойчиво развитие;

| — | продължаване на надграждането върху успеха на съвместната работа на ЕК и ЕИСК по Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика. |
| --- | --- |

—

продължаване на надграждането върху успеха на съвместната работа на ЕК и ЕИСК по Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика.

| 7.14. | Институциите на ЕС следва също така да признаят основната роля на гражданското общество за разпространението на култура на основните права и върховенството на закона и да насърчават участието им в улесняването на адекватната комуникация относно ценностите и принципите на ЕС. Съответно ролята на гражданското общество в цикъла на преглед на прилагането на върховенството на закона трябва да бъде засилена, включително с форум на заинтересованите страни. |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | Освен това ЕИСК счита, че е от решаващо значение да се гарантира участието на представители на гражданското общество, включително социалните партньори, организациите на потребителите и други заинтересовани страни, в изготвянето, изпълнението и мониторинга на политическата програма „Цифрово десетилетие“ и свързаните с нея национални пътни карти. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.16. | ЕИСК приканва ЕК да запази като приоритет по-доброто законотворчество и призовава Комисията, включително всички нейни служби, и законодателите на ЕС непрестанно да задълбочават и развиват системата на ЕС за по-добро законотворчество във всичките ѝ аспекти и систематично да използват инструментите и насоките за по-добро законотворчество в своята работа. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | ЕИСК подчертава, че по подразбиране Комисията следва да обоснове всяко законодателно предложение с напълно развита оценка на въздействието. Комисията следва да извършва подходящи оценки на въздействието и на всички предстоящи стратегии, за да установи въздействията на ранен етап и да предвиди по-добре съвместните ефекти от отделните инициативи. |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | ЕИСК подчертава, че инструментите за по-добро регулиране трябва да останат неутрални по отношение на политиката и ясно отделени от процеса на вземане на политически решения, който следва да бъде оставен на определените и легитимни политически органи.
  В процедурите за обществена консултация, свързани с предложенията на ЕК, трябва да се обръща внимание на гарантирането и балансирането на приноса на различните заинтересовани страни. Това изисква преразглеждане на методологията, за да се достига по-добре до организациите на гражданското общество на равнището на ЕС и на национално равнище. ЕИСК подчертава, че онлайн процедурите трябва да бъдат допълнени от структуриран диалог с организациите на гражданското общество на всички етапи от изготвянето на политиките, включително на етапа на изпълнение и оценка. |
| --- | --- |

7.18.

В процедурите за обществена консултация, свързани с предложенията на ЕК, трябва да се обръща внимание на гарантирането и балансирането на приноса на различните заинтересовани страни. Това изисква преразглеждане на методологията, за да се достига по-добре до организациите на гражданското общество на равнището на ЕС и на национално равнище. ЕИСК подчертава, че онлайн процедурите трябва да бъдат допълнени от структуриран диалог с организациите на гражданското общество на всички етапи от изготвянето на политиките, включително на етапа на изпълнение и оценка.

| 7.19. | ЕИСК призовава Комисията и по-специално Съвместния изследователски център да включат пълноценно ЕИСК в своя цикъл на прогнозиране и да го подкрепят при проследяването на извършваните понастоящем дейности по прогнозиране от организациите на гражданското общество, синдикатите и стопанските сдружения. |
| --- | --- |

7.19.

| 7.20. | Комитетът призовава също така за непрекъснато укрепване на сътрудничеството в рамките на последващата оценка на различни инициативи. |
| --- | --- |

7.20.

| 7.21. | Както пандемията, така и настоящата война в Украйна показаха спешната необходимост от по-нататъшни действия на национално и европейско равнище за укрепване на свободните и плуралистични медии и качествената независима журналистика. |
| --- | --- |

7.21.

Брюксел, 14 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ C 290, 29.7.2022 г., стр. 35.

1

(2)  Резолюция на ЕИСК „Войната в Украйна и нейното икономическо, социално и екологично въздействие“ (ОВ C 290, 29.7.2022 г., стр. 1).

2

(3)  Резолюция на ЕИСК, „Войната в Украйна и нейното икономическо, социално и екологично въздействие“ (ОВ C 290, 29.7.2022 г., стр. 1).

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/bg/ip_22_1511

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/publications/key-documents-repowereu_en

5

(6)  Становище на ЕИСК относно „REPowerEU: Съвместни европейски действия за по-сигурна и устойчива енергия на достъпни цени“ (ОВ C 323, 26.8.2022 г., стр. 123).

6

(7)  Взаимната свързаност вече е цел на ЕС (поне 15 % до 2030 г., но някои държави са далеч под тази стойност) https://energy.ec.europa.eu/topics/infrastructure/electricity-interconnection-targets_en

7

(8)  Документ на Комисията по въпроса за „енергийните острови“: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/de/MEMO_18_4622

8

(9)  Окончателна оценка на ACER на структурата на пазара на ЕС за електроенергия на едро.

9

(10)  Европейски инструмент за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства (SURE).

10

(11)  Вж. например „Business Journey on the Single Market: Practical Obstacles and Barriers“ (Предприятията на единния пазар — Практически пречки и спънки) SWD(2020) 54 final, Брюксел, 10.3.2020 г.

11

(12)  ОВ C 290, 29.7.2022 г., стр. 1.

12

---

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

571-ва пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — пленарна сесия в изцяло присъствен режим, 13.7.2022 г. – 14.7.2022 г.

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/15

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Данъчно облагане на трансграничните дистанционни работници и техните работодатели“

(становище по собствена инициатива)

(2022/C 443/02)

| Докладчик: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Докладчик:

Krister ANDERSSON

| Решение на Пленарната асамблея | 20.1.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 1.7.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 13.7.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 195/0/2 |

Решение на Пленарната асамблея

20.1.2022 г.

Правно основание

Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

1.7.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

13.7.2022 г.

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

195/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейския икономически и социален комитет (ЕИСК) признава особените предизвикателства, които създава увеличаването на трансграничната дистанционна работа за днешните системи за международно данъчно облагане. По-специално това засяга данъчното облагане на заплатите и на печалбите на дружествата. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК изразява съгласието си с Европейската комисия (ЕК), че трансграничните дистанционни работници биха могли да се сблъскат с двойно данъчно облагане на дохода си, което води до продължителни и скъпоструващи спорове между даден работник и данъчните органи на държавите членки. В зависимост от данъчното третиране в определена държава на дохода от източник в чужбина е възможно даден работник да бъде задължен да спазва изисквания за две отделни данъчни декларации, евентуално в различен момент заради различните крайни срокове за подаване на данъчни декларации в различните държави членки. Тежестта, свързана със спазването на изискванията, представлява пречка пред ефективния единен пазар. Държавите членки следва да обърнат подобаващо внимание на пречките при подписването на двустранни данъчни споразумения. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Що се отнася до данъчното облагане на печалбите на дружествата, международните дистанционни работници могат да бъдат изправени пред риска от непреднамерено създаване на място на стопанска дейност (МСД) за дружеството в държава, различна от собствената му. Ако МСД е установено в друга държава, дружеството би било принудено акуратно да разделя корпоративния си доход между двете места и по тази причина би подлежало на различни задължения за подаване на данъчна декларация и данъчни задължения. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК приветства временните данъчни мерки, предприети от държавите членки в разгара на пандемията, и насоките, дадени от Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) по време на пандемията. Тези мерки дадоха възможност на трансграничните работници и работодатели да извършват стопанска дейност и гарантираха, че нито работниците, нито работодателите се сблъскват с двойно данъчно облагане, благодарение на което фирмите продължиха да подпомагат икономиката на ЕС и работниците в един важен момент. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подчертава колко е важно системите за данъчно облагане да бъдат допълнително актуализирани, за да се отговори на потребностите на днешната работна среда. Международната рамка за корпоративно данъчно облагане наскоро беше преразгледана чрез споразумение на ОИСР/Г-20 относно пакет за приобщаваща данъчна рамка, съставен от два стълба. Ако работниците прибягват във все по-голяма степен до дистанционна работа, може да бъде необходимо и да се преразгледат международните правила за данъчно облагане за физически лица. По-специално правилата трябва да бъдат лесни за спазване. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че е от съществено значение правилата относно данъчното облагане за трансгранична дистанционна работа да гарантират, че няма двойно данъчно облагане или непреднамерено необлагане с данъци както за работниците, така и за работодателите. В рамките на усилията да се гарантира, че дружествата от всякакъв мащаб могат да предлагат възможности за дистанционна работа, е важно да бъдат премахнати или поне сведени до минимум всички административни задължения във връзка с данъчното облагане на трансгранични работници. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Макар че ЕИСК признава, че държавите имат правото да решават дали и при каква ставка да налагат данъци в границите си, за предпочитане е принципите на данъчното облагане за трансгранична дистанционна работа да бъдат договорени на глобално равнище. Като се има предвид вътрешната мобилност в ЕС по силата на свободата на придвижване в рамките на единния пазар обаче, има основания за разглеждане на проблема на равнището на ЕС, преди да бъде намерено глобално решение. Макар че са възможни различни подходи, важно е да бъде постигната висока степен на координация в ЕС. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК подчертава, че правилата следва да бъдат лесни както за работниците, така и за работодателите. Една възможност би била държавите членки да се договорят да облагат единствено работника, ако броят работни дни в държавата надвишава 96 дни за календарна година. ЕИСК отбелязва, че при работата в областта на данъчното облагане в контекста на приобщаващата рамка на ОИСР е използван многостранен инструмент за улесняване на навременното прилагане на новите данъчни правила. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК насърчава ЕК да обмисли дали обслужването на едно гише, подобно на наличното обслужване на едно гише по отношение на ДДС, би могло да бъде възможност за това. Това би изисквало работодателят да отчита за трансграничните работници броя дни, в които те са работили в държавата, на която са местни лица, и в държавата, където се намира работодателят. С тази информация данъчните органи ще могат да преценят в коя държава би бил облагаем доходът или каква част от него би била облагаема във всяка една държава. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Една система за обслужване на едно гише, създадена за трансграничните работници, може да послужи като първа стъпка към въвеждането на инфраструктура, която да позволява на работниците и работодателите да намалят данъчните спорове между държавите членки и същевременно да гарантира, че данъците се начисляват правилно, без да се изисква физическото лице да подава данъчни декларации в много държави. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Мотиви за изготвяне на становище по собствена инициатива

| 2.1. | Пандемията от COVID-19 промени живота на работниците и предприятията по безпрецедентен начин. Увеличаването на дистанционната работа беше една от най-ярките тенденции по време на пандемията от COVID-19 в резултат на въведените ограничения за пътуване и ограничаването от страна на правителствата на броя на присъстващите в офиса служители, с цел да се намали предаването на вируса COVID-19 (1). Предприятията и служителите положиха големи усилия да цифровизират текущата си работа (напр. чрез инструменти за провеждане на онлайн срещи), за да се улесни работата от вкъщи. По този начин фирмите можеха да продължат да предоставят (необходимите) стоки и услуги на клиентите, и така да подпомагат икономиката на ЕС, работните места, търговията и икономическия растеж. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Намалявайки времето за пътуване от дома до работното място и обратно, дистанционната работа се асоциира с по-голяма степен на гъвкавост, което може да намали стреса за работника, като позволи постигането на един по-добър баланс между професионалния и личния живот (2). Освен това увеличаването на дистанционната работа може да бъде полезно за достигане на целта на ЕС за въглеродната неутралност. Тъй като транспортът има голям дял от емисиите на ЕС, увеличението на дистанционната работа би могло да доведе до по-малко количество въглеродни емисии и по-малко задръствания (3). С преминаването към дистанционна работа вероятно ще намалее необходимостта от офис пространство, като по този начин се намалят разходите за емисии на офис сградите (например отопление и климатизация). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | С високите нива на ваксинация в целия ЕС се насочваме към „ерата след COVID-19“ и макар и да очакваме, че някои работници ще се върнат в офисите си, малко вероятно е растящата тенденция на дистанционната работа да бъде напълно обърната. В едно проучване на Eurofound от март 2021 г. 46 % от работниците в ЕС са изразили предпочитанието си да продължат да работят „ежедневно“ или „няколко пъти седмично“ от къщи, когато приключи пандемията (4). В резултат на това се очаква и дистанционната работа да стане част от работната ни култура. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Увеличаването на трансграничната дистанционна работа изправя пред предизвикателства сегашните системи за данъчно облагане. Макар явлението на трансграничната работа да не е нещо ново, възможността даден служител да работи дистанционно от дома си в друга държава повдига въпроси по отношение на международните данъчни правила, по-специално, ако през значителна част от работните дни служителят работи от държавата си на пребиваване или от трета държава, а не от традиционното място на дейност. По-специално това засяга данъчното облагане на заплатите и на печалбите на дружествата. Такива случаи могат да възникнат по-специално в някои „горещи региони“, които от географска гледна точка се намират близо до други държави членки, но растежът и развитието на средствата за дистанционна конферентна връзка вероятно ще увеличат броя на такива случаи в по-широк план. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Що се отнася до данъчното облагане на заплатите, работниците, които пребивават в една държава членка (юрисдикция, на която работникът е местно лице), но работят за дружество, намиращо се в друга (юрисдикция източник), могат да бъдат обект на двойно данъчно облагане, като и двете юрисдикции облагат дохода. За да се избегне такъв сценарий, държавите са сключили двустранни спогодби за избягване на двойното данъчно облагане, които често следват Модела на данъчна конвенция на ОИСР (МДК-ОИСР) относно дохода и капитала. В МДК-ОИСР се посочва като общ принцип, че доходът от трудово правоотношение следва да бъде облаган единствено в юрисдикцията, на която работникът е местно лице. Ако трудът обаче се полага в друга държава (т.е. държавата източник), държавата източник може да облага с данък дохода, припадащ се на отработените в тази държава дни, при условие че работникът пребивава поне 183 дни годишно в държавата източник или възнаграждението е платено от работодател в държавата източник, или ако възнаграждението се поема от МСД на работодателя в държавата източник. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | В съответствие с МДК-ОИСР работник, който е местно лице в държава, различна от държавата на обичайната му трудова дейност, още от ден първи ще се сблъска с разделяне на правата за данъчно облагане върху дохода от труда си между юрисдикция, на която е местно лице, и юрисдикция източник на пропорционален принцип. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | За да се избегне непосредственото разпределение на дохода за трансгранична работа и тъй като Моделът на ОИСР е образец, който държавите членки не са длъжни да следват, някои държави са въвели различни правила, например структури „de-minimis“. В този случай доходът на работника се облага с данък единствено в държавата, на която е местно лице, при условие че работникът не надвишава определен брой дни, в които не присъства на обичайното си място на дейност (5). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Поради мерките, предприети по време на пандемията, например въвеждането на строги карантинни изисквания и ограничаването на трансграничните пътувания, много работници, по-специално пограничните работници, бяха принудени да работят дистанционно в държавата, на която са местни лица, а не в държавата на обичайната си дейност. Вследствие на пандемията от COVID-19 много държави членки предприеха временни мерки, за да избегнат загубването от страна на юрисдикциите източници на цялото им право за данъчно облагане. Държавите членки договориха „меморандуми за разбирателство“, по силата на които всички дни, отработени в режим на работа от дома, ще се считат за дейност в държавата членка, в която обичайно се извършва работата. Това се прилага единствено за работници съобразно извънредното положение с COVID-19, а не за трансгранични работници, които вече са работели дистанционно преди пандемията. Предполага се, че срокът на действие на тези временни мерки не е бил удължен след 30 юни 2022 г. и държавите ще се върнат към общия МДК-ОИСР или към структурите „de-minimis“. По подобен начин ОИСР също издаде насоки относно данъчното облагане на дохода на блокирани работници (работници, които са блокирани в юрисдикция източник за дълъг период от време заради свързани с COVID-19 ограничения относно пътуването, правила за поставяне под карантина и пр.) (6). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Според ЕК (7) трансграничните дистанционни работници биха могли да се сблъскат с двойно данъчно облагане на дохода си, което води до (продължителни и скъпоструващи) спорове между даден работник и държавите членки. В зависимост от данъчното третиране в определена държава на дохода от източник в чужбина е възможно даден работник да бъде задължен да се съобрази с изисквания за две отделни данъчни декларации, евентуално в различен момент заради различните крайни срокове за подаване на данъчни декларации в различните държави членки. Освен това могат да възникнат усложнения, ако определени данъчни разходи, които са необходими за генерирането на доход, ще трябва да бъдат точно разделени между двете държави членки. Трансграничният дистанционен работник може също така да загуби от данъчни облекчения или данъчни кредити. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Чуждестранните данъкоплатци с доходи от две или повече държави членки, като например мобилни работници, сезонни работници, спортисти, хора на изкуството и пенсионери, по принцип не отговарят на условията за отчитане на личното и семейното положение по същия начин, както данъкоплатците, които са местни лица. Съгласно решението по делото Schumacker (8) държавите членки трябва да предоставят такива данъчни облекчения на чуждестранни лица, ако данъкоплатците получават „всички или почти всички“ свои доходи в тази държава членка. Някои държави членки прилагат праг от 90 % от общия доход, който трябва да се получава в тази държава членка, за да се предоставят такива данъчни облекчения. Това може да представлява пречка за свободното движение, тъй като всеки доход над 10 % от общия доход в други държави членки ще доведе поне до частична загуба на такива данъчни облекчения, тъй като вече няма да бъде достигнат прагът за пълно предоставяне на такива данъчни облекчения. Държавите членки следва да позволят отчитането на личното и семейното положение, ако чуждестранните данъкоплатци получават 75 % от доходите си в държавата на източника на дохода. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Тежестта, свързана със спазването на изискванията, представлява пречка пред ефективния единен пазар. Държавите членки следва да обърнат подобаващо внимание на пречките при подписването на двустранни данъчни споразумения. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Що се отнася до данъчното облагане на печалбите на дружествата, международните дистанционни работници могат да бъдат изправени пред риска от непреднамерено създаване на МСД за дружеството в държава, различна от собствената му. Ако МСД е установено в друга държава, дружеството би било принудено акуратно да разделя корпоративния си доход между двете места и по тази причина би подлежало на различни задължения за подаване на данъчна декларация и данъчни задължения. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Възможно е на много дружества, по-специално МСП без международна структура, да не е известно, че ако имат персонал, който работи от една държава, това може да ги натовари с определени функции и съдържание и по този начин да бъдат задължени да разпределят печалба и да спазват изисквания да се придържат към правила за трансферно ценообразуване, както и към изисквания за отчетност. МСП невинаги имат счетоводен отдел или достъп до консултанти и разходите им за привеждане в съответствие вече са много големи. Според едно проучване на ЕК дружествата в ЕС и Обединеното кралство се счита, че изразходват обща годишна сума от приблизително 204 милиарда евро, за да изпълнят задълженията си във връзка с корпоративно подоходно облагане, ДДС, данъци и вноски във връзка със заплати, имуществени данъци и данъци върху недвижими имоти и местни данъци. За да изпълни задълженията си за данъчно съответствие, средностатистическото предприятие заплаща годишни разходи, възлизащи на 1,9 % от оборота му (9). Всяко допълнително увеличение може да застраши жизнеспособността на дружеството. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Поради опасения, произтичащи от евентуалното създаване на МСД вследствие на трансгранична дистанционна работа, ОИСР издаде насоки по темата (10) през април 2020 г. и през март 2021 г. ОИСР счита, че „извънредната и временна промяна“ на местонахождението на мястото, където работят работниците, „не следва да създава нови МСД за работодателя“ (11). По принцип ОИСР твърди, че „макар че част от дейността на дадено предприятие може да се извършва на местоположение, например дома на дадено физическо лице, това не следва да води до заключението, че това местоположение е на разположение на това предприятие само защото се ползва от дадено физическо лице (например от даден работник), което работи за предприятието“, като привежда довода, че за даден работник, който е принуден да работи от дома си заради пандемията от COVID-19 и мерките по обществено здравеопазване, „не е налице достатъчна степен на установеност или непрекъснатост“, за да се счита домът му МСД на работодателя. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Макар и да подчертава извънредния характер на COVID-19, ОИСР отбелязва, че ако работниците продължават да работят от дома си след пандемията от COVID-19, като по този начин придават на дома си определена степен на „установеност или непрекъснатост“, това не би „довело непременно до (...) фирмено МСД“. Според ОИСР за такива ситуации би се изисквало допълнително разглеждане на конкретните факти и обстоятелства. За лица на ръководни длъжности данъчните органи често оспорват дали може да е било създадено МСД. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК решително приветства усилията, положени от дружествата и работниците по време на пандемията от COVID-19 за продължаване на стопанската дейност посредством ползване на цифрови инструменти. Безпрецедентните обстоятелства на пандемията от СOVID-19 и породените от нея мерки по обществено здравеопазване принудиха дружествата и работниците да адаптират работната си среда, за да продължат стопанската дейност и да предоставят стоки и услуги, подпомагайки по този начин икономиката, работните места и растежа на ЕС. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Тъй като по-голямата степен на усъвършенстване на онлайн офис оборудването (например софтуер за онлайн срещи) ще позволи на някои работници да работят все повече от дома си с все по-голяма или със същата степен на ефективност, очакваме да видим нарастване на броя на (трансграничните) дистанционни работници в ЕС. Законодателите трябва да адаптират съществуващите правила към новата реалност. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Макар че възможностите за дистанционна работа може да варират в зависимост от сектора и ролята на работното място, ЕИСК счита, че увеличаването на дистанционната работа следва да бъде приветствано и насърчавано, ако е възможно. Освен повече гъвкавост за работниците това може също така да осигури ползи за по-широката програма на Зеления пакт на ЕС, като по-малко хора ще пътуват до работата си и по този начин ще намалеят емисиите и замърсяването на въздуха от транспорта. ЕИСК признава, че темата е от особено значение за ЕС и за свободата на движение на работниците в рамките на единния пазар. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК признава особените предизвикателства, които създава увеличаването на трансграничната дистанционна работа за системата за международно данъчно облагане. ЕИСК обръща внимание на пречките, съобщени от работниците в ситуации на трансгранична работа още отпреди пандемията (12). ЕИСК приветства временните данъчни мерки, предприети от държавите членки в разгара на пандемията, и насоките, дадени от Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) по време на пандемията. Тези мерки дадоха възможност на трансграничните работници и работодатели да извършват стопанска дейност и гарантираха, че нито работниците, нито работодателите се сблъскват с двойно данъчно облагане, благодарение на което фирмите продължиха да подпомагат икономиката на ЕС и работниците в един важен момент. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК обаче подчертава колко е важно системите за данъчно облагане да бъдат допълнително актуализирани, за да се отговори на потребностите на днешната работна среда. В частност е важно при сключване на споразумения за дистанционна работа работодатели да не бъдат лишавани от стимули да наемат работници от юрисдикции извън юрисдикцията на работодателя поради пречки, свързани с данъчното облагане. По подобен начин правилата относно данъчното облагане не следва да бъдат пречка за работниците при кандидатстване за работа в трансгранична ситуация. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК счита, че е от съществено значение правилата относно данъчното облагане за трансгранична дистанционна работа да гарантират, че няма двойно данъчно облагане или непреднамерено необлагане с данъци както за работниците, така и за работодателите. В рамките на усилията да се гарантира, че дружествата от всякакъв мащаб могат да предлагат възможности за дистанционна работа, е важно да бъдат премахнати или поне сведени до минимум всякакви административни задължения във връзка с данъчното облагане на трансгранични работници (13). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Международната рамка за корпоративно данъчно облагане наскоро беше преразгледана чрез споразумение относно ОИСР/пакет за приобщаваща данъчна рамка, съставено от два стълба. Ако работниците прибягват във все по-голяма степен до дистанционна работа, може да бъде необходимо и да се преразгледат международните правила за данъчно облагане за физически лица. По-специално правилата трябва да бъдат лесни за спазване. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК приветства дискусиите, стартирани от ЕК по тази тема за актуализиране на данъчните системи, за да отразяват днешната работна среда, основана на все повече дистанционна работа, както с държавите членки, така и със заинтересованите страни от Платформата по въпросите на доброто управление в областта на данъчното облагане. ЕИСК се позовава на предходни дискусии, които бяха проведени по този въпрос като част от съобщението „Премахване на данъчните пречки при трансграничните дейности за гражданите на ЕС“ и доклада на експертната група на ЕК относно „Начини за справяне с трансграничните данъчни пречки, пред които са изправени физическите лица в ЕС“ (14). |
| --- | --- |

3.8.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Макар и да се признава, че държавите имат правото да решават дали и при каква ставка да налагат данъци в границите си, за предпочитане е принципите на данъчното облагане за трансгранична дистанционна работа да бъдат договорени на глобално равнище. Като се има предвид вътрешната мобилност в ЕС по силата на свободата на придвижване в рамките на единния пазар обаче, има основания за разглеждане на проблема на равнището на ЕС, преди да бъде намерено глобално решение. Макар че са възможни различни подходи, е важно да бъде постигната висока степен на координация между държавите членки на ЕС и — ако е възможно — с трети държави (Обединеното кралство, Швейцария, ...). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Правилата следва да бъдат лесни както за работниците, така и за работодателите. Една възможност би била държавите членки да се договорят да облагат единствено работника, ако броят работни дни в държавата надвишава 96 дни за календарна година. ЕИСК отбелязва, че при работата в областта на данъчното облагане в контекста на приобщаващата рамка на ОИСР е използван многостранен инструмент за улесняване на навременното прилагане на новите данъчни правила. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Изглежда, че има основния за амбициозни правила, които позволяват трансгранична дистанционна работа. Ако правилото за 183 дни се прилагаше, работниците биха придобили повече гъвкавост и би било по-вероятно да бъдат постигнати екологичните цели. С увеличаването на броя дни нараства и необходимостта от някакъв вид система за стандартизирано отчитане и е възможно да се изисква създаването на някакъв вид компенсаторен механизъм за прехвърляне на данъчните постъпления (15). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК приканва ЕК да обмисли възможността за обслужване на едно гише, подобно на съществуващото в областта на ДДС (16). Това би изисквало работодателят да отчита за трансграничните работници броя дни, в които те са работили в държавата, на която са местни лица, и в държавата, където се намира работодателят. С тази информация данъчните органи ще могат да преценят в коя държава би бил облагаем доходът или каква част от него би била облагаема във всяка една държава. Такава препоръка беше подкрепена от експертната група на ЕК в доклада ѝ относно „Начини за справяне с трансграничните данъчни пречки, пред които са изправени физическите лица в ЕС“ (17). Една компенсаторна схема за данъчни постъпления между държавите може да бъде свързана с информацията, докладвана в мястото за обслужване на едно гише. Данъкоплатецът следва да има отношения само с една данъчна администрация. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Работодателят обикновено трябва да удържа данъци при източника от заплатите и възнагражденията на работника. Освен това социалноосигурителните вноски към публични пенсионни схеми и други социални придобивки за работника често се плащат отделно, но въз основа на дохода на работника (18). Административната тежест значително би се намалила, ако тези налози могат да бъдат плащани от работодателя за работника по такъв начин, че обслужването на едно гише да разпределя средствата към съответната държава — получател. Такава система би изисквала тясно сътрудничество между данъчните органи и електронното подаване на документи. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК нееднократно е приканвал за по-тясно сътрудничество между данъчните органи на държавите членки. Такова сътрудничество би улеснило обикновените граждани и фирми и би увеличило възможностите за по-ефикасна борба с измамите и укриването на данъци. За да се противодейства на укриването на данъци, от първостепенна важност е да бъде улеснено спазването на правилата. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Една система за обслужване на едно гише, създадена за трансграничните работници, може да послужи като първа стъпка към въвеждането на инфраструктура, която да позволява на работниците и работодателите да намалят данъчните спорове между държавите членки и същевременно да гарантира, че данъците се начисляват правилно, без да се изисква физическото лице да подава данъчни декларации в много държави. |
| --- | --- |

4.7.

Брюксел, 13 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Макар и да се признава важността на трудовите договори, социалноосигурителните вноски, пенсионните права, опасенията относно (физическото и психическото) здраве и безопасност, въздействието върху организациите на пазара на труда, конкурентоспособността и пр., акцентът на настоящото становище е прякото данъчно облагане на работниците и на работодателите в ситуация, при която работникът е нает в дадена фирма в една държава, докато полага труд през ограничена част от работното си време от чужбина чрез средства за дистанционна работа. В становището не се разглежда въпросът за командированите работници, пограничните работници, както са определени в двустранни споразумения, или самостоятелно заетите лица, работещи в областта на трансграничните продажби.

1

(2)  „Въздействието на работата от разстояние и цифровата заетост върху работниците и обществото“

2

(3)  „Въздействието на работата от разстояние и цифровата заетост върху работниците и обществото“

3

(4)  Eurofound: „Labour market change: Teleworkability and the COVID-19 crisis: a new digital divide?“ (Eurofound: „Промяна на пазара на труда: Възможността за работа от разстояние и кризата, свързана с COVID-19: ново дигитално разделение?“). Работен документ, WPEF20020.

4

(5)  Тези структури обхващат дистанционната работа, но също така и обучението и мисиите.

5

(6)  Updated guidance on tax treaties and the impact of the COVID-19 pandemic („Актуализирани насоки относно данъчните спогодби и въздействието на пандемията от COVID-19“), ОИСР.

6

(7)  Tax in an Increasingly Mobile Working Environment: Challenges and Opportunities („Данъците в една все по-мобилна работна среда: предизвикателства и възможности“) от експертната група на Комисията „Платформа по въпросите на доброто управление в областта на данъчното облагане“

7

(8)  Вж. Решение на Съда на Европейския съюз от 14 февруари 1995 г. по Дело C-279/93, Schumacker.

8

Schumacker

(9)  Tax compliance costs for SMEs: An update and a complement: final report („Разходи на МСП във връзка със спазване на данъчното законодателство — актуализация и допълнение: окончателен доклад“), 2022 г.

9

(10)  Updated guidance on tax treaties and the impact of the COVID-19 pandemic („Актуализирани насоки относно данъчните спогодби и въздействието на пандемията от COVID-19“), OECD Secretariat analysis of tax treaties and the impact of the COVID-19 crisis („Анализ на секретариата на ОИСР на данъчните спогодби и въздействието на пандемията от COVID“).

10

(11)  OECD Secretariat analysis of tax treaties and the impact of the COVID-19 crisis („Анализ на секретариата на ОИСР на данъчните спогодби и въздействието на пандемията от COVID“).

11

(12)  Вж. Съобщение на Комисията „Премахване на данъчните пречки при трансграничните дейности за гражданите на ЕС“ (COM(2010) 769 final),, страница 4: „гражданите на ЕС, които се местят в чужбина, за да работят временно или постоянно, или преминават всеки ден границите, за да отидат на работа, се оплакват най-вече от затруднения при придобиването на данъчни отстъпки, данъчни облекчения и приспадания от страна на чуждестранните данъчни органи. Те се жалват често и от по-високите прогресивни данъчни ставки, които се прилагат за чуждестранните лица, както и от по-високото данъчно облагане на придобитите от източник в чужбина доходи. Често срещани са и проблемите с двойното данъчно облагане, произтичащи от спорове във връзка с мястото на установяване за данъчни цели, от ограниченията върху размера на данъчния кредит, предвиден по силата на спогодбите за избягване на двойното данъчно облагане, и дори в някои случаи от липсата на такива спогодби.“

12

(13)  Работниците, които след пандемията живеят постоянно в друга държава от ЕС, която е различна от държавата, в която се намира фирмата, и работят дистанционно, ще се сблъскат с много въпроси: коя ще е приложимата социалноосигурителна система; на кой данъчен орган ще трябва да плаща данъци върху доходите им работодателят; ще може ли работодателят да продължи да удържа данъка при източника; трудовото правоотношение ще трябва ли да бъде регистрирано в компетентните служби по заетост в новата държава по пребиваване на работника; кое трудово законодателство ще се прилага за трудовото правоотношение и пр.

13

(14)  „Начини за справяне с трансграничните данъчни пречки, пред които са изправени физическите лица в рамките на ЕС“

14

(15)  Компенсаторната схема, създадена за международното корпоративно данъчно облагане, е да се разпределя част от печалбата във високопечеливши дружества към държавата на продажби (Сума A в стълб 1). Важно е всяка компенсаторна схема между държавите поради трансграничната дистанционна работа да бъде възможно най-проста. Основните параметри за обмисляне следва да бъдат броят дни и придобитият доход.

15

(16)  Обслужването на едно гише по отношение на ДДС (MOSS) беше въведено от ЕС, за да облекчи тежестта върху фирмите, които извършват продажби на потребители в други държави — членки на ЕС. Обслужването на едно гише позволява на фирмите да подават една-единствена декларация за ДДС, в която се декларират продажбите в множество държави — членки на ЕС, вместо да се налага да се регистрират по ДДС във всяка държава.

16

(17)  „Начини за справяне с трансграничните данъчни пречки, пред които са изправени физическите лица в рамките на ЕС“

17

(18)  ЕИСК признава необходимостта да се обърне внимание и на въздействието върху обезщетения като пенсии и др., ако социалноосигурителните вноски се разделят между държавите. Това може да бъде предмет на бъдеща работа на ЕИСК.

18

---

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/22

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Цифрова идентичност, суверенитет на данните и пътят към справедлив цифров преход за гражданите, живеещи в информационното общество“

(становище по собствена инициатива)

(2022/C 443/03)

| Докладчик: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |

Докладчик:

Dumitru FORNEA

| Правно основание | Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността
  Становище по собствена инициатива |
| --- | --- |
| Решение на Пленарната асамблея | 20.1.2022 г. |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 21.6.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.7.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 179/1/3 |

Правно основание

Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Решение на Пленарната асамблея

20.1.2022 г.

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

21.6.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

14.7.2022 г.

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

179/1/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Технологичният напредък и развитието на цифровите технологии, биотехнологиите и електронните комуникационни системи създадоха важни възможности за консолидирането на икономически проспериращи, по-приобщаващи и справедливи общества. Същевременно нараснаха и редица опасни заплахи за човечеството. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | За да запазим сигурността на човечеството и социалната структура, необходима за пълноценен живот на всеки човек на тази планета, трябва да гарантираме, че новите инструменти за управление, които цифровата и индустриална революция налага, не са репресивни и не поставят ежедневния живот на хората в зависимост от задължителното включване в цифрови технологични системи, контролирани по недемократичен начин. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Публичните институции са уязвими спрямо недържавни участници, които имат пряк достъп до знания, патенти, технологии и инвестиционни фондове. Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) счита, че европейският технологичен суверенитет трябва да бъде включен във всички бъдещи развития на политиката, а законодателството следва да бъде допълнено с изрични и напълно приложими разпоредби и общи стандарти във всички държави членки. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Технологичните постижения засягат редица права и свободи на гражданите. Комитетът изисква всички сектори, които използват лични и биометрични данни, да бъдат регулирани по ясен начин и при пълно спазване на основните права на човека и призовава ОРЗД да бъде актуализиран по съответния начин. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК е убеден, че цифровата самоличност, цифровите платежни средства и включването в платформи за виртуална и разширена реалност следва да останат инструменти, които само да допълват физическото съществуване, което познавахме преди въвеждането на тези технологии, и не следва да заместват напълно и неправомерно други екзистенциални модели, които са били разработвани и усъвършенствани от хората в продължение на хиляди години съществуване. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК призовава за ясни антидискриминационни разпоредби във всички бъдещи законодателни предложения относно цифровата самоличност и е твърдо против въвеждането на система, която да следи отблизо европейските граждани, да ги проследява и/или да наблюдава техните дейности и поведение. Освен това Комитетът счита за необходимо организираното гражданско общество да участва пълноценно в процеса на прилагане. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК стигна до заключението, че всяка инициатива за интегриране на гражданите в европейската система за цифрова самоличност трябва да се основава на проучвания на въздействието и подробни социологически изследвания. Окончателното решение следва да бъде взето само с информираното и свободно изразено съгласие на гражданите. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК счита, че за да се премине по демократичен път към справедливо цифрово общество, което да се приема от гражданите на ЕС, Европейската комисия следва да извърши оценки на въздействието върху:






  — | огромната и денонощна нужда от електроенергия за поддържане на глобалната технологична инфраструктура в подкрепа на непрекъснатия и сигурен достъп до цифровата система, с която се цели прехвърляне на критични и стратегически функции на човешкото общество; |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

огромната и денонощна нужда от електроенергия за поддържане на глобалната технологична инфраструктура в подкрепа на непрекъснатия и сигурен достъп до цифровата система, с която се цели прехвърляне на критични и стратегически функции на човешкото общество;

| — | въздействието на цифровизацията и автоматизацията на взаимодействието между хората върху качеството на живот и условията на труд, особено що се отнася до човешките взаимоотношения, по-голямото разпространение на самотата, проблемите с психичното здраве, спада на когнитивната и емоционалната интелигентност и повишения риск от социално отчуждение; |
| --- | --- |

—

въздействието на цифровизацията и автоматизацията на взаимодействието между хората върху качеството на живот и условията на труд, особено що се отнася до човешките взаимоотношения, по-голямото разпространение на самотата, проблемите с психичното здраве, спада на когнитивната и емоционалната интелигентност и повишения риск от социално отчуждение;

| — | политическите, икономическите и социалните мерки, необходими за адаптиране на обществото към драматичните количествени промени на пазара на труда; |
| --- | --- |

—

политическите, икономическите и социалните мерки, необходими за адаптиране на обществото към драматичните количествени промени на пазара на труда;

| — | киберсигурността, в контекста на която разнообразието и сложността на хакерските дейности се увеличи, и по отношение на условията на ускореното развитие на интернет на предметите, които правят протоколите за достъп уязвими и ненадеждни. |
| --- | --- |

—

киберсигурността, в контекста на която разнообразието и сложността на хакерските дейности се увеличи, и по отношение на условията на ускореното развитие на интернет на предметите, които правят протоколите за достъп уязвими и ненадеждни.

| 1.9. | ЕИСК стига до заключението, че сигурността на данните не следва да подлежи на обсъждане, и изразява разочарованието си, че сигурността на бъдещия европейски цифров портфейл не е основен приоритет в законодателното предложение на Комисията. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК счита, че във всички законодателни предложения на ЕС относно изкуствения интелект трябва ясно да бъде предвидена пълна отговорност за евентуални неизправности. Трябва да се намери правилният баланс между неразкриването на търговски тайни и осигуряването на прозрачни и проследими разработки. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Комитетът беше първата европейска институция, която призова за подход, при който човекът запазва контрол, и отново подчертава необходимостта от няколко нива на контрол, за да се гарантира това. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК е изцяло против частните бази данни за лицево разпознаване, освен с цел разкриване на престъпления, и всякакъв вид системи за социално оценяване, тъй като те са в разрез с основните ценности и права на ЕС. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Комитетът счита, че данните, създадени в ЕС, следва да се съхраняват на територията на ЕС и да бъдат защитени от всякакъв извънтериториален достъп. Освен това ЕИСК счита, че трябва да се въведе информирано съгласие за използването както на личните, така и на неличните данни, и отново призовава Общият регламент относно защитата на данните да бъде доработен в този смисъл. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК изразява загриженост във връзка с нарастващите различия между държавите членки и липсата на защита на уязвимите групи и отново призовава ЕС да се стреми към цифрово приобщаване, при което никой не е пренебрегнат. Специално внимание би трябвало да се отдели на по-възрастното поколение. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Комитетът призовава за силна европейска система в областта на цифровото образование, която да може да подготви работната сила за технологичните предизвикателства и да ѝ помогне да заеме висококачествени работни места. Програми за цифрова грамотност следва да бъдат въведени във всички държави членки, наред с програми за цифрово обучение през целия живот, терминологични наръчници и практически обучения. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Комитетът счита, че ангажирането на служителите в цифровия преход е жизненоважно, за да могат те да разбират бъдещите рискове и възможности, така че да могат да се предават знания и да се придобиват нови умения. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Мотиви за изготвяне на становище по собствена инициатива

| 2.1. | Европейските граждани проявяват интерес към новостите в прилагането на цифрови технологични решения с цел опростяване на необходимите административните процедури в отношенията с властите или всекидневния живот на обществото. Настоящото становище има за цел да повиши осведомеността сред лицата, отговорни за вземането на решения на национално и европейско равнище, относно опасенията на организираното гражданско общество във връзка с потенциалните неблагоприятни последици за обществото, свързвани с ускореното внедряване на цифровите технологии. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Пандемията от COVID-19 ускори цифровата трансформация на обществата и принуди гражданите да възприемат нови технологии за работа, учене и други ежедневни дейности. Тя предостави възможности на предприятията и гражданите да се модернизират в цифрово отношение и да напредват. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ползите от широкото прилагане на цифровата самоличност са широко разяснени в различни документи на европейските институции и световните международни организации. В това отношение последният документ е предложението за Регламент по отношение на създаването на рамка за европейска цифрова самоличност (1), публикувано на 3 юни 2021 г. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Европейската комисия има за цел да осигури рамка за европейска цифрова самоличност въз основа на преразглеждането на настоящата рамка, така че до 2030 г. най-малко 80 % от гражданите да разполагат със средство за електронна идентификация за достъп до основни обществени услуги (2). Публичните органи трябва да разполагат с необходимите човешки и финансови ресурси, за да могат да включат и контролират развитието на цифровите технологии. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Като доказателство за това следва да се отбележи, че индексът за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото (DESI) (3), публикуван от Европейската комисия през 2021 г., показва, че през 2020 г. делът на хората, притежаващи поне основни цифрови умения, е бил 56 %. Голяма част от населението на ЕС обаче все още няма основни умения в областта на цифровите технологии, въпреки че повечето работни места изискват такива умения. Много граждани твърдят, че притежават цифрови умения, но при по-внимателна проверка се установява, че тези умения не са нищо повече от способност за ползване на базово ниво на възможностите, които предлага интернет (сърфиране и социални мрежи), и на софтуерните пакети, предлагани от Microsoft Office или Mac OS. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Що се отнася до изкуствения интелект, неотдавнашно проучване, публикувано от Европейската инвестиционна банка (4), показва, че Европа все още изостава от другите световни икономически сили. В него се споменава, че на САЩ и Китай заедно се падат над 80 % от годишните капиталови инвестиции в технологии за изкуствен интелект и блокчейн в размер на 25 млрд. евро. На ЕС се падат едва 7 %, а общият недостиг на инвестиции е между 5 и 10 млрд. евро годишно. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Комисията предложи да се преодолее този недостиг и да се осигурят инвестиции в областта на изкуствения интелект в размер на 1 милиард евро годишно, които следва да бъдат допълнени от частни инвестиции и собствени ресурси на държавите членки. Целта е през следващото десетилетие инвестициите да достигнат 20 млрд. евро годишно (5). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Технологичният напредък като цяло и развитието на цифровите технологии, биотехнологиите и електронните комуникационни системи през последните две десетилетия създадоха огромни възможности в световен мащаб за консолидирането на икономически проспериращи, по-приобщаващи и справедливи общества. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В същото време без нов обществен договор и регулаторна рамка, адаптирана към тези нови революционни технологии, нараснаха редица опасни заплахи за човечеството (като загуба на работни места поради напредъка и внедряването на автоматизацията, нарушаване на неприкосновеността на личния живот, предубеденост на алгоритмите, причинена от неточни данни, нестабилност на пазара и др.), особено като се вземат предвид постоянните опити на световните технологични гиганти да наложат свои продукти и услуги, заобикаляйки съществуващите законодателни актове на международно и национално равнище, които гарантират основните права на човека. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Международните и националните държавни институции са уязвими по отношение на недържавните участници, които имат пряк достъп до знания, патенти, технологии и инвестиционни средства, тъй като често служителите на тези институции не успяват да разберат пълното обществено въздействие на новите технологии върху правата на гражданите и потребителите. Комитетът е убеден, че съображенията за технологичния суверенитет на ЕС трябва да бъдат включени във всички бъдещи изменения на политиките. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК призовава законодателството да бъде изяснено и допълнено с изрични и напълно приложими разпоредби и общи стандарти във всички държави членки, включващи съответните отговорности, във връзка с факта, че технологиите, свързани с цифровата самоличност, се управляват до голяма степен от компютърни алгоритми и изкуствен интелект, които не могат да бъдат държани отговорни за грешките, които допускат. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Вече има множество документирани и подробно проучени ситуации, в които хора биват засегнати и несправедливо осъдени поради грешни решения на компютърни алгоритми и изкуствения интелект. Например лицата, вземащи решения в силите за сигурност и полицията, биват подвеждани от неправилни резултати на компютърни алгоритми като „изкуствен интелект“, „лицево разпознаване“, „машинно обучение“, „анализ на данни и прогнозиране“, „времеви таблици и резултати“ и др. В резултат на това се засягат правата и свободите на много граждани. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ето защо правните норми, които ще бъдат разработени, за да се обхване областта на цифровата самоличност и свързаните с нея технологии, трябва да се основават преди всичко на пълна прозрачност, коректно и цялостно информиране на потребителите и свободно информирано съгласие, както и да гарантират пълна защита, която да обхваща всички уязвими места по отношение на киберсигурността на мобилните комуникационни мрежи и техните устройства и т.н. Поради тези причини ЕИСК изисква всички сектори, които използват лични и биометрични данни, като цифрова самоличност или мобилни комуникационни мрежи от пето поколение, изкуствен интелект и др., да бъдат регулирани недвусмислено и ясно и при пълно спазване на основните права на човека. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Конкретни бележки

Цифрова самоличност

| 4.1. | Когато става въпрос за въвеждане на цифрова самоличност в Европа, управлението на данните е от жизненоважно значение за осигуряването на защитата на гражданите и за опазването на неприкосновеността на техния личен живот. Следва да се осигури пълно съответствие с Общия регламент относно защитата на данните (ОРЗД). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Европейските граждани са в центъра на всички програми и политики, прилагани в ЕС. ЕИСК оценява и подкрепя публикуването на предложението на Комисията относно цифрова самоличност за всички европейци (6), в което се уточнява, че изборът дали да се използва цифрова самоличност трябва да бъде предоставен на отделния човек. Въпреки това Комитетът счита, че въздействието на изключването на някои граждани, които няма да изберат цифрова самоличност, е било пренебрегнато, и настоява правото „да бъдеш забравен“ и правото на откъсване от работната среда да бъдат включени по ясен начин в законодателството на ЕС. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК призовава за ясни антидискриминационни разпоредби във всички бъдещи законодателни предложения в тази област. Каквато и да е причината, поради която гражданин може да реши да не използва тази функция, без значение дали става въпрос за защита на данните, анонимност или други причини, той не трябва да бъде поставян в по-неблагоприятно положение от активните потребители или да бъде маргинализиран. Индивидуалните данни следва винаги да останат собственост на съответното лице, а защитата на правата на човека трябва да бъде в основата на прилагането на цифровата самоличност. За да се гарантират защитата и сигурността на данните, както и зачитането на личния живот, Комитетът предлага цифровата самоличност на гражданите на ЕС във всяка държава членка да се управлява от публичен орган, подчинен на държавата и подлежащ на демократичен контрол от страна на националните парламенти. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Въвеждането на цифрова самоличност в Европа следва да има за цел да се даде възможност за сигурна и лесна свързаност за потребителите. Тя трябва да осигури, наред с другото, подобряване на данните и на предоставянето на обществени услуги, подобряване на целевите правителствени програми и по-голяма ефективност на кредитния пазар. ЕИСК подкрепя този сценарий. Въпреки това Комитетът отбелязва, че въвеждането на цифровата самоличност крие редица рискове по отношение на неприкосновеността на личния живот и защитата на данните, и се обявява изцяло против въвеждането на система, която следи отблизо европейските граждани, проследява ги и/или наблюдава техните дейности и поведение. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Киберсигурността е важен аспект от прилагането, тъй като рискът от хакерска атака спрямо важни лични и финансови данни е голям. ЕИСК очаква окончателния вариант на предложеното законодателство и споразумението между държавите членки относно стандартите, техническите спецификации и аспектите на оперативната съвместимост, които следва да бъдат изготвени до октомври 2022 г. ЕИСК счита, че организираното гражданско общество, включително социалните партньори, неправителствените организации и академичната общност, трябва да участват пълноценно в процеса на прилагане. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Измамите продължават да бъдат един от най-големите рискове, свързани с въвеждането на цифровата самоличност. Фишинг съобщенията, които всички ние получаваме и сега, ще се умножат и ще бъдат насочени към най-уязвимите групи в Европа. ЕИСК счита, че въпросите, свързани със сигурността в тази област, не са определени количествено по задълбочен начин, и изразява разочарование, че сигурността на бъдещия цифров портфейл не е най-важният въпрос в предложението на ЕК относно създаването на рамка за европейска цифрова самоличност Измами със синтетична самоличност са се случвали в други части на света, където има въведени подобни системи, и ЕС следва да се запознае с тези проблеми и да ги реши преди въвеждането. Ето защо Комитетът счита, че сигурността на данните не бива да подлежи на обсъждане. |
| --- | --- |

4.6.

ИИ — Изкуствен интелект

| 4.7. | Цифровият единен пазар се нуждае от изкуствен интелект, за да се развива и да напредва. Изкуственият интелект се основава на алгоритми, които изискват огромни количества лични данни и метаданни. Обществото следва да се възползва от технологичното развитие и приложната наука, основана на алгоритми. При внедряването на технологии за ИИ обаче трябва да се гарантира, че исторически маргинализираните общности са в състояние да се справят с програмите и че съществуващите социални различия не се задълбочават. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК беше първата европейска институция, която призова за подход, при който човекът запазва контрол върху ИИ (7). ЕИСК отново потвърждава, че е от първостепенно значение човекът да има последната дума и да контролира изцяло процесите на вземане на решения, когато става въпрос за машинни разработки. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Закрилата на правата върху интелектуалната собственост може да се използва като аргумент за непрозрачни разработки в областта на ИИ. ЕИСК счита, че трябва да се намери правилният баланс между неразкриването на търговски тайни и осигуряването на прозрачни и проследими разработки. Освен това във всички законодателни предложения на ЕС относно изкуствения интелект следва ясно да се предвиди отчетност за евентуални неизправности, като отговорността следва да се носи от разработчиците, програмистите, проектантите на ИИ и законните собственици. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Комитетът счита, че технологиите за изкуствен интелект трябва да се прилагат по социално устойчив начин, като се вземат предвид правата на човека, европейските ценности, равенството между половете, културното многообразие, интересите на групите в неравностойно положение и правата върху интелектуалната собственост. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Необходим е по-нататъшен напредък по отношение на ОРЗД, за да се гарантира, че алгоритмите се разработват в пълно съответствие с европейското законодателство и при пълното му зачитане, и Комитетът отправя искане да се разработят общи етични правила, които да гарантират свободен достъп до изходните кодове на алгоритмите. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ИИ има потенциала да допринесе за постигането на целите в областта на климата и околната среда, но трябва да се вземе предвид огромното количество енергия, което се използва за управлението на тези цифрови системи, както и други предизвикателства, свързани с интернализирането на външните разходи. ЕИСК предлага засилен мониторинг на този аспект и призовава цифровите дружества да постигнат напредък по отношение на намаляването на въглеродните емисии. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | В ключови области като отбраната или киберсигурността контролът на хората върху роботите трябва да бъде гарантиран и ЕИСК призовава за много конкретна рамка на равнището на ЕС, която да гарантира това, а също и за възможност за отстраняване на грешките на всяка автоматизирана система за вземане на решения във всеки един момент чрез човешка намеса. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | ЕИСК е изцяло против частните бази данни за лицево разпознаване, освен с цел разкриване на престъпления, и всякакъв вид системи за социално оценяване, тъй като те нарушават основните ценности и права на ЕС. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Що се отнася до социалните аспекти, ЕИСК изразява загриженост, че развитието на изкуствения интелект ще окаже огромно въздействие върху пазарите на труда, като може да предизвика криза на заетостта. Освен това то може да повлияе на човешкото поведение и да доведе до леност и незадълбоченост. |
| --- | --- |

4.15.

Големи информационни масиви

| 4.16. | ЕИСК приветства Законодателния акт за данните (8), публикуван от Европейската комисия през февруари 2022 г., и счита, че той представлява етична рамка за прозрачното обработване на лични данни, при пълен контрол от страна на гражданите и предприятията, които ги генерират. Той също така дава възможност данните да бъдат използвани от по-голям брой заинтересовани страни и граждани, с повече ползи за потребителите, предприятията и публичните органи, което води до справедлива икономика, основана на данни. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Големи количества данни вече са на разположение на публичните органи и на няколко големи технологични гиганта като Google, Facebook (Meta), TikTok или Amazon. За съжаление, днес от тях се възползват само ограничен брой заинтересовани страни и ЕИСК е обезпокоен от факта, че данните, произведени в ЕС, се съхраняват, обработват и създават стойност извън Европа (9). Комитетът счита, че ЕС трудно ще постигне цифров суверенитет без свои собствени цифрови технологични гиганти, без съхраняване на европейските данни на територията на ЕС и без тези данни да бъдат защитени от всякакъв извънтериториален достъп. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Управлението на големи информационни масиви винаги трябва да се осъществява при спазване на правата на човека, залегнали в член 21 от Хартата на основните права на Европейския съюз (10), особено когато в процеса на вземане на решения се използват алгоритми. Базираните в ЕС доставчици на компютърни услуги „в облак“ държат само малка част от международния пазар, който до голяма степен е доминиран от американски компании. Това поставя ЕС в неравностойно положение и ограничава възможностите за инвестиции на пазара на обработка на данни. Това също така възпрепятства конкурентоспособността на големите предприятия и възможността им да се разрастват и да печелят пазари и пречи на МСП да разширяват дейността си. Комитетът приветства съобщението на ЕК Политика в областта на конкуренцията, съобразена с новите предизвикателства (11) и значението, което се отдава на цифровата трансформация при преразглеждането на бъдещата рамка на ЕС в областта на конкуренцията. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Комитетът счита, че информирано съгласие относно използването на данните следва да се прилага както за личните, така и за неличните данни. ЕИСК отново призовава за усъвършенстване на ОРЗД в това отношение. |
| --- | --- |

4.19.

Справедлив цифров преход и цифрова грамотност в ЕС

| 4.20. | Комитетът констатира, че пазарът на труда се променя, като все повече сектори на икономиката се оплакват от липсата на квалифицирана работна ръка. Той отбелязва също спад на квалификацията и липса на специфични знания и експертен опит. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | В предходни становища ЕИСК призова за Съюз, който се стреми към цифрово приобщаване, при което да няма пренебрегнати. Години по-късно различията между държавите членки се увеличават, а уязвимите групи все още не са защитени, особено по-възрастното население, което е изложено на най-голям риск. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Комитетът изразява загриженост във връзка със съществуващото цифрово разделение в ЕС и призовава за координирано прилагане на програми за цифрова грамотност във всички държави членки и за това цифровото учене през целия живот, включително решенията с отворен код като безплатна алтернатива на решенията, предлагани с търговска цел, да стане реалност в ЕС. Създаването на цифрови умения започва с наръчници по терминология и завършва с практическо обучение. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Ангажирането на служителите в цифровия преход е от жизненоважно значение, за да могат те да разбират същевременно бъдещите рискове и възможности. Променящата се среда на работното място изисква предаване на знания и придобиване на нови умения, но също така и подобряване на условията на труд за хората, работещи чрез цифрови работни платформи. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | ЕИСК призовава за силна европейска система в областта на цифровото образование, която да може да подготви работната сила за технологичните предизвикателства и да ѝ помогне да заеме висококачествени работни места, като в тази връзка припомня Рамковото споразумение на европейските социални партньори относно цифровизацията. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Комитетът вече призова за допълнително подобряване на солидните умения в областта на науката, технологиите, инженерството и математиката (НТИМ) (12). |
| --- | --- |

4.25.

Брюксел, 14 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 910/2014 по отношение на създаването на рамка за европейска цифрова самоличност (COM(2021) 281 final).

1

(2)  Цифрова самоличност за всички европейци.

2

(3)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi.

3

(4)  Проучване на ЕИБ: Artificial intelligence, blockchain and the future of Europe: How disruptive technologies create opportunities for a green and digital economy (Изкуствен интелект, блокчейн и бъдещето на Европа: Как революционните технологии създават възможности за екологична и цифрова икономика).

4

(5)  Европейска комисия — Европейски подход към изкуствения интелект.

5

(6)  Цифрова самоличност за всички европейци, COM(2021) 281 final.

6

(7)  ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 1.

7

(8)  Европейска комисия — Законодателен акт за данните.

8

(9)  Евростат съобщава, че през 2020 г. само 36 % от предприятията в ЕС са използвали услуги в облак, повечето от тях за електронна поща и съхранение на данни, като са използвани само 19 % от предприятията за услуги в облак.

9

(10)  ОВ C 326, 26.10.2012 г., стр. 391.

10

(11)  Съобщение от ЕК — Политика в областта на конкуренцията, адаптирана към новите предизвикателства (COM/2021/713 final).

11

(12)  ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 46, ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 40, ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 16, ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 6, ОВ C 374, 16.9.2021 г., стр. 11.

12

---

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/29

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет: Анализ на ролята на организираното гражданско общество в новото споразумение между ЕС и Организацията на държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ), включително положението относно споразуменията за икономическо партньорство (СИП) в тази рамка

(становище по собствена инициатива)

(2022/C 443/04)

| Докладчик: | Carlos TRINDADE |
| --- | --- |

Докладчик:

Carlos TRINDADE

| Решение на Пленарната асамблея | 21.10.2021 |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 9.6.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 13.7.2022 |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 170/0/1 |

Решение на Пленарната асамблея

21.10.2021

Правно основание

Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Външни отношения“

Приемане от секцията

9.6.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

13.7.2022

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

170/0/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) отбелязва, че Европейският съюз (ЕС) отдавна е създал рамка от ценности и цели, уреждащи отношенията му с държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ), която включва по-специално демокрация, добро управление и права на човека, приобщаващ устойчив растеж с достойни условия на труд, превръщане на мобилността и миграцията във възможности, човешко развитие, околна среда и „обединяване на силите на световната сцена по отношение на областите от общ интерес“. С оглед на отношенията със съседни трети държави към тези цели се добавя и такава, свързана със сигурността. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК подкрепя тази рамка от ценности и цели, с които ЕС е изградил своите отношения в областта на търговията и сътрудничеството за развитие и които са залегнали в различни международни споразумения с държавите от АКТБ от 1960 г. насам. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК подкрепя като цяло новото Споразумение и се надява, че страните ще го подпишат бързо, като ги приветства за големите усилия, които са положили, и за важните ангажименти, които са поели, като са използвали като референтна рамка целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | По-специално ЕИСК настоятелно предлага на Комисията структурата на сътрудничеството за развитие, залегнала в основата на новото споразумение и споразуменията за икономическо партньорство (СИП), да бъде предмет на задълбочен анализ и нови решения, като се вземе предвид опитът с COVID-19 (който поставя въпроса за критичната здравна инфраструктура) и геополитическите последици от войната в Украйна (наред с другото, продоволствената сигурност, цената на енергията и заплахите за демокрацията). ЕИСК подчертава, че тези две важни световни събития, които коренно промениха ситуацията на световната сцена, създадоха в държавите от АКТБ необходимост от по-сложни и спешни ответни действия, които изискват международно сътрудничество, различно от настоящото. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК приветства признаването на значението на ролята на организациите на гражданското общество и социалните партньори в новото Споразумение и поздравява страните, които са го подписали, за това признаване. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК отбелязва като много положителен факт, че в новото Споразумение, както на обща основа, така и във всеки от регионалните протоколи, значението на институционалните механизми за участие, информиране и изслушване и на структурираните консултации с гражданското общество (институционални механизми) се посочва многократно (макар и с различни формулировки). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК отбелязва, че организациите на гражданското общество/социалните партньори имат свои собствени механизми за институционализация, чрез които изразяват официално своите оценки, предложения и критики. От първостепенно значение е съществуването на правно регулирани институционални механизми с официална дейност, независимо от тяхното наименование (икономически, социални и културни комитети, консултативни съвети, форуми, платформи, мрежи на организациите на гражданското общество, постоянни конференции или други структури), посредством които организациите на гражданското общество (провеждащи гражданския диалог) и социалните партньори (провеждащи социалния диалог) да участват и да допринасят за дебата в общественото и демократичното пространство. Официалното утвърждаване на тези институционални механизми прави обществото по-устойчиво, тъй като стимулира гражданското участие и демократичния живот. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК отбелязва, че в държавите от ЕС и АКТБ положението на организациите на гражданското общество/социалните партньори и институционалните механизми е много различно поради икономическите, социалните, културните и политическите различия между регионите, подрегионите и държавите. В държавите от АКТБ сивата икономика е неизбежна реалност, която трябва да се взема предвид при работата на организациите на гражданското общество/социалните партньори и при прилагането и функционирането на институционалните механизми, като в противен случай широката общественост няма да се възползва от резултатите от новото Споразумение. ЕИСК потвърждава, че е абсолютно необходимо да се намерят решения за преодоляване на съществуващите трудности, по-специално по отношение на техническия капацитет и финансовата подкрепа за организациите на гражданското общество/социалните партньори. ЕИСК счита, че съществува набор от добри практики в рамките на ЕС/ОДАКТБ, които трябва да бъдат идентифицирани с оглед на тяхното възпроизвеждане в други държави. Комитетът за наблюдение „АКТБ-ЕС“ е един от тези примери и има капацитет да реализира това разпространение. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК определя като цел на участието си в този процес прилагането на институционални механизми и насърчаването и подкрепата на организациите на гражданското общество/социалните партньори в държавите от АКТБ-, като признава тяхната роля на движещи сили на устойчивото развитие, по-специално в контекста на ЦУР No 17 на ООН. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК предлага на Комисията, като зачита структурата на новото Споразумение, да си постави за цел създаването на четири институционални механизма, а именно: първи механизъм — между ЕС и ОДАКТБ, на базата на обща основа; втори механизъм — между ЕС и Африка въз основа на Регионалния протокол между ЕС и Африка; трети механизъм — между ЕС и Карибския басейн въз основа на Регионалния протокол между ЕС- и Карибския басейн; четвърти механизъм — между ЕС и Тихоокеанския басейн въз основа на Регионалния протокол между ЕС- и Тихоокеанския басейн. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Освен това ЕИСК препоръчва на Комисията да създаде консултативни комитети в рамките на СИП. ЕИСК потвърждава, че ролята на организациите на гражданското общество/социалните партньори в СИП е незаменима и следва да бъде засилена. Във връзка с това ЕИСК подкрепя препоръките в становище REX/536, които следва да бъдат приложени в настоящите и бъдещите СИП, и счита, че Консултативният комитет Карифорум е отличен пример за добра практика, която следва да бъде разпространявана и възпроизвеждана. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК настоятелно препоръчва на Комисията в бъдеще различните институционални механизми, които ще се прилагат в рамките на ОДАКТБ (обща основа + регионални протоколи + СИП), да бъдат правилно формулирани, за да се създадат полезни взаимодействия и да се оптимизират ресурсите, по-специално финансовите ресурси. Институционалните механизми, строго съсредоточени върху своята мисия, функциониращи като мрежа и организирани като единна и структурирана система, ще демонстрират по този начин своята значимост за устойчивостта на обществата, икономическия растеж и благосъстоянието- на гражданите. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК настоятелно предлага Комисията да разполага с финансови инструменти за подкрепа на програми и проекти за проучвания и прогнозиране на реалността на организациите на гражданското общество/социалните партньори в държавите от АКТБ, като се вземат предвид техните нужди по отношение на оправомощаването на лидерите, техническата стабилност на организациите и прилагането на предвидените институционални механизми. ЕИСК подчертава, че целта е по този начин да допринесе за укрепване на съществуването на демократични организации на гражданското общество/социални партньори в рамките на новото Споразумение, с квалифицирана намеса и активно участие на своите членове. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК настоятелно призовава Комисията да подкрепи работата на Комитета за наблюдение „АКТБ-ЕС“ на ЕИСК — единственият институционален механизъм, който понастоящем е в сила в рамките на новото Споразумение между ЕС и ОДАКТБ и който ще има засилена роля в този процес, по-специално чрез структуриран диалог, с цел: i) предоставяне на свързани с темата доклади, проекти и становища на институциите; ii) ангажиране на заинтересованите страни от държавите от АКТБ; iii) принос за създаването на предвидените институционални механизми. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Общи бележки относно историческия контекст и стратегическите цели

| 2.1. | През 2016 г. ЕС прие набор от приоритети от общ интерес в рамките на подновеното партньорство с държавите от Организацията на държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн, които бяха препотвърдени в последващи документи: демокрация, добро управление и права на човека, приобщаващ и устойчив растеж с достойни условия на труд, превръщане на мобилността и миграцията във възможности, човешко развитие, околна среда и „обединяване на силите на световната сцена по отношение на областите от общ интерес“ (1), като към това се добавят въпросите на сигурността и се вземат предвид най-близките им съседи. Тази систематизация консолидира предишните цели на ЕС в тази област. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕС постигна тези цели чрез международни споразумения, първо чрез Конвенцията от Яунде, после със Споразуменията от Ломе, след това със Споразумението от Котону и сега чрез договарянето на Споразумение, заменящо Споразумението от Котону. Успоредно с това ЕС сключи споразумения за икономическо партньорство с някои държави или групи от държави от АКТБ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | СИП са най-общият икономически инструмент, който привежда в действие тази стратегия и според който нейната цел се определя като „плавна и постепенна интеграция на държавите от АКТБ в световната икономика“ и изкореняване на бедността, като се подчертава, че различията в развитието на страните и икономическите, социалните и екологичните особености на всяка държава или подрегион, по-специално степента на развитие на сивата икономика, следва да бъдат взети предвид при преговорите. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ЕИСК счита, че поуките от пандемията, свързани с трудностите, които изпитват здравните системи, вредните последици за икономиката, увеличаването на социалните неравенства и бедността, структурните проблеми във връзка с достъпа до или производството на лекарства и ваксини, валидността на цифровите инструменти, заплахите за правата на човека и демокрацията, огромната икономическа зависимост, наред с другото, подчертаха необходимостта от преосмисляне на структурата на сътрудничеството за развитие, която следва да бъде взета предвид при изпълнението и преразглеждането на стратегиите между ЕС и ОДАКТБ. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Конкретни бележки относно Споразумението, заменящо Споразумението от Котону

| 3.1. | През 2015 г. беше извършена оценка на 15-годишния период на действие на Споразумението от Котону, в която бяха посочени неговите успехи и слабости. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Срокът на Споразумението от Котону трябваше да изтече през февруари 2020 г. Обсъждането на чувствителни теми и пандемията обаче направиха невъзможно подновяването му на предвидената дата и едва през април 2021 г. текстът на подновеното споразумение за партньорство, известно като „Споразумение, заменящо Споразумението от Котону“ (новото Споразумение), беше парафиран от ЕС и ОДАКТБ. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | С цел да се обърне внимание на многообразието на държавите, подписали споразумението, и да се постави акцент върху специфичното за всеки регион прилагане, новото споразумение включва обща основа, допълнена от три регионални протокола (Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн), като всички те са обвързващи. Тази комплексна структура означава, че Комитетът за наблюдение „АКТБ-ЕС“ следва да бъде по-проактивен в бъдеще. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Приоритетите на новото Споразумение изразяват ангажираността на страните за постигане на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) и са структурирани в шест области: i) права на човека, демокрация и управление; ii) мир и сигурност; iii) човешко развитие (което включва здравето, образованието, санитарните условия, продоволствената сигурност, социалното сближаване, културата и равенството между половете, а също и ангажиментите в областта на сътрудничеството и развитието); iv) икономически ръст и устойчиво и приобщаващо развитие (включително от гледна точка на СИП); v) устойчивост на околната среда и изменение на климата; vi) миграция и мобилност. Тези приоритети са от първостепенно значение за организациите на гражданското общество и социалните партньори. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Към тези приоритети се добавя справянето с последиците от пандемията от COVID-19 в ЕС и държавите от АКТБ, както по отношение на рисковете от свиване на демокрацията, така и с оглед на икономическото и социалното възстановяване, дължащи се на лошите перспективи за възстановяване в държавите от АКТБ и произтичащото от това увеличаване на бедността и неравенството. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | По-специално ЕИСК подчертава, че въпросът за критичната инфраструктура в държавите от АКТБ запазва цялото си значение, както показа пандемията. Устойчивото развитие е изцяло свързано със стабилна инфраструктура, която насърчава и подкрепя икономическата дейност и социалния напредък, и е от решаващо значение за постигането на ЦУР — Програмата до 2030 г. и Африканската програма до 2063 г. ЕИСК отбелязва, че сътрудничеството за развитие продължава да бъде необходимо, но недостатъчно условие за неговия успех, и подчертава значението на укрепването му в АКТБ. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Във връзка с това ЕИСК подчертава по-специално значението на критичната здравна инфраструктура. Наличието на универсално и леснодостъпно обслужване в държавите от АКТБ с тенденция да бъде безплатно, е от съществено значение за благосъстоянието на населението и за устойчивото развитие. По-специално бързият достъп до ваксини (патенти и местен технически производствен капацитет) ще осигури на обществата от АКТБ необходимата устойчивост в случай на бъдещи (и възможни) пандемии. ЕИСК отбелязва, че този въпрос не е включен в новото Споразумение, и призовава ЕС и ОДАКТБ да го вземат предвид при прилагането на Споразумението. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК счита, че настоящата европейска и световна геополитическа ситуация, по-специално последиците от войната в Украйна, (наред с другото продоволствената сигурност, цената на енергията и заплахите за демокрацията) означават, че новото Споразумение трябва да отчита тяхното въздействие върху сътрудничеството за развитие като цяло и върху СИП в частност. ЕИСК обръща внимание на факта, че настоящото положение води до увеличаване на конкуренцията за влияние от страна на държавите от АКТБ, като призовава ЕС да увеличи капацитета си за сътрудничество с тези държави, по-специално в икономически, социален и културен план. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | По отношение на институционалните механизми за участие, информация, изслушване и структурирани консултации с гражданското общество, ЕИСК подчертава като положителни следните твърдения в новото Споразумение: за страните е важно да се установят „... открити и прозрачни механизми, които дават възможност за структурирани консултации...“ (2) или също, че страните „(...) установяват механизми за консултации (...)“ (3) или че страните „(...) създават и разработват механизми за консултации и диалог (...)“ (4) или накрая, че страните „(...) предвиждат механизми за консултации и диалог (...)“ (5). |
| --- | --- |

3.9.

4.   Конкретни бележки относно споразуменията за икономическо партньорство (СИП) между ЕС и държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн

| 4.1. | Преговорите по девет СИП доведоха до влизането в сила на седем регионални споразумения с 32 от общо 79-те държави от АКТБ (14 държави от Карибския басейн, 14 от Африка и 4 от Тихоокеанския басейн). Пет от тези седем споразумения се прилагат временно, тъй като все още не са ратифицирани от всички държави — членки на ЕС. Останалите две споразумения, със Западна и Източна Африка, все още не се прилагат временно поради забавяне на подписването и ратификацията от страна на африканските държави. Други 21 държави приключиха преговорите за СИП, които предстои да бъдат изпълнени. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК подчертава, че СИП разкриват както възможности, така и рискове. От решаващо значение е да се гарантира равнопоставено партньорство, което да води до икономически растеж, като същевременно гарантира благосъстояние и социална справедливост. Действията на организациите на гражданското общество/социалните партньори са от ключово значение за постигането на тези цели. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Въпреки това има критики по отношение на СИП от страна на организациите на гражданското общество/социалните партньори в ЕС и държавите партньори. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Тези критики са насочени към разработването на СИП и възможния ограничаващ ефект на продуктивния растеж в държавите от АКТБ, дори с възможността за защитата на зараждащите се промишлени отрасли, в частност селскостопанска промишленост. Свободната търговия между ЕС и ОДАКТБ е предимство на СИП, но в редица случаи тя доведе до намаляване на митническите приходи, по-специално до намаляване на данъците върху външната търговия, както и до застрашаване на микро-, малките и средните предприятия или кооперациите, които са в основата на семейната икономика, като се има предвид разликата между икономическите равнища на ЕС и държавите от АКТБ, както заявиха няколко организации на гражданското общество/социалните партньори. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ролята на гражданското общество е заложена по няколко начина в СИП, тя има различни аспекти и дава на организациите на гражданското общество различна тежест при обсъждането и наблюдението на тези споразумения. Например СИП с Кот д’Ивоар доведе до създаването на Платформата за Кот д’Ивоар (Конвенция на гражданското общество в Кот д’Ивоар, CSCI), която организира проект (6) за наблюдение на въздействието на СИП върху семейната икономика. Освен това обхватът на вътрешните заседания, посветени на „устойчивото развитие“, ограничава влиянието на гражданското общество върху други теми. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | В някои СИП се предвиждат допълнителни органи, като например Съвместен парламентарен комитет, като Карифорум и СИП със Западна Африка. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Тъй като в СИП изрично се споменава тяхното интегриране в приоритетите на Споразумението от Котону, новото Споразумение дава възможност на подписалите го страни да насърчават по-широкото, хармонизирано и институционализирано прилагане на организациите на гражданското общество/социалните партньори, което следва да се използва пълноценно. Както може да се види от актуалното състояние на прилагането му от ЕС през септември 2021 г., процесът в тази област е бавен. Най-ефективният начин за прилагане на институционалните механизми, предвидени в СИП, е наличието от страна на публичните институции на своевременна и подробна комуникация относно процеса за организациите на гражданското общество/социалните партньори, тяхното свикване за структурирано участие и включването им с фундаментални проучвания и предложения. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Конкретни бележки относно концепцията, представителността, действията и институционализирането на гражданското общество и социалните партньори

| 5.1. | ЕИСК е „Дом на европейското гражданско общество“. ЕИСК е консултативен орган на Европейския съюз, създаден по силата на член 13 от Договора за Европейския съюз, който се състои от 329 членове, представляващи работодателите (I група), работниците (II група) и организациите на гражданското общество (III група) — европейския институционален механизъм, в който тези интереси изразяват своите виждания по значимите въпроси, свързани с ЕС, чрез структуриран диалог. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕИСК отбелязва, че организациите на гражданското общество включват сдружения с широк спектър от цели, представляват регистрираните членове и тяхната гражданска функция, наред с другото, включва действия за насърчаване на благосъстоянието на населението, действия за насърчаване на социалното приобщаване и за борба с изключването, защита на социалните, икономическите, културните и професионалните права и интереси на общностите и/или групите граждани, опазването на околната среда и борбата с изменението на климата, защитата на правата на човека, подаването на сигнали за нередности (наблюдение), предупреждения и натиск (защита) пред суверенните органи с оглед на защитата на интересите на техните членове и отстояването на техните обществени ценности. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Икономическите, социалните и политическите реалности в обществото, което обхваща широк и разнообразен спектър от организации, са от решаващо значение и въпреки тяхната голяма и достойна роля не бива да възприемаме тези организации като най-добрият социален фактор за насърчаване на устойчивото развитие. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ЕИСК подчертава, че именно в тази многостранна реалност трябва да се отчитат надлежно високите равнища на икономическата и социалната сива икономика, съществуващи като цяло в държавите от АКТБ, което прави всички социални, организационни и институционални отношения силно зависими от този фактор. В този контекст организациите на гражданското общество/социалните партньори обикновено изпитват големи трудности при създаването, организирането и функционирането на институции, икономическата подкрепа и официалните действия. Тези организациите на гражданското общество/социални партньори следва да получат извънредна финансова подкрепа, тъй като в противен случай едва ли ще могат да допринесат със своето участие и намеса за устойчивото развитие, упражняването на гражданство и демократичната устойчивост на своята държава. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Действията на организациите на гражданското общество зависят от социалната роля, към която се стремят (повече гражданска или повече политическа), от техния размер, от социалното значение, което техните членове и обществото им придават, от лидерството, което постигат, от средствата, от които се нуждаят за постигане на своите цели, и от ограниченията, наложени от дарителите. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | По принцип слабостта на организациите на гражданското общество ги кара да се конкурират за финансиране, понякога не само помежду си, но и с публични органи. Тези слабости затрудняват тяхната дейност и участие в национални и/или международни институционални механизми. От друга страна, те могат да създадат зависимости от финансиращите организации и/или органите на всяка държава. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Профсъюзите и бизнес асоциациите, определени като социални партньори, се считат за организации на гражданското общество, но поради своята уникалност имат собствена идентификация. Социалните партньори представляват интересите на своите членове и действат в тяхна защита, по-специално на икономическите интереси, или пред суверенните органи, чрез специални механизми за консултации и преговори, или като взаимодействат помежду си, по-специално чрез преговори и колективно договаряне. Социалните партньори имат логична структура, ясна представителност на интересите, безспорен постоянен характер, признати достижения в исторически план, обхват и установена и ясно определена област на взаимодействие и като цяло имат капацитет за самофинансиране. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Конкретни бележки относно Споразумението, заменящо Споразумението от Котону и гражданското общество и социалните партньори

6.1.   Гражданското общество и социалните партньори в Споразумението, заменящо Споразумението от Котону

| 6.1.1. | Новото Споразумение, както в общата си основа, така и във всеки от трите регионални протокола, предвижда активна роля на гражданското общество. То обаче не я конкретизира, тъй като оставя на подписалите го страни (ОДАКТБ-ЕС) да определят институционалната рамка на своето участие, включително създаването на институционални механизми, което повдига основния въпрос как да се гарантира национално и транснационално участие на организациите на гражданското общество/социалните партньори. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Включването на ключови организационни елементи, включително тяхното правно учредяване, представителност, подбор на техните представители и минималните изисквания по отношение на честотата на заседанията, ще създаде динамика, която ще засили ролята на организациите на гражданското общество/социалните партньори, които са заинтересовани страни в този процес. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Тези заинтересовани страни имат специфична роля поради собствените си интереси, които не бива да се смесват с ролята на политическите партии в обществото. Участието на организациите на гражданското общество/социалните партньори следва да продължи чрез конкретни дейности и да излиза извън рамките на общите обсъждания. Със своите проучвания, становища и предложения към институциите те ще допринесат за дебата и вземането на решения. Наличието на институционални механизми с активното участие на заинтересованите страни, управлявани от самите тях и с установени процедурни стандарти, които разпространяват информация и взаимодействат помежду си чрез консултации и структуриран диалог, е най-добрият принос на организациите на гражданското общество/социалните партньори за съществуването на „отворено управление“ (7). |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Финансовият въпрос е особено важен. Без адекватно, разумно и прозрачно финансиране участието на организациите на гражданското общество/социалните партньори няма да бъде гарантирано нито в заседанията, нито най-вече в предварителната работа по проучването, включваща събиране на данни, изготвяне на проучвания и становища. |
| --- | --- |

6.1.4.

6.2.   Настоящото положение на гражданското общество и социалните партньори в ЕС и държавите от АКТБ

6.2.1.   Европа

Що се отнася до Европа, съществуват хиляди сдружения, организации, федерации, конфедерации, платформи, форуми, национално или европейско равнище, както в сектора на организациите на гражданското общество, така и в стопанския сектор (частни, микро- и малки предприятия, публични или социални) и в сектора на профсъюзите, и е налице известна организационна хармонизация.

6.2.2.   Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн

| 6.2.2.1. | Що се отнася до държавите от АКТБ, икономическото, социалното, политическото и историческото положение на всеки регион, подрегион и държава води до широк спектър от организационни различия между организациите на гражданското общество/социалните партньори и в много случаи до липса на взаимодействие, като същевременно има многобройни примери за добри практики и доста трудности и недостатъци. |
| --- | --- |

6.2.2.1.

| 6.2.2.2. | Освен това се увеличават трудностите и дори се засилва липсата на обща или специфична информация сред организациите на гражданското общество/социалните партньори относно новото Споразумение или СИП (когато има такива) и като цяло липсата на пространства за участие и структурирани дискусии с публичните институции. |
| --- | --- |

6.2.2.2.

| 6.2.2.3. | Тази разнородна реалност показва, че и двете ситуации следва да бъдат проучени на място, за да се разпространят примери за добри практики и да се преодолеят трудностите и недостатъците, за да се гарантират достойнството на организациите на гражданското общество/социалните партньори и да се засили тяхната роля. Това ще подкрепи или насърчи- създаването на съществуващи институционални механизми-. |
| --- | --- |

6.2.2.3.

6.2.3.   Комитет за наблюдение „ЕС-АКТБ“

Понастоящем, в контекста на отношенията между ЕС и АКТБ, ОГО/социалните партньори разчитат на Комитета за наблюдение „АКТБ-ЕС“, който е част от ЕИСК и се състои от 12 членове от ЕС/ЕИСК и 12 делегати, посочени от организациите на гражданскотообщество/социалните партньори от АКТБ (понастоящем 8 от Африка, 2 от Карибите и 2 от Тихоокеанския басейн), които се назначават от организираното гражданско общество във всеки регион и зачитат баланса на интересите.

7.   Конкретни бележки относно начините за насърчаване и подкрепа на организациите на гражданското общество и социалните партньори като двигатели на устойчивото развитие

| 7.1. | ЕИСК счита, че е от първостепенно значение да се придаде официален характер на планираните институционални механизми и че това е основната му цел в тази област. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | ЕИСК настоятелно препоръчва Комисията, след окончателното подписване на новото споразумение, да поеме инициативата пред ОДАКТБ и съответните държави да предложи създаването на политически, организационни и финансови условия за прилагането на тези институционални механизми. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | ЕИСК отправя настоятелен призив към ОДАКТБ да се ангажират в същата степен с този процес. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | ЕИСК отбелязва, че структурата на новото споразумение предвижда създаването на институционален механизъм, който съответства на общата основа и включва представители на ЕС и ОДАКТБ. В същото време, в светлината на всеки регионален протокол, той дава възможност за създаване на институционален механизъм във всеки регион (Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн) с участието на представители на този регион и на ЕС. Поради това ще трябва да прилагаме схема от 1 + 3 институционални механизма, която да покрива целия обхват на новото споразумение. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | ЕИСК отбелязва, че в контекста на СИП се предвиждат и институционални механизми, консултативни комитети, подобни на споразуменията с Карифорум и Западна и Източна Африка. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | ЕИСК отбелязва по-специално, че тази структура на институционалните механизми като цяло ще изисква големи усилия за съвместна работа и свързване в мрежа като единна и структурирана система, за да се създадат полезни взаимодействия, да се избегне дублирането на усилия и разпиляването на ресурсите, като се оптимизира тяхното използване, по-специално на финансовите ресурси. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | ЕИСК предлага Комисията да възложи на делегациите на ЕС в държавите от ОДАКТБ да подкрепят проекти на организациите на гражданското общество/социалните партньори, по-специално тези, които са посветени на повишаването на информираността, обучението и оправомощаването на техните членове и ръководители, техническото укрепване на организациите и насърчаването на създаването на институционални механизми. ЕИСК препоръчва на Комисията, като се имат предвид техните достойнства, да даде приоритет на други заявления за организациите на гражданското общество/социалните партньори от държавите от АКТБ. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | ЕИСК предлага Комисията да създаде програми, които да дадат възможност, в рамките на прилагането на институционалните механизми, да се проучат на място реалността, потенциалът и трудностите на организациите на гражданското общество/социалните партньори и различните съществуващи структури (платформи, форуми и др.), за да се съберат и разпространят примери за добри практики (които вече съществуват в рамките на ЕС-ОДАКТБ). ЕИСК препоръчва организациите на гражданското общество/социалните партньори от държавите от АКТБ да имат решаващо количествено и качествено участие в това проучване. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | ЕИСК подчертава, че Комитетът за наблюдение „АКТБ-ЕС“ ще укрепи своята структура с повече ресурси, членове и делегати, така че да може по-добре да допринася за този процес и да изпълнява мисията си. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | ЕИСК настоятелно препоръчва на Комисията да включи финансирането на този процес в настоящите финансови инструменти. ЕИСК обръща особено внимание на факта, че дейността на организациите на гражданското общество/социалните партньори предполага те да бъдат финансирани, тъй като самофинансирането е недостатъчно. ЕИСК припомня, че поради самото географско измерение на новото споразумение функционирането на институционалните механизми и участието на организациите на гражданското общество/социалните партньори предполага наличие на финансови средства, каквито те нямат. Финансовата подкрепа за организациите на гражданското общество/социалните партньори е от решаващо значение дори при използването на строги техники за контрол на управлението и модерни цифрови технологии. ЕИСК настоятелно призовава ЕС, Организацията на държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (ОДАКТБ) и държавите членки- да одобрят конкретни програми за подкрепа на дейностите на организациите на гражданското общество/социалните партньори и функционирането на институционалните механизми. |
| --- | --- |

7.10.

Брюксел, 13 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Съвместно съобщение до Европейския парламент и Съвета — Подновено партньорство с държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн, 2016 г., стр. 5.

1

(2)  Обща основа на споразумението, член 95.

2

(3)  Регионален протокол за Африка, член 5.

3

(4)  Регионален протокол за Карибите, член 7.

4

(5)  Регионален протокол за Тихоокеанския басейн, член 7.

5

(6)  Подкрепа за укрепването на оперативния капацитет на организациите на гражданското общество в Кот д’Ивоар с оглед на мониторинга от страна на гражданското общество на временното споразумение за икономическо партньорство с Кот д’Ивоар.

6

(7)  Принцип, определен от ОИСР.

7

---

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/37

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно новия Съвет по търговия и технологии ЕС-САЩ в действие: приоритети за бизнеса, работниците и потребителите и необходими предпазни мерки

(становище по собствена инициатива)

(2022/C 443/05)

| Докладчик: | Timo VUORI |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Tanja BUZEK |

Докладчик:

Timo VUORI

Съдокладчик:

Tanja BUZEK

| Решение на Пленарната асамблея | 21.10.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 9.6.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.7.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 173/0/4 |

Решение на Пленарната асамблея

21.10.2021 г.

Правно основание

Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Външни отношения“

Приемане от секцията

9.6.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

14.7.2022 г.

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

173/0/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Изграждане на положителна трансатлантическа програма. Съветът по търговия и технологии ЕС-САЩ (СТТ) може да бъде в основата на програма за съживяване на нашето партньорство с надеждни канали за сътрудничество. Въпреки че трансатлантическите ни икономики представляват около половината от световния БВП и голяма част от световните търговски и инвестиционни потоци, в нашите отношения все още има пречки пред търговията, инвестициите, работата, пътуванията и ученето от двете страни на Атлантическия океан. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Поемане на лидерската роля с цел защита на нашите ценности и основаната на правила търговия. В бурното геополитическо време водещите световни икономики — ЕС и САЩ — носят огромната отговорност, заедно с други партньори със сходни възгледи, да прокарат модерна рамка за сътрудничество в търговията и технологиите, която да подпомага откритата и устойчива икономика, свободната и лоялна търговия и в която да се зачитат демократичните ценности, достойните условия на труд и правата на човека. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Необходимостта да се реагира на пазарните сътресения. След множество текущи кризи трансатлантическите партньори трябва бързо да намерят начини за укрепване на издръжливостта на нашите отворени демократични общества, включително чрез гарантиране на нашите глобални вериги за създаване на стойност и доставки и енергийната сигурност, по-специално с оглед на спешната необходимост от замяна на руските доставки на енергия и суровини. Освен това ЕС и САЩ трябва да вложат повече усилия за укрепване на мултилатерализма и справяне с предизвикателствата във връзка с изменението на климата, за да гарантират, че основите на свободната и лоялна търговия не са разклатени и че няма пазарни сътресения, дължащи се на авторитарни държави. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Изграждане на доверие въз основа на взаимно и стабилно сътрудничество. Двете страни трябва да участват в изграждане на структура за постоянен диалог за СТТ, за да постигнат конкретни резултати в краткосрочен и дългосрочен план, извън политическите избирателни цикли и промените на администрациите. Освен това съгласно СТТ ЕС и САЩ трябва да имат за цел един по-стратегически и хоризонтален подход към търговските и технологични въпроси. Десетте работни групи по СТТ следва да търсят всеобхватен и ефективно координиран подход за сътрудничество, който не създава ненужна изолираност. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Укрепване на ангажимента на заинтересованите страни. За да се избегнат неуспехите, наблюдавани в предишни амбициозни търговски преговори, единственият начин СТТ да постигне целите си е прозрачността и силната ангажираност на заинтересованите страни. Поради това Европейския икономически и социален комитет (ЕИСК) ще се ангажира активно в рамките на структурите на СТТ и се стреми да участва като единствен по рода си участник от гражданското общество в срещите на министрите от СТТ. В този контекст ЕИСК още веднъж изразява съжаление, че експертната група за търговски споразумения не беше възстановена и не беше създадена сравнима постоянна структура за консултации със заинтересованите страни. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Специален трансатлантически диалог относно труда. В миналото ЕИСК е изразявал подкрепа за трансатлантическите диалози за бизнеса и за потребителите и поради това приветства неотдавнашното съобщение от срещата на министрите в Париж за установяване на тристранен диалог в областта на търговията и труда, като се създаде официален канал за социалните партньори от двете страни на Атлантическия океан, който да предоставя информация за процеса на СТТ и да оформя трансатлантическите търговски и инвестиционни отношения. В този контекст ЕИСК настоятелно призовава Европейската комисия да обърне внимание на дисбаланса в демокрацията на труда, дължащ се на нератифицирането на шест основни конвенции на МОТ и въздействието на този факт върху еднаквите условия на конкуренция в търговията. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Общи коментари — все по-голямата необходимост от по-тясно партньорство между ЕС и САЩ

| 2.1. | ЕИСК в трансатлантическия диалог: в продължение на години ЕИСК следи трансатлантически политически и търговски въпроси и формулира позиции на организираното гражданско общество на ЕС. Освен това ЕИСК поддържа редовен диалог както с институциите на ЕС, така и с администрацията на САЩ и, по-специално, с гражданското общество отвъд Атлантическия океан. Стартирането на един нов Съвет по търговия и технологии ЕС-САЩ (СТТ), с десет работни групи и редовни заседания, налага ЕИСК да актуализира позицията си по приоритетите на СТТ. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Отговорност на водещите икономики в света: ЕИСК подчертава, че в световен мащаб двустранните отношения между ЕС и САЩ в областта на търговията и инвестициите все още са с най-голям обем, а икономическите им отношения са най-интегрирани. Въпреки че през 2021 г. бяха задминати от Китай като най-големия източник на внос на стоки в ЕС, до момента САЩ остават най-големият търговски и инвестиционен партньор на ЕС. Трансатлантическите отношения определят световната икономика, в една оспорвана многостранна търговска система, която е засегната от СТО в състояние на криза, от продължаващата вече две години пандемия на COVID-19, а понастоящем — и от войната в Украйна. В световната икономика най-големият търговски и инвестиционен партньор на почти всяка друга държава е или ЕС, или САЩ. Трансатлантическото партньорство не е самоцел, а трябва да надгражда общи ценности и интереси и обща отговорност. ЕС и САЩ следва заедно да бъдат опора на демокрацията, мира и сигурността по света, на върховенството на закона и правата на човека за всички (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Тласък за по-тясно стратегическо партньорство между ЕС и САЩ: ЕИСК отбелязва, че тъй като понастоящем светът е разтърсван от неочаквано много кризи, в момента е съществено важно водещите световни икономики — ЕС и САЩ, заедно с други демократични държави със сходни възгледи и с отворени и основаната на правила пазарни икономики — да задълбочат политическото и икономическото си сътрудничество, за да защитят нашите всеобщи ценности и да укрепят просперитета, демокрацията и върховенството на закона, сигурността и правата на човека. От всички изброени най-наложителен приоритет във водещата международна политика се явява мирът. Същевременно не следва повече да толерираме каквито и да било държавни действия срещу международния ред или паразитизъм в международната търговия. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ключовата роля на търговията и технологиите в геополитиката: ЕИСК подчертава отново, че при търговията и технологиите не става дума само за регулаторни въпроси, а че същите са съществени средства за защита и насърчаване на тези всеобщи ценности по целия свят. ЕС и САЩ трябва да задълбочат своето сътрудничество и да постигнат конкретни резултати на многостранно и двустранно равнище. СТТ предоставя уникална възможност за такова стратегическо сътрудничество на високо равнище в областта на търговията и технологиите, което надхвърля настоящите споразумения за сътрудничество „ad hoc“ и излиза извън рамките на изборите и институционалните промени на администрациите в ЕС и САЩ. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Платформа за диалог и сътрудничество: СТТ не е и не следва да се разглежда като повторение на Трансатлантическото партньорство за търговия и инвестиции (ТПТИ), макар че от неуспешните преговори могат да бъдат извлечени някои полезни поуки. Целите и процедурите на СТТ не трябва да поставят под въпрос институциите и процесите за взимане на решения на ЕС, като същевременно трябва да се насърчава участието на заинтересованите страни. Стандартите на ЕС, които отразяват нашите ценности, не трябва да се поставят под съмнение, по-специално принципът на предпазните мерки заема централно място в подхода на ЕС за определяне на стандарти. ЕИСК споделя мнението, че сътрудничеството относно стандартите е свързано и с различни нормативни рамки и изисква задълбочени анализи на технически въпроси, както и оценка на икономическото, социалното и екологичното въздействие, като всички те следва да бъдат извършени за всеки отделен случай. Например новото рамково споразумение по принцип относно потоците данни показва, че ЕС и САЩ могат да работят за постигане на компромис по чувствителни въпроси. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Силна подкрепа от заинтересованите страни: ЕИСК отбелязва, че бизнесът и другите заинтересовани страни от гражданското общество — и в ЕС, и в САЩ — вече са изразили общата си подкрепа за СТТ и за определените тези по десетте работни групи. Трансатлантическите партньори изглежда виждат добавената стойност на едно стратегическо трансатлантическо партньорство и по-тясно регулаторно сътрудничество. Все още има ненужни пречки пред търговията, инвестициите и полагането на труд. Освен това трансатлантическите партньори биха могли заедно да повишат глобалната си конкурентоспособност на световния пазар, като това съответства на целите на устойчивото развитие, социалната справедливост, зачитането на правата на човека, високите трудови и екологични стандарти. За да постигнат резултати обаче, двете страни трябва да познават целите, подходите и средствата на всяка от тях, за да създадат обща нова рамка за търговия. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Повече ангажираност на заинтересованите страни след неуспешния диалог на гражданското общество между ЕС и САЩ: ЕИСК подчертава, че засиленият диалог на гражданското общество е жизненоважен компонент в трансатлантическия контекст, включително в СТТ. В тази връзка са особено важни необходимостта от съвместен диалог относно правата на гражданите, устойчивостта спрямо дезинформация, свободата на медиите, опазването на климата, социалните права и защитата на потребителите и подкрепата за демокрацията (2). Трансатлантическото партньорство може да отвори възможност за дори още по-тясна интеграция на нашите икономики, включително обща рамка за търговия, технологии и инвестиции. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Конкретни бележки — основни приоритети за бизнеса, работниците и потребителите

| 3.1. | ЕИСК констатира, че СТТ показва взаимната свързаност на двете най-големи икономики в света, както и служи като уникален форум за изграждане на по-голямо сътрудничество относно въпросите на търговската политика и регулирането на пазара от двете страни на Атлантическия океан. Ето защо ЕИСК счита, че СТТ следва да се съсредоточи върху определени ключови приоритети от гледна точка на бизнеса, работниците и потребителите. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Модерна и основана на правила многостранна търговия: ЕС и САЩ трябва да демонстрират обща отговорност и лидерство в Световната търговска организация (СТО) и да се застъпват за един ефективен многостранен модел, с прогресивна търговска политика, която отчита екологичните и социалните аспекти (3). И ЕС, и САЩ са изправени преди предизвикателства поради нарушаващи пазара практики, включително нелоялни и дискриминационни действия във връзка с държавни предприятия, държавни субсидии, налози и данъци. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Водеща роля в реформирането на СТО: СТТ следва да се съсредоточи върху усъвършенстването на системата за многостранна търговия на СТО и нейния Механизъм за разрешаване на спорове, предвид централната му роля за осигуряване на една ефективна многостранна матрица за прогресивна търговска програма с екологични и социални въпроси. ЕС и САЩ трябва да застанат начело на амбициозна реформа на СТО и да насърчават модерна програма на СТО, като премахват табутата (т.е. социалните аспекти на търговията) и преодоляват настоящите и предстоящите предизвикателства във връзка с устойчивостта. За тази цел ЕИСК призовава ЕС и САЩ да сключат споразумения за стратегическо сътрудничество с ключови търговски партньори по приоритетни многостранни въпроси (4). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Достоен труд в международната търговия (5): ЕИСК настоятелно призовава ЕС и САЩ да насърчават по-тясното сътрудничество между СТО и Международната организация на труда (МОТ) с оглед на насърчаването на достойния труд и трудовите стандарти чрез търговски инструменти. Неотдавнашното избиране на нови директори и в двете организации следва да помогне за осигуряване на нов тласък в тази област. Гарантирането на зачитане на международните трудови стандарти, които са определени и които се наблюдават от МОТ, също следва да съставлява част от дебата относно реформата на СТО, воден от ЕС и САЩ. Като положителен пример и като възможност за укрепване на това амбициозно преосмисляне ЕИСК приветства предложението на САЩ за решаване на глобалния проблем с принудителния труд на риболовните кораби в рамките на текущите преговори на СТО за субсидиите в областта на рибарството (6). Освен това трансатлантическите партньори трябва да използват сътрудничеството си, за да работят за една по-силна нормативна основа за включването на основните трудови права на МОТ в СТО (7). Двустранните трудови въпроси от общ интерес следва да включват съпоставителни подходи към главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) и и ефективното им привеждане в изпълнение в Споразуменията за свободна търговия (ССТ) (8). ЕИСК отдавна призовава за преработен подход за налагане на санкции по отношение на главите за ТУР и приветства иновативните инструменти за правоприлагане в Споразумението между САЩ, Мексико и Канада (USMCA) (9). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Съвместна работа в международни форуми: СТТ би могъл да осигури форум за подготовка на засилено сътрудничество по трудови и екологични въпроси на международни форуми, по-специално в МОТ и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР). Това засилено сътрудничество следва да включва насърчаване и осъществяване на надлежна проверка. СТТ следва да насърчава изграждането на общ капацитет, по-конкретно за насърчаване на здравословни и безопасни условия на труд (ЗБУТ) по целия свят и за разработване на съвместни проекти, например за инспекции по труда при набирането на персонал в трети държави. Очакваното включване на Конвенциите относно ЗБУТ в основните стандарти за труд на МОТ би осигурило плодотворна област за сътрудничество. Принудителният труд е проблем, който поражда сериозни общи опасения и подходите на ЕС и САЩ, по-конкретно относно вноса на стоки, произведени чрез такива практики в Китай, следва да бъдат съгласувани. Разпространението на нови форми на заетост по целия свят, по-конкретно работата през платформа, при което водещи са предприятия от САЩ и ЕС, следва да бъде обсъдено в съответните Работни групи на СТТ, като се включи приносът от страна на работниците. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Издръжливост и устойчивост в глобалните вериги на доставки: СТТ следва да създаде стратегии за по-голяма степен на издръжливост, като осигури устойчивостта на глобалните вериги на доставки и гарантира, че те могат да функционират по надлежен начин. ЕС и САЩ следва да определят общи уязвимости и да работят заедно, например в областта на физическата наличието на суровини и продукти от изключителна важност като полупроводниците. Трансатлантическите партньори следва също така незабавно да обърнат внимание на един стандартизиран подход към сигурността на енергийните доставки, който е напълно съгласуван с амбициозна програма за устойчивост, например Европейския зелен пакт. Освен това те следва да обмислят общи действия за подобряване на съответния производствен капацитет, инвестиции и логистика. СТТ следва да работи за обща задължителна надлежна проверка във веригите на доставки, основаваща се на добри практики, за да създаде модел за световните изисквания относно устойчивостта във веригите за създаване на стойност. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Подпомагане на екологичната икономика: СТТ следва да се съсредоточи върху сътрудничеството относно климата и екологичните технологии и политиките за справедлив преход. ЕС и САЩ следва да утвърдят международна рамка и стандарти за смекчаване на последиците от изменението на климата, кръговата икономика, устойчивите финанси, енергоспестяващите технологии, екологичните и социалните стандарти при обществените поръчки, екомаркирането и отчетността във връзка с устойчивостта. Освен това трансатлантическите партньори следва да работят за една многостранна рамка за либерализиране на търговията за екологични стоки по настоящите инициативи, а именно — Споразумението за екологичните стоки (EGA), Структурираните дискусии относно търговията и екологичната устойчивост (TESSD) и Неформалния диалог относно замърсяването с пластмаса (IDP). СТТ следва да се съсредоточи върху ефективни и координирани механизмите за корекция на въглеродните емисии на границите (CBAM), за да се създаде модел за глобална рамка и за да се избегнат търговски конфликти между ЕС и САЩ. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Цифровизация и нови икономики: СТТ следва да се съсредоточи върху сътрудничеството относно технологични стандарти, научни изследвания и политики в областта на изкуствения интелект (ИИ), интернет на нещата, технологии от шесто поколение, технологии за батерии, квантови и блокчейн технологии. Рамката следва да благоприятства иновациите и стандартизацията, но трябва да включва жизненоважни съображения от основната политика. Новите технологични области, например ИИ, често пъти имат измерение, касаещо работното място, което изисква солидни стратегии за ИИ и данни, които на първо място осигуряват европейска нормативна и оправомощаваща рамка, основана на правата на човека и поради това включваща етични норми, трудови и синдикални права. Макар че не е възможно и двете страни да имат напълно еднакви правила, оперативната съвместимост на рамките следва да бъде цел. Освен това е налице необходимост от изясняване на общи регулаторни изисквания за неутрални по отношение на климата технологии, биотехнологии и здравни технологии. ЕС и САЩ следва да насърчават основани на ценности принципи за международни стандарти, за да поддържат водещата си позиция в тези нови икономики. СТТ следва да укрепи и издръжливостта на нашите демократични общества, като осуетява провеждането на целенасочени кампании за дезинформация, водени от ИИ, и като осигури по-добра сигурност на информационно-комуникационните технологии (ИКТ), за да се противодейства на подкрепяни от държави кибератаки. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Данни и неприкосновеност на личния живот: СТТ следва да се съсредоточи върху сътрудничество, за да гарантира, че в бъдеще споделянето на цифрови технологии и данни между САЩ и ЕС ще направи възможна една отворена международна екосистема за научни изследвания, развойна дейност и иновации относно най-напредналите технологии в служба на потребителите и гражданите в цял свят, като същевременно защитава тяхното основно право на неприкосновеност на данните и като запазва политическо пространство за достъп до и контрол на публични данни и възможността за регулиране на цифрови многонационални предприятия. Освен това ЕС и САЩ следва бързо да сключат нова рамка за предаване на данни, която разрешава проблеми, които доведоха до обезсилване на Щита за личните данни, и да отстояват споделените общи ценности на неприкосновеност на личния живот и сигурност. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Контрол върху износа: СТТ следва да работи по нововъзникващи и основополагащи технологии, които гарантират ключовата роля на многостранните режими за контрол върху износа, тъй като те са много важни както за ЕС, така и за САЩ, за да насърчават демокрацията, правата на човека и отвореното общество с пазарна икономика. Например ефективните търговски санкции изискват ефективен контрол върху износа срещу държави, които злоупотребяват с търговията и технологиите и подкопават мира, сигурността и правата на човека. ЕС и САЩ следва да работят заедно за изграждане на съюзи с партньори със сходни възгледи, за да се справят с предизвикателствата и за да гарантират еднакви условия на конкуренция. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Стандартизация: СТТ следва да се съсредоточи върху сътрудничество между органите по стандартизация, както и върху принципите на ограничено взаимно приемане. В ЕС и САЩ системите по стандартизация са различни. По-специално принципът „един продукт, един стандарт, приет навсякъде“, който представлява един от стълбовете на единния пазар на ЕС, не се прилага в САЩ. Когато в Европа се приема нов стандарт, несъвместимите национални стандарти се отменят; на пазара на САЩ „съжителстват“ различни стандарти, което затруднява МСП да разберат кой би бил най-подходящият за техните продуктови линии. Това често са малки предприятия с ограничени ресурси, но с висока степен на специализация в нишов пазар, което е в основата на тяхната конкурентоспособност. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | МСП: регулаторното сътрудничество по СТТ би могло да играе важна роля за улесняване на търговията и инвестициите, както и за подобряване на конкурентоспособността, по-специално на малките фирми. В частност малките и средните предприятия (МСП) очакват да се разкрият нови възможности, тъй като, за разлика от големите предприятия, те не притежават необходимите ресурси, за да функционират в различни регулаторни среди от двете страни на Атлантическия океан. Същевременно по-голямата съвместимост на регулаторните режими би създала възможности за големите предприятия да се възползват от икономии от мащаба между ЕС и САЩ (10). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Храни и селско стопанство: според ЕИСК е важно, че освен работата на СТТ ЕС и САЩ са създали една нова платформа за трансатлантическо сътрудничество в областта на селското стопанство, която е замислена да противодейства на глобалните предизвикателства във връзка с устойчивостта, изменението на климата и продоволствената сигурност. Международното сътрудничество за противодействие на изменението на климата и за насърчаване на устойчивостта е от първостепенна важност за смекчаване на тежкото и трудно бъдеще, което ни очаква като глобално общество. Това предизвикателство се усложни допълнително от войната в Украйна и непосредствените ѝ последици върху световната верига на доставки на храни. Изменението на климата вече засяга сериозно и силно поминъка на селските стопани — от екстремна променливост на климатичните условия до жестока суша, от наводнения до пожари и други катастрофални събития, които заплашват нашите градове и общности. ЕС и САЩ трябва да се изправят срещу това предизвикателство. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Потребители: като част от работата на СТТ е важно да се приемат предпазни мерки, за да се гарантира, че процесът на регулаторно сътрудничество не се използва за подкопаване на социалните, трудовите, потребителските и екологичните стандарти. По-скоро целта му следва да бъде хармонизирането и усъвършенстването им. Ако тези условия са изпълнени, ползите ще бъдат не само икономически, а може също така да улеснят и работата на регулаторните органи чрез постигане на целите на публичната политика. Освен това трансатлантическото сътрудничество може да бъде развито чрез обмен на анализи, системи за ранно предупреждение срещу опасни продукти и услуги от трети държави и диалог за по-добро прилагане на законите. При преминаването от задължителното сближаване, което беше официална цел на Трансатлантическо партньорство за търговия и инвестиции (ТПТИ), ЕС и САЩ трябва правилно да определят тази нова програма за доброволно сътрудничество, за да помогнат на гражданите си да се изправят пред новите предизвикателства на настоящия критичен момент. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Отговор на опасенията и необходимите предпазни мерки

| 4.1. | СТТ представлява най-добрата възможност да се покаже, че ЕС и САЩ могат да предприемат конкретни действия за истинско сътрудничество в областта на търговията и технологиите и да докажат, че отношенията им се основават на пълноценно партньорство. Има обаче някои критично важни проблема, с които СТТ трябва да се справи, за да постигне успех:






  — | силен стратегически ангажимент от страна на ръководствата на ЕС и на САЩ; |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

силен стратегически ангажимент от страна на ръководствата на ЕС и на САЩ;

| — | ясна споделена визия за целите и процесите на СТТ; |
| --- | --- |

—

ясна споделена визия за целите и процесите на СТТ;

| — | необходимост от създаване на добавена стойност чрез сътрудничество, чрез постигане на положителни конкретни резултати; |
| --- | --- |

—

необходимост от създаване на добавена стойност чрез сътрудничество, чрез постигане на положителни конкретни резултати;

| — | необходимост от полагане на малко усилия, замислени с цел създаване на нови подходи към общи стандарти; |
| --- | --- |

—

необходимост от полагане на малко усилия, замислени с цел създаване на нови подходи към общи стандарти;

| — | необходимост от създаване на ясен процес за разрешаване на детайлни технически въпроси; |
| --- | --- |

—

необходимост от създаване на ясен процес за разрешаване на детайлни технически въпроси;

| — | изграждане на ефективни механизми за информиране относно взимането на политически решения както в ЕС, така и в САЩ; |
| --- | --- |

—

изграждане на ефективни механизми за информиране относно взимането на политически решения както в ЕС, така и в САЩ;

| — | изграждане на процес на активно и структурирано ангажиране на заинтересовани страни с бизнеса, профсъюзите и други заинтересовани страни от гражданското общество; |
| --- | --- |

—

изграждане на процес на активно и структурирано ангажиране на заинтересовани страни с бизнеса, профсъюзите и други заинтересовани страни от гражданското общество;

| — | изграждане на безпроблемна координация, последователност и цялостен подход към целия работен процес; надграждане на поуките, извлечени от преговорите за ТПТИ и предишни двустранни дейности относно процеса, прозрачността и обществената информираност; |
| --- | --- |

—

изграждане на безпроблемна координация, последователност и цялостен подход към целия работен процес; надграждане на поуките, извлечени от преговорите за ТПТИ и предишни двустранни дейности относно процеса, прозрачността и обществената информираност;

| — | отговорност на гражданското общество от двете страни на Атлантическия океан да съпровожда този процес по информиран начин. |
| --- | --- |

—

отговорност на гражданското общество от двете страни на Атлантическия океан да съпровожда този процес по информиран начин.

| 4.2. | За ЕИСК винаги е било съществено важно в ЕС да се гарантират високи нива на заинтересованост на обществеността от трансатлантическото регулаторно сътрудничество. ЕИСК категорично потвърждава, че гарантирането на съществуващите високи стандарти е съществено важно изискване. Освен целта за насърчаване на възможностите за търговия, регулаторното сътрудничество следва да подобри и безопасността, здравето и икономическото и социалното благоденствие на гражданите и от двете страни на Атлантическия океан. ЕИСК обаче призовава за допълнителни гаранции, че например законодателството на ЕС в областта на храните няма да бъде променено и че ЕС ще запази ограниченията си по отношение на хормоните, стимулаторите на растежа и генетично модифицираните организми (11). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК настоятелно призовава Комисията на ЕС да преодолее — в рамката на СТТ — дисбаланса на демокрацията на труда и последиците от нея върху еднаквите условия на конкуренция в търговията. ЕИСК подчертава отново, че САЩ са ратифицирали само две от осемте основни конвенции в областта на труда на МОТ, като по-конкретно липсват фундаменталните Конвенции No 87 за синдикалната свобода и закрилата на правото на синдикално организиране и No 98 за правото на организиране и на колективно договаряне (12). |
| --- | --- |

4.3.

5.   Пълноценно участие на заинтересованите страни след поуките от процеса на ТПТИ

| 5.1. | ЕИСК подчертава, че процесът на СТТ следва да бъде прозрачен, отчетен и да включва застъпващи обществени интереси групи по един пълноценен начин. Той следва да върви ръка за ръка с една усъвършенствана и активна комуникационна политика за естеството на СТТ. Най-вече програмата за сътрудничество трябва да остане платформа за информиране и обмен на добри практики, а не автоматичен инструмент за взаимно оказване на влияние на законодателните процеси и процесите за взимане на решения или за взаимно въздържане от усъвършенстване на средствата за защита. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Заинтересованите страни трябва да могат да дадат своя принос за всяка от десетте работни групи, за да се избегне прилагането на подход на тясна специализация. Макар че работната група относно предизвикателствата във връзка със световната търговия е от по-междусекторно естество и осигурява основния форум за дискусии относно труда, възникват свързани с това опасения в рамките на мандата на множество други работни групи, по-конкретно във връзка с въпроси относно веригата на доставки, ИИ и други нововъзникващи технологии и защитата на данни. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ЕИСК констатира, че защитата и благосъстоянието на потребителите са всеобхватни цели на това сътрудничество. Различните диалози по СТТ трябва да бъдат прозрачни за участниците. Съответните регулатори и секторни специалисти трябва да имат водеща роля за развиване на регулаторно сътрудничество. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Извън целевите срещи за диалог с гражданското общество, следва да бъдат планирани подготвителни заседания и отчетни срещи преди и след всяко заседание на Съвета на СТТ. Предишната Консултативна група по ТПТИ, създадена от ГД „Търговия“, даде ценен пример за консултиране със заинтересованите страни, в което трябваше да бъде включен ЕИСК. Тя беше и форум, на който организациите членки можеха по-добре да разберат какви предизвикателства и възможности за търговия съществуват за различните интереси, представлявани от тях. Тя допринесе за изграждане на мостове между различните организации. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | В този контекст ЕИСК още веднъж изразява съжаление, че експертната група за търговски споразумения не беше възстановена. Тя беше много положителна стъпка в стратегията на Комисията за подобряване на ангажираността с гражданското общество относно търговската политика и за повишаване на прозрачността. Тя беше и логичното продължение на Консултативна група по ТПТИ. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | В миналото ЕИСК е изразявал подкрепа за трансатлантическите диалози за бизнеса и потребителите и е призовавал за признаването на еквивалентен трансатлантически диалог относно труда. |
| --- | --- |

5.6.

Брюксел, 14 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ C 152, 6.4.2022 г, стр. 56.

1

(2)  ОВ C 152, 6.4.2022 г, стр. 56.

2

(3)  ОВ C 152, 6.4.2022 г, стр. 56.

3

(4)  ОВ C 374, 16.9.2021 г, стр. 73.

4

(5)  ЕИСК отправи конкретни препоръки в ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 197; SOC/727: Достоен труд в световен мащаб, докладчик Maria del Carmen Barrera Chamorro, прието през септември 2022 г.

5

Достоен труд в световен мащаб

(6)  ОВ C 374, 16.9.2021 г., стр. 73.

6

(7)  Би могло една от възможните следващи стъпки да бъде обмисляне на тълкувателното изявление по член IX:2 от Споразумението на СТО, с което се потвърждава тълкуването на изключението относно „обществения морал“ (член XX от Общото споразумение за митата и търговията от 1994 г. (ГАТТ 1994) и член XIV от Общото споразумение по търговията с услуги (ГАТС), което следва да включва основните трудови права на МОТ и да определя възможната роля на решенията на МОТ във всякакви съдебни производства по въпроса.

7

(8)  Един добър пример, върху който може да се надгражда, е поръчаният от ЕС Comparative Analysis of Trade and Sustainable Development Provisions in Free Trade Agreements („Съпоставителен анализ на разпоредбите относно търговията и устойчивото развитие в споразуменията за свободна търговия“), Лондонски икономически университет, февруари 2022 г., по-конкретно по отношение на Механизма за бързо реагиране от Споразумението между САЩ, Мексико и Канада (USMCA), https://www.lse.ac.uk/business/consulting/assets/documents/TSD-Final-Report-Feb-2022.pdf

8

Comparative Analysis of Trade and Sustainable Development Provisions in Free Trade Agreements

(9)  ОВ C 105, 4.3.2022 г, стр. 40.

9

(10)  ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 30.

10

(11)  ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 30.

11

(12)  Конвенция No 29 относно принудителния труд, Конвенция No 100 за равенството в заплащането, Конвенция No 111 относно дискриминацията (в областта на труда и професиите) и Конвенция No 138 относно минималната възраст, попълнете списъка на нератифицираните основни конвенции на МОТ относно трудовите стандарти.

12

---

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/44

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Политиката за младежта в Западните Балкани като част от програмата за иновации за Западните Балкани“

(становище по собствена инициатива)

(2022/C 443/06)

| Докладчик: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Andrej ZORKO |

Докладчик:

Ionuț SIBIAN

Съдокладчик:

Andrej ZORKO

| Решение на пленарната асамблея | 20.1.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 9.6.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 13.7.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 165/2/1 |

Решение на пленарната асамблея

20.1.2022 г.

Правно основание

Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Външни отношения“

Приемане от секцията

9.6.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

13.7.2022 г.

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

165/2/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Като отчита напредъка в разработването на стабилни рамки на политиката за младежта, Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приканва правителствата на партньорите от Западните Балкани да продължат да инвестират в основани на факти политики за младежта, които съответстват на предизвикателствата пред нейното развитие. ЕИСК счита, че за да се осигури успешно устойчиво развитие на местните общности, от решаващо значение е промените в институциите, програмите и политиките да се основават на вижданията на младите хора за човешкото развитие. Освен това ЕИСК е убеден, че прозрачното разпределение на достатъчно бюджетни средства за разработване на политиката за младежта е предпоставка за улесняване на положителни промени и подобряване на положението на младите хора. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК приканва националните правителства на страните от Западните Балкани да се придържат към основните документи на Европейския съюз (ЕС) в областта на политиката за младежта, да доразвият националните политики за младежта и да дадат възможност на младите хора да участват в разработването на политиките. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че систематично събираните висококачествени чувствителни данни за младежите са предпоставка за информирани политики и мерки за подкрепа на младите хора, особено на уязвимите групи сред тях. По-специално, системата за събиране и обработване на данни, свързани със социалното измерение на участието на младите хора, трябва да бъде значително подобрена (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК е на мнение, че е важно социалните партньори и организациите на гражданското общество (ОГО) да се включат в борбата с бедността и подобряването на качеството на образованието, за да се осъществи по-широка реформа за подобряване на социалните права и перспективите на младите хора. Социалните партньори и другите организации на гражданското общество следва да играят по-активна роля в диалога относно социалните и икономическите реформи. Пряката подкрепа от ЕС следва да гарантира, че мненията на социалните партньори и организациите на гражданското общество са взети под внимание. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК призовава за укрепване на програмите на ЕС и регионалните структури с цел да се обхванат повече млади хора в Западните Балкани, като им се предоставят възможности за образование, мобилност, доброволческа дейност и заетост. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК призовава за по-силен акцент върху професионалното образование и обучение чрез съчетаване на схеми за чиракуване с академично обучение в средното и висшето образование. Комитетът смята, че трябва да се засили тясното сътрудничество между политиките в областта на образованието и обучението и деловите среди, като се обърне повече внимание на компетентностите, отколкото на квалификациите. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК приветства икономическия и инвестиционен план (ЕИП) за Западните Балкани, в който се призовава за подобряване на участието на пазара на труда, особено на младите хора и жените, групите в неравностойно положение и малцинствата, по-специално ромите. Изпълнението на ЕИП следва да увеличи максимално ползите за младите хора. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК призовава за прилагане на гаранцията за младежта в Западните Балкани в съответствие с препоръките на Съвета относно укрепената гаранция за младежта (2). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | За да се приложи гаранцията за младежта в Западните Балкани, ЕИСК призовава за увеличаване на капацитета на публичните служби по заетостта (ПСЗ) и на техния персонал в страните от региона. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК обръща внимание на значението на сътрудничеството между различните партньори за решаване на проблема с младежката безработица. Следва да се установят партньорства на всички равнища на управление, между доставчиците на услуги по гаранцията за младежта и съответните заинтересовани страни като социални партньори, институции за образование и обучение, младежки организации и други организации на гражданското общество. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК счита, че следва да се обърне внимание и да се подкрепи изграждането на капацитет на социалните партньори и на развитието на социалния диалог и колективното договаряне, за да се смекчат несигурните условия на труд и да се подобри качеството на работните места. ЕИСК призовава също социалните партньори от Западните Балкани на национално и секторно равнище да включат активно младите хора във всички свои дейности, включително колективното договаряне. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Като се имат предвид възможностите на Европейската година на младежта, за която 2022 г. е обявена, ЕИСК е убеден, че решаването на предизвикателствата, пред които са изправени младите хора, и приближаването на Европа до тях следва да бъде подход, който да обхваща не само младите хора, живеещи в ЕС, но и тези от всички страни от Западните Балкани. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК насърчава ЕС и нашите партньори от Западните Балкани, в съответствие със стратегията на ЕС за младежта, да въведат инструмент за оценка на въздействието върху младежта, т.нар. тест за младежта. Това ще гарантира, че по време на процесите на създаване на политики се отчитат интересите на младите хора, ще даде възможност за създаване на по-добре насочени политики и за определяне на всички мерки за смекчаване, необходими за избягване на отрицателното въздействие върху младите хора. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК счита, че правителствата на партньорите от Западните Балкани трябва да положат усилия, за да превърнат регионалното сътрудничество в политически приоритет. В подкрепа на тази трансформация и за утвърждаване на регионалното сътрудничество като приоритет на политиката ЕС следва да подкрепи Западните Балкани в определянето на ключови области и възможности, които биха могли да насърчат промени за гражданите от Западните Балкани, особено за младите хора. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | В заключенията от срещата на върха за Западните Балкани в рамките на Берлинския процес, проведена в Берлин през 2021 г. (3), се подчертава необходимостта от укрепване на младежките организации и мрежи. ЕИСК приканва Европейската комисия да продължи да проучва начините за подкрепа на регионално равнище на съответните младежки структури, като например националните младежки съвети и представителните младежки организации в Западните Балкани, което ще позволи провеждането на регионален диалог по въпросите на младежката политика. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ЕИСК счита, че са необходими допълнителни усилия за засилване на политическото образование и представителство на младите хора както в рамките на основните политически сили, така и чрез младежките структури, например националните младежки съвети, местните или общинските съвети. Ето защо ЕИСК приканва институциите на ЕС да продължат да подкрепят Западните Балкани за подобряване на участието на младите хора. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | ЕИСК приветства факта, че в програмата за иновации за Западните Балкани се предвиждат по-нататъшни действия в подкрепа на тяхното участие във всички програми на ЕС, обхващащи научните изследвания, иновациите, образованието, културата, младежта и спорта. Като се има предвид положителната връзка между мобилността с цел образование или обучение и гражданската и политическата ангажираност на младите хора, по-нататъшните усилия в тази насока могат да доведат до повишаване на участието и ангажираността на младите хора. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | ЕИСК изтъква отново значението на младите хора за бъдещето на Западните Балкани и съответно колко е важно да се предприемат конкретни мерки за превръщане на региона в място с бъдещи перспективи и възможности за младите хора, което да им позволи да останат и да просперират (4). Своевременното участие на младите хора в разработването и осъществяването на социални и политически промени е изключително важно. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Въведение

| 2.1. | По данни на Евростат (5) общият брой на младежите в Западните Балкани е около 3,6 милиона души, или приблизително 21 % от общото население. Най-голям дял на младите хора в общото население има в Косово (*1) (26,29 %), като след него се нареждат Албания (23,4 %), Босна и Херцеговина (20,37 %) и Северна Македония (20,32 %), Черна гора (19,49 %) и Сърбия (16,8 %). Съотношението между мъже и жени сред младото население е сходно във всички партньори от Западните Балкани, като младите мъже са малко повече — в Западните Балкани 51,16 % от младото население са мъже, а 48,84 % са жени (6). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Партньорите от Западните Балкани постигнаха значителен напредък по отношение на по-нататъшното създаване и консолидиране на рамката на политиката за младежта, като приеха съответните закони, стратегии и планове за действие. Въпреки това все още предстои да бъде разработена напълно функционираща система за младежта, която да осигури ефективни правомощия, ангажиране и участие на младите хора в процеса на вземане на решения. Налице са различни слабости, вариращи от по-широки политически въпроси и липса на готовност да се даде приоритет на младежката политика като междуинституционална и междусекторна политика до много конкретни трудности при системното наблюдение и оценка на разработването и изпълнението на младежката политика, събирането на данни и публикуването им (7). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | С цел да се насърчи благополучието на младите хора, следва да се обърне внимание и на зачитането на правата на детето. Устойчивите политически действия в това отношение повишават благополучието на децата и допълнително подпомагат качествения преход към юношеството и младежката възраст. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Развитие на човешкия капитал

| 3.1. | Нивото и релевантността на образованието са от ключово значение за перспективите за заетост, професионалното развитие и социалното приобщаване на младите хора в региона. Въпреки това в образователните системи все още са налице недостатъци по отношение на осигуряването на условия за всички учащи и изграждането на подходящи умения у завършващите млади хора. Недостатъчните или неефективни връзки с други области на политиката, като например заетостта, икономиката, социалните услуги и социалната закрила, излагат много деца и млади хора на риск от ранно отпадане от училище, социално изключване и бедност (8). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | За да изградят динамична икономика, Западните Балкани трябва да инвестират в знанията и развитието на уменията на младите хора. Реформите в образователната система са от решаващо значение за напредъка на усилията за развитие (9). Западните Балкани все още трябва да подобрят резултатите си и да гарантират придобиването на основни умения от младите хора, както и да намалят разликата в резултатите спрямо ЕС. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Емиграцията от Западните Балкани е дългогодишен проблем, който се обяснява с икономически, социални и институционални фактори и застрашава перспективите за развитие на региона. Тя вероятно ще продължи в по-голямата част от региона в обозримо бъдеще, но това не следва да възпрепятства приемането на подходящи политики за задържане на младите хора в региона. Хората решават да заминат по различни причини, но те често са свързани с трудностите за постигане на високо качество на живот за тях и семействата им, ако останат в региона. Изтичането на мозъци намалява човешкия капитал на регионите, който е необходим за икономически растеж, а съществуващата социална инфраструктура не успява да подобри условията на живот на тези, които остават. Трябва също така да се вземат подходящи мерки на национално равнище за пренасочване на „изтичането на мозъци“ към „движението на мозъци“. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Масовото заминаване на хора продължава да бъде основен проблем за повечето страни от Западните Балкани, тъй като оказва влияние върху икономическите, социалните и политическите перспективи на региона, който все още изостава значително икономически от ЕС. Трудно е да се определи общият брой на хората, които са напуснали региона. Данните показват (10), че хората продължават да напускат региона. Между 2012 и 2018 г. средно 155 000 души годишно са напуснали региона, за да се установят в държава—членка на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР). Само през 2018 г. този брой е бил 175 000 души (11). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | В допълнение към по-добрите икономически перспективи в чужбина, проучванията подчертават и важната роля, която имат качествените и надеждни държавни институции като мотивиращ фактор за емиграция. Анализ на МВФ (12) (2016 г.) показва, че макар всички видове мигранти да търсят по-добри икономически възможности в чужбина, по-висококвалифицираните лица са мотивирани да се преместят и поради качеството на институциите в своите страни (корупция и непотизъм за получаване на работа), а по-нискоквалифицираните лица са привлечени и от по-големите и по-надеждни системи за социални помощи в чужбина (13). Високото ниво на корупция в региона е основен фактор, определящ мигрантските потоци, който се засилва от факта, че 63 % от лицата в региона нямат доверие на съдебната и законодателната власт (14). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Младите хора в региона имат силно желание да се преместят в чужбина, за да получат по-добри възможности, което обяснява силно преобладаващия дял на младите хора в общия брой на емигрантите. В Босна и Херцеговина, Северна Македония и Албания например над 50 % от младите хора желаят да живеят и работят в чужбина за период над 20 години, което сочи за потенциално значителна дългосрочна загуба за демографското и икономическото бъдеще на региона (15). Високото ниво на младежка миграция от Западните Балкани се дължи по-специално на невъзможността на младите хора да получат достъп до качествено образование (и ограничените икономически възможности след получаване на диплома), което принуждава много от тях да търсят възможности за образование в чужбина. През 2018 г. 6 % от студентите в университетска възраст в региона са се обучавали в чужда държава (средната стойност за ЕС е 3 %). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Социалната инфраструктура в Западните Балкани не подкрепя в достатъчна степен способността на региона да развива и поддържа стабилна база от човешки капитал, особено в контекста на изтичането на човешки капитал чрез изтичане на мозъци. Секторът на образованието в повечето страни е изправен пред недостиг на финансиране и ресурси, което води до недостатъчен достъп до образование и липса на оптимални резултати. Незадоволителните резултати от образованието на свой ред не осигуряват необходимите умения, от които се нуждаят бъдещите поколения, за да отговорят на изискванията на съществуващите предприятия и да подпомогнат развитието на нови. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Максималното увеличаване на стойността на човешкия капитал е от жизненоважно значение за повишаване на конкурентоспособността и справяне с безработицата. Днешната работна сила трябва да разполага с редица преносими умения, способност за адаптиране и предприемаческа нагласа, като същевременно се гарантира адекватна социална закрила. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Необходимо е настоящите образователни системи и учебни програми да се реформират и да се засили пригодността за заетост сред по-младите поколения, като се насърчава професионалното образование и обучение (ПОО), цифровото образование и предметите, свързани с предприемачество. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Предприемаческите способности на младите хора следва да се насърчават и популяризират. Необходимо е създателите на политики да осигурят благоприятна среда за младите хора да започнат собствен бизнес и да станат предприемачи, както и да се предостави подкрепа и по-лесен достъп до финансиране за новосъздадени предприятия. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | В днешния бързоразвиващ се свят борбата с изменението на климата, новите бизнес модели, капацитетът за научни изследвания и иновации и разработването на нови технологични решения за екологичен преход са от съществено значение. За тази цел е важно да се увеличи броят на младите хора, особено на младите жени, със способности в областта на НТИМ (наука, технологии, инженерство и математика) и цифрови умения. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Екологичният преход трансформира съществуващите работни места, някои от тях се закриват и се създават нови, за които се изискват нови зелени и цифрови умения. Системата за образование и обучение трябва да се приспособи към нарастващо търсене на нови умения. Програмите за образование и обучение следва да бъдат съобразени с променящите се нужди на предприятията и с двойния екологичен/цифров преход. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Предизвикателства пред младежката заетост в Западните Балкани

| 4.1. | Основните предизвикателства пред политиката за младежка заетост в региона са свързани с: координиране на заинтересованите страни на различните равнища на управление и в различни области на политиката (заетост, образование, жилищно настаняване, здравни услуги); слабости в качеството на образователните системи и недостатъци в преподаването на умения, които се изискват от пазара на труда; липса на ефективност в процеса на търсене на работа, водеща до несъответствие между уменията и продължителен преход от училище и университет към работа; преобладаващата несигурна заетост в някои икономики; недостиг на свободни работни места за младите хора; липса на детски заведения в подкрепа на жените, които се връщат на работа, и голям дял на сивата икономика. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Младите хора в Западните Балкани са в неблагоприятно положение на пазарите на труда в региона. През 2020 г. коефициентът на младежка заетост за възрастовата група 15—24 г. е под 27 % в целия регион на Западните Балкани, докато коефициентът на младежка безработица за възрастовата група 15—24 г. е над 26 % (в сравнение с едва 16,8 % в ЕС-27 за възрастовата група 15—24 г.), като в Косово достига почти 50 % (16). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Делът на младежите във възрастовата група 15—24 г., които не са заети с работа, учене или обучение (NEET), е средно 23,7 % в Западните Балкани, като варира от 15,9 % в Сърбия до 37,4 % в Косово, в сравнение с едва 11,1 % в ЕС за същата възрастова група (17). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Дългосрочната безработица засяга почти две трети от безработните младежи в Северна Македония, Босна и Херцеговина и Косово, както и две трети от безработните млади жени в Черна гора. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Коефициентът на участие на младежите в работната сила (относителният дял на икономически активните лица) също е по-нисък от този в ЕС, като е налице голяма неравнопоставеност между половете по отношение на участието им на пазара на труда, която отчасти отразява недостига на детски заведения за младите майки, желаещи да се присъединят към пазара на труда. Неравнопоставеността между половете се наблюдава и в равнището на заетост при младите жени, което навсякъде в региона е по-ниско от равнището на заетост при младите мъже. Там, където равнището на младежка безработица е най-високо (Босна и Херцеговина, Косово, Северна Македония, Сърбия), коефициентът на безработица при младите жени надвишава този при мъжете. За разлика от това в Албания и Черна гора коефициентът на младежка безработица при жените е по-нисък от този при мъжете, какъвто е случаят в ЕС. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Младите хора са изправени пред несигурно положение на пазарите на труда. Сред младежите във всички икономики в региона има по-висок дял на временни договори, отколкото в ЕС, особено в Косово и Черна гора, където повече от три четвърти от заетите млади хора имат такъв вид договор, докато в Сърбия те са повече от половината. Този вид несигурна заетост може да се отрази неблагоприятно на благополучието на хората и на производителността на икономиките. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Удовлетворяването на потребностите на младото население следва да стане приоритет, не на последно място поради големия брой на лицата, незаети с работа, учене или обучение (NEET). Следва да се подчертае необходимостта от мерки, основани на примера на гаранцията за младежта на ЕС, още повече по време на криза. Това ще помогне на младите хора да получат предложения за работа, продължаващо професионално образование и обучение, чиракуване или стаж, като по този начин се предлагат също решения и перспективи за младите хора и се допринася за справяне с изтичането на мозъци. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Младите хора в Западните Балкани като важна сила в регионалното сътрудничество и насърчаването на европейската интеграция

| 5.1. | Просперитетът и сближаването с ЕС следва да се основават на принципите на приобщаване, доверие и сътрудничество. ЕИСК посочва, че при провеждането на водени от ЕС реформи и изпълнението на инвестиционните планове правителствата на страните от Западните Балкани се ангажираха с основните европейски ценности на демокрацията, върховенството на закона и основните права, както и с помирението (18). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕИСК изразява съгласие, че регионалното сътрудничество в Западните Балкани е от съществено значение за процеса на разширяване и следва да бъде допълнително засилено, за да се стимулира трансформацията. Една надеждна перспектива за присъединяване е ключов стимул и фактор за промени в региона. Тя е важен инструмент за насърчаване на демокрацията, върховенството на закона и зачитането на основните права, които са и основните двигатели на икономическата интеграция и жизненоважни фактори за стимулиране на помирението и стабилността в региона (19). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ЕИСК отбелязва, че през последните няколко години бяха стартирани няколко ключови европейски и регионални инициативи, особено за региона на Западните Балкани, с цел приближаването му към ЕС, но също така и за засилване на сътрудничеството между младите хора. ЕС остава основният стратегически партньор на региона, като предоставя финансови средства и подкрепа чрез различни програми (ИПП, „Еразъм+“ и др.). Освен това въз основа на успешния пример на Френско-германската младежка служба, през 2016 г. стартира Регионалната служба за младежко сътрудничество (RYCO) с цел да се насърчи духът на помирение и сътрудничество между младите хора в региона посредством програми за младежки обмен. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | RYCO има важна роля за укрепване на сътрудничеството и помирението между младите хора в Западните Балкани. Подкрепата на ЕС за оптимизиране на регионалното младежко сътрудничество като съществен елемент за постигане на мир и стабилност в региона, е от съществено значение. Ролята на младите хора в развитието на перспективите на региона следва да се засилва не само чрез усилията на RYCO. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Европейска младежка столица е отличие, което се присъжда от Европейския младежки форум. Целта му е да даде правомощия на младите хора, да повиши младежкото участие и да укрепи европейската идентичност в градовете. През 2022 г. Европейска столица на младежта е Тирана. Работейки под мотото „Активирай младите“, основната цел на тази инициатива е да се насърчи активното участие с акцент върху нуждите на младите хора днес и утре. Програмата включва дейности, насочени към насърчаване на доброволчеството, овластяване на младежките организации и създаване на мрежи и взаимодействия между млади хора от цяла Европа. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Засиленото сътрудничество и дейностите за взаимно обучение, организирани съвместно от институциите на ЕС и заинтересованите страни, имащи отношение към политиката за младежта в Западните Балкани, следва допълнително да подкрепят успешното изпълнение на програмата за иновации за Западните Балкани. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Усилията за включване на Западните Балкани в европейските програми за младежта следва да бъдат координирани с текущите програми, предлагани от RYCO. ЕИСК приканва Европейската комисия да подпомогне Западните Балкани в търсенето на начини за създаване на нови схеми за вътрешнорегионална мобилност. |
| --- | --- |

5.7.

6.   По-голяма чуваемост за гласа на младите хора от Западните Балкани

| 6.1. | Политическите приоритети на ЕС по отношение на програмата за иновации за Западните Балкани включват улесняване на разработването на политики, основани на факти (20). Наличието на надеждни и прозрачни статистически данни е основно изискване на ЕС към всички държави в предприсъединителната фаза (21). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Стратегията на ЕС за младежта 2019—2027 г. има за цел да насърчава и утвърждава приобщаващото демократично участие на всички млади хора в демократичните процеси и обществото, да ги ангажира активно, да подкрепя младежкото представителство на местно, регионално и национално равнище и да проучва и насърчава използването на иновативни и алтернативни форми на демократично участие, напр. инструменти за цифрова демокрация (22). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Диалогът на ЕС по въпросите на младежта е утвърден механизъм за диалог между младите хора и лицата, вземащи решения. ЕИСК приветства предложенията на Комисията да се надгради този механизъм и да се въведе в рамката за регионално сътрудничество в Западните Балкани, като се гарантира, че мненията и нуждите на младите хора и младежките организации се вземат предвид при определяне на приоритетите на политиката за младежта. Освен това следва да се насърчават и популяризират съществуващите процеси и механизми на участие в Западните Балкани, в които участват млади хора. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Според индекса на младежкото участие (23) младите хора в Западните Балкани все още са значително по-слабо представени в политическия живот. Неотдавнашни данни сочат, че преобладаващото мнозинство (78 %) смята, че младите хора трябва да имат по-голямо участие в политиката (24). |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | ЕИСК категорично подкрепя участието на младите хора в процесите на вземане на решения по въпроси, които ги засягат. Наред с индивидуалното участие, ролята на младежките организации е жизненоважна за подобряване на положението на младите хора в политическата, икономическата и социалната сфера. Поради това, както се подчертава в Регламента относно ИПП III и методологията за разширяване, е необходимо да се отбележи значението на финансирането и подкрепата за ОГО, за да се отговори на нуждите на младите хора. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Социално-икономическият статут и образователното равнище се считат за важни показатели за нагласите на хората да гласуват или да участват в други видове политическа ангажираност. Статистическият анализ на регионално равнище очертава последователна картина на социално-икономическите неравенства, присъщи на ангажираността на младите хора в региона на Западните Балкани (25). |
| --- | --- |

6.6.

Брюксел, 13 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Youth Participation Index for 2020 (Индекс за участието на младите хора през 2020 г.), Ana and Vlade Divac Foundation, стр. 31.

1

(2)  Препоръка на Съвета от 30 октомври 2020 г. относно „Мост към работни места — укрепване на гаранцията за младежта“, и за замяна на Препоръката на Съвета от 22 април 2013 г. за създаване на гаранция за младежта (ОВ C 372, 4.11.2020 г., стр. 1)

2

(3)  Среща на върха за Западните Балкани в рамките на Берлинския процес, среща на върха в Берлин, 2021 г., заключения на председателя..

3

(4)  Заключителната декларация на 8-ия Форум на гражданското общество от Западните Балкани .

4

(5)  Основни данни за Западните Балкани и Турция, информационен документ, издание 2022 г.

5

(*1)  Това название не засяга позициите по отношение на статута и е в съответствие с Резолюция 1244 на Съвета за сигурност на ООН и становището на Международния съд относно декларацията за независимост на Косово.

*1

(6)  Съвет за регионално сътрудничество, Картографиране на младежки политики и идентифициране на съществуваща подкрепа и пропуски във финансирането на младежки действия в Западните Балкани
  – Сравнителен доклад, януари 2021 г., стр. 4.

6

Картографиране на младежки политики и идентифициране на съществуваща подкрепа и пропуски във финансирането на младежки действия в Западните Балкани

– Сравнителен доклад

(7)  Съвет за регионално сътрудничество, Картографиране на младежки политики и идентифициране на съществуваща подкрепа и пропуски във финансирането на младежки действия в Западните Балкани — Сравнителен доклад, януари 2021 г., стр. 4.

7

Картографиране на младежки политики и идентифициране на съществуваща подкрепа и пропуски във финансирането на младежки действия в Западните Балкани — Сравнителен доклад

(8)  Европейска фондация за обучение (ETF), Отключване на потенциала на младите хора от Югоизточна Европа и Турция: развитие на умения за пазара на труда и социалното приобщаване, 2020 г.

8

Отключване на потенциала на младите хора от Югоизточна Европа и Турция: развитие на умения за пазара на труда и социалното приобщаване

(9)  Резултатите от Програмата на ОИСР за международно оценяване на учениците (PISA) за 2018 г. показват високи нива на незадоволителни резултати (ученици, които не покриват ниво 2 по скалата на PISA по четене, математика и природни науки) по отношение на ключови компетентности в почти всички страни от Западните Балкани.

9

(10)  Банка за развитие към Съвета на Европа: Социалната инфраструктура в Западните Балкани — Повишаване на икономическата устойчивост на региона, увеличаване на човешкия капитал и противодействие на ефектите от изтичането на мозъци, ноември 2021 г.

10

(11)  Точността на данните за миграцията в региона на Западните Балкани се влияе от различни аспекти, които ограничават възможностите за цялостни сравнения между отделните държави.

11

(12)  Емиграцията и нейното икономическо въздействие върху Източна Европа, 2016 г.

12

(13)  Социалните обезщетения в Западните Балкани могат да бъдат с непълно покритие, а трансферите на обезщетения могат да се забавят.

13

(14)  Съвет за регионално сътрудничество, Барометър за Балканите 2020: проучване на общественото мнение.

14

(15)  Lavric, Tomanovic, & Jusic, „Проучване на FES за младежта в Югоизточна Европа 2018/2019 г.“.

15

„Проучване на FES за младежта в Югоизточна Европа 2018/2019 г.“

(16)  Съвет за регионално сътрудничество, Проучване относно младежката заетост в Западните Балкани, 2021 г..

16

(17)  Съвет за регионално сътрудничество, Проучване относно младежката заетост в Западните Балкани, 2021 г..

17

(18)  REX/184 — Заключителната декларация на 8-ия Форум на гражданското общество от Западните Балкани , стр. 3.

18

(19)  ОВ C 220, 9.6.2021 г., стр. 88.

19

(20)  Програма за Западните Балкани за иновации, научни изследвания, образование, култура, младеж и спорт.

20

(21)  Европейска комисия — глави от достиженията на правото/глави относно преговорите.

21

(22)  Ангажиране, свързване и овластяване на младите хора: нова стратегия на ЕС за младежта (COM(2018) 269 final).

22

(23)  Индекс за участието на младите хора за 2020 г., Ana and Vlade Divac Foundation.

23

(24)  FES (2019), Jusic, Политическата алиенация на едно поколение в несигурно положение, стр. 5.

24

Политическата алиенация на едно поколение в несигурно положение,

(25)  FES (2019 г.), Jusic, Политическата алиенация на едно поколение в несигурно положение, стр. 5.

25

Политическата алиенация на едно поколение в несигурно положение,

---

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/51

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Цената на отказа от Европа — ползите от единния пазар“

(проучвателно становище)

(2022/C 443/07)

| Докладчик: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Émilie PROUZET |

Докладчик:

Philip VON BROCKDORFF

Съдокладчик:

Émilie PROUZET

| Сезиране | Председателство на Съвета на Европейския съюз, 26.1.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 27.6.2022 г. |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 63/1/1 |
| Приемане на пленарно заседание | 13.7.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 194/0/3 |

Сезиране

Председателство на Съвета на Европейския съюз, 26.1.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

27.6.2022 г.

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

63/1/1

Приемане на пленарно заседание

13.7.2022 г.

Приемане на пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

194/0/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) смята, че смисълът на единния пазар е да се подобрява благосъстоянието чрез социално и икономическо сближаване, което цели намаляване на неравенствата и гарантира, че влошаващите се социални дисбаланси няма да се превърнат в сериозни пречки пред европейската интеграция. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК е на мнение, че Европейската комисия (ЕК) трябва да бъде уведомявана за националните законодателни текстове, които потенциално затрудняват вътрешния пазар и те трябва да бъдат обсъждани и оценявани. Без това действие тези процедури остават неефективни и създават ненужни затруднения. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Във връзка с националното сертифициране ЕИСК препоръчва държавите членки да се придържат към по-малко ограничителни мерки по пътя на „засиленото сътрудничество“. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК също така призовава за ефективно изпълнение и прилагане на вече договорените и гласувани директиви като пакета „По-добро регулиране“. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК е на мнение, че Законодателният акт за цифровите услуги (1) и Законодателният акт за цифровите пазари (2) са ключова стъпка в постигането на еднакви условия на конкуренция за операторите на цифровите пазари. Също така максималната хармонизация в рамките на Законодателния акт за цифровите пазари следва да бъде приоритет. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Също така свободното движение на лични данни е от съществено значение за европейските иновации, за растежа на предприятията и подкрепя цифровия единен пазар. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК подчертава, че териториалните ограничения на доставките (TSC) затрудняват развитието на единния пазар и призовава ЕК да обърне внимание на антиконкурентния ефект от тях. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК препоръчва координиран подход между държавите членки при предлагането на пазара на продукти, засегнати от кризата в Украйна. Причинената от руската агресия криза създава огромни ограничения на доставките. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК препоръчва да се предприемат по-ефективни национални мерки на политиката и да се предоставят стимули за мобилност с акцент върху активните политики по заетостта, като например обезщетение за работещи лица с ниски доходи в ЕС. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Като отчита, че съюзът на капиталовите пазари (СКП) е сложен проект, ЕИСК отбелязва, че ЕС все още има 27 капиталови и финансови пазара, които не функционират като един, с което се ограничава потенциалът на единния пазар. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Във времена на голяма несигурност е необходимо да се гарантира политика в областта на конкуренцията, която е специално насочена към постигане на преходите, с които ЕС се е ангажирал. Освен това не трябва да се позволява всякаква форма на търговски, социален, регулаторен, фискален или екологичен дъмпинг, който нарушава конкуренцията. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Накрая, ЕИСК смята, че следва да бъде възприета „отворена стратегическа автономност“, особено в ключови сектори, за подпомагане на изграждането на устойчивост, диверсификация и амбициозна програма за търговията. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Обща информация

2.1.   Цел на единния пазар

| 2.1.1. | Целта на единния пазар на ЕС е премахването на пречките пред движението на стоки, услуги, капитали и хора с цел да се подобри производителността на труда и конкурентоспособността в целия ЕС. |
| --- | --- |

2.1.1.

2.2.   Споделена отговорност на единния пазар

| 2.2.1. | Функционирането на единния пазар е споделена отговорност на ЕС и държавите членки. При сегашното положение на нещата обаче все още съществуват множество различия в тълкуването и прилагането на правото на Съюза. В много случаи тези различия могат да се считат за неоправдани или несъразмерни и във всеки случай представляват препятствие пред свободното движение на хора, стоки и услуги. |
| --- | --- |

2.2.1.

2.3.   Отговорност на държавите членки

| 2.3.1. | Обективно погледнато, може и да има основателни причини за различията между държавите членки, но такива обосновки невинаги са предоставени и понякога държавите членки не се опитват да балансират обосновката на национално равнище и възможните негативни последици за единния пазар. В резултат от това все още има множество регулаторни и нерегулаторни пречки в рамките на ЕС, които правят единния пазар „незавършен“ и фрагментиран, като например:






  — | национално законодателство, обосновано въз основа на предположението, че се прилага принципът на субсидиарност; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

национално законодателство, обосновано въз основа на предположението, че се прилага принципът на субсидиарност;

| — | непризнаването на принципа на предполагаемо взаимно признаване; |
| --- | --- |

—

непризнаването на принципа на предполагаемо взаимно признаване;

| — | разпространение на свръхтранспониране, познато още като свръхрегулиране, и неспазване на транспонирането от страна на национални правителства и парламенти относно транспонирането на правни текстове на ЕС, приети на равнище ЕС. В резултат от това редица пречки, оказващи влияние на единния пазар, възникват от неточно или непълно прилагане на законодателството на ЕС, а държавите членки прилагат национални правила, които са в противоречие с целите на единния пазар. По този начин неточното или непълно изпълнение от страна на държавите членки и липсата на принудително изпълнение от страна на Комисията имат вредни последици на равнище ЕС и на национално равнище както за гражданите, така и за предприятията; |
| --- | --- |

—

разпространение на свръхтранспониране, познато още като свръхрегулиране, и неспазване на транспонирането от страна на национални правителства и парламенти относно транспонирането на правни текстове на ЕС, приети на равнище ЕС. В резултат от това редица пречки, оказващи влияние на единния пазар, възникват от неточно или непълно прилагане на законодателството на ЕС, а държавите членки прилагат национални правила, които са в противоречие с целите на единния пазар. По този начин неточното или непълно изпълнение от страна на държавите членки и липсата на принудително изпълнение от страна на Комисията имат вредни последици на равнище ЕС и на национално равнище както за гражданите, така и за предприятията;

| — | прилагане на национално равнище на предстоящи европейски мерки, като правителствата и парламентите се опитват да предвидят прилагането на политиките на ЕС посредством поставяне на националните интереси на първо място, въпреки че политиките на ЕС все още са на етап създаване от страна на Комисията. Пример за това е политиката на ЕС в областта на кръговата икономика. |
| --- | --- |

—

прилагане на национално равнище на предстоящи европейски мерки, като правителствата и парламентите се опитват да предвидят прилагането на политиките на ЕС посредством поставяне на националните интереси на първо място, въпреки че политиките на ЕС все още са на етап създаване от страна на Комисията. Пример за това е политиката на ЕС в областта на кръговата икономика.

| — | Националните интереси вземат превес над въпроси от областта на стратегическите европейски екосистеми. |
| --- | --- |

—

Националните интереси вземат превес над въпроси от областта на стратегическите европейски екосистеми.

2.4.   Икономическата цена на ограниченията на единния пазар

| 2.4.1. | Посочените по-горе примери показват основната цена на отказа от Европа и редица проучвания действително изтъкват огромните икономически ползи от един „завършен“ единен пазар. Обзорният доклад на Европейския парламент показва, че тези печалби варират между 650 милиарда евро и 1,1 трилиона евро на година, което се равнява на между 5 и 8,6 % от БВП на ЕС (3). |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Същото проучване на RAND Europe за Европейския парламент изследва икономическото въздействие на по-малки пречки пред търговията върху единния пазар. Според проучването ефектът от подобрението на търговските потоци, икономическия растеж и създаването на работни места в резултат от по-малки пречки пред търговията би довел до икономически печалби от между 183 и 269 милиарда евро на година (4). |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | По отношение на загубените потенциални ползи също така е важно да се спомене прогнозата на ЕК за напълно интегриран цифров единен пазар на ЕС. ЕК твърди, че той би насърчил иновациите, би допринасял с 415 милиарда евро годишно към икономиката на ЕС и би създал стотици хиляди нови работни места (5). |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Всичко това насочва към значителните потенциални икономически ползи (и свързаните ползи за благосъстоянието), които биха били предоставени от по-завършен единен пазар. С други думи, това представлява тоталната икономическа цена или изгубената добавена стойност и колективно обществено благо на отказа от Европа. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | Въпреки ограниченията единният пазар досега е помогнал за запазването и насърчаването на икономическия просперитет на ЕС. Конкурентоспособността и устойчивостта на икономиката на ЕС обаче трябва да бъдат засилени посредством допълнителни реформи на единния пазар, както и посредством справяне със стратегическите зависимости. Също така трябва да бъде насърчена предприемаческа култура в ЕС, в която на иновативните предприятия от всякакъв размер, и особено на микро-, малките и средните предприятия (МСП), както и на новосъздадените предприятия, е предоставена по-ефективна подкрепа и в която могат да процъфтяват с цел да допринесат за по-устойчиви и сплотени общества. Също толкова важен е един добре функциониращ единен пазар, който ще улесни визията за по-социална Европа: Европа, която поставя благополучието на гражданите на първо място в политическата програма и която помага за избягването на социално изравняване в посока надолу. |
| --- | --- |

2.4.5.

3.   Ограничения

| 3.1. | Съществуващите ограничения включват тези, свързани с регулацията, национални правни въпроси, данъчни въпроси, въпроси, свързани с логистиката и доставките, както и други по-нюансирани различия между отделните държави — членки на ЕС, които все още представляват предизвикателство за търговията в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ограниченията също така пречат на ключови икономически сектори като сектора на услугите, който остава фрагментиран на национално равнище, както е показано по-долу:






  — | исторически ограничителни национални правила, често обосновани с принципа на субсидиарността; |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

исторически ограничителни национални правила, често обосновани с принципа на субсидиарността;

| — | некачествено изпълнение и прилагане на Директивата за услугите, което възпрепятства правото на свободно установяване, свободното движение на услуги и свободното предоставяне на услуги; |
| --- | --- |

—

некачествено изпълнение и прилагане на Директивата за услугите, което възпрепятства правото на свободно установяване, свободното движение на услуги и свободното предоставяне на услуги;

| — | национално търговско право, което пречи на начина, по който предприятията упражняват стопанска дейност. Често тези закони затрудняват конкурентоспособността на сектора, често са протекционистки и подкопават инвестициите на надеждни и законни предприятия в други държави членки; |
| --- | --- |

—

национално търговско право, което пречи на начина, по който предприятията упражняват стопанска дейност. Често тези закони затрудняват конкурентоспособността на сектора, често са протекционистки и подкопават инвестициите на надеждни и законни предприятия в други държави членки;

| — | национални изисквания, които затрудняват свободното движение на стоки. Често държавите членки не уведомяват за нови национални технически изисквания съгласно процедурата, установена в Директива (ЕС) 2015/1535 на Европейския парламент и на Съвета (6), и не прилагат принципа на взаимно признаване при нехармонизирани дейности, например при свръхрегулиране при прилагането на директиви и т.н. |
| --- | --- |

—

национални изисквания, които затрудняват свободното движение на стоки. Често държавите членки не уведомяват за нови национални технически изисквания съгласно процедурата, установена в Директива (ЕС) 2015/1535 на Европейския парламент и на Съвета (6), и не прилагат принципа на взаимно признаване при нехармонизирани дейности, например при свръхрегулиране при прилагането на директиви и т.н.

| 3.3. | ЕИСК изтъква, че производствата за установяване на неизпълнение на задължения са дълги, скъпи и резултатът е неясен. За предприятията това представлява твърде висока цена и ги обезкуражава да разширяват стопанската си дейност или да инвестират другаде в рамките на ЕС. Освен това тези ограничения лишават потребителите от по-голям избор, подобрени услуги и по-ниски цени. ЕИСК призовава също така за по-решителни действия от страна на Комисията при прилагането на процедурите за установяване на неизпълнение на задължения. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Тази цена оказва влияние на икономиката като цяло, като ограничава конкурентоспособността, потенциала за растеж и по-нататъшното развитие на системата на пазарна икономика. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Като всяка икономика ЕС се влияе от външни сътресения, но реакцията на тези сътресения и как пазарите реагират основно се определя от националните политики на отделните държави членки и предприетите мерки за стимулиране на икономическото поведение. Войната в Украйна изложи на показ зависимостта на ЕС от глобалните вериги за създаване на стойност. Развиващата се криза вероятно ще окаже различно влияние на различните сектори, но пукнатините в бронята на единния пазар несъмнено са изложени на показ, и по-специално ограниченията на свободното движение на стоки и услуги, и на стоки за ежедневна употреба. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Накрая, следва да се отбележи, че около 82 % от продуктите, с които се търгува на единния пазар, подлежат на хармонизирани правила и около 18 % от търговията на стоки в рамките на ЕС е обект на взаимно признаване. Обаче все още има нови случаи на национални технически правила, които са в противоречие с правото на Съюза. Освен това в много държави членки напоследък се наблюдава повишаване на националните изисквания за маркиране на храни и напитки, обосновано със защитата на потребителите и на околната среда. Същевременно принципът на взаимно признаване не функционира гладко. Доказателство за това е, че 71 % от МСП, които са кандидатствали за съществуващата система на взаимно признаване за нехармонизирани стоки са получили като решение отказ на достъп до пазара. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Справяне с ограниченията

| 4.1. | Мерките, посочени по-долу, биха помогнали за отключване на част от потенциалните икономически ползи, извлечени от единния пазар. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   По-ефективно използване на съществуващите инструменти

| 4.2.1. | ЕИСК е на мнение, че за националните проектотекстове, които потенциално затрудняват вътрешния пазар, трябва да бъде уведомявана ЕК и те трябва да бъдат обсъждани и оценявани. Без ангажимент от страна на държавите членки да уведомяват и обсъждат/оценяват, тези процедури остават неефективни. По тази причина е необходимо по-ефективно наблюдение в подкрепа на хармонизацията на регулирането на продуктовите пазари в държавите — членки на ЕС. Например търговията на дребно наскоро претърпя повишаване на националните ограничения посредством изисквания за разрешителни и изисквания за местно съдържание. Това е в противоречие с член 28 и член 30 от Договора, като национално повторно тестване често се прилага върху закупувания на продукти, които вече законно са на единния пазар. Относно услугите ЕИСК е също така на мнение, че процедурата за нотификация съгласно Директивата за услугите не функционира толкова добре, колкото се очакваше. Относно правото на свободно установяване ЕИСК отбелязва със съжаление, че държавите членки не са постигнали компромис относно предложението за т.нар. Директива за нотифицирането. Този текст би затвърдил задължението на държавите членки да уведомяват Комисията за проектозакони или регламенти относно разрешителните режими за услуги (и следователно за градоустройството) (7). ЕИСК също така призовава ЕК и държавите членки да предоставят по-подробна информация относно приложените обосновка и пропорционалност, когато държавите членки уведомяват за технически правила. Също така е важно да се гарантира, че изискванията, за които е уведомено, са подложени на необходимата проверка, без значение коя процедура за нотификация е използвана (8). С цел да се справи с първопричината на проблема ЕИСК смята, че би било необходимо допълнителен законодателен преход от минимална хармонизация към максимална хармонизация. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Друг тревожен аспект е прилагането на мерки, които изпреварват планирани регламенти на ЕС, като например национално сертифициране, прилагано с изричната цел да предоставя известно равнище на защита, особено в хранително-вкусовата промишленост. Според ЕИСК подобни ограничения са отявлено протекционистки, но веднъж разкрити, процесът по оттеглянето им често е бавен и труден, което запазва твърде дълго в сила ограниченията за търговците на дребно. С цел да предотврати това явление ЕИСК смята, че държавите членки биха могли вместо това да се придържат към по-малко ограничителни мерки по пътя на „засиленото сътрудничество“, разрешен от Договора. Освен това ЕИСК посочва паневропейския персонален пенсионен продукт като стандартна рамка в подкрепа на единния пазар, която би могла да се прилага в други области. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | ЕИСК също така е на мнение, че европейският семестър би могъл да бъде ефективен инструмент за справяне с такива въпроси, и по-специално посредством пропорционални действия от страна на Комисията, в случай че задълженията по специфичните за всяка държава препоръки не се спазват, включително евентуално спиране на финансирането от ЕС. Това е в съответствие с насоките на ЕК за държавите членки относно плановете за възстановяване и устойчивост, в които се изтъкват премахването на регулаторните и нерегулаторните пречки пред вътрешния пазар, както и условията, при които държавите членки трябва да изпълнят изискванията на европейския семестър. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | На последно място, ЕИСК призовава за ефективно изпълнение и прилагане на вече договорените и гласувани директиви. Във връзка с това ЕК и държавите членки следва да се ангажират с прилагането на пакета „По-добро регулиране“, който е обект на висококачествени оценки на въздействието. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Отключване на потенциала на цифровия единен пазар

| 4.3.1. | ЕИСК е на мнение, че нарастващата цифрова икономика в Европа предоставя възможности за икономически растеж, при който потенциалните икономически ползи се осъществяват посредством по-голяма степен на интеграция на цифровите услуги в държавите членки. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | В този контекст ЕИСК смята, че Законодателният акт за цифровите услуги и Законодателният акт за цифровите пазари са ключова стъпка в постигането на еднакви условия на конкуренция за операторите на цифровите пазари. Съсредоточавайки се върху специфични услуги независимо от местоположението на доставчика на услуги или приложимия закон за предоставяне на услугата, Законодателният акт за цифровите услуги и Законодателният акт за цифровите пазари разглеждат въпроса за равно третиране между европейските и глобалните онлайн оператори по смислен начин. Освен това за ЕИСК е от първостепенна важност да предотврати по-нататъшно фрагментиране на единния пазар вследствие на намножаването на национални разпоредби. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Могат да бъдат направени значителни финансови печалби посредством увеличаване на употребата на онлайн услуги и подобряване на цифровата инфраструктура в рамките на ЕС. В този контекст ЕК препоръчва преминаване към напълно функционален режим на електронни обществени поръчки и електронно фактуриране. Внушителното е, че прогнозите показват, че пълен преход към електронни обществени поръчки би могъл да генерира между 50 и 75 милиарда евро годишно (9). |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | На последно място, ЕИСК е на мнение, че свободното движение на данни е от съществено значение за европейските иновации, за растежа на предприятията от всякакъв размер, за създаването на работни места и за постигането на цифров единен пазар. Законодателството в подкрепа на свободното движение на данни вече е налице. Следва обаче да се избягват всякакви необосновани изисквания за локализиране на данни. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Премахване на ограниченията в доставките

| 4.4.1. | ЕИСК отбелязва, че регулациите за геоблокиране за 2018 г. са помогнали за улесняването на търговията в рамките на ЕС. Европейските потребители обаче все още подлежат на геоблокиране на стоки и услуги. Действително ЕИСК подчертава наличието на упорити териториални ограничения на доставките, които могат да възникнат посредством различни практики, като например отказ на доставяне или заплаха за спиране на доставките на определен дистрибутор, с което се ограничават количествата, налични за продан от държавите членки; необясними различия в продуктовите гами и цени между отделните държави членки; или ограничаване на езиковите възможности за опаковките на продуктите. ЕИСК подчертава, че териториалните ограничения на доставките пречат на развитието на единния пазар и на потенциалните ползи за потребителите и призовава Комисията да се справи с антиконкурентния ефект от тях с цел постигане на напълно функциониращ единен пазар. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Руското нашествие в Украйна изложи на показ огромни рискове за енергийната и продоволствената сигурност, които изискват единен стратегически подход от страна на ЕС. ЕИСК е на мнение, че един добре функциониращ единен пазар може да подкрепи тази стратегия, както и да облекчи донякъде натиска върху цените, който бързо подкопава покупателната способност в целия ЕС. Във връзка с това ЕИСК приветства усилията на равнище ЕС за сътрудничество за съвместно закупуване на газ (на доброволни начала) с цел облекчаване на натиска върху цените на енергията. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | ЕИСК изразява съжаление обаче, че досега не е предприет координиран подход между държавите членки за други продукти, засегнати от кризата в Украйна. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Подобряване на трансграничната мобилност на работниците и специалистите

| 4.5.1. | Трансграничната мобилност на работниците и специалистите в ЕС все още представлява предизвикателство, което ограничава доставките и води до несъответствия в сектори като сектора на ИТ и на високите технологии въпреки политиките на ЕС, предназначени за улесняването на свободното движение на хора. Европейските и националните данни посочват, че нивото на мобилност както между, така и в рамките на държавите, остава ниско и в международен мащаб. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | По-специално ЕИСК препоръчва да се предприемат по-ефективни мерки на политиките на национално равнище, които да предоставят стимули за мобилност с акцент върху активните политики по заетостта, като например обезщетение за работещи лица с ниски доходи в ЕС и работници от трети страни със статут на бежанци. Във връзка с това ЕИСК смята, че предлагането от страна на приемащите държави на финансови стимули на търсещите работа да приемат работа в друга държава членка или в друг регион би насърчило допълнително мобилността. Освен това препоръчва допълнителни усилия за подобряване на информацията във връзка с работа в други държави от ЕС, както и подкрепа при преместването за подпомагане на логистиката при преместване от една държава в друга, като например намиране на настаняване, регистрация за данъчни цели, намиране на училище за децата, евентуална подкрепа при намиране на работа за партньорите и т.н. ЕИСК обаче предупреждава, че трудовата мобилност в ЕС страда от разпокъсания подход, предприеман досега. По-нататъшни несвързани политики трябва да бъдат избягвани, особено на национално ниво. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Признаването на дипломи и квалификации, което е от съществено значение за запълването на свободните работни места там, където продължава да съществува недостиг на работна ръка, все още е проблем в целия ЕС. ЕИСК е на мнение, че съществуващата система все още разчита твърде много на отделните правителства, а държавите членки са свободни да прилагат свои собствени правила. Комисията би трябвало да гарантира, че във всички държави членки се прилага по-хармонизиран подход към признаването на дипломи и други квалификации. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | На последно място, подобряването на мобилността на работниците и специалистите в ЕС може да се осъществи само ако има по-добро прилагане на съществуващите разпоредби, достъп до информация и сътрудничество между държавите членки. ЕИСК отбелязва, че отделните държави членки може да са резервирани по отношение на допълнителни реформи на единния пазар от страх, че това може да доведе до потенциална краткосрочна загуба на работни места и загуби на равнище сектори, особено в тези държави, които вече изостават, както и в държави/сектори с ниска производителност на труда. На теория свободното движение на работници би помогнало за справяне с този въпрос, но от национална гледна точка то би могло да доведе до загуба на ресурси и потенциално изтичане на мозъци/умения междувременно. |
| --- | --- |

4.5.4.

4.6.   Увеличаване на капиталовите потоци и финансовите услуги в ЕС

| 4.6.1. | Същият аргумент е валиден за въпроса с капиталовите пазари на ЕС. ЕИСК отчита, че съюзът на капиталовите пазари (СКП) е сложен проект, който цели задълбочаването и по-нататъшното интегриране на капиталовите пазари на държавите — членки на ЕС. Това изисква приемането на мерки и регулаторни изменения в широк спектър от области и предвижда отговорности не само на равнище ЕС, но и на равнище отделни държави членки. ЕИСК отбелязва, че завършването на СКП е все още далечна цел през 2022 г. Въпреки напредъка, особено посредством пакета за възстановяване на капиталовите пазари в ЕС, ЕС все още има 27 капиталови пазара, които не функционират като един. Европейското финансиране все още се характеризира със силна фрагментация на национално равнище, като спестители и инвеститори са много зависими от националната среда. Това важи и за финансовите услуги като цяло, включително финансовите услуги на дребно и вътрешните спестявания. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Според ЕИСК това ограничава както икономическото възстановяване, така и гладкото функциониране на единния пазар. Икономическите ползи от СКП са ясни, но завършването на СКП изисква както политическо участие от страна на отделните държави членки, така и ефективно приемане на ръководени от ЕК инициативи, включително тези, насочени към засилване на международната роля на еврото. Освен това ролята на цифровизацията в подпомагането на СКП не бива да се подценява. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   Много по-силна политическа воля за премахване на ограниченията на единния пазар

| 4.7.1. | Във времена на голяма несигурност ЕИСК призовава за политика в областта на конкуренцията, която е специално насочена към постигане на преходите, които самият ЕС е предприел. Тези преходи ще изискват амбициозни търговски и инвестиционни политики, извънредни публични и частни инвестиции, иновации, допълнителен социален, икономически и екологичен напредък, както и добре функциониращ единен пазар. Всичко това трябва да бъде подкрепено от правна и финансова рамка, която гарантира еднакви условия на конкуренция на пазара за всички заинтересовани страни, всички региони и граждани в ЕС. Интегритетът на нашия единен пазар и липсата на фрагментация са от ключово значение за това. Един добре функциониращ единен пазар и политика в областта на конкуренцията, които дават достъп на предприятията и потребителите до обширна пазарна конкуренция с еднакви условия на конкуренция са от първостепенно значение, като с това насърчават ефективността и иновациите и предоставят среда, в която успешните предприятия могат да растат. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Според нас хармонизацията и премахването на препятствията пред свободното движение на територията дава възможност на развитието на конкуренция, иновации и ръст на производителността на труда. Не трябва да се позволява всякаква форма на търговски, социален, регулаторен, фискален или екологичен дъмпинг, който да нарушава конкуренцията. ЕИСК очаква всички държави членки да се съобразяват с това и изисква външните ни партньори да уважават нашите основни ценности и права, били те от социално, стопанско или екологично естество. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | ЕИСК предупреждава, че на единния пазар не бива вече да се гледа като на идеална версия на световно търговско споразумение, чиито свойства могат да бъдат изменяни с преговори. Единният пазар е много повече от това. Става дума също така за постигане на благосъстояние чрез социално и икономическо сближаване, целящо намаляване на неравенствата и гарантиране, че влошаващите се социални дисбаланси и цялостното повишаване на бедността няма да се превърнат в сериозни пречки пред европейската интеграция. За тази цел ЕИСК подчертава основните социални и трудови права на достойно заплащане и достойни условия на труд, не само във взаимодействието им с икономическите свободи, но и по отношение на единния пазар и пазара на труда, конкуренцията и всякакви други мерки на политиките на Съюза, включително, но не само, области като икономическо управление, търговия, цифровизация и околната среда. Той също така цели да опази и укрепи автономността на социалните партньори, като създаде ясна връзка със зачитането и насърчаването на колективните социални права. Гарантирането, че основните права са изцяло защитени и зачетени в Договорите също е от ключово значение. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | ЕИСК отчита, че единният пазар трябва непрекъснато да отговаря на промените в технологията, глобализацията, развитията в образованието, пазара на труда и капиталовите пазари и не на последно място на световните кризи и конфликти. Понастоящем няма място за предложения в духа на обичайната практика — настоящата кризисна ситуация и променените обстоятелства трябва да бъдат взети предвид при предлагането на законодателство. |
| --- | --- |

4.7.4.

| 4.7.5. | ЕИСК е също така на мнение, че следва да бъде приета „отворена стратегическа автономност“, особено в ключови сектори Това би помогнало за изграждане на устойчивост посредством отвореност, амбициозна търговска програма, сътрудничество с единомислещи партньори, диверсификация и избягване на протекционизма. |
| --- | --- |

4.7.5.

| 4.7.6. | Накрая, ЕИСК отбелязва със съжаление, че в навечерието на 30-ата годишнина на единния европейски пазар вътрешният пазар остава незавършен. |
| --- | --- |

4.7.6.

Брюксел, 13 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 825 fina. (ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 70).

1

(2)  COM(2020) 842 final (ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 64).

2

(3)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html

3

(4)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html

4

(5)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html

5

(6)  Директива (ЕС) 2015/1535 на Европейския парламент и на Съвета от 9 септември 2015 година установяваща процедура за предоставянето на информация в сферата на техническите регламенти и правила относно услугите на информационното общество (OB L 241, 17.9.2015 г., стр. 1).

6

(7)  2016/0398(COD); https://eur-lex.europa.eu/procedure/BG/2016_398

7

(8)  Проучване на оценката на пропорционалността на държавите членки при приемане на изискванията, свързани с установяването на търговия на дребно, съгласно Директива 2006/123/ЕО.

8

(9)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html.

9

---

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/58 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/58

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Данъчно облагане на цифровата икономика“

(проучвателно становище по искане на чешкото председателство)

(2022/C 443/08)

| Докладчик: | Benjamin RIZZO |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Petru Sorin DANDEA |

Докладчик:

Benjamin RIZZO

Съдокладчик:

Petru Sorin DANDEA

| Искане за консултация | 26.1.2022 г., писмо от Mikuláš Bek, министър по европейските въпроси |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 1.7.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 13.7.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 200/0/1 |

Искане за консултация

26.1.2022 г., писмо от Mikuláš Bek, министър по европейските въпроси

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

1.7.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

13.7.2022 г.

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

200/0/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Разработването на подходящи принципи и правила относно данъчното облагане на цифровата икономика се превърна в основна задача както за Европейския съюз, така и за други международни регулатори, с цел фискалните политики да се модернизират и да се адаптират към настоящите и бъдещите нужди. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) предлага, щом бъде постигнато международно споразумение по стълб 1 от приобщаващата рамка на ОИСР/Г-20 относно преразпределянето на правата на данъчно облагане, съответните правила да бъдат бързо приложени в ЕС, като това се осъществи координирано и едновременно с други основни търговски партньори. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че ЕС може да играе водеща роля по отношение на данъчното облагане на цифровата икономика. Тази роля обаче следва да се изпълнява в рамките на международно споразумение, постигнато от ОИСР/Г-20, по примера на споразумението по стълб 2 във връзка с механизма за борба със свиването на данъчната основа. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита, че е от решаващо значение както стълб 1, така и стълб 2 да бъдат приложени в ЕС при първа възможност, като при това следва да се постигне висока степен на съгласуваност с международното споразумение, което ще бъде договорено в рамките на ОИСР/Г-20. Стълб 1 и стълб 2 следва да се разглеждат като цялостен и взаимно интегриран регулаторен пакет. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК отбелязва, че една европейска законодателна инициатива относно данъчното облагане на цифровата икономика би могла да бъде от голяма полза за вътрешния пазар, като несъмнено ще доведе до по-ефективна рамка в сравнение с отделни национални инициативи. Въвеждането на некоординирани, отделни правила от страна на държавите членки би увеличило разпокъсаността в ЕС, създавайки данъчна несигурност и възпрепятствайки конкурентоспособността. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК насърчава сключването на международно споразумение по стълб 1, насочено към постигането на ефективна данъчна система, която зачита принципите на неутралност и равно третиране и е способна да запази потенциала за иновации, основополагащ за цифровата икономика, от една страна, и да гарантира, че високо цифровизираните предприятия внасят дължимия си дял в националните бюджети, от друга. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК призовава за международно споразумение по стълб 1, с което, доколкото е възможно, да се избегнат прекалено сложни правила и да се цели постигане на прозрачност, предвидимост и административно опростяване, като се запазят ниски разходите за привеждане в съответствие. Една прекалено сложна система би могла да създаде възможности за заобикаляне на новоприетите правила, което би намалило тяхната ефективност. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК подчертава, че правилно разработеното международно данъчно законодателство за цифровите предприятия има ключово значение за предотвратяването на практики на данъчни измами и избягване на данъци, както и за създаването на справедлива, стабилна и напредничава система за данъчно облагане. Еднаквите условия в областта на данъчното облагане на корпоративната печалба са от ключово значение, тъй като през последните години дружествата успяха да се възползват от специфични данъчни правила в някои държави членки, като значително намалиха ефективната си данъчна ставка. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че в една подходяща регулаторна рамка за данъчно облагане на цифровата икономика следва да се отчита силната зависимост от нематериални активи, произтичаща от цифровизацията. Тези активи значително увеличиха възможностите на дружествата да развиват съответни стопански дейности в дадена държава без физическо присъствие в нея. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК посочва, че цифровите предприятия често използват данните на потребителите, за да генерират стойност. Този вид метод на създаване на стойност не влиза в обхвата на настоящите данъчни системи, което води до несъответствие между създаването на стойност и данъчното облагане. По този конкретен въпрос следва да бъдат предприети надлежни мерки в рамките на стълб 1. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК отново изтъква, че все още е изключително важно да се възприеме подход, чрез който да се избегнат рисковете от двойно данъчно облагане, както и от непреднамерено необлагане с данъци във всяка една юрисдикция, като се сведат до минимум разходите на европейските дружества за привеждане в съответствие. В това отношение споразумението относно стълб 1 и правилата, насочени към неговото транспониране, следва да хармонизират различните инициативи, които вече са предприети от държавите членки, като се избягват несъответствията и пропуските. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК изразява искрената си надежда, че възможно най-скоро може да бъде постигнато жизнеспособно споразумение относно стълб 1 както на международно, така и на европейско равнище, и изразява съжаление относно ограниченията, които все още възпрепятстват финализирането на такова основополагащо споразумение. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Основен контекст

| 2.1. | Настоящите международни правила за корпоративно данъчно облагане се основават на принципи, разработени в началото на 20-и век и частично адаптирани с течение на времето. Те вече не са подходящи за целите на съвременния контекст и не са съобразени с глобализираната и цифровизирана икономика. Това означава, че данъчните приходи не се разпределят между държавите по справедлив начин и не се възпрепятстват вредните данъчни практики, които са в ущърб на публичните финанси и лоялната конкуренция. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ето защо разработването на подходящи принципи и правила относно данъчното облагане на цифровата икономика се превърна в основна задача както за Европейския съюз, така и за други регулатори по света с цел фискалните политики да се модернизират и да се адаптират към настоящите и бъдещите нужди. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Приобщаващата рамка на ОИСР/Г-20 относно свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби е изградена върху решение, основано на два стълба, за справяне с данъчните предизвикателства, произтичащи от все по-цифровата и глобализирана икономика. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Стълб 1 ще има за цел да се осигури по-справедливо разпределение на печалбите и правата на облагане с данък между държавите по отношение на най-големите мултинационални предприятия (МНП), и по-специално цифровите дружества. Основното изискване по стълб 1 за многонационалните предприятия ще бъде да плащат част от подоходните си данъци там, където се намират техните потребители и ползватели, като по този начин се създава връзка между печалбите и местата, където се намират съответните ползватели и потребители. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Споразумението за преразпределяне на печалбата по стълб 1 включва премахване и замразяване на данъците върху цифровите услуги (ДЦУ) и други съответни подобни мерки, с което се слага край на търговското напрежение, произтичащо от нестабилността на международната данъчна система. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Стълб 2 има за цел да гарантира, че големите мултинационални дружества, особено цифровизираните, плащат минимални ефективни ставки на корпоративно данъчно облагане от 15 %, като се установява регулаторна рамка, която е в състояние да възпрепятства прехвърлянето на печалби и е подходяща за предотвратяване на вредната данъчна конкуренция между юрисдикциите. По този начин може ефективно да бъде премахнато ограничението на конкуренцията по отношение на корпоративния подоходен данък, като се постигне глобална минимална ставка на корпоративния данък, прилагана от държавите за защита на техните данъчни основи. ЕИСК призовава всички държави членки за бързо достигане до политическо споразумение относно тези правила, като изразява съжаление, че все още няма постигнат окончателен консенсус. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | В рамките на форума на ОИСР/Г-20 беше постигнато международно споразумение относно стълб 2 и приобщаващата рамка, а институциите на ЕС надлежно предприеха тяхното транспониране посредством предложение за директива, което понастоящем се обсъжда в Съвета (1). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | В това отношение в рамките на ОИСР/Г-20 все още се работи за постигането на общ международен консенсус, както се потвърждава от неотдавнашната консултация на ОИСР относно стълб 1, при която се събират обществени мнения относно проекта за правила, въпреки че тези правила „не показват консенсус по отношение на същността на документа“ (2). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Още през 2018 г. Европейската комисия публикува законодателно предложение относно данъчното облагане на цифровата икономика, което не беше придвижено напред главно поради липсата на международен широко споделен консенсус относно правилата, които да бъдат прилагани в рамките на стълб 1. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Междувременно институциите на ЕС одобриха Законодателния акт за цифровите пазари, чиято цел е да регулира конкурентната структура на цифровите пазари. В това отношение ЕС възприе оригинален и всеобхватен регулаторен подход, който се различава от подходите на други големи търговски блокове, като САЩ, Китай и други държави с бързо развиващи се икономики. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | ЕИСК счита, че по примера на Законодателния акт за цифровите пазари ЕС може да играе водеща роля и по отношение на данъчното облагане на цифровата икономика. Тази роля обаче следва да се изпълнява в рамките на международно споразумение, постигнато от ОИСР/Г-20, по примера на споразумението по стълб 2. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК изразява твърдо убеждение, че в контекста на цифровизацията на икономиката всяка промяна на правилата за разпределяне на правата на облагане с данък на печалбите между държавите трябва да бъде координирана на световно равнище, за да се извлекат по-добре ползите от глобализацията, като се прилагат подходящи и ефективни глобално управление и правила. Ето защо разработените конкретни решения трябва да бъдат резултат от широкообхватно международно споразумение, включващо възможно най-много данъчни юрисдикции. Освен това следва да се отчетат надлежно различните въздействия и последици от новите правила за малките държави членки, от една страна, и за по-големите държави членки, от друга. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК оценява значителната еволюция на икономиката в резултат на цифровизацията и нейните положителни последици за нашето общество, както и големия потенциал на цифровизацията за предоставяне на възможности на данъчните администрации, служейки като инструмент за предоставяне на по-добри услуги на националните бюджети и гражданите. От ЕС ще се изисква да подпомага и координира данъчните органи на държавите членки, за да се справят с новия режим и бързо променящия се икономически контекст. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК изразява съгласие със заключенията в окончателния доклад на ОИСР/Г-20 относно свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби (BEPS) от 2015 г., Действие 1, където се отбелязва, че цифровата икономика все повече се разпростира в цялата икономика. Впечатляваща е степента на цифровизация, която много предприятия достигнаха през годините, като по време на неотдавнашните ограничения на свободата на движение поради COVID-19 този процес се ускори. Такъв вид тенденция често води до разделение между огромните печалби, реализирани от цифровите платформи, и физическите места, на които се намират съответните ползватели и потребители, извършващи плащанията. В бъдеще това явление може да бъде разгледано и по отношение на задълженията за социално осигуряване. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | След като бъде постигнато международно споразумение по стълб 1 от приобщаващата рамка на ОИСР/Г-20, което да установи баланс между няколкото изразени досега позиции, ЕИСК предлага по примера със стълб 2, стълб 1 да бъде бързо приложен в ЕС, в координация с други основни търговски партньори, като по този начин се консолидира вътрешният пазар в съответствие с членове 113—115 от ДФЕС. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК счита, че е от решаващо значение както стълб 1, така и стълб 2 да бъдат приложени в ЕС при първа възможност, като се постигне висока степен на съгласуваност с международното споразумение, договорено в рамките на ОИСР/Г-20. Стълб 1 и стълб 2 следва да се разглеждат като цялостен и взаимно интегриран регулаторен пакет, който следва бързо да бъде въведен в целия ЕС. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК отбелязва, че една европейска законодателна инициатива относно данъчното облагане на цифровата икономика би могла да бъде от голяма полза за вътрешния пазар, като несъмнено ще доведе до по-ефективна рамка в сравнение с отделни национални инициативи. Въвеждането на некоординирани и отделни правила от страна на държавите членки, като се следват различни принципи и критерии за данъчно облагане, би увеличило разпокъсаността в рамките на ЕС, създавайки данъчна несигурност и възпрепятствайки конкурентоспособността. ЕИСК насърчава създаването на механизъм за уреждане на спорове, който да позволи на държавите членки да разрешават проблемите, които могат да възникнат. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Международното споразумение по стълб 1 следва да бъде насочено към постигането на ефективна система за данъчно облагане, зачитаща принципите на неутралност и равно третиране, която е способна: (i) да запази потенциала на иновациите, заложен в цифровата икономика, от една страна, а от друга страна, (ii) да гарантира, че високо цифровизираните предприятия внасят своя дължимия си дял в националните бюджети и обществото. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК призовава за международно споразумение по стълб 1, с което, доколкото е възможно, да се избегнат прекалено сложни правила и да се цели постигане на прозрачност, предвидимост и административно опростяване, като се запазят ниски разходите за привеждане в съответствие. Една прекалено сложна система би могла да създаде възможности за заобикаляне на новоприетите правила, което би намалило тяхната ефективност. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК подчертава, че правилно разработеното международно данъчно законодателство за цифровите предприятия е подходящо решение за предотвратяването на практики на данъчни измами и избягване на данъци, както и за създаването на справедлива, напредничава, стабилна и ефикасна система за данъчно облагане. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК подчертава, че стълб 2, от своя страна, ефективно ще въведе двете вътрешни правила, които ще бъдат наложени, и по-конкретно:






  1. | взаимносвързани вътрешни правила (глобални правила за борба със свиването на данъчната основа), включващи: (i) правило за включване на дохода (ПВД), с което на предприятието майка се налага допълнителен данък по отношение на облаганите с ниска данъчна ставка доходи на съставно образувание; (ii) правило за плащанията, обложени с по-нисък данък (ППОНД), с което се отказва приспадане или се изисква равностойна корекция, доколкото облаганите с ниска данъчна ставка доходи на съставно образувание не подлежат на данъчно облагане съгласно ПВД; |
| --- | --- | --- |

3.10.

1.

взаимносвързани вътрешни правила (глобални правила за борба със свиването на данъчната основа), включващи: (i) правило за включване на дохода (ПВД), с което на предприятието майка се налага допълнителен данък по отношение на облаганите с ниска данъчна ставка доходи на съставно образувание; (ii) правило за плащанията, обложени с по-нисък данък (ППОНД), с което се отказва приспадане или се изисква равностойна корекция, доколкото облаганите с ниска данъчна ставка доходи на съставно образувание не подлежат на данъчно облагане съгласно ПВД;

| 2. | основано на спогодба правило (правилото за облагане с данък (ПОД), с което на юрисдикциите при източника се дава право да налагат ограничено облагане с данък при източника на определени плащания на свързана страна, при условие че данъкът е под минимална ставка. |
| --- | --- |

2.

основано на спогодба правило (правилото за облагане с данък (ПОД), с което на юрисдикциите при източника се дава право да налагат ограничено облагане с данък при източника на определени плащания на свързана страна, при условие че данъкът е под минимална ставка.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК подчертава, че еднаквите условия в областта на данъчното облагане на корпоративната печалба са от ключово значение. През последните години отделни дружества са се възползвали от специфичните правила за данъчно облагане в някои държави членки, като по този начин са намалили своите ефективни данъчни ставки. За този резултат допринесе липсата на прозрачност, а в няколко чувствителни случая бяха намесени мултинационални дружества, работещи в областта на цифровите услуги. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК счита, че една подходяща регулаторна рамка за данъчно облагане на цифровата икономика следва да отчита силната зависимост от нематериални активи в резултат на цифровизацията. Тези активи осезаемо увеличиха възможностите на дружествата да развиват значителна стопанска дейност в дадена юрисдикция, без да имат физическо присъствие в нея. Действащите международни данъчни правила и принципи следва да бъдат адаптирани към този нов икономически контекст. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК отбелязва, че цифровите предприятия са силно зависими от нематериални активи за създаването на съдържание, по-специално от използване и експлоатация на данните на потребителите за създаване на стойност. Този метод на създаване на стойност не е обхванат от настоящите данъчни системи, което води до несъответствие между създаването на стойност и данъчното облагане. Този конкретен въпрос следва да бъде надлежно разгледан в рамките на стълб 1. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК отново изтъква, че e изключително важно да се възприеме подход, чрез който да се избегнат рисковете от двойно данъчно облагане, както и от непреднамерено необлагане с данъци във всяка една юрисдикция, като се сведат до минимум разходите на европейските дружества за привеждане в съответствие. В това отношение споразумението относно стълб 1 и правилата, насочени към неговото транспониране, следва да хармонизират различните инициативи, вече предприети от държавите членки, тъй като тези различия биха могли да доведат до несъответствия и пропуски. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК припомня, че един от основните фактори, които поддържат и обосновават сложния опит за постигане на глобален консенсус относно предложението на ОИСР по стълб 1, е разпространението на едностранни данъци върху цифровите услуги и свързаната с тях възможност множество юрисдикции да претендират по различни и понякога припокриващи се начини за данъчни права върху едни и същи печалби. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ето защо стълб 1 следва да гарантира премахването на националните данъци върху цифровите услуги и други подобни мерки по отношение на дружествата. Това е от решаващо значение, за да се гарантира консенсусът на няколко големи юрисдикции по стълб 1 и да се избегнат нови правила, които в бъдеще биха могли да бъдат оспорени като „дискриминационни“ съгласно правилата на Световната търговска организация (СТО), което би имало нежелани последици от гледна точка на международната търговия. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК изразява искрената си надежда, че жизнеспособно международно споразумение по стълб 1 ще бъде постигнато възможно най-скоро, като изразява съжаление за продължаващите затруднения, които възпрепятстват финализирането на такова споразумение. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК счита, че щом бъдат приложени стълб 1 и стълб 2, услугите, предоставяни чрез използвани от европейски потребители платформи, следва да бъдат включени изцяло в системата на ДДС като основен компонент от намирането на решение на данъчните въпроси, свързани с цифровата икономика. Следва да се отбележи, че клиентите на цифрови комуникационни услуги и на социални мрежи изглежда имат достъп до тези услуги безплатно, което поражда въпроса на какво основание може да се начислява ДДС. Приходите от ДДС представляват собствен ресурс в бюджета на ЕС и ЕИСК счита, че е важно цифровите услуги също да бъдат включени в данъчната основа. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК счита за необходимо да се постигне разумен баланс между преразпределянето на данъците върху корпоративната печалба между държавите — нетни износителки, и държавите — нетни вносителки, както и между държавите — производителки, и държавите — потребителки, за да не бъде застрашена възможността им да постигнат, наред с другото, своите социални и екологични цели. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕИСК отбелязва, че цифровизацията не е само предизвикателство, тя създава и възможности за данъчните органи. Големите обеми от данни на трети страни, които са на разположение на данъчните органи, позволяват автоматизиране на докладването, което спестява време и средства и на двете страни. Събирането на данни може да се използва и за борба с недостатъчното докладване, отклонението от данъчно облагане или измамите. Използваните от няколко данъчни администрации софтуерни решения за записване на данни за продажбите в момента на трансакцията, с възможност те да бъдат подавани директно на данъчните органи, вече увеличи значително приходите от ДДС на някои държави. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | И накрая, за допълнителна и по-подробна информация относно конкретни въпроси, ЕИСК насочва вниманието към своето становище, озаглавено „Законодателен пакет за борба с изпирането на пари“ (3), както и към двете си становища относно борбата с избягването на данъци: „Данъчно облагане на предприятията за 21-ви век“ (4) и „Борба с използването на фиктивни дружества“ (5). |
| --- | --- |

4.11.

Брюксел, 13 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Вж. становището на ЕИСК относно „Минимално ефективно данъчно облагане на дружествата“ (ОВ C 290, 29.7.2022 г., стр. 52).

1

(2)  OECD Consultation on the Draft Rules for Nexus and Revenues Sourcing Under Pillar 1 — Amount A (Консултация на ОИСР относно проекта на правила относно облагаемата връзка и разпределянето на печалбите в рамката на стълб 1 — Размер А), 4 февруари 2022 г.

2

(3)  Становище на ЕИСК относно „Законодателен пакет за борба с изпирането на пари“ (ОВ C 152, 6.4.2022 г., стp. 89).

3

Законодателен пакет за борба с изпирането на пари

(4)  Становище на ЕИСК относно „Данъчно облагане на предприятията за 21-ви век“ (ОВ C 275, 18.7.2022 г., стр. 40).

4

(5)  Становище на ЕИСК относно „Борба с използването на фиктивни дружества“ (ОВ C 290, 29.7.2022 г., стр. 45).

5

---

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/63

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Равенството между половете“

(проучвателно становище по искане на чешкото председателство)

(2022/C 443/09)

| Докладчик: | Милена АНГЕЛОВА |
| --- | --- |

Докладчик:

Милена АНГЕЛОВА

| Искане от чешкото председателство на Съвета | 26.1.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 22.6.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 13.7.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 194/13/13 |

Искане от чешкото председателство на Съвета

26.1.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

22.6.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

13.7.2022 г.

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

194/13/13

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК подчертава, че успешното подобряване на равенството между половете по устойчив начин е свързано с подхранване на култура на равенство между половете през целия живот, която продължава през целия жизнен цикъл и осигурява мерки, създадени специално за специфичните характеристики и нужди на всеки етап от живота. Тъй като е въпрос на култура, то не може да бъде постигнато само чрез самостоятелни политики и мерки, а изисква признаване, поемане на отговорност и постоянна ангажираност от страна на всички участници в обществото. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Културата на равенство между половете през целия живот трябва да се възпитава още от ранно детство, като се дава пример на децата в семейството, и се продължи през периода на детската градина и всички училищни етапи. ЕИСК призовава държавите членки, чрез своята образователна политика, да подобрят полово неутралното преподаване по отношение както на знанията, така и на социалните умения, както и учебната среда без свързани с пола стереотипи. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | За допълнително укрепване на културата на равенство между половете през целия живот е необходимо да се насърчава равенството между половете във всички икономически и обществени дейности, включително в предприятията, обществените услуги и политическия живот. ЕИСК счита, че систематичното поддържане на равенството между половете в различен контекст представлява необходимо средство за постигане на напредък. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК препоръчва на държавите членки, с подкрепата на Комисията и ЕИСК, съвместно със социалните партньори и съответните организации на гражданското общество, да стартират широкообхватна кампания за повишаване на осведомеността и информиране с цел популяризиране на културата на равенство между половете през целия живот. Следва да се обърне специално внимание на централната роля както на традиционните, така и на социалните медии като платформи за формиране на нагласите на хората. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Кампанията следва да привлече вниманието на лицата, отговорни за вземането на решения, към състоянието и напредъка на равенството между половете във въпросните държави членки, и да насърчи държавите членки да търсят вдъхновение една от друга и да обменят добри практики. Политическите участници, лицата, отговорни за вземането на решения, и публичните организации също следва да служат за пример, като подобряват равенството между половете в собствените си дейности. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Равенството между половете по отношение на участието в процеса на вземане на политически решения на национално, регионално и общинско равнище е от решаващо значение, като се има предвид изключителното въздействие на политическите решения върху живота на гражданите. Увеличаването на дела на жените, занимаващи се с политика на всички равнища, изисква повишаване на осведомеността на гласоподавателите, както и на партиите, номиниращи кандидати, а и създаване на култура, която насърчава и дава възможност на жените да участват активно в политическия живот. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Тъй като подобряването на равенството между половете изисква въвеждането на мерки в няколко области на политиката, ЕИСК отново призовава създателите на политики на подходящите равнища да следват принципа на интегриране на аспекта на половете и да включват свързания с равенството между половете аспект във всички решения, включително решенията относно бюджетирането, инвестициите и финансирането, включително и възлагането на обществени поръчки. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Като се имат предвид предизвикателствата в резултат на застаряването на населението и необходимостта от осигуряване на квалифицирана работна сила, приобщаващият характер на пазарите на труда придобива все по-голямо значение. Поради това от решаващо значение е премахването на пречките и осигуряването на стимули за цялостното участие на жените в трудовите пазари, без оглед на професията, задачите или възрастта. Например гъвкавите схеми на работа, родителските отпуски, данъчното облагане и други видове стимули играят роля за подобряване на равенството между половете. В допълнение към законодателните рамки, практическите условия следва да бъдат определени, като се използват възможностите за колективно договаряне между социалните партньори. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Тъй като следпандемичното възстановяване трябва да се извърши в съответствие с екологичния и дигиталния преход, компетентностите по НТИМ придобиват все по-съществено значение. От гледна точка на равенството между половете и предотвратяването на сегрегацията е важно да се привлекат момичета да изучават повече дисциплини в областта на НТИМ, като същевременно се привличат по-голям брой момчета да учат и да кандидатстват за професии в областта на грижите и образованието. Тези аспекти следва да бъдат включени в мерките за професионално ориентиране и задържане на персонала. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК счита, че е от съществено значение да се насърчава лидерството на жените в предприятията, публичните организации и в организациите на социалните партньори. Призовава държавите членки, бизнес организациите и социалните партньори да създадат програми за обучение и наставничество, насочени към жените лидери и кандидати за директори в публични организации или за длъжности в управителни съвети и висши ръководни постове в предприятия, профсъюзи и частни организации. Комитетът приветства и политическото споразумение, постигнато неотдавна между Европейския парламент и Съвета относно Директивата за подобряване на баланса между половете сред директорите без изпълнителни функции на дружествата, допуснати до борсова търговия, и приканва институциите на ЕС да пристъпят бързо към привеждането ѝ в действие по бърз и ефикасен начин. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Освен това трябва да се премахнат и всички пречки пред предприемачеството сред жените. Тъй като достъпът до финансиране е необходимо условие за предприемачеството, трябва да се гарантира равен достъп на жените както до частно, така и до публично финансиране. ЕИСК призовава също така държавите членки да насочат подходящи публични инвестиции в проекти, които укрепват равенството между половете, включително в дигиталната инфраструктура и инфраструктурата за полагане на грижи. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК призовава да се обърне необходимото внимание на равенството между половете при разглеждането на въпроса за украинските бежанци. Това се отнася до подкрепата за достъп на децата до грижи и образование, интеграцията на жените на пазарите на труда посредством качествена заетост и достъпа до услуги в областта на сексуалното и репродуктивното здраве. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Настоящото становище е в отговор на искането на чешкото председателство да се разгледа напредъкът в областта на равенството между половете и инструментите и мерките за неговото подобряване от няколко гледни точки, например периода след пандемията, възстановяването и заетостта, предоставянето на възможности на младите хора, образованието и уменията, предприемачеството и корпоративното ръководство, равновесието между професионалния и личния живот, както и въпроса за миграцията и бежанците, включително поради войната в Украйна. Тези въпроси вече бяха разгледани в съществуващите становища на ЕИСК и много други аспекти на равенството между половете също са в процес на разглеждане в други становища на ЕИСК (1), които обхващат въпроси, свързани например с условията на труд и заплащане, инфраструктурата за полагане на грижи, бедността и енергийната бедност, и основаното на пола насилие. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ендемичната дискриминация, включително дискриминацията на основа на пола, е важна причина за това хората да бъдат пренебрегвани. ЕИСК подчертава, че равенството между половете е в основата на ценностите на ЕС (2) и премахването на неравенствата и насърчаването на равенството между мъжете и жените изисква цялостен и хоризонтален подход. Успешното подобряване на равенството между половете по устойчив начин е свързано с подхранване на култура на равенство между половете през целия живот, която продължава през целия жизнен цикъл и осигурява мерки, създадени специално за специфичните характеристики и нужди на всеки етап от живота. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Културата на равенство между половете през целия живот трябва да бъде възпитавана още от ранното детство чрез даване на пример на децата в семейството, гарантиране на равни права и задължения на всеки член на семейството, демонстриране на толерантно поведение като норма и зачитане на личното пространство и време на всеки. Следва да се избягват всички предразсъдъци относно разделението на дейностите, задачите и работата в семейството на „женски“ и „мъжки“, както и демонстриране и преподаване на всякакви други видове неравноправно поведение. Това следва да стане въз основа на принципа „учене чрез практика“ и да започне още при полагането на грижи за бебета и новородени от двамата родители по равно и с редуване — по подкрепящ начин, така че и двамата да могат да запазят съответните си права на личен живот, работа и почивка. ЕИСК призовава ЕК и държавите членки да положат всички усилия, за да подкрепят двамата родители да съчетават личния и професионалния си живот и да предоставят на семействата подходящ избор. В това отношение е от изключително значение ефективното прилагане на Директивата относно равновесието между професионалния и личния живот и осигуряването на физически и финансово достъпно образование и грижи в ранна детска възраст. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Интеграцията на децата в обществото започва още когато постъпват в детските ясли и после в детската градина. Затова тези детски заведения трябва да създадат солидно преподаване и обучение относно културата на равенство между половете през целия живот. Самият факт, че в много от тези заведения работи предимно женски персонал, подсилва стереотипа или убеждението, че отглеждането на децата и полагането на грижи за тях е женска задача. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Следващата основна стъпка е на младите хора да се осигури неутрално по отношение на пола преподаване и учебна среда без свързани с пола стереотипи през учебните години. Важността на това се подценява в много държави членки. Например подхранването на интереса на децата към предметите от областта на науките, технологиите, инженерството и математиката (НТИМ) въз основа на начина, по който реагира мозъкът им, а не на техния пол, е от съществена важност, за да се гарантира, че техният талант и потенциал се стимулират пълноценно, развиват се и се оползотворяват в полза на по-късните етапи в живота им. В допълнение към аспекта на знанието е също толкова важно да се гарантира, че децата и младите хора придобиват социални и други необходими умения, както и емоционална интелигентност по неутрален по отношение на пола начин, без да се налага каквото и да било категоризиране или предразсъдъци. Това се отнася и за премахване на свързаните с пола стереотипи по отношение на външния вид. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Насърчаването на самоуважението и самочувствието на децата и младите хора е основен двигател на културата на равенство между половете през целия живот, което в най-добрия случай може да създаде положителна перспектива, която полага основите за възприемането и осъществяването на равенство за останалата част от живота им. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Предоставянето на професионално ориентиране, което зачита равенството между половете, играе важна роля за подобряване на равенството между половете, оказване на помощ за професионалното развитие и задържане на работното място, както и предотвратяване на сегрегацията по отношение на образованието и професиите. Въпреки че е важно да се привлекат момичета да изучават повече дисциплини в областта на НТИМ, не по-малко важно е да се привличат повече момчета да учат и да кандидатстват за професии в областта на образованието и грижите, особено с оглед на увеличаващите се нужди от грижи на остаряващото население (3). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | За поддържане на културата на равенство между половете през целия живот в цялостния период на зряла възраст равенството между половете трябва да бъде насърчавано както в семейния живот, така и във всички икономически и обществени дейности, включително предприятията, обществените услуги и политическия живот. Тъй като е въпрос на култура, то не може да бъде постигнато чрез самостоятелни политики и мерки, а изисква признаване, поемане на отговорност и постоянна ангажираност от страна на всички участници в обществото. Шведският подход, при който правителството „се е обявило за феминистко правителство“, е пример за това да се гарантира, че знанията и опитът както на мъжете, така и на жените се използват за насърчаване на напредъка във всички аспекти на обществото (4). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | ЕИСК счита, че систематичното поддържане на равенството между половете в различен контекст, като същевременно се гарантират подходящи правни и политически рамки, представлява необходимо средство за постигане на напредък. ЕИСК препоръчва на държавите членки, с подкрепата на Комисията, Европейския икономически и социален комитет и съвместно със социалните партньори и съответните организации на гражданското общество, да стартират широкообхватна кампания за повишаване на осведомеността и информиране с цел популяризиране на културата на равенство между половете през целия живот. Следва да се обърне специално внимание на централната роля както на традиционните, така и на социалните медии като платформи за формиране на нагласите на хората, например чрез рекламите. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Кампанията следва да привлече вниманието на лицата, отговорни за вземането на решения, към състоянието и напредъка на равенството между половете във въпросните държави членки, измерени например чрез индекса за равенство между половете. Освен това тя следва да насърчи държавите членки да търсят вдъхновение една от друга и да обменят добри практики. Публичните администрации и организации също следва да служат за пример, като подобряват равенството между половете в собствените си дейности. Като добра практика ЕИСК препоръчва тези участници, както и профсъюзите, работодателите и организациите на гражданското общество да направят обществено достояние баланса между половете в своите управителни и надзорни съвети. За да може положителното възприемане да обхване цялото общество, кампанията следва да бъде насочена по-специално към мъжете и момчетата с убедителни послания относно ползите от равенството между половете. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Равенството между половете по отношение на участието в процеса на вземане на политически решения на национално, регионално и общинско равнище е от решаващо значение, като се има предвид изключителното въздействие на политическите решения върху живота на гражданите. Увеличаването на дела на жените политици изисква повишаване на осведомеността на гласоподавателите, както и на партиите, номиниращи кандидати. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Тъй като подобряването на равенството между половете изисква въвеждането на мерки в няколко области на политиката, ЕИСК отново призовава създателите на политики на подходящите равнища да следват принципа на интегриране и да включват свързания с равенството между половете аспект във всички решения, включително решенията относно бюджетирането, инвестициите и финансирането, както и възлагането на обществени поръчки. Интегрирането на принципа на равенство между половете трябва също така да бъде надлежно наблюдавано и оценявано. Освен това е необходим цялостен подход към равенството между половете със специален акцент върху области, в които аспектът на пола се припокрива с други фактори, като например увреждане, етнически произход, самотните родители, социално-икономическо положение, възраст или сексуална ориентация. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | ЕИСК насърчава всички институции на ЕС, държавите членки и заинтересованите страни да използват активно ценната работа на EIGE, например във връзка с данни с разбивка по пол и статистическа информация. ЕИСК желае също така да подчертае значението на активното приобщаване на социалните партньори, когато става въпрос за насърчаване на равенството между половете, тъй като то в много отношения е пряко свързано с пазара на труда и условията на труд. Колективното договаряне е ключов инструмент за постигане на равенство между половете в сферата на труда. Важно е също така ЕИСК да се използва като активна платформа за работа за насърчаване на културата на равенство между половете през целия живот. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Конкретни бележки — заетост по време на следпандемичното възстановяване

| 3.1. | Макар пандемията от COVID-19 да засегна както жените, така и мъжете, въздействието беше различно и последиците от кризата могат да застрашат напредъка, постигнат през последното десетилетие по отношение на намаляването на неравенството между половете в държавите членки. Освен че повлия на равновесието между професионалния и личния живот, пандемията се отрази на жените по-тежко чрез загуба на работното място или временна безработица, тъй като секторите с преобладаващ дял на работещи жени бяха особено силно засегнати (5). Вероятността жените предприемачи да обявят закриване на фирма заради пандемията беше много по-голяма в сравнение с мъжете. Най-голямото неравенство между половете беше отчетено в Европа и Северна Америка, където имаше 50 % по-голяма вероятност жени да обявят закриване на фирма отколкото мъже (6). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | От гледна точка на равенството между половете и тяхната представеност ключово предизвикателство във връзка със следпандемичното възстановяване е да се гарантира, че националните планове за възстановяване и устойчивост отчитат аспектите на пола и включват целенасочени действия за подобряване на равенството между половете на пазара на труда. Мерките следва също така да създадат правилните условия за предприемачество и извършване на стопанска дейност, включително благоприятна фискална рамка и премахване на пречките пред предприемачеството сред жените. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Необходимостта от премахване на пречките и осигуряване на стимули важи за цялостното участие на жените в трудовите пазари, без оглед на професии и задачи. Това се отнася и за жените от всички възрасти. Въпреки че е от решаващо значение младите хора да участват в пазарите на труда чрез осигуряване на качествени възможности за работа, важно е също така да се предоставят възможности на възрастните хора да дадат своя принос по подходящ начин (7). Като се имат предвид предизвикателствата в резултат на застаряването на населението и влошаващата се липса на квалифицирана работна сила в някои сектори, приобщаващият характер на пазарите на труда придобива все по-голямо значение, също и от макроикономическа гледна точка. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК подчертава необходимостта от амбициозно и ефективно транспониране на Директивата относно равновесието между професионалния и личния живот. Практическите условия за насърчаване и улесняване на по-добро равновесие между професионалния и личния живот на родителите трябва се определят в процеса на колективно договаряне — това е подходящият инструмент за гарантиране на най-добрите решения и практики, като се вземат предвид интересите на работниците и предприятията. Наред с гъвкавите схеми на работа и гъвкавите родителски отпуски, данъчното облагане и други стимули за жените за оставане на пазара на труда играят роля за подобряване на равенството между половете. Подходящото заплащане за отпуск по бащинство, особено през първите месеци, би насърчило вземането на по-дълъг отпуск от бащите, което ще им помогне да създадат по-тясна връзка с бебето и ще даде възможност на майката да се възстанови, като същевременно се подобри равновесието между нейния професионален и личен живот. Отделното данъчно облагане на доходите на съпрузите допринася за насърчаване на активността на пазара на труда и на двамата родители. Трябва също така да се признае, че мерките, които позволяват и насърчават работата, допринасят и за по-достойни пенсии. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Макар че участието на жените в трудовите пазари се е увеличило през последното десетилетие, все още има ясна сегрегация на основа на пола (8). Неравенствата при достъпа до образование и икономически възможности за жените се запазват, въпреки че Европа има най-ниските проценти на неравенство — с известни различия между Западна и Източна Европа — в сравнение с други части на света (9). ЕИСК призова също така за бързи мерки за премахване на разликите в заплащането и пенсиите на жените и мъжете във всички области и сектори, по-специално чрез задължителни мерки за прозрачност в заплащането (10), и подчертава, че първото влошава второто, по отношение на което жените са особено уязвими. |
| --- | --- |

3.5.

Освен това културният контекст и традиционните стереотипи влияят на избора на работа на жените. Далеч повече жени работят например в секторите на образованието и здравеопазването и в социалния сектор, докато мъжете доминират в сектори като строителството и тежката промишленост.

| 3.6. | При повишаването на равенството между половете като част от една програма за приобщаващо и устойчиво промишлено развитие усилията трябва да бъдат насочени не само към засилване на конкурентоспособността на икономическите сектори, в които вече работят значителен брой жени, но и към осигуряване на възможност за участие на жените в нови сектори и роли. Приобщаването на жените в нови сектори и професии, от които те са били изключени преди това, на свой ред ще позволи на развиващите се сектори да процъфтяват, като използват пълноценно един по-богат и по-разнообразен набор от умения. Необходимо е да се предлагат качествени работни места, за да се гарантира, че съществуващите неравенства между половете не се запазват в новите сектори. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Сегрегацията на основа на пола е видима и в образованието. Макар че жените завършват висше образование и участват в ученето през целия живот, те предпочитат предмети, различни от точни науки, технологии, инженерство и математика. Като се има предвид фактът, че следпандемичното възстановяване трябва да се извърши в съответствие с екологичния и дигиталния преход, компетентностите по НТИМ имат все по-съществена роля. В допълнение значението на емоционалните умения (т.е. лични и социални), наред с функционалните компетентности, е от съществено значение, тъй като това представлява основата за способност за устойчивост, сила на духа, управление на конфликти, сътрудничество и основана на факти комуникация. В бъдеще акцентът определено трябва да бъде върху рационалната и емоционална интелигентност. Културата на равенство между половете през целия живот трябва да включва образованието за емоциите, тъй като Световният икономически форум през 2021 г. посочва, че седемте най-важни човешки умения включват творчество, емоционална интелигентност и решаване на сложни проблеми (11). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | По отношение на дигиталния преход се наблюдава явна сегрегация на основа на пола в образованието и на трудовите пазари, що се отнася до разпределението на завършили ИКТ, специалисти по ИКТ и учени и инженери в сектори на високите технологии. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Насърчаването на интереса на момичетата към НТИМ е изключително важно за успешното им включване в професиите на бъдещето. Освен това са необходими целенасочени мерки и програми за развитие, за да се помогне за привличането и задържането им в кариери, свързани с НТИМ. След 10 години за 9 от 10 работни места ще се изискват дигитални умения (12). Бъдещето на труда ще претърпи изместване на търсенето към специалисти по технологии, например компютърни инженери и ИКТ специалисти. Жените съставляват 65 % от европейските служители, но представляват едва 17 % от европейската работна сила в областта на ИКТ, като до 2026 г. 57 % от работните места, които предстои да бъдат изместени от технологии, ще са били заемани от жени (13). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Участието на жените в разработването на ИИ е от съществено значение и за избягването на алгоритми, които се основават на необективни данни за действителността и по този начин осигуряват необективни резултати. В тази област е необходим междусекторен подход. Освен това, тъй като достъпът до високоскоростна връзка и дигитални умения съставлява необходимата основа за успешна дигитална трансформация, те следва да бъдат на разположение на всички, без оглед на пол, възраст, увреждане, социално-икономически произход или географско местоположение. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Недостатъчното представителство на жените в областта на технологиите е проблематично и от гледна точка на екологичния преход, тъй като борбата с изменението на климата и екологичните проблеми изисква разработване и въвеждане на много видове технологични решения. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Макар че и дигиталните, и екологичните умения трябва да се считат за неделима част от всяка професия, те имат потенциала да привличат повече млади хора, отколкото по-възрастни работници. От една страна, явно има разлика между свързаните с работата ИКТ умения, които включват управление на данни и страниране, и дигиталната грамотност, която обичайно се асоциира с младите хода, например изпращането на текстови съобщения и ползването на интернет за развлечение. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Освен компетентностите в областта на НТИМ, също така е важно момичетата да бъдат насърчавани да учат предметите икономика и мениджмънт, за да се подготвят за ръководни длъжности. Освен това е важно те да бъдат ориентирани да усвояват предприемачески умения и умения за управление на риска и да укрепват самоувереността си, за да избягват и да се справят със синдрома на самозванеца (14). Що се отнася до типологията на стреса при жените, изглежда, че в ситуации на стрес съществува тенденция към интровертност, а не към екстравертност. В резултат на това жените не търсят длъжности с голяма видимост поради страх от отрицателни коментари, които се приемат лично, те не се чувстват квалифицирани, ако не отговарят (превишават) на всички изисквания в длъжностната характеристика, и не желаят да бъдат „назначена по квота жена“. Това често е свързано с (несъзнателни) убеждения и страхове. Въпреки че за подобряването на уменията и компетентностите се изискват практически мерки на ниво методи на преподаване и учене и професионално ориентиране, тези цели следва да бъдат свързани и с общата програма за повишаване на осведомеността относно културата на равенство между половете през целия живот. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Един конкретен аспект, който трябва да бъде разгледан, са предубежденията по отношение на пола в здравеопазването, дължащи се на липсата на научни изследвания, ориентирано към мъжете образование, погрешно диагностициране и недостатъчно лечение. Непознаването на основаните на пола различия в медицинските дисциплини лесно води до неправилна диагноза или лекарствена терапия, тъй като симптомите при жените се различават от симптомите при мъжете или защото дозировките на лекарствата се основават на клинични изпитвания, които се провеждат основно върху мъже. Освен това липсват и научни изследвания относно специфичните за жените състояния, като ендометриоза и менопауза, както и разбити по полов признак данни в научните изследвания, което затруднява разбирането на механизмите в основата на здравните проблеми и възпрепятства опитите за намиране на подходящ отговор, например по-висок риск за жените да развият продължителен COVID. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | За да се избегне отрицателното въздействие на необективната медицина върху участието на жените на пазара на труда, ЕИСК подчертава, че във всички европейски здравни и фармацевтични стратегии трябва да се вземат предвид и да се разгледат основаните на пола различия. Освен това трябва изцяло да се зачита правото на жените да вземат самостоятелни решения относно собственото си тяло. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Конкретни бележки — равновесие между професионалния и личния живот

| 4.1. | Що се отнася до равновесието между професионалния и личния живот, равнопоставеността на половете е много важна за икономиката и обществото, тъй като е тясно свързана с благосъстоянието, цялостната заетост и участие на трудовите пазари, както и за кариерата и позициите и в публичния, и в частния сектор. Това важи за най-различни задачи и отговорности във фирми, в администрацията и в процеса на взимане на политически решения. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Равновесието между професионалния и личния живот представлява по-голямо предизвикателство за жените, отколкото за мъжете, защото делът на жените в неплатената домакинска работа и задълженията за полагане на грижи е по-голям. Според индекса на равенството между половете (GEI) (15) (16) от 2020 г. резултатите на ЕС са намалели по отношение на времето, с което се измерва разпределението на домакинската работа и задълженията за полагане на грижи. Значителните разлики между държавите членки отразяват различия в националните системи и семейни култури. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Пандемията увеличи натиска върху семействата по отношение на равновесието между професионалния и личния живот. Това важи в особена степен за жените и самотните майки, докато по отношение на грижите за децата има признаци за намаляване на неравенството между половете поради факта, че и двамата родители работят дистанционно (17). Дистанционната работа може да предостави много възможности за принос към равенството между половете, а по-добрата координация може да осигури допълнителни ползи. ЕИСК обаче предупреди и за необходимостта да не се допуска дистанционната работа да задълбочи още повече неравномерното разделение на работата у дома между жените и мъжете (18). Пандемията засегна равновесието между професионалния и личния живот на жени на най-различни длъжности, включително предприемачи, управители и служители. Не бива да се забравя, че жените често имат различно чувство за отчетност и отговорност, когато става въпрос за „полагане на грижи за другите“. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Много фактори, свързани с равенството между половете, зависят от националната социална инфраструктура, която има важна роля при постигането на по-голяма степен на участие в трудовите пазари и на по-добро равновесие между професионалния и личния живот. Най-очевидните системи обхващат системата на полагане на грижи, родителския отпуск, училищната система и мерките за заетост. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Като изтъква отново предходните си предложения (19), ЕИСК счита, че за държавите членки е важно да приложат амбициозно, ефективно и своевременно Директивата относно равновесието между професионалния и личния живот, за да осигурят на семействата подходящ и по-равен избор, включително насърчаване на по-добре платен родителски отпуск и за двамата родители. Същевременно прилагането на Директивата трябва да отчита нуждите на фирмите, в частност на МСП. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК подчертава необходимостта държавите членки да инвестират в най-различни инфраструктури за полагане на грижи, включително грижи за децата, грижи след училище, грижи за възрастните хора и грижи за хората с увреждания, за да се осигури физическа и финансова достъпност за всички. ЕИСК приканва държавите членки, заедно със социалните партньори, да разработят подходящи инструменти, които да помогнат за осигуряване на улеснен и ефективен достъп на семействата до услуги за подкрепа и грижи. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Освен това е необходим нов начин на мислене на всички равнища, за да се подобри равенството между половете по отношение на равновесието между професионалния и личния живот. От съществено значение в това отношение е намаляването и разчупването на стереотипното мислене по отношение на ролите в семейството, както и на практиките на заетост, които насърчават равновесието между професионалния и личния живот както за жените, така и за мъжете. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Конкретни бележки — лидерство

| 5.1. | Макар че равенството между половете и забраната на дискриминацията на работното място са гарантирани от законодателството, равното участие на жените и мъжете в ръководството на предприятията се подкрепя не само чрез предоставяне на равни възможности, но и чрез по-широките икономически и социални ползи от него в резултат на приноса му към по-широки перспективи, творчество и конкурентоспособност (20). В интерес на предприятията е да използват висшето образование и талантите на жените, като подкрепят участието им в управителни съвети и на други ръководни длъжности. За това е необходимо добро разбиране на ползите от многообразието, както и отрицателното въздействие върху отделните личности и обществото от това, че многообразието не се насърчава във всички области. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Макар че все още има много възможности за подобрение, най-големият напредък, що се отнася до резултатите на ЕС в индекса на равенството между половете (GEI) от 2010 г. насам, е постигнат в областта на правомощията, които измерват напредъка в процеса на взимане на политически и икономически решения. Най-същественото подобрение е по-голямото участие на жените в управителни съвети на най-големите търгувани на борсата предприятия. Това обяснява по-голямата част от цялостното увеличение при резултатите в индекса (21). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Средствата за подобряване на представеността на половете в управителните съвети на дружествата са различни в отделните държави членки (22) и са налице явни различия по отношение на настоящото положение и постигнатия с течение на времето напредък. Някои държави членки са приели задължителни национални квоти за големи, търгувани на борсата предприятия, като тези квоти варират в диапазона от 25 до 40 % (23). От друга страна, редица държави членки надвишават средното ниво за ЕС или са постигнали значителен напредък без квоти, разчитайки на саморегулиране. Във Франция, в която през 2011 г. беше въведено законодателство, повече от 40 % от членовете на управителни съвети са жени, а осем държави са надвишили нивото от една трета. В същото време има някои държави членки с дял под 10 %. Средният дял в ЕС е около 30 %. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Разликите са свързани и с отделни предприятия. При водещите предприятия се наблюдава значителен напредък, докато в долния край на класирането на предприятията се констатира по-малка промяна (24). Струва си да се отбележи също така, че макар членовете на управителни съвети често да са ръководители с изпълнителни функции, държавите, които се представят най-добре по отношение на дела на жените, заемащи длъжността главен изпълнителен директор в големи предприятия, изглежда не са същите държави като тези, които се представят най-добре по отношение на членовете на управителни съвети на предприятия (25). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Затова изглежда няма едно-единствено обяснение за различията между държавите членки. Това следва да се очаква, тъй като разликите в националните традиции и култури играят значителна роля при развиването на равенството между половете. Подпомагането на положителния развой на събитията, обменът на добри практики и извличането на поуки от опита на другите е от изключително голямо значение. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | ЕИСК отново изтъква своите заключения и препоръки по въпроса (26) и приветства политическото споразумение, постигнато неотдавна между Европейския парламент и Съвета относно Директивата за подобряване на баланса между половете сред директорите без изпълнителни функции на дружествата, допуснати до борсова търговия, предложена от Комисията през 2012 г. Комитетът приканва институциите на ЕС да пристъпят бързо към привеждането му в действие по своевременен и ефикасен начин. Държавите членки, като се консултират със социалните партньори, са в най-добра позиция да решат кои са най-добрите и най-подходящите практически мерки за увеличаване на дела на жените в управителните съвети, като се има предвид, че собствениците на дадено предприятие са тези, които взимат решението за състава на управителния съвет. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | ЕИСК счита, че е важно да се насърчава заемането на ръководни постове от жени посредством общи програми за жени ръководители и кандидати за управителни съвети и висши длъжности с изпълнителни функции и чрез индивидуално обучение и менторство (27). Насърчава предприятията да инвестират в такива програми, които биха могли да се подкрепят и чрез финансиране от ЕС. Повишението на жените на ръководни постове в предприятията следва също така да бъде придружено от равно заплащане с мъжете, заемащи едни и същи длъжности, като се спазва принципът на равно заплащане за еднаква работа, който ЕИСК изцяло подкрепя. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Конкретни бележки — предприемачество

| 6.1. | При насърчаването на предприемачеството трябва да се оползотвори пълният потенциал на женската креативност и капацитет. Жените предприемачи също са доказали, че са силни и издръжливи, изправени пред кризи и хаос (28). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Жените предприемачи също бяха сериозно засегнати от пандемията и натоварени с непропорционален дял от задълженията за полагане на грижи. Положението беше влошено и от липсата на услуги за грижи за деца и от локдауна. При все това много жени предприемачи успяха да се възползват от новия бизнес контекст и да вдъхновят други, особено други жени, също да станат предприемачи и да стартират повече фирми. Това води до положителни последици, например създаване на работни места и съответно на благосъстояние. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Европа има едни от най-ниските проценти на предприемачество сред жените в сравнение с жените в други части на света (5,7 % в сравнение със средна стойност за света от 11 %). Едно от обясненията е, че жените в европейските държави имат повече възможности за друга работа в сравнение с други части на света. Въпреки това ограничените възможности за работа са най-често срещаната причина, посочвана за стартиращи предприятия, в по-голяма степен от жените, отколкото от мъжете (29). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Достъпът до финансиране е необходимо условие за предприемачеството и трябва да се гарантира равен достъп до частно и публично финансиране. ЕИСК призовава за оценка на критериите за съответното финансиране, като например Механизма за възстановяване и устойчивост, с цел насърчаване на равенството в предприемачеството, както и насърчаване на инвестициите в проекти, които подобряват равенството между половете, включително в дигиталната инфраструктура и инфраструктурата за полагане на грижи. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | За жените в Европа е много по-вероятно да разполагат с по-малко служители (между 1 и 5), ако ръководят предприятие, или да бъдат самостоятелно заети. Жените от по-възрастните групи е по-вероятно да ръководят предприятия. Макар жените да считат предприемачеството за привлекателен вариант и въпреки че са високообразовани като цяло, те съобщават за слаб предприемачески дух, що се отнася до това дали виждат нови възможности за бизнес, дали разполагат с уменията за започване на бизнес и дали не ги спира страхът от неуспех (30). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Заедно с културните причини проблемите на съчетаването на нуждите на работата и семейството може да породят този вид разбиране. Следователно е възможно жените предприемачи да останат в определени сектори и да нямат желание да разрастват стопанската си дейност. За да се насърчи предприемачеството сред жените, те трябва да бъдат подпомагани при преодоляването на тези разбирания и ограничаващи фактори (31). В съответствие с програмата за по-добро регулиране, тоест най-важната стратегия на ЕС, за да се направи така, че законодателството на ЕС като цяло да постига целите си по най-ефективния и ефикасен начин, могат да бъдат предоставени допълнителни стимули чрез мерки за опростяване на административните процедури и намаляване на разходите за привеждане в съответствие, без да се подкопава равнището на защита, предоставяна от съответното законодателство (32). |
| --- | --- |

6.6.

7.   Конкретни бележки — украински бежанци

| 7.1. | Руското нашествие в Украйна предизвика безпрецедентна хуманитарна криза, включително пристигането на стотици хиляди търсещи убежище бежанци — предимно жени и деца — в държавите — членки на ЕС. Всички държави членки, подкрепяни от гражданското общество, правят всичко възможно да се грижат за бежанците и да им осигурят настаняване, както и да ги интегрират на пазарите на труда, но съществуват много предизвикателства, които изискват по-добре координирани решения (33). |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Тъй като повечето бежанци са жени с деца, достъпът до услуги за социални грижи, детски ясли, детски градини и училища е критичното затруднение, което възпрепятства интеграцията на жените на пазара на труда. Освен това основни елементи на интеграцията са преодоляването на езиковата бариера, признаването на образованието и квалификациите на бежанците и бързото преквалифициране и повишаване на квалификацията. Осигуряването на необходимите средства за работа от разстояние, като например интернет свързаност и устройства, също е сред инструментите, необходими за справяне с този проблем. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | ЕИСК призовава за по-координиран подход между държавите членки, когато прилагат на практика „Политически насоки за подпомагане на включването на украинските бежанци в образованието — съображения, основни принципи и практики“ (34). ЕИСК също така приканва ЕК да задейства всички потенциални възможности за финансиране, особено за държавите членки, които приемат много голям брой бежанци. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Жените по време на война и бягство от конфликти са по-уязвими на сексуална експлоатация и сексуално насилие. По време на война изнасилването често се използва като оръжие. За украинските бежанки, и по-специално за жертвите на изнасилване, е от решаващо значение да имат достъп до услуги в областта на сексуалното и репродуктивното здраве, включително контрацепция, спешна контрацепция, грижи за извършване на безопасен аборт и психологически грижи, свързани с причинена травма. Жените никога не трябва да бъдат принуждавани да продължат нежелана бременност. Липсата на такива услуги в държавите членки никога не следва да бъде причина да им се попречи да напуснат несигурна държава. Всички държави членки трябва да гарантират достъп до тези услуги за всички бежанци. Като цяло грижите, свързани с причинена травма, трябва да се предлагат проактивно за всеки бежанец, в противен случай това е благоприятна почва за по-късни конфликти и отрицателни емоции, които водят до огромни разходи за държавите! В тази област е крайно необходимо да се предлага комбинирана подкрепа при определен нисък праг на доходи, а финансирането на такива стартиращи предприятия трябва да се подкрепя последователно. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Още един въпрос, който трябва да бъде разрешен, е ваксинационният статус на бежанците, особено на децата. Тъй като ЕС разполага с добре разработени програми за ваксинация на деца, голям брой опасни болести са премахнати — като полиомиелит, едра шарка, някои видове хепатит и др. За да се запази това постижение, държавите членки трябва да мобилизират здравните си системи. Насоки на равнището на ЕС ще бъдат от голяма полза в този процес. Допълнителни усложнения произтичат от факта, че в много държави членки достъпът до социални грижи, например детска градина или училище, е обвързан със завършен ваксинационен статус. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | По-късно възстановяването на Украйна би трябвало да бъде нова възможност за подобряване на равенството между половете сред украинците, наред с другото, чрез изграждане на образователна, здравна, социална и дигитална инфраструктура. |
| --- | --- |

7.6.

Брюксел, 13 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  SOC/723 (Все още непубликувано в Официален вестник), ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 77, ОВ C 240, 16.7.2019 г., стр. 3, ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 103.

1

(2)  Вж. например член 2 и член 3, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, член 21 от Хартата на основните права, член 8 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

2

(3)  ОВ C 194, 12.5.2022 г., стр. 19.

3

(4)  https://sweden.se/life/equality/gender-equality

4

(5)  ОВ C 220, 9.6.2021 г., стр. 13

5

(6)  Global Entrepreneurship Monitor („Наблюдение на глобалното предприемачество“).

6

(7)  За допълнителни свързани с пола аспекти във връзка със застаряването на населението вж. също ОВ C 194, 12.5.2022 г., стр. 19.

7

(8)  Европейски институт за равенство между половете (EIGE).

8

(9)  Gender Gap Index (индекс на неравенството между половете).

9

(10)  ОВ C 341, 24.8.2021 г., стр. 84.

10

(11)  Дигиталното основано от жени стартиращо предприятие UP’N’CHANGE (www.upnchange.com) е намерило начини за превръщане на специализиран експертен опит в областта на психологията и наставничеството в опростени дигитални инструменти, за да се помогне на хората да развият лични, социални и творчески умения. Визията на UP’N’CHANGE е да се разгърне потенциалът на служителите и екипите с дигитални инструменти, за да се даде възможност на организациите да постигнат устойчив успех. Защото правилният набор от умения означава ефективно сътрудничество, което от своя страна означава иновации, а иновациите означават растеж за всички.

11

(12)  Годишна среща на Световния икономически форум, 2020 г.

12

(13)  Пак там.

13

(14)  Явлението „усещане за самозванство“, например, при което дадено лице изпитва съмнения относно собствените си способности и умения, може да възпрепятства кандидатстването за ръководни постове или с голяма видимост. По-специално хората със силна склонност за преосмисляне, които имат тенденция да се оттеглят при стресови обстоятелства, изпитват трудности при взаимоотношенията си с хора, които излъчват голяма самоувереност.

14

(15)  Европейски институт за равенство между половете (EIGE), https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-report/progress-gender-equality-most-notable-company-boards.

15

(16)  Eurofound.

16

(17)  Sevilla and Smith 2020.

17

(18)  ОВ C 220, 9.6.2021 г., стр. 13.

18

(19)  ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 44.

19

(20)  Вж. също ОВ C 318, 23.12.2009 г., стр. 15 и ОВ C 341, 21.11.2013 г., стр. 6

20

(21)  EIGE Statistical brief: gender balance in corporate boards 2020 („Статистическа бележка на Европейския институт за равенство между половете (EIGE): баланс между половете в управителните съвети на дружествата през 2020 г.“).

21

(22)  Европейски институт за равенство между половете (EIGE).

22

(23)  https://eige.europa.eu/news/countries-legislated-quotas-could-achieve-gender-balance-parliaments-2026-those-without-may-take-close-twenty-years

23

(24)  European Women on Boards („Европейски жени в управителни съвети“) https://europeanwomenonboards.eu/wp-content/uploads/2021/01/EWoB-Gender-Diversity-Index-2020.pdf

24

(25)  Различни източници, комбинирани от Финландската търговска камара, https://naisjohtajat.fi/wp-content/uploads/sites/28/2019/01/women-directors-and-executives-report-2018.pdf

25

(26)  ОВ C 133, 9.5.2013 г., стр. 68.

26

(27)  Отличен пример за това са програмите за обучение и подкрепа, предлагани от WKÖ https://www.wko.at/service/Women_in_Business.html.

27

(28)  Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Crisis („Предприемачеството сред жените през 2020—2021 г. — разцвет по време на криза“). Публикувано от Глобалната асоциация за изследване на предприемачеството, London Business School, ISBN: 978-1-9160178-8-7.

28

(29)  Пак там.

29

(30)  Global Entrepreneurship Monitor („Наблюдение на глобалното предприемачество“).

30

(31)  Вж. също ОВ C 299, 4.10.2012 г., стр. 24

31

(32)  Проучване „SME focus — Long-term strategy for the European industrial future“ („Фокус върху МСП — дългосрочна стратегия за европейското промишлено бъдеще“). Европейския парламент, Генерална дирекция за вътрешни политики, Тематичен отдел по политики в областта на икономиката, науката и качеството на живота. Автор: Stephanus Johannes Smit, PE 648.776 — април 2020 г.

32

(33)  Въз основа на предложенията от ОВ C 242, 23.7.2015 г., стр. 9.

33

(34)  https://www.schooleducationgateway.eu/en/pub/resources/publications/policy-guidance-on-refugees.htm

34

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Следните изменения, които получиха поне една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени в хода на разискванията (член 43, параграф 2 от Правилника за дейността):

ИЗМЕНЕНИЕ 1

Внесено от:

АНГЕЛОВА Милена

BLIJLEVENS René

KONTKANEN Mira-Maria

МИНЧЕВА Мария

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/731 — Равенство между половете

Параграф 3.5

се изменя, както следва:

| Становище на секцията | Изменение |
| --- | --- |
| Макар че участието на жените в трудовите пазари се е увеличило през последното десетилетие, все още има ясна сегрегация на основа на пола (1). Неравенствата при достъпа до образование и икономически възможности за жените се запазват, въпреки че Европа има най-ниските проценти на неравенство — с известни различия между Западна и Източна Европа — в сравнение с други части на света (2). ЕИСК призова също така за бързи мерки за премахване на разликите в заплащането и пенсиите на жените и мъжете във всички области и сектори, по-специално чрез
  задължителни
  мерки за прозрачност в заплащането (3), и подчертава, че първото влошава второто, по отношение на което жените са особено уязвими.
  Освен това културният контекст и традиционните стереотипи влияят на избора на работа на жените. Далеч повече жени работят например в секторите на образованието и здравеопазването и в социалния сектор, докато мъжете доминират в сектори като строителството и тежката промишленост. | Макар че участието на жените в трудовите пазари се е увеличило през последното десетилетие, все още има ясна сегрегация на основа на пола (1). Неравенствата при достъпа до образование и икономически възможности за жените се запазват, въпреки че Европа има най-ниските проценти на неравенство — с известни различия между Западна и Източна Европа — в сравнение с други части на света (2). ЕИСК призова също така за бързи мерки за премахване на разликите в заплащането и пенсиите на жените и мъжете във всички области и сектори, по-специално чрез
  насърчителни
  мерки за прозрачност в заплащането (3), и подчертава, че първото влошава второто, по отношение на което жените са особено уязвими.
  Освен това културният контекст и традиционните стереотипи влияят на избора на работа на жените. Далеч повече жени работят например в секторите на образованието и здравеопазването и в социалния сектор, докато мъжете доминират в сектори като строителството и тежката промишленост. |

Становище на секцията

Изменение

Макар че участието на жените в трудовите пазари се е увеличило през последното десетилетие, все още има ясна сегрегация на основа на пола (1). Неравенствата при достъпа до образование и икономически възможности за жените се запазват, въпреки че Европа има най-ниските проценти на неравенство — с известни различия между Западна и Източна Европа — в сравнение с други части на света (2). ЕИСК призова също така за бързи мерки за премахване на разликите в заплащането и пенсиите на жените и мъжете във всички области и сектори, по-специално чрез
  задължителни
  мерки за прозрачност в заплащането (3), и подчертава, че първото влошава второто, по отношение на което жените са особено уязвими.

Освен това културният контекст и традиционните стереотипи влияят на избора на работа на жените. Далеч повече жени работят например в секторите на образованието и здравеопазването и в социалния сектор, докато мъжете доминират в сектори като строителството и тежката промишленост.

Макар че участието на жените в трудовите пазари се е увеличило през последното десетилетие, все още има ясна сегрегация на основа на пола (1). Неравенствата при достъпа до образование и икономически възможности за жените се запазват, въпреки че Европа има най-ниските проценти на неравенство — с известни различия между Западна и Източна Европа — в сравнение с други части на света (2). ЕИСК призова също така за бързи мерки за премахване на разликите в заплащането и пенсиите на жените и мъжете във всички области и сектори, по-специално чрез
  насърчителни
  мерки за прозрачност в заплащането (3), и подчертава, че първото влошава второто, по отношение на което жените са особено уязвими.

Освен това културният контекст и традиционните стереотипи влияят на избора на работа на жените. Далеч повече жени работят например в секторите на образованието и здравеопазването и в социалния сектор, докато мъжете доминират в сектори като строителството и тежката промишленост.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 93 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 114 |
| Гласове „въздържал се“: | 12 |

Гласове „за“:

93

Гласове „против“:

114

Гласове „въздържал се“:

12

---

(1)  Европейски институт за равенство между половете (EIGE).

(2)  Gender Gap Index (индекс на неравенството между половете).

(3)  SOC/678.

(1)  Европейски институт за равенство между половете (EIGE).

(2)  Gender Gap Index (индекс на неравенството между половете).

(3)  SOC/678.

---

III Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

571-ва пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — пленарна сесия в изцяло присъствен режим, 13.7.2022 г. – 14.7.2022 г.

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/75

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на директиви 2005/29/ЕО и 2011/83/ЕС по отношение на предоставянето на повече права на потребителите в контекста на екологичния преход чрез по-добра защита срещу нелоялни практики и по-добро информиране

(COM(2022) 143 final — 2022/0092 (COD))

(2022/C 443/10)

| Докладчик: | Thierry LIBAERT |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Докладчик:

Thierry LIBAERT

Съдокладчик:

Gonçalo LOBO XAVIER

| | Съвет на Европейския съюз, 12.4.2022 г. |
| --- | --- |
| | Европейски парламент, 7.4.2022 г. |
| Правно основание | Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 27.6.2022 г. |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 82/0/3 |
| Приемане на пленарна сесия | 14.7.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 209/0/1 |

Съвет на Европейския съюз, 12.4.2022 г.

Европейски парламент, 7.4.2022 г.

Правно основание

Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

27.6.2022 г.

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

82/0/3

Приемане на пленарна сесия

14.7.2022 г.

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

209/0/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) подкрепя предложенията на Европейската комисия (EК) за укрепване на способностите за действие на потребителите в контекста на екологичния преход. Той призовава ЕК да поддържа високо равнище на амбиция, тъй като става въпрос за действие с положително икономическо, социално и екологично въздействие. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК подчертава необходимостта да се положат всички усилия, за да се предоставя системно информация на потребителите, по-специално относно резервните части и ръководствата за извършване на поправка, както и относно предвидените актуализации на софтуера. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК настоятелно призовава ЕК да прояви амбиция, като подкрепи принципа на рейтинг на възможностите за поправка на черна и бяла техника. Този рейтинг трябва да отразява очакванията на потребителите както по отношение на разнообразието от обхванатите от него продукти, така и на взетите предвид критерии. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита, че освен по отношение на възможностите за поправка на тези продукти, ЕК трябва да постигне напредък и по отношение на принципа за поставяне на проста и съгласувана маркировка за трайността на продуктите през следващите години. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Целта е също така да се насърчи обучението на нови сервизи за поправка и повишаването на квалификацията на настоящите участници, което е предпоставка за развитието на дейностите за поправка, които са важен източник на заетост за нашия континент. ЕИСК призовава също така Европа да намали зависимостта си от суровини, за да засили капацитета си за извършване на поправки и да се снабди с резервни части. Европа се нуждае и от сериозна и ефективна политика за реиндустриализация. Неотдавнашните кризи разкриха слабости, които трябва да се разглеждат като възможности за възстановяване. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Освен необходимостта да се прилага поставянето на маркировка за продължителността на законовата гаранция, е необходимо потребителят да бъде защитен по-добре от объркване между законовата и търговската гаранция. Освен това, в рамките на гаранцията, трябва да се насърчи даването на предимство на поправката пред замяната с нов продукт, но без да се ограничава свободата на потребителите да избират как да се реши проблемът. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | За да се насърчи удължаването на експлоатационния срок на продуктите, ЕИСК подкрепя добавянето на нови търговски практики в списъка с действията, които се считат за заблуждаващи. Все пак по три въпроса ЕИСК призовава ЕК да стигне по-далеч от задължението за предоставяне на информация:






  — | техниките, въведени за съкращаване на експлоатационния срок на даден продукт: според ЕИСК е целесъобразно тези практики да бъдат вписани сред заблуждаващите търговски практики в допълнение към обикновената липса на информация; |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

техниките, въведени за съкращаване на експлоатационния срок на даден продукт: според ЕИСК е целесъобразно тези практики да бъдат вписани сред заблуждаващите търговски практики в допълнение към обикновената липса на информация;

| — | непоправимостта на някои стоки: тук също умишлените пречки пред извършването на поправка могат да бъдат считани за заблуждаващи търговски практики, а не просто за липса на информация по този въпрос; |
| --- | --- |

—

непоправимостта на някои стоки: тук също умишлените пречки пред извършването на поправка могат да бъдат считани за заблуждаващи търговски практики, а не просто за липса на информация по този въпрос;

| — | актуализациите, които могат да предизвикат нарушения във функционирането: в това отношение става дума за това да се наложи обратимост на актуализацията. |
| --- | --- |

—

актуализациите, които могат да предизвикат нарушения във функционирането: в това отношение става дума за това да се наложи обратимост на актуализацията.

| 1.8. | Укрепването на способностите за действие на потребителя трябва да бъде придружено от по-добра защита срещу заблуждаващите реклами. В този смисъл правната рамка относно рекламата трябва да интегрира по-добре целите на устойчивото развитие. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Следователно рекламата трябва да отхвърля всяко необосновано твърдение, както това често се случва в областта на въглеродната неутралност, и всяко споменаване или представяне на поведение, противоречащо на защитата на околната среда и на опазването на природните ресурси. Необходим е и повишен капацитет за контрол на декларациите за безвредност за околната среда. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | За да се избегне всяко объркване и предвид разпространението на често самопровъзгласени екомаркировки, Европейската комисия трябва да изтъква по-силно европейската екомаркировка и необходимостта от процедурите за сертифициране в областта на етикетирането. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | За да се предупреждава за заблуждаващите търговски практики, ЕИСК призовава ЕС да засили защитата на лицата, сигнализиращи за нередности относно екологичните характеристики на продуктите. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | И накрая Комитетът призовава Комисията да насърчава ефективно повишаване на осведомеността на потребителите относно предизвикателствата на отговорното потребление. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Основно съдържание на документа на Комисията

| 2.1. | Целта на разглежданото предложение за директива е да се укрепят правата на потребителите чрез изменението на две директиви, защитаващи интереса на потребителите на равнището на ЕС: Директива 2005/29/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (1) относно нелоялните търговски практики и Директива 2011/83/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (2) относно правата на потребителите. Предложението има за цел да допринесе за изграждането на кръгова, чиста и екологосъобразна икономика на ЕС, като даде възможност на потребителите да вземат информирани решения за покупка и така допринесе за по-устойчивото потребление. То е насочено също така срещу нелоялните търговски практики, които заблуждават потребителите и ги отклоняват от избора на устойчиви форми на потребление. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Предложението беше сред инициативите, посочени в съобщенията „Нова програма за потребителите“ (3) и „План за действие относно кръговата икономика“ (4), и представлява продължение на Европейския зелен пакт (5). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В предложението се предвижда цяла поредица от мерки за актуализиране на съществуващото законодателство в областта на защитата на потребителите и за гарантиране на това, че те са защитени и могат да допринесат активно за екологичния преход. Съгласно Директивата за правата на потребителите понастоящем от търговците се изисква да предоставят на потребителите информация за основните характеристики на продуктите или услугите. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Тъй като обаче няма изискване за предоставяне на информация относно липсата на търговски гаранции за трайност, директивата не стимулира в достатъчна степен производителите да предоставят такива гаранции на потребителите. Проучванията показват, че когато потребителски продукти се предлагат с търговска гаранция, информацията за тази гаранция и начинът, по който потребителите се таксуват за нея, често са неясни, неточни или непълни, което затруднява потребителите да правят сравнение между продукти и да различават търговската гаранция от (задължителната) законова гаранция (6). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Освен това директивата не съдържа конкретни изисквания за предоставяне на информация на потребителите относно възможностите за поправка на стоките. Тази информация, която би позволила насърчаване на поправката на стоки и би била изключително полезна, за да помогне на потребителите да допринесат за кръговата икономика, до голяма степен липсва в обектите за извършване на продажби. Неотдавнашни проучвания показват, че до 80 % от потребителите в ЕС твърдят, че срещат трудности при намирането на информация за това колко лесно е да се поправи даден продукт (7). |
| --- | --- |

2.5.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Днес повечето европейски потребители се оплакват от липса на информация относно въздействието на потреблението върху околната среда. Организираната от ЕК обществена консултация потвърди тази констатация. Осъществено през 2012 г. проучване на Евробарометър относно „Поведението и отношението на европейските потребители към екологосъобразните продукти“ показа, че 92 % от отговорилите европейци подкрепят предоставянето на информация относно експлоатационния срок на продуктите. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Тази липса на информация е вредна, защото ясната и разбираема информация може да насърчи промяна в поведението. Този ефект беше потвърден от ЕИСК, който в рамките на проучване сред 3 000 европейски потребители извърши симулация на поставяне на маркировки за експлоатационния срок на продуктите за ежедневна употреба в сайт за онлайн пазаруване. Според това проучване поставянето на маркировки за експлоатационния срок дава възможност за 56 % допълнителни продажби за продуктите с дълъг експлоатационен срок. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Липсата на информация за потребителя има първостепенно социално значение. Затрудненията, свързани с покупателната способност, изискват в още по-голяма степен социалните групи със средни доходи и тези в неравностойно положение да бъдат насочвани към възможността за поправка и към по-отговорно потребление. Подобряването на информираността на потребителя чрез прости средства е начин да се помогне отговорното потребление да стане по-лесноосъществимо за най-уязвимите лица. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | По-добрата информираност на потребителите допринася за укрепването на икономическия модел на европейските предприятия. С оглед на рисковете от дъмпинг, свързан с вноса на евтини продукти, микропредприятията, МСП и техните възложители могат да станат по-популярни сред потребителите; така те ще могат да популяризират качеството на проектираните в Европа продукти. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Европейските търговци на дребно и търговските обекти също могат да извлекат полза от тези предстоящи законодателни промени, тъй като те могат да повишат сравнителното им предимство по отношение на онлайн рекламите. Всъщност ролята на консултант, изпълнявана от физическия продавач, се засилва от новата информация, предоставена на потребителя. Подобни промени са благоприятни за подобряване на заетостта в ЕС. За тази цел Европа се нуждае от подходящи човешки ресурси: ЕИСК призовава Комисията да подкрепи усилията за обучение на предприятията, по-специално на МСП. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Необходимо е да се предоставя подходяща информация за околната среда, но трябва и да се гарантира, че се вземат предвид всички последици за околната среда. Последиците за климата, измервани под формата на емисии на парникови газове, заемат централно място в публичния дебат, но са само част от последиците за околната среда. Ето защо анализите на жизнения цикъл на продуктите показват, че въздействието върху околната среда за повечето потребителски стоки се дължи основно на добива на ресурсите и производството на продуктите; оттук идва и екологичният приоритет, съсредоточен върху удължаването на експлоатационния срок на продуктите. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Предвид всички тези аспекти обаче средното потребление на европейците не е устойчиво по отношение на околната среда. Според изчислението на екологичния отпечатък, например, за начина на живот на европейците биха били необходими 2,8 планети. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | В много случаи разработването на продуктите води до намаляване на техния експлоатационен срок, било то чрез технически процеси, пречки пред извършването на поправка или софтуерни техники. Произтичащото от това преждевременно излизане от употреба е една от основните причини за недоволство сред потребителите — жертви на силна информационна асиметрия. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | И накрая ЕИСК отбелязва, че заради войната в Украйна става още по-наложително да се укрепи европейската стратегическа автономност. От тази гледна точка трябва да се насърчават инициативите, които допринасят за по-добър експлоатационен срок на продуктите, по-специално на тези, които са свързани със стратегическите метали. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Конкретни бележки

4.1.   Предоставяне на допълнителна информация на потребителите относно трайността на стоките

| 4.1.1. | Като се има предвид важността на експлоатационния срок на продуктите, е необходимо да се подобри информираността на потребителя. В този смисъл предложението на Комисията се приветства, тъй като с него се цели да се систематизира предоставянето на информация относно наличността на резервни части, ръководствата за експлоатация или периода, обхванат от актуализациите на софтуера. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Добре е да се припомни, че макар и липсата на информация да е вредна, почти толкова вредна е и твърде изобилната или твърде техническа информация. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | ЕИСК предупреждава Комисията за потенциалните неудобства, които би могла да предизвика нова информация, предлагана чрез електронен етикет или QR код. Освен допълнителното цифрово въздействие върху околната среда, предизвиквано от тези техники, е целесъобразно да се припомни, че всяко допълнително действие (необходимостта от изваждане на смартфона, кликване, свързване и т.н.) е още една пречка пред отговорното потребление. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Предложението на Комисията е стъпка в правилната посока, тъй като свързва предизвикателствата на комуникацията с тези на преждевременното остаряване на продуктите. Първата стъпка към подобряване на информираността на потребителите трябва да бъде въвеждането на рейтинг на възможностите за поправка при максимален брой продукти, какъвто съществува във Франция от 2021 г. насам. Всъщност възможностите за поправка представляват един от най-лесно измеримите аспекти на трайността на продукта. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | За да е в състояние да отговори на предизвикателствата, рейтингът на възможностите за поправка трябва да бъде разработен по амбициозен начин поне в две отношения. От една страна, той трябва да се отнася за максимален брой електрически, електронни и електродомакински стоки. От друга страна, възможностите за поправка трябва да бъдат възприети във всичките им измерения, включително като се вземат предвид разходите за поправка (цена на резервните части), наличието на резервни части и условията за софтуерна поддръжка. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Според ЕИСК една амбициозна политика за информиране на потребителя не трябва да се ограничава до възможностите за поправка. Всъщност очакванията на потребителите се отнасят най-вече до това продуктите да са дълготрайни, а не да могат да бъдат поправени. Впрочем Комитетът вече се произнесе по този въпрос (8). ЕС се нуждае от прост показател, който да предоставя информация относно трайността на даден продукт и да включва възможностите за поправка, но също и здравината и възможностите за осъвременяване на продуктите, което би благоприятствало непряко реиндустриализацията в Европа. Този принцип, чието прилагане очевидно трябва да бъде съгласувано със заинтересованите страни и който трябва да се въведе постепенно, трябва да фигурира в предложенията на Комисията, с риск да се пренебрегне едно от големите очаквания на потребителите. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Необходима е допълнителна работа по въпроса за гаранциите, за да се подобри информираността на потребителя. На първо място ЕК трябва да потвърди отново един прост принцип: наличието и продължителността на гаранцията за съответствие (Директива (ЕС) 2019/771 на Европейския парламент и на Съвета (9)) трябва да бъдат видими навсякъде, в търговските обекти или онлайн, за всички съответни стоки. Всъщност приоритетът трябва да бъде прилагането на съществуващото право, преди да се добавят нови права. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | ЕИСК приветства отчитането на затрудненията, които потребителят може да срещне, опитвайки се да различи търговските гаранции от законовата гаранция. Ето защо е добре, че ЕК предвижда тези търговски гаранции да не създават объркване. |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | За да се увеличат благоприятните въздействия върху защитата на околната среда, гаранцията може да дава предимство на поправката на повредената стока, а не на замяната ѝ с нова. ЕС може да насърчи даването на предимство на поправката пред замяната в случай на повреда, като направи така, че поправката да бъде по-лесният, бърз и удобен за потребителите вариант. |
| --- | --- |

4.1.9.

| 4.1.10. | Във връзка с тези разпоредби повишаването на осведомеността на гражданите може да допринесе в още по-голяма степен за това пренасочване на потреблението. Ето защо ЕС трябва да насърчава и дори да инициира кампании за възприемане на добри навици за отговорно потребление (информиране, втора ръка, поправка, поддръжка на продуктите), по-специално с подкрепата на организираното гражданско общество, което може да играе съществена роля в рамките на това предложение. |
| --- | --- |

4.1.10.

4.2.   Укрепване на разпоредбите с цел да се надхвърли задължението за информиране

| 4.2.1. | Като санкционира единствено липсата на информиране, Европейският съюз би създал възможност за легализиране на тези практики, които обаче са несъвместими със защитата на потребителя и на околната среда. ЕС не може да се задоволи само с това да забрани липсата на информация относно техника, която цели да ограничи експлоатационния срок на даден продукт, а трябва да забрани самата практика. С други думи, не би имало никакъв смисъл ЕС да отправя посланието, че планираното остаряване е разрешено, стига да е придружено от информация за потребителя. Разпоредбата трябва да изпраща на производителите ясното послание, че в Европа продуктите не могат да бъдат проектирани така, че да се повреждат преждевременно. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | По същия начин съществува риск другите формулировки в директивата да не защитават в достатъчна степен потребителите. Не е достатъчно да се задължи производителят да информира потребителя, че даден продукт не може да бъде поправен. Самата умишлена невъзможност за поправка трябва да бъде забранена. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Както е известно на ЕИСК и на ЕК, актуализациите на софтуера често се дължат на софтуер, който се нуждае от прекалено много памет и енергия, които намаляват експлоатационния срок на свързаното оборудване. Законодателството не трябва да изисква от производителя единствено да информира потребителя за нежеланите ефекти от дадена актуализация. Тук също лесно можем да си представим как тази информация може да бъда скрита сред поток от положителна информация относно актуализацията, в резултат на което потребителят я приема. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Регламентиране и санкциониране на практиките, които ограничават възможността за действие на потребителите

| 4.3.1. | Както с основание посочва Комисията, практиките на заблуждаващи твърдения за екосъобразност са една от основните пречки, които възпрепятстват информирането на потребителите в подкрепа на екологичния преход. В проекта за директива с основание се подчертава необходимостта от санкциониране на необективни и недоказуеми общи твърдения за екосъобразност. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | ЕИСК приветства забраната за поставяне на маркировки за устойчивост, които не подлежат на официална схема за сертифициране. Предложеното в настоящото становище постепенно и съгласувано разработване на европейски рейтинг може да отговори на тази нужда. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Други твърдения за екосъобразност често вредят на доброто информиране на потребителя. Оправдано е да се забрани да се изтъкват екологичните характеристики, при положение че се отнасят само за един елемент на продукта или просто представляват спазване на законовите задължения или обичайните практики. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Насърчаването на отговорно потребление предполага също така укрепване на маркировките, удостоверяващи сериозни мерки в областта на околната среда. В този смисъл, въпреки постигнатия напредък, европейската екомаркировка все още се използва твърде слабо. Трябва да се помисли как тази маркировка да се направи по-достъпна и да се предвиди подходяща комуникационна кампания. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Като логично следствие от тези събития, правната рамка относно рекламата трябва да интегрира по-добре принципите на устойчивото развитие, включително като регламентира стриктно рекламирането на най-замърсяващите продукти, което е в съответствие с неотдавнашното становище на ЕИСК по този въпрос (10). |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | В този дух, освен че трябва принципно да избягва използването на твърдения за екосъобразност, когато те се отнасят само за някои елементи на продукта, рекламата трябва да забранява и всяко необосновано твърдение — например по отношение на въглеродната неутралност, каквито се срещат често — и всяко споменаване или представяне на поведение, противоречащо на защитата на околната среда и на опазването на природните ресурси. Освен това рекламата трябва да забранява всяко представяне, което може да омаловажи или насърчи практики или идеи, противоречащи на целите за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | За отправянето на ранни предупреждения за заблуждаващи търговски практики често е необходимо да се разполага с информация, идваща от самите търговци. Днес обаче лицата, сигнализиращи за нередности в тази област, са малко на брой поради страх от репресивни действия. Процедурата за подаване на сигнали за нередности, посочена в Директива (ЕС) 2019/1937 на Европейския парламент и на Съвета (11), трябва да може да се прилага по отношение на лицата, подаващи такива сигнали. |
| --- | --- |

4.3.7.

Всички тези разпоредби ще бъдат напълно ефективни само ако са съгласувани с икономическите участници, представляващи както големите, така и малките и средните предприятия, и със социалните партньори, сдруженията на потребителите и гражданското общество като цяло. ЕИСК счита, тази политика е от ключово значение, тъй като утвърждава конкурентен пазарен модел, който е съобразен с екологичните предизвикателства, зачита интересите на потребителите и конкурентоспособността на европейските икономически участници и e съвместим с предизвикателствата на европейската стратегическа автономност.

Брюксел, 14 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Директива 2005/29/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 11 май 2005 година относно нелоялни търговски практики от страна на търговци към потребители на вътрешния пазар и изменение на Директива 84/450/ЕИО на Съвета, Директиви 97/7/EО, 98/27/EО и 2002/65/EО на Европейския парламент и на Съвета, и Регламент (EО) No 2006/2004 на Европейския парламент и на Съвета („Директива за нелоялни търговски практики“ (ОВ L 149, 11.6.2005 г, стр. 22).

1

(2)  Директива 2011/83/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2011 година относно правата на потребителите, за изменение на Директива 93/13/ЕИО на Съвета и Директива 1999/44/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директива 85/577/ЕИО на Съвета и Директива 97/7/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 304, 22.11.2011 г., стр. 64).

2

(3)  COM(2020) 696 final, 13 ноември 2020 г.

3

(4)  COM(2020) 98 final, 11 март 2020 г.

4

(5)  COM(2019) 640 final, 11 декември 2019 г.

5

(6)  Европейска комисия, Consumer market study on the functioning of legal and commercial guarantees for consumers in the EU (Проучване на потребителския пазар относно функционирането на правните и търговските гаранции за потребителите в ЕС), 2015 г. Помощно проучване за оценка на въздействието: Study on Empowering Consumers Towards the Green Transition (Проучване относно предоставянето на потребителите на права в контекста на екологичния преход), юли 2021 г. Commercial warranties: are they worth the money? (Търговски гаранции: заслужават ли си парите?) ECC-Net, април 2019 г.

6

Consumer market study on the functioning of legal and commercial guarantees for consumers in the EU

Study on Empowering Consumers Towards the Green Transition

Commercial warranties: are they worth the money

(7)  Европейска комисия, Behavioural Study on Consumers’ engagement in the circular economy („Проучване на поведението във връзка с участието на потребителите в кръговата икономика“), 2018 г., стр. 81.

7

Behavioural Study on Consumers’ engagement in the circular economy

(8)  ОВ C 67, 6.3.2014 г, стр. 23.

8

(9)  Директива (ЕС) 2019/771 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2019 година за някои аспекти на договорите за продажба на стоки, за изменение на Регламент (ЕС) 2017/2394 и на Директива 2009/22/ЕО и за отмяна на Директива 1999/44/ЕО (ОВ L 136, 22.5.2019 г., стр. 28).

9

(10)  ОВ C 105, 4.3.2022 г, стр. 6.

10

(11)  Директива (ЕС) 2019/1937 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2019 година относно защитата на лицата, които подават сигнали за нарушения на правото на Съюза (OB L 305, 26.11.2019 г., стр. 17).

11

---

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/81

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно дължима грижа на дружествата във връзка с устойчивостта и за изменение на Директива (ЕС) 2019/1937

(COM(2022) 71 final)

(2022/C 443/11)

| Докладчик: | Antje GERSTEIN |
| --- | --- |

Докладчик:

Antje GERSTEIN

| Консултация | Европейския парламент, 4.4.2022 г.
  Съвет на Европейския съюз, 5.4.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 50, параграф 1 и параграф 2, буква ж), и член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Единен пазар, производство и потребление |
| Приемане от секцията | 27.6.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.7.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 179/6/14 |

Консултация

Европейския парламент, 4.4.2022 г.

Съвет на Европейския съюз, 5.4.2022 г.

Правно основание

Член 50, параграф 1 и параграф 2, буква ж), и член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Единен пазар, производство и потребление

Приемане от секцията

27.6.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

14.7.2022 г.

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

179/6/14

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства предложението като важна стъпка от създаването на съгласувана законодателна рамка на ЕС за устойчиво корпоративно управление и дължима грижа, която насърчава спазването на правата на човека като задължение на предприятията и директорите. Целта следва да бъде постигането на правна сигурност за дружествата, служителите и всички останали заинтересовани страни. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Поради това ЕИСК призовава съзаконодателите да вземат предвид идеята за еднакви условия на конкуренция и да предвидят пълно хармонизиране поне на основните разпоредби, за да се избегне възникването на изкривяващи несъответствия между законите за транспониране на държавите членки. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК подчертава голямото значение на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека. Това е референтният показател, който ясно очертава задълженията и отговорностите на всички участници (държави, предприятия, гражданското общество, синдикати и представители на работниците) със своя модел, опиращ се на три стълба „защита, зачитане и коригиране“ за подобряване на положението с правата на човека по протежение на веригите на доставки и създаване на стойност в световен мащаб. Международните задължения на държавите в областта на правата на човека изискват те да зачитат, защитават и прилагат човешките права на лицата в рамките на своята територия и/или юрисдикция. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Системна и устойчива промяна на място може да бъде постигната единствено чрез подпомагане на държавите, за да могат те да изпълнят по-добре задължението си за защита на правата на човека. Дружествата носят ясна отговорност за спазването на правата на човека, но не могат да заменят ключовата роля и правилното функциониране на държавата. В този контекст ЕИСК приветства обявената от Комисията законодателна инициатива, която ще обърне специално внимание на принудителния труд. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК призовава в директивата да се направи ясно разграничение между неблагоприятните въздействия, които са причинени или повлияни от дадено предприятие, и въздействията, които не са причинени или повлияни от дадено предприятие, но са пряко свързани с неговите операции, продукти или услуги чрез стопански отношения. В директивата следва да се отчете, че дължимата грижа изисква основан на риска подход и може да включва приоритизиране въз основа на оценката на риска. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК би искал да отбележи, че създателите на политики трябва да имат предвид трудната позиция на ММСП и да гарантират, че при влизането в сила на законодателството за дължима грижа ще има налични инструменти за подкрепа на европейско и национално равнище. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Упражняването на дружествена дължима грижа е текущ процес, при който участието на синдикатите и представители на работниците е фактор за успех. ЕИСК призовава да се помисли за по-нататъшно развитие на рамката на ЕС за устойчиво корпоративно управление. Във връзка с това сегашният принос на организираните и избрани представители на работниците, например въз основа на работата на европейските работнически съвети (ЕРС) или на международните рамкови споразумения (МРС), както и, когато е приложимо, в управителните съвети на дружествата, предлага насоки и подкрепа. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК изразява загриженост, че предложението на Комисията съдържа множество неясни правни понятия, които могат да бъдат тълкувани различно, и поради това счита, че трябва да се даде по-добро определение на понятия като „установени стопански отношения“, „надолу по веригата на стойността“ и „подходящи мерки“, тъй като те определят/влияят на/обуславят не само обхвата на директивата, но и съответните изисквания за дължима грижа, санкции и отговорност. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК призовава предложението да определи по-ясно различните групи и приложимите задължения за дължима грижа. ЕИСК счита, че вместо „дружество“ (член 3, буква а)) би било по-подходящо и последователно да се използва понятието „група от дружества“, когато става въпрос за механизмите за оповестяване, процедурите за отчетност, обработката на отчети/жалби и образователните дейности в рамките на дадено дружество. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Контекст на предложението на Комисията

| 2.1. | Правата на човека са основен източник на безпокойство за Европейския съюз, неговите държави членки, европейските дружества, работниците и гражданското общество. Преходът на Съюза към неутрална по отношение на климата и екологосъобразна икономика и амбициозният му план за постигане на целите на ООН за устойчиво развитие (1) са движеща сила за дълбоката ангажираност на ЕС с програмата за бизнеса и правата на човека. ЕИСК напълно подкрепя съществуващите международни стандарти, по-специално Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека (2) и Насоките на ОИСР за мултинационалните предприятия (3) и приветства големия напредък, постигнат благодарение на тях, като поставя силен акцент върху съгласуваността на политиките с тези инструменти. Тристранната декларация на МОТ относно принципите, отнасящи се до многонационалните предприятия и социалната политика, съдържа и всеобхватен набор от права, свързани с многонационалните предприятия и труда, като се позовава по-специално на конвенциите и препоръките относно здравословните и безопасни условия на труд, и поради това следва да бъде взета предвид. ЕИСК призовава и за съгласуваност между националните политики и европейското законодателство, което е в процес на изготвяне и обхваща сходни области или включва и правила за дължима грижа. Примери за такова законодателство са: Директивата относно отчитането на предприятията във връзка с устойчивостта (4), предложението за регламент за предоставянето на пазара на продукти, свързани с обезлесяване (5), предложението за нов регламент относно батериите (6), инициативата за устойчиви продукти (7), таксономията ЕС за устойчиви инвестиции (8) и предстоящата законодателна инициатива на Комисията за ефективна забрана на пускането на пазара на ЕС на продукти, произведени с принудителен труд (забрана за пускане на пазара) (9). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | След като някои държави членки (10) приеха национално законодателство за дружествена дължима грижа, се наблюдава нарастваща воля за създаване на еднакви условия на конкуренция на европейско равнище за дружествата в рамките на Съюза и за избягване на разпокъсаността. В този контекст Европейската комисия представи настоящото предложение за хоризонтална рамка за насърчаване на предприятията да поемат своята отговорност за зачитането на правата на човека и околната среда. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Безпрецедентното нападение на Русия срещу Украйна променя из основи геополитиката и предизвика фундаментална преоценка на икономическите отношения и зависимости в нашата глобализирана икономика, ускорявайки стремежа на Европа към по-голяма независимост в ключови стратегически области. Произтичащото от това широкообхватно приспособяване на нашите вериги на доставки ще изисква да се обмисли връзката между дължимата грижа и задължението за следване на санкции, за които е взето политическо решение и които ограничават обхвата на стопанската дейност. Поради това ЕИСК призовава за подход, който да е практичен, да отчита новите стопански реалности и да спомага за предоставянето на спешно необходимите консултации. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | С оглед на голямата сложност на днешните вериги на доставки, щателността трябва да има предимство пред бързината — детайлното разработване на тази директива изисква чувство за съразмерност. В допълнение към пълното спазване на международните стандарти и инструменти в областта на правата на човека, отправната точка следва винаги да бъде начинът, по който утвърдените елементи на Ръководните принципи на ООН и Насоките на ОИСР за многонационалните предприятия могат да бъдат интегрирани по практичен и ефективен начин, наред с внимателна оценка на последиците/въздействието на директивата върху различните видове европейски дружества (например ММСП, международни холдингови структури). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК подчертава, че предложената директива е само един елемент от много по-всеобхватната програма на ЕС за насърчаване на устойчивостта на околната среда, достойния труд и правата на човека по целия свят. Системна и устойчива промяна на място може да бъде постигната единствено чрез подпомагане на държавите, за да могат те да изпълнят по-добре задължението си за защита на правата на човека. Дружествата имат ясна отговорност за зачитане на правата на човека, но не могат да заместят критично важната роля и надлежното функциониране на държавата, по-специално задължението на държавата да осигурява защита срещу нарушения на правата на човека на нейна територия и под нейна юрисдикция, като предприема подходящи действия за предотвратяване, разследване, наказване и обезщетяване на нарушенията на правата на човека чрез ефективни политики, законодателство, подзаконови актове и съдебни решения. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Дружествата са задължени да спазват приложимите закони и носят отговорност за зачитането на правата на човека в съответствие с Ръководните принципи на ООН. Те трябва да прилагат функциониращ процес на дължима грижа, за да гарантират зачитането на правата на човека по протежение на веригите за създаване на стойност. Държавите и техните правителства имат задължението да преследват нарушенията на правата на човека. Те са адресатите на правата на човека и съответните международни конвенции. Държавите с право разполагат с редица правомощия за правоприлагане, каквито дружествата нямат и никога не следва да имат. Те включват проверка на работните места, налагане на глоби, изземване на активи, отнемане на лицензи за стопанска дейност, задържане на заподозрени лица, предявяване на обвинения към заподозрени в злоупотреби и лишаване от свобода на осъдените лица. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК подчертава продължаващата необходимост от приоритизиране на екологичната трансформация, наред със социалната защита и гарантирането на правата на човека, включително синдикалните права и правата на работниците. Организациите на гражданското общество също трябва да играят съществена роля за създаването на надеждна прозрачност относно нарушаването на правата на човека и екологичните права, както и за упражняването на надзор над спазването на изискването съгласно таксономията на ЕС инвестициите да отговарят на принципа за ненанасяне на значителни вреди и минималните гаранции (11). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Синдикалните организации и представителите на работниците са добре запознати с това къде могат да възникнат евентуални нарушения. Затова ЕИСК подчертава, че е важно представителите на работниците и синдикатите да участват в създаването на процеси за дължима грижа (картографиране на рисковете), както и в тяхното наблюдение (прилагане) и сигнализирането на нарушенията (механизми за предупреждение). Преходът към по-социална и по-екологосъобразна устойчива икономика може да бъде осъществен само чрез ползотворно социално партньорство. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК отбелязва, че списъкът на международно признатите права на човека, на който следва да се основава директивата, трябва да бъде ясно определен, за да се предостави на предприятията правната сигурност, от която се нуждаят в международния бизнес. Според ЕИСК дружествената дължима грижа следва да бъде разширена, за да обхване стандартите относно правата на човека, признати в ръководните принципи на ООН (12), в т.ч. тези, които са свързани с основните стандарти на труд на МОТ (забрана на принудителния труд, детския труд и дискриминацията и свобода на сдружаването), Всеобщата декларация за правата на човека (13), Международния пакт за граждански и политически права (14) и Международния пакт за икономически, социални и културни права (15). Освен това в Хартата на основните права на Европейския съюз (16), както и в Европейската конвенция за правата на човека на Съвета на Европа (17) и Европейската социална харта (18) и Тристранната декларация на МОТ за принципите относно многонационалните предприятия и социалната политика (19), са изложени правата, ценностите и принципите, които служат като ръководен ориентир за ЕС като цяло. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК е на мнение, че директивата трябва да бъде ясно подобрена с оглед на по-голямата хармонизация, правна яснота и сигурност. Рамка за дължимата грижа ще може да бъде постигната въз основа на договорен стандарт, който да се прилага чрез пропорционални, ефективни и възпиращи санкции, а отговорността ще трябва да се основава на нарушаването на ясно определен набор от права на човека. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК изразява загриженост, че предложението на Комисията съдържа множество неясни правни понятия, които подлежат на тълкуване и могат да бъдат прилагани по различен начин от националните органи и съдилища. По-специално ЕИСК счита, че е необходимо да се даде по-добро определение на понятието „установени стопански отношения“, тъй като то определя не само приложното поле на директивата, но и изискванията за дължима грижа, санкциите и отговорността за причинени вреди. Понятието „надолу по веригата на стойността“ също изисква по-солидно определение. Не дружествата са тези, които трябва да контролират действията на клиентите си и да носят отговорност за тях (20). „Подходящите мерки“, които се очаква дружествата да са взели, за да бъдат освободени от отговорност, трябва да бъдат определени по-добре и да бъдат подкрепени с примери. Не на последно място, предложените задължения на директорите да отчитат приноса на „заинтересованите страни“ са неясни. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Веригата на стойността, във вида, в който е предложена в проекта на директива, включва не само преките и непреките доставчици, т.е. дейностите „нагоре по веригата“, но също и използването и, при целесъобразност, обезвреждането на продукт или услуга, т.е. дейностите „надолу по веригата“ или в края на жизнения цикъл. Всъщност проследяването на дейностите „надолу по веригата“ води до най-различни съвсем практически проблеми. По-специално проследяването на даден продукт след като е пуснат на пазара вероятно ще бъде дори още по-трудно от проследяването на доставката на суровини и компоненти. Такъв е по-специално случаят с рециклираните продукти, при които проследимостта често би могла да се окаже невъзможна. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | От предприятията следва да се очаква да планират своите процеси за дължима грижа в областта на правата на човека по начин, който е основан на риска и е пропорционален на тяхното потенциално и действително въздействие. Поради това ЕИСК счита, че е необходимо обхватът да се съобрази съответно, като в него се включат или преките договорни партньори, или непреките партньори; във втория случай това следва да се направи само ако има разумни основания да се очаква, с оглед на дадените обстоятелства, че ще се предприемат подходящи действия за предотвратяване, смекчаване, елиминиране или минимизиране на степента на неблагоприятното въздействие, например в случаи на висока степен на вертикална интеграция. Този изпитан и доказал се метод на отговорност вече може да бъде открит в съществуващото законодателство, например относно проследимостта съгласно разпоредбите на Основния регламент на ЕС (Регламент (ЕС) No 178/2002 на Европейския парламент и на Съвета (21)). По същество това изисква от дадено дружество да създаде системи и процедури, основаващи се на принципа „стъпка назад — стъпка напред“, за да определи кои са прекият доставчик и прекият купувач (без да се включва крайният потребител) на продуктите му. Този утвърден подход е подходящ, защото от всяка отделна страна във веригата на доставки очевидно може да бъде потърсена отговорност за процеси, на които тя може действително да влияе. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Основаният на риска подход може да включва и секторен метод. ЕИСК приветства факта, че предложената директива отчита съществуването на секторни специфики в политиките за дължима грижа, които трябва да бъдат взети предвид. ЕИСК призовава съзаконодателите да вземат предвид важните многостранни инициативи и стандарти, разработени в особено уязвими области (като какао, банани и палмово масло). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК припомня, че принципи No 15 и No 22 от Ръководните принципи на ООН изискват средства за защита в случаите, в които самото предприятие е причинило или е допринесло за нарушения на правата на човека. Ръководните принципи на ООН обаче не изискват от дадено дружество да осигури средства за защита, ако неблагоприятните последици са причинени от друго дружество от веригата на доставки. Затова тези разпоредби отразяват базовата правна предпоставка, че отговорност не следва да бъде налагана, ако съществува ясна и предвидима връзка между увреждането на потърпевшия и дружеството, отговорно за вредата. По подобен начин в Насоките на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) за многонационалните предприятия също се подчертава, че стремежът да се предотвратят неблагоприятни последици във веригите на доставки не пренася отговорността от предприятието, което е причинило неблагоприятните последици, към предприятие, с което първото предприятие има стопански отношения. ЕИСК счита, че от съображения за съгласуваност директивата на ЕС следва да предвижда от дружествата да бъде търсена отговорност съгласно гражданското право само ако самите те са причинили пряко или са допринесли за (т.е. са причинили отчасти) нарушение на правата на човека. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК е съгласен с подхода на Комисията, че националните органи трябва да имат на разположение санкции, които да са „ефективни, пропорционални и възпиращи“. В случаите на небрежност и злонамереност органът следва да може да налага подходящи глоби. Обхватът на санкциите обаче следва да бъде определен на европейско равнище. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК призовава в предложението да се определят по-ясно различните групи и приложимите задължения за дължима грижа. Настоящият текст, и по-специално определението за „дружество“ (член 3, буква а), изглежда сочи, че изискванията на директивата са определени на равнището на отделното дружество, а не на групите от дружества. Това би означавало, че дружество със седалище в дадена държава членка, притежаващо в други държави членки дъщерни дружества, обхванати от приложното поле на директивата, трябва да спазва решенията на няколко различни надзорни органа, което на практика е трудно и обременително. Решение, насочено към групи от дружества, предлага множество предимства, например повече съгласуваност, що се отнася до механизмите за оповестяване, процедурите за отчетност, обработката на отчети/жалби и дейностите за обучение и повишаване на осведомеността в рамките на дружеството. Това се признава в предложението за Директива относно отчитането на предприятията във връзка с устойчивостта (ДОПУ), което предвижда освобождаване на дъщерните предприятия, ако има отчитане на равнище група. Решение, насочено към групи от дружества, предоставя по-добри възможности за справяне с различията в националното законодателство, които вероятно ще възникнат при транспонирането на тази директива във всички 27 държави членки, и може да послужи за хармонизиране или дори за надхвърляне на най-високия общ знаменател. По тези причини ЕИСК счита, че следва да се отдаде предпочитание на едно групово решение за дължимата грижа. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Въпреки че главното задължение за дължима грижа е на големите дружества, ММСП ще бъдат косвено засегнати, тъй като дружествата, които попадат в обхвата на директивата, ще увеличат изискванията си към доставчиците по отношение на прилагането на Ръководните принципи на ООН, оповестяването на нефинансова информация и управлението на собствените им вериги на доставки. Това значително усилие е по-лесно за големи дружества, отколкото за по-малки дружества, които все още не са включени в обхвата на този вид законодателство. Последните имат значително по-малко лостове за справяне с рисковете в областта на правата на човека в своите вериги на доставки и много по-малко ресурси за извършване на всеобхватни оценки на риска. ЕИСК предлага Европейската комисия са създаде служба за оказване на съдействие, която да предоставя лесно достъпна информация относно рисковете за правата на човека в отделните държави и региони, към която заинтересованите страни да могат да се обръщат и с която държавите или регионите партньори да си сътрудничат. Тази служба за оказване на съдействие следва също така да помага за изграждането на капацитет в областта на правата на човека на доставчиците в трети държави и за подобряването на техните резултати в областта на околната среда. Освен това ЕИСК призовава държавите членки да оказват съдействие, особено на ММСП, по практичен, конкретен и ефикасен начин, в рамките на структурно сътрудничество със съответните представителни организации. ЕИСК счита, че е изключително важно обхватът на дружествата — обект на директивата, да бъде в съответствие с другите законодателни актове на ЕС, посочени в параграф 2.1. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК отбелязва, че Комисията изрично включва финансовия сектор в предложението си. Устойчивите финанси включват зачитане на правата на човека и са важен елемент от преобразуването на икономиката, за да стане тя по-екологична и по-социална. Предложението обаче остава неясно по отношение на процедурите за проверка при кредитиране или финансиране и съществуват опасения, че разпоредбите на директивата, които не включват изрично ММСП, де факто ще бъдат косвено разширени. ММСП ще бъдат косвено засегнати като доставчици във веригата на доставки и следователно ще бъдат изправени пред огромни предизвикателства. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕИСК признава, че устойчивото корпоративно управление е свързано с ясен и надежден ангажимент на директорите, включително за създаване на солиден и функциониращ процес за дължима грижа в дружеството, което допринася за отчетността на дружествата за въздействието на техните дейности. Във връзка с това ЕИСК посочва Директивата за правата на акционерите, в която се пояснява как резултатите на дружествата и директорите са свързани с въпроси от екологичен, социален и управленски характер (22). ЕИСК отбелязва, че задълженията на директорите трябва да включват надеждни задължения за дължима грижа въз основа на система от санкции в случаите, когато дружествата не ги спазват. Постигането на екологична, социална и икономическа устойчивост следва да бъде целта за всички заинтересовани страни в дадено дружество, а не само за акционерите. В редица държави — членки на ЕС, управителните съвети са задължени да се консултират с представителите на работниците. Тези национални законодателства и правила следва да се спазват. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | ЕИСК отбелязва, че самият Комитет за регулаторен контрол на Комисията постави под въпрос елементи, които надхвърлят дължимата грижа, посочвайки, наред с другото, че „не е ясно [...] защо е необходимо да се регулират задълженията на директорите в допълнение към изискванията за дължима грижа“ и че е необходимо „да се обясни и оцени по-добре добавената стойност на регулирането на задълженията на директорите, като се има предвид, че вариантът за дължима грижа вече изисква управление на риска и ангажиране с интересите на заинтересованите страни“ (23). В този контекст ЕИСК вижда необходимост от по-нататъшно развитие и по-добро съгласуване на задълженията на директорите с целите на Зеления пакт. |
| --- | --- |

4.11.

Брюксел, 14 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  A/RES/70/1.

1

(2)  Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека бяха приети от Съвета на ООН по правата на човека в неговата резолюция 17/4 от 16 юни 2011 г. (A/HRC/RES/17/4).

2

(3)  ОИСР (2011), OECD Guidelines for Multinational Enterprises (Насоки на ОИСР за многонационални предприятия), OECD Publishing. http://dx.doi.org/10.1787/9789264115415-en

3

(4)  COM(2021)189 final, ОВ C 517, 22.12.2021 г., стр. 51.

4

(5)  COM(2021) 706 final.

5

(6)  COM(2020) 798 final.

6

(7)  COM(2022) 142 final.

7

(8)  ОВ L 198, 22.6.2020 г., стр. 13.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/13480-%D0%95%D1%84%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B0-%D0%B7%D0%B0%D0%B1%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B0-%D0%BD%D0%B0-%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B4%D1%83%D0%BA%D1%82%D0%B8-%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B8%D0%B7%D0%B2%D0%B5%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%B8-%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D0%B8%D1%82%D0%B8-%D0%B8%D0%BB%D0%B8-%D1%81%D1%8A%D0%B1%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B8-%D1%81-%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BD%D1%83%D0%B4%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD-%D1%82%D1%80%D1%83%D0%B4_bg

9

(10)  Франция (Loi relative au devoir de vigilance, 2017 г.), Германия (Sorgfaltspflichtengesetz, 2021 г.) и Нидерландия (Wet zorgplicht kinderarbeid, 2019 г.).

10

Loi relative au devoir de vigilance, 2017 г.

Sorgfaltspflichtengesetz, 2021 г.

Wet zorgplicht kinderarbeid, 2019 г.

(11)  ОВ C 152, 6.4.2022 г, стр. 105.

11

(12)  Ръководен принцип 12 на ООН (коментар, параграф 2).

12

(13)  A/RES/217(III).

13

(14)  A/RES/2200A (XXI).

14

(15)  A/RES/2200A(XXI).

15

(16)  ОВ C 326, 26.10.2012 г, стр. 391.

16

(17)  https://www.echr.coe.int/documents/convention_eng.pdf

17

(18)  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=090000168048b059

18

(19)  ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 136
  I

19

I

(20)  Съответните правила могат да бъдат намерени в законодателството на ЕС относно дейностите надолу по веригата, т.е. що се отнася до контрола на износа на материали с чувствителен характер (стоки с двойна употреба и военни стоки).

20

(21)  Регламент (ЕО) No 178/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2002 година за установяване на общите принципи и изисквания на законодателството в областта на храните, за създаване на Европейски орган за безопасност на храните и за определяне на процедури относно безопасността на храните (ОВ L 31, 1.2.2002 г., стр. 1).

21

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX%3A32017L0828; член 9а.

22

(23)  https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=SEC(2022)95&lang=en

23

---

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/87 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/87

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 909/2014 по отношение на дисциплината при сетълмента, трансграничното предоставяне на услуги, сътрудничеството между надзорните органи, предоставянето на спомагателни услуги от банков тип и изискванията към централните депозитари на ценни книжа от трети държави

(COM(2022) 120 final — 2022/0074 (COD))

(2022/C 443/12)

| Докладчик: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Christophe LEFÈVRE |

Докладчик:

Kęstutis KUPŠYS

Съдокладчик:

Christophe LEFÈVRE

| Искания за консултация | Съвет на Европейския съюз, 12.4.2022 г.
  Европейски парламент, 4.4.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 114 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 1.7.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.7.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 185/0/1// |

Искания за консултация

Съвет на Европейския съюз, 12.4.2022 г.

Европейски парламент, 4.4.2022 г.

Правно основание

Член 114 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

1.7.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

14.7.2022 г.

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

185/0/1//

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Комитетът смята, че предложените от Комисията решения на петте главни проблема, установени по време на процеса на преглед на Регламента за централните депозитари на ценни книжа (РЦДЦК), са достатъчни и ефективни като цяло. С по-ефективни процедури на ЕС за сетълмент капиталовите пазари ще станат по-привлекателни и за емитентите, и за инвеститорите, и ще бъдем една крачка по-близо до постигането на съюз на капиталовите пазари (СКП). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Европейския икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства пропорционалните инициативи на Комисията за заменяне на съществуващите изисквания за издаването на разрешение за упражняване на дейност по силата на един лиценз с уведомление, както и предложение за по-добро надзорно сътрудничество чрез създаване на подходящи, а не дублиращи се колегии от надзорни органи. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Що се отнася до предоставянето на спомагателни услуги от банков тип, Комитетът вижда допълнителни възможности при решенията, основаващи се на сетълмент в пари на централната банка. За да се намали допълнително обхватът на различните рискове, би трябвало по-силно да се използва съществуващата платформа за сетълмент на ценни книжа в различни валути в пари на централната банка „TARGET2-Securities“ (T2S). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК вижда полза от допълването на съществуващото предложение на Комисията с разпоредби относно признаването на централната роля на T2S за европейската инфраструктура на сетълмента на ценни книжа, което същевременно би решило, поне отчасти, проблема с недостатъчно добре развитите спомагателни услуги от банков тип сред централните депозитари на ценни книжа (ЦДЦК). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК отбелязва, че най-противоречивата част от предложението — „двуетапният“ подход към евентуалното налагане на задължително изкупуване (ЗИ) — си остава добре балансиран вариант. Задължителното изкупуване не трябва да се разглежда като вариант, докато не бъдат проучени подробно основните причини за неуспешния сетълмент и докато не се добие яснота относно това дали други мерки за намаляване на неуспешния сетълмент ще постигнат удовлетворителни резултати. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Комитетът напълно съзнава, че пилотната уредба на технологията на децентрализирания регистър (ТДР) представлява важна част от законодателния контекст на прегледа на РЦДЦК, като същевременно предупреждава, че създаването на „регулаторна лаборатория“ не трябва да създава прецедент за понижаване на съществуващите стандарти за пазарно поведение и защита на инвеститорите. ЦДЦК следва да играят ключова роля в управлението на мрежите, основани на ТДР, по начин, който намалява риска от контрагента. Освен това ЕИСК се застъпва за по-силна надзорна нормативна уредба за прилагане на санкциите и предлага РЦДЦК да изисква ЦДЦК, техните емитенти и участници да създадат жизнеспособен постоянен механизъм за обмен и споделяне на данни, отнасящи се до прилагането на общи европейски санкции. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | ЦДЦК са юридически лица, които съхраняват и управляват ценни книжа и които позволяват безналичното обработване на сделки с ценни книжа (1). ЦДЦК управляват инфраструктурата, която дава възможност за приключване на сделки с ценни книжа. Тази основна услуга на ЦДЦК обикновено се нарича „сетълмент“. В ЕС съществуващите ЦДЦК (2) извършват сетълмент на сделки на стойност над 1 000 трилиона евро годишно (над 70 пъти повече от брутния вътрешен продукт на ЕС (3) или 17 пъти повече от непогасената стойност на всички ценни книжа, съхранявани по сметки в ЦДЦК (4)). ЦДЦК предоставя и други основни услуги, например (i) регистрационни услуги, т.е. проследяване на новоемитирани ценни книжа и (ii) услуги по централно поддържане, т.е. отбелязване на всяка промяна в позицията в тези ценни книжа. За ЦДЦК, които работят в рамките на национални граници, в продължение на десетилетия са съществували добре изпитани и ефикасни процедури, но тъй като пазарите са станали по-взаимосвързани помежду си и поради нарастването на трансграничните сделки в Европа, необходимостта от хармонизация на трансграничния сетълмент ясно се открои. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Регламентът от 2014 г., въведен след финансовата криза от 2008 г., влезе в сила на 17 септември 2014 г. с поетапно прилагане (5). Това доведе до значително подобряване на средата за услугите, предоставяни след сключване на сделките, включително определяне на стандартизиран срок за сетълмент, подобряване на дисциплината при трансграничен сетълмент, въвеждане на последователни правила за ЦДЦК в ЕС (например издаване на разрешителни, лицензиране, надзор) и гарантиране на свобода за емитента на ценни книжа да избере своя ЦДЦК. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Един от главните успехи, постигнати в регламента, касаеше дисциплината при сетълмент — мерки за предотвратяване на неуспешен сетълмент и при нужда, за преодоляването му. При това, както показа допълнителната оценка, тези мерки не бяха достатъчни, тъй като показателите на ЕС за неуспешен сетълмент останаха значително по-лоши от тези на други финансови центрове, дори като се отчете силната фрагментираност на капиталовите пазари на ЕС в сравнение с изключително хомогенните пазари другаде (6). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Друго важно подобрение, целящо улесняване на трансграничното движение на капитали — свободата да се предоставят услуги в друга държава членка (или „издаване на разрешение за упражняване на дейност по силата на един лиценз“, сходно с добре функциониращата рамка за целия ЕС за банковото дело) — също беше предвидено в регламента, давайки тласък на ЦДЦК да разширят дейностите си през националните граници. В регламента беше определено и предоставянето на спомагателни услуги от банков тип (услуги, които подпомагат сетълмента на ценни книжа) от страна на ЦДЦК, при същевременно стриктно спазване на специалните пруденциални изисквания за кредитните рискове, свързани с тези услуги. Нормативната рамка обаче не доведе до желаното ниво на интеграция на системата на ЕС за услуги по сетълмент, тъй като ЦДЦК нямат желание да поемат спомагателни услуги или да се ангажират със скъпоструваща процедура по издаване на разрешение за упражняване на дейност по силата на един лиценз. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | През март 2022 г. Комисията, действ9айки в съответствие с член 75 от регламента, който налага преглед, представи предложение, с което се извършва преглед на Регламента от 2014 г. (тук наричан „прегледа на РЦДЦК“ или „прегледа“). В него става дума за следните пет основни проблема:






  (i) | обременителните изисквания за издаването на разрешение за упражняване на дейност по силата на един лиценз; |
| --- | --- | --- |

2.5.

(i)

обременителните изисквания за издаването на разрешение за упражняване на дейност по силата на един лиценз;

| (ii) | слабо сътрудничество между надзорните органи; |
| --- | --- |

(ii)

слабо сътрудничество между надзорните органи;

| (iii) | непропорционални изисквания за предоставяне на спомагателни услуги от банков тип; |
| --- | --- |

(iii)

непропорционални изисквания за предоставяне на спомагателни услуги от банков тип;

| (iv) | недостатъци, водещи до неуспешен сетълмент; |
| --- | --- |

(iv)

недостатъци, водещи до неуспешен сетълмент;

| (v) | недостатъчна информация за дейността в ЕС на ЦДЦК от трети държави. |
| --- | --- |

(v)

недостатъчна информация за дейността в ЕС на ЦДЦК от трети държави.

| 2.6. | Почти едновременно с влизането в сила на РЦДЦК, но отделно от него, на 22 юни 2015 г. бе пусната платформата T2S като първата платформа за сетълмент на ценни книжа с пари на централната банка в различни валути (7). За клиенти (обикновено банки) на ЦДЦК, които са свързани към платформата T2S, това означава възможност за избор между сетълмент в евро в пари на търговска банка и/или в пари на централната банка. Чрез извършване на сетълмент на ценни книжа в пари на централната банка чрез T2S, ЦДЦК могат да предлагат на клиентите си достъп до единния пул за ликвидност на услугите на Трансевропейската автоматизирана система за брутен сетълмент на експресни преводи в реално време (TARGET) на Евросистемата за обезпечение, плащания и сетълмент на ценни книжа. Следователно ликвидността, която е необходима за извършване на сетълмент на сделки в цяла Европа, е до голяма степен намалена. Това обаче не се отрази върху разходите по най-различни причини, но главно защото все още съществува фрагментиране на пазара по линия на валутите: през 2019 г. таксите на T2S се повишиха от 15 евроцента за сделка „предаване срещу плащане“ до 23,5 евроцента (8). T2S остава извън обхвата на предложението за преглед на РЦДЦК на Комисията от месец март 2022 г. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Както е посочено в становището на ЕИСК „Съюз на капиталовите пазари за хората и предприятията — нов план за действие“ (9), Комитетът приветства инициативите на Комисията за осъществяване на амбициозната визия за СКП, който да направи възможно движението на капитал из ЕС в полза на потребителите, инвеститорите и предприятията. Една от най-важните от 16-те мерки, набелязани в Плана за действие относно СКП, е подобряването на трансграничните услуги по сетълмент (действие 13), тъй като недостатъците на съществуващия регламент са очевидни и се счита, че бързите законодателни действия ще дадат тласък на СКП. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Що се отнася до петте основни проблема, установени от Комисията, които са довели до прегледа, Комитетът констатира, че предложеният подход е достатъчен и ефективен. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Предложението за замяна на съществуващите изисквания за издаване на разрешение за упражняване на дейност по силата на един лиценз, които се считат за неясни или обременителни, с уведомление (т.е. държавите членки не могат да отхвърлят заявление до ЦДЦК), е важна стъпка към една по-хармонизирана и по-взаимосвързана система за сетълмент, което ще доведе до намаляване на разходите за ЦДЦК, които желаят да предоставят трансгранични услуги. Остава да видим обаче как тези мерки за подкрепа ще се превърнат в икономии за емитентите и инвеститорите. Специално внимание би трябвало да бъде обърнато на това да се гарантира, че надзорните органи в държавите домакини си запазват надзора върху пазара. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Необходимостта да се намалят разходите, като същевременно се подобри сътрудничеството между надзорните органи, доведе до предложението на Комисията за създаване на колегии от надзорни органи, което ЕИСК твърдо подкрепя като подходяща и добре балансирана мярка. Комитетът приветства въвеждането само на една колегия за ЦДЦК вместо на две отделни колегии, за да се гарантира, че ЦДЦК не е обект едновременно на „колегия за издаването на разрешение за упражняване на дейност по силата на един лиценз“ и на „колегия на равнището на група“. Би трябвало това да спести разходи и да помогне за постигането на значителни полезни взаимодействия за надзорните органи. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Едно от главните подобрения на рамката на предоставяне на спомагателни услуги от банков тип се отнася до изменението на член 54, параграф 4 от регламента, което твърдо се подкрепя от Комитета, тъй като това дава възможност на ЦДЦК да искат предоставянето на горепосочените услуги не само от определените кредитни институции, но и от други ЦДЦК. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | ЕИСК обаче признава, че този ход би могъл потенциално да увеличи рисковете за финансовата стабилност. Макар че ЕИСК вижда основание в целта да се подобри предоставянето на трансгранични услуги като резултат от по-малките пречки за предоставяне на спомагателни услуги от банков тип и споделя това желание, Комитетът вижда възможности в решенията, основаващи се на сетълмент в пари на централната банка, което несъмнено е по-сигурно. Разбира се, този въпрос би трябвало да бъде разглеждан извън РЦДЦК — например в разрастването на T2S, развитието на цифрови валути на едро на централната банка, премахването на нормативните пречки и др. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Неясно е обаче дали избраният от Комисията път да се възложи на Европейския банков орган (ЕБО) разработването на проект за регулаторни технически стандарти за определяне на праг, под който тези спомагателни услуги от банков тип могат да бъдат предоставяни от кредитни институции, е уместен. От положителните му страни е това, че калибрирането на един праг би могло най-добре да се извърши от този орган, а Комисията има повече пространство за маневриране, ако е необходимо. Независимо от горното ЕИСК е повдигал по различни поводи (10) въпроса за това, че съзаконодателите са лишени от правото да взимат решения по значими въпроси в обсъждания законодателен акт. По тази причина ЕИСК призовава за това важни въпроси на икономическата политика да се уреждат в рамките на обикновена законодателна процедура (11). |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.6. | Изключително много се приветстват стъпките за подобряване на дисциплината при сетълмент. Комитетът подкрепя и осигуряването на разяснения и изключения на много места в прегледа във връзка с проблема с дисциплината при сетълмент. От особена важност е решението на Комисията да се избегне незабавното въвеждане на ЗИ; тези изкупувания биха могли да станат приложими, ако и когато режимът на санкции сам по себе си се окаже недостатъчен за подобряване на неуспешния сетълмент в Европейския съюз. Въвеждането на механизми за „предаване“, които биха предотвратили натрупването на каскада от задължителни изкупувания, изглежда смекчава последиците от същностните слабости (или страха от неоптимално прилагане) на предложения режим на ЗИ. Комитетът счита „двуетапния“ подход към ЗИ за благоразумен и смята, че по този начин европейските капиталови пазари ще станат по-привлекателни както за емитентите, така и за инвеститорите в дългосрочен план. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Разпоредбите, отнасящи се до ЦДЦК от трети държави, са особено важни в контекста на стремежа на ЕС към открита стратегическа автономия. ЕИСК приветства изискването, въведено в изменения член 25 от РЦДЦК, което гласи, че ЦДЦК, които възнамеряват да предоставят услуги по сетълмент, регламентирани съгласно правото на държава членка, следва да уведомят Европейския орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП). Комитетът също така подкрепя мерките, въведени с прегледа, които регламентират други аспекти на дейностите в ЕС на ЦДЦК от трети държави, като по този начин се постигат еднакви условия на конкуренция и среда за по-добра конкуренция. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Конкретни бележки

Роля на T2S

| 4.1. | Предвид значителната важност на T2S, ЕИСК е на мнение, че би трябвало да бъде организирана съгласувана рамка за надзор и контрол по отношение на ролята на тази платформа в цялостната система за сетълмент. Настоящите доброволни споразумения между Европейската централна банка (ЕЦБ), ЕОЦКП, националните компетентни органи (НКО) на ЦДЦК, участващи в T2S, и централните банки, които извършват надзор на ЦДЦК, би трябвало да бъдат модернизирани, за да се гарантира, че новата законодателна рамка предвижда ясни роли за всички участващи органи: НКО, централните банки и ЕЦБ като водещи надзорници и ЕОЦКП — като надзорния орган. Тази подобрена рамка би могла да бъде под формата на колеж на надзорни органи. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | По тази причина ЕИСК призовава съзаконодателите да включат платформата за системен сетълмент T2S в обхвата на РЦДЦК и да създадат условия за широко възприемане на сетълмента чрез инструмента T2S в ЕС (12). Това е необходимо, за да проработи най-накрая тази система за различни валути в пълния си капацитет, въпреки разбираемите резерви на централните банки и ЦДЦК в държави извън еврозоната. Ролята на T2S за хармонизирането на потоците данни и информация — съществен аспект за ефективното предоставяне на услуги от ЦДЦК — също би трябвало да бъде призната и включена в законодателното предложение. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Понастоящем T2S се наблюдава въз основа на множество принципи за инфраструктурите на финансовите пазари, включени в надзорната рамка на ЕЦБ — „лек“ подход, който признава системното значение на тази платформа за Европейското икономическо пространство. Комитетът не вижда регулаторни конфликти, засягащи безспорната независимост на ЕЦБ, защото T2S може да се счита за инфраструктурен инструмент за участниците на финансовите пазари, който по множество причини е по-добре развит под „шапката“ на ЕЦБ, а не другаде. Освен това участието на ЕЦБ в сетълмента на ценни книжа чрез платформата е отдалечаване от класическите функции на централната банка, което очевидно води до необходимостта да се включи T2S в ЦДЦК, за да се направи регулаторна рамка, която да бъде едновременно съгласувана и ефективна. |
| --- | --- |

4.3.

Мониторинг на дисциплина при сетълмента

| 4.4. | ЕИСК отбелязва, че най-противоречивата част от предложението — евентуалното налагане на задължително изкупуване, извършвано чрез „двуетапен“ подход — си остава един добре балансиран вариант за обмисляне, докато се добие яснота относно това дали други мерки за намаляване на неуспешния сетълмент ще постигнат удовлетворителни резултати. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Комитетът обаче счита, че по-ранното, а не по-късно решаване на проблема би довело до по-добро и по-дълбоко разбиране на причините за неуспешния сетълмент. Ето защо ЕИСК призовава за въвеждането на определена крайна дата за оценка на напредъка по показателите за неуспешен сетълмент и за основните причини за неуспешния сетълмент под формата на публичен доклад, изготвен от компетентния орган, в идеалния случай в рамките на 12 месеца след влизането в сила на режима на санкции. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Макар че някои се застъпват за директно премахване на задължението за ЗИ, ЕИСК е по-предпазлив с оглед на неприемливо големия брой случаи (също и в сравнение с други важни финансови юрисдикции) на неуспешен сетълмент. Премахването на един вариант на значима политика от набора от мерки на Комисията не би подобрило положението в това отношение. В този конкретен случай приемането на акт за изпълнение изглежда е подходящ вариант. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Комитетът потвърждава, че има много ефективен начин за постигане на бърз спад на броя на случаите на неуспешен сетълмент — увеличаване на съществуващите санкции до постигането на правилния баланс. Специално внимание би трябвало да се обърне на неуспешния сетълмент, при който са налице практики от типа „къси продажби“. ЗИ би могло да се запази като крайна мярка, готова да бъде използвана — изключително предпазливо, след подходящи консултации с пазарните участници — ако всичко друго претърпи неуспех. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Преди да се предприемат каквито и да било действия, следва да се обърне специално внимание на мерките за съкращаване на веригите от посредници. Причините за широкото използване на техниката „предварителна съпоставка“ се нуждаят от задълбочено проучване. Тъй като много (технически) неуспехи се дължат на закъснения в дългите вериги на сетълмент, не може да се налага ЗИ, без да се вземе предвид този фактор и преди да се приложат подходящи мерки за насърчаване на скъсяването на „командните вериги“. |
| --- | --- |

4.8.

Сетълмент в „цифрови активи“ в рамките на система за сетълмент на ЦДЦК

| 4.9. | Нарастването на „цифровите активи“ подчерта функционалната взаимосвързаност на услугите по търгуване и сетълмент при даден актив. Приемането на ТДР във финансовия сектор и другаде има голям потенциал. За да могат търговията и сетълментът при „традиционни активи“ да останат конкурентоспособни на търговията и сетълмента при „цифровите активи“, на ЦДЦК би трябвало да бъде позволено лесно да създават свои собствени системи за търговия за инструментите, на търговията с които те извършват сетълмент. Комитетът има ясното съзнание, че пилотният режим на ТДР съставлява важна част от законодателния контекст на прегледа на РЦДЦК. Комитетът подкрепя отлагането на всякакви промени на РЦДЦК, които целят да бъде реализиран пълният потенциал на ТДР, до приемането на предложението на Комисията за горепосочения пилотен режим. Като временна мярка обаче Комитетът предлага възможността за създаване на многостранна система за търговия (МСТ) за инструменти, за които сетълмент се извършва в рамките на система за сетълмент на ЦДЦК. Поддържането на МСТ би трябвало да се счита за спомагателна услуга по смисъла на Раздел Б, част 1 от Приложението към РЦДЦК. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Комитетът предупреждава, че създаването на „регулаторна лаборатория“ не трябва да става прецедент за намаляване на съществуващите стандарти на пазарно поведение и защита на инвеститорите. Прехвърлянето на процесите по сетълмент изцяло към мрежи, основани на ТДР, подобрява ефикасността, защото снижава свързаните разходи по сделката и намалява свързания риск, докато съкращава прекомерно разтегнатата верига от посредници. И все пак използването на мрежи, основани на ТДР, като лост не води автоматично до отпадане на риска във връзка с контрагента. Съществено важно е да се гарантира, че изискванията за участие в тези мрежи са определени по начин, който намалява риска във връзка с контрагент. ЦДЦК би трябвало да имат съществена роля в управлението на инфраструктурата. |
| --- | --- |

4.10.

Прилагане на санкциите

| 4.11. | Прегледът на РЦДЦК се появява в един изключително труден момент — по време на войната на Русия срещу Украйна. Инфраструктурата на европейските финансови пазари беше замислена да може да преодолее сътресения като тези; освен това (системно) важната част от нея — мрежата на ЦДЦК — сега е средство, за да се гарантира, че санкциите на Запада срещу Русия се прилагат надлежно на оперативно равнище. ЕИСК призовава Комисията да осигури необходимите насоки в случаи, при които свързани със санкциите действия навлизат в „неизследвана територия“, което води до несигурност сред участниците на пазара. Може да бъде обмислено използването на някои разпоредби на такива насоки за „бързи решения“ при по-нататъшното усъвършенстване на предложението за преглед, за да стане то по-пригодено за бъдещи предизвикателства. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | На фона на развоя на международните събития ЕИСК предлага РЦДЦК да изисква ЦДЦК, техните емитенти и техните участници да създадат жизнеспособен постоянен механизъм за обмен и споделяне на данни, които са относими към прилагането на общи европейски санкции. Не би трябвало да възниква ситуация, при която дадено действие се пропуска единствено защото различните участници не са в състояние да достигнат до заключение, което иначе би следвало да бъде недвусмислено или поне постижимо (т.е. ако се вземат предвид заедно). Един основателен въпрос е дали РЦДЦК би трябвало да се разглежда като подходящ нормативен инструмент за това; все пак Комитетът се застъпва за по-силна надзорна нормативна уредба за прилагане на санкциите. |
| --- | --- |

4.12.

Брюксел, 14 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Ценните книжа могат да бъдат държани в налична или безналична форма.

1

(2)  Има 26 ЦДЦК, към които се добавят два международни ЦДЦК. Източник: ESMA Register („Регистър на Европейския орган за ценни книжа и пазари) (ЕОЦКП)“).

2

Източник

(3)  Въз основа на 2021 Eurostat GDP data („Данни на Евростат относно брутния вътрешен продукт за 2021 г.“), т.е. 14,4 трилиона евро.

3

(4)  В края на 2020 г. в системите на ЕС за сетълмент на ценни книжа е имало ценни книжа на стойност над 56 трилиона евро. Данни, генерирани чрез ECB's Securities Trading, Clearing and Settlement Statistics Database („Статистическата база данни на Европейската централна банка относно търговита,клиринга и сетълмента на ценни книжа“). Сайт, посетен на 4 май 2022 г.

4

(5)  ОВ C 299, 4.10.2012 г., стр.76.

5

(6)  Неуспешният сетълмент при капиталовите ценни книжа, изчислен като процент от общия брой сделки, спадна до 3 % преди сътресението на пазара, причинено от COVID-19, но оттогава отново се е повишил до 4,5 %. Като процент от стойността, съотношението е нараснало до 9 % през януари 2021 г. от 6 % преди март 2020 г. Източник: Impact Assessment Report („Оценка на въздействието“). Все пак пазарният опит сочи, че по-голямата част от „неуспехите“ настъпват защото нареждането за сетълмент достига до системата за сетълмент чрез веригата на посредници след деня, посочен от крайните страни като „възнамеряван ден за сетълмент“.

6

Източник

(7)  TARGET2-Securities system („Система TARGET2-Securities“). Понастоящем 19 ЦДЦК от 20 европейски държави са свързани към T2S. От октомври 2018 г. датската крона е налична за сетълмент в T2S.

7

(8)  Pricing of TARGET2-Securities system („Ценообразуване на системата TARGET2-Securities“).

8

(9)  ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 20.

9

(10)  Вж. неотдавнашното становището на ЕИСК относно „Преглед на „Платежоспособност II“, прието през февруари 2022 г., параграф 2.3 (ОВ C 275, 18.7.2022 г., стр. 45).

10

(11)  Становище на ЕИСК относно „Преглед на „Платежоспособност II“ (ОВ C 275, 18.7.2022 г., стр. 45).

11

(12)  С изключение на датската крона чрез системата T2S не може да бъде извършен сетълмент на никоя друга валута, различна от еврото, тъй като съответните участници извън сетълмента за еврозоната не се решават да се присъединят и са възприели подход на изчакване.

12

---

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/93 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/93

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно борбата с насилието над жени и домашното насилие

(COM(2022) 105 final])

(2022/C 443/13)

| Докладчик: | José Antonio MORENO DIAZ |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Ody NEISINGH |

Докладчик:

José Antonio MORENO DIAZ

Съдокладчик:

Ody NEISINGH

| Искане за консултация | Европейска комисия, 2.5.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 22.6.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 13.7.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 200/7/7 |

Искане за консултация

Европейска комисия, 2.5.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

22.6.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

13.7.2022 г.

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

200/7/7

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства новаторската нормативна уредба, каквато представлява Директивата относно борбата с насилието над жени от междусекторна перспектива. Тази директива е силно очаквана от обществото. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Освен това, имайки предвид обхватът и разпространението на многостранните форми на насилие, на които са подлагани жените, е необходимо политиките за борба с насилието да не бъдат неутрални, а изготвени от ясната и категорична перспектива на равенство между половете, формулирана по начин, който улеснява разбирането за тяхната необходимост и ефективност. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК би искал да посочи, че счита за съществено и неотложно да се насърчи ратифицирането на Конвенцията относно насилието и тормоза (No 190) на Международната организация на труда, както и на Истанбулската конвенция в държавите членки, които все още не са го направили, а също и от самия ЕС. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита, че в разглежданата директива следва да бъдат включени всички форми на насилие над жени, като например институционалното насилие, сексуалната и репродуктивната експлоатация, тормоза на работното място, основаното на пола насилие в семейството, насилието под влияние на химически вещества („химическо подчинение“), тормозът на улицата, сексуалният тормоз, основан на пола и/или половата идентичност, или принудителната стерилизация на жените с увреждания, наред с други. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита, че насилието над жени трябва да се включи в списъка на „европрестъпленията“, съгласно член 83, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Според ЕИСК в рамките на социалния диалог и колективното договаряне следва да бъдат предвидени конкретни мерки, за да се гарантира запазването на заетостта на жертвите на насилие срещу жени и интегрирането на жертвите на насилие срещу жени на пазара на труда. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | В съответствие с възприетата от ЕП и Конвенцията за премахване на всички форми на дискриминация по отношение на жените (CEDAW) насока ЕИСК счита, че следва да се използва терминът „проституиращи жени“ вместо понятието „секс работнички“. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Комитетът счита, че аспекти, като наличието на предварителна заплаха, отправена към жертвата или към хора, с които тя има емоционална или семейна връзка, и печалбата следва да се разглеждат като утежняващи обстоятелства. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Също така би следвало да се обърне специално внимание на жените и момичетата от етнически и/или културни малцинства, като например ромите, на жените мигранти, особено на тези с административно неуреден статут, и на момичетата и жените бежанци, които се спасяват от война. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК отправя искане да се обърне специално внимание и на жените с увреждания, които са изложени в по-голяма степен на основани на пола посегателства поради увреждането си. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Във връзка с кибертормоза Комитетът счита, че липсата на съгласие и публичното показване сами по себе си следва да се считат за кибертормоз. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Комитетът счита, че насочването на пострадалите към услуги за подкрепа не само трябва да се прави по подходящ и координиран начин, но и да се разглежда като приоритетен и спешен въпрос. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК призовава Европейската комисия да добави здравните услуги, включително услугите за сексуално и репродуктивно здраве, в списъка на основните услуги за подкрепа на пострадалите, и да настоява всички държави — членки на ЕС, неотложно да отстранят всички пречки, които затрудняват достъпа до спешна контрацепция и до услуги за доброволно прекъсване на бременност след преживяно насилие. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Според Комитета ограничителните заповеди и заповедите за спешна защита като гаранция за физическата и психологическата неприкосновеност на пострадалите задължително следва да предвиждат мерки, които възпрепятстват насилника да тормози жертвата и да се приближава физически до нея. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ЕИСК счита, че достъпността и безплатния характер на услугите също следва да бъдат посочени изрично във всички механизми и мерки за подкрепа на жертвите на сексуално насилие. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Комитетът обръща внимание на ограничението консултантските услуги и грижи, предвидени при сексуален тормоз на работното място, да бъдат само външни, и че не се посочва нищо по отношение на значимостта на социалния диалог, колективното договаряне и необходимото участие и договаряне със социалните партньори. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Като се има предвид ролята на образованието във формирането на свързаните с пола роли и стереотипи, неговата превантивна роля би следвало да намери отражение, по-специално посредством всеобхватно образование по въпросите, свързани с пола, във всички етапи на образованието, и следва в институционалното сътрудничество да бъде включено изрично участието на образователната общност, организациите на гражданското общество (особено женските сдружения), социалните партньори и засегнатите общности. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Комитетът счита, че висшият интерес на детето следва да има предимство пред режима на посещения, когато съществуват основателни съмнения относно възможността да се гарантира безопасен от физическа и емоционална гледна точка контакт. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Комитетът приветства включването в директивата на гениталното осакатяване на жени като отделно престъпление. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | ЕИСК счита, че срещу по-общите форми на насилие по отношение на здравето и на сексуалните и репродуктивните права като гинекологичното и акушерското насилие, принудителната бременност и отказа на здравно обслужване за прекъсване на нежелана бременност също следва да се води борба. ЕИСК отбелязва със загриженост също така, че в определението за насилие над жени не са включени съществуващите ограничения за доброволно, свободно и безопасно прекъсване на бременност, както и тормозът, основно в близост до клиниките, на който са подложени жените, избрали свободно тази възможност. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Комитетът отбелязва със загриженост, че не се разглежда въпросът за воденето на пълноценен живот в условия на свобода и равенство на сираците на жертвите на насилие над жени. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | ЕИСК изразява своята дълбока загриженост от дейността на крайната десница, която си е поставила за цел да се бори с предложенията за равенство между половете, и по-специално от системното отричане на структурното насилие над жени — насилието, на което са подлагани поради простия факт, че са жени. Това отричане не само застрашава съвместното съществуване в условия на равенство, но и представлява атака срещу ценностите и принципите, установени в член 2 от ДЕС. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Комитетът препоръчва директивата да включва икономическа обосновка, за да се осигури достатъчно публично финансиране за ефективното прилагане на приетите мерки. |
| --- | --- |

1.23.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Насилието над жени е най-яркото проявление на дискриминацията по отношение на този пол. То представлява механизъм за контрол, който произтича от неравенството между жените и мъжете, което същевременно го подсилва и подхранва. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК изразява своята дълбока загриженост от дейността на крайната десница, която си е поставила за цел да се бори с предложенията за равенство между половете, и по-специално от системното отричане на структурното насилие над жени — насилието, на което са подлагани поради простия факт, че са жени. Това отричане не само застрашава съвместното съществуване в условия на равенство, но и представлява атака срещу ценностите и принципите, установени в член 2 от ДЕС. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Една от основните цели на Европейската стратегия за равенство между половете (2020—2025 г.) е премахване на насилието, основано на пола. В допълнение някои от другите цели са борбата със свързаните с пола стереотипи, премахването на разликата в заплащането на жените и мъжете и на разликата между жените и мъжете по отношение на полагането на грижи, постигането на равнопоставено участие в различните сектори на икономиката и постигането на равновесие между половете на отговорни постове и в политиката. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Насилието над жени и момичета е една от най-устойчивите форми на дискриминация, основана на пола, и представлява нарушение на правата на човека. В ЕС половината от жените (53 %) избягват определени места или ситуации поради страх да не станат жертва на физическа или сексуална агресия (1), а една трета заявяват, че са били жертва на физическо или сексуално насилие (33 %). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Като се имат предвид обхватът и разпространението на многостранните форми на насилие, на които са подлагани жените, е необходимо политиките за борба с насилието да не бъдат неутрални, а да се осъществяват от ясна и категорична перспектива на равенство между половете, формулирана по начин, който улеснява разбирането за тяхната необходимост и ефективност. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Всекидневно жените са изложени на опасност от насилие на работното място, особено тези, които работят в транспортния сектор (63 % от тях заявяват, че са били жертва на проява на насилие най-малко веднъж в последно време) (2) и в сектора на услугите и търговията (3). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Домашното насилие се увеличи и поради мерките за изолация, наложени с цел ограничаване на здравната криза в резултат на пандемията от COVID-19 (4). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ЕИСК оценява положително факта, че предложението за директива има за цел превенцията и борбата с насилието над жени и домашното насилие, за да се гарантират по този начин високо равнище на сигурност и пълноценното упражняване на основните права, включително правото на равно третиране и недискриминация. Въпреки че осъзнаваме необходимостта от наказателноправен подход в борбата с насилието над жени, той следва да бъде придружен задължително от цялостен и интегриран подход за превенция, борба и изкореняване на сексисткото насилие. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Конкретни бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства новаторската нормативна уредба, каквато представлява Директивата относно борбата с насилието над жени от междусекторна перспектива. При все това обръща внимание на необходимостта от активно прилагане на протоколи, кампании за повишаване на осведомеността и квалификация за професионално заетите лица, за да се предотвратят както институционалното насилие, така и вменяването на вина на жертвите поради външни фактори, чужди на акта на насилие, като вида или отношението на жертвата, нейния статут, произход или друга характерна особеност или положение. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В този смисъл, въпреки че ЕИСК оценява положително изясняването на понятията и наказанията чрез включването в директивата на определения за някои форми на насилие над жени, е изключително важно предложението да обхваща всички форми на основано на пола насилие над жени и общо определение за насилието, основано на пола, като включеното в членове 1 и 2 от Декларацията на ООН за премахване на насилието срещу жените от 1993 г. или в член 3 от Истанбулската конвенция. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК счита, че насилието над жени трябваше да бъде включено в списъка на „европрестъпленията“, съгласно член 83, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК приветства криминализирането на насилието само въз основа на липса на съгласие, като използването на сила или заплаха вече не е необходимо за започване на наказателно преследване. Правното определение включва това престъпление в съответствие с Истанбулската конвенция: въпросното понятие трябва да бъде приложено към новите форми на насилие, като т.нар. „химическо подчинение“. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Комитетът отбелязва, че е важно да бъдат включени специални мерки, насочени към защитата и достъпа до правосъдие на пострадалите от основано на пола насилие в семейството; въпреки това ЕИСК отправя искане този вид престъпление да бъде включено към престъпленията, квалифицирани в директивата, като се установи обща рамка в областта на наказанията, утежняващите обстоятелства, подсъдността и давността. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Повече от половината европейки заявяват, че са били жертва на сексуален тормоз (55 %) (5). Поради това ЕИСК счита, че директивата не може да пренебрегва тази форма на насилие над жени нито в предложението за определение, нито в режима на наказанията, утежняващите обстоятелства, подсъдността и давността (6). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Една трета от жените, жертва на сексуален тормоз, са преживели такъв тормоз на работното място (7). Ето защо ЕИСК счита, че е необходимо директивата да включва този вид насилие, както и да бъдат прилагани и актуализирани от страна на работодателите специални действия за борба със сексуалния тормоз и основания на пола тормоз на работното място, включително киберпрестъпността или кибертормоза (8). Поради това ЕИСК отправя искане за включване на престъплението „тормоз на работното място“. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Косвеното насилие, на което са подлагани жените посредством насилието, упражнявано върху хора, с които те имат емоционална или семейна връзка, с цел да бъдат атакувани емоционално, се проявява по-специално срещу техните деца. ЕИСК счита, че висшият интерес на детето следва да има предимство пред режима на посещения, когато съществуват основателни съмнения относно възможността да се гарантира безопасен от физическа и емоционална гледна точка контакт. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Като се има предвид, че икономическата независимост е съществен елемент за овластяването и възстановяването на пострадалите от насилие в семейството, ЕИСК отбелязва със загриженост, че не са включени конкретни мерки в рамките на социалния диалог и колективното договаряне, за да се гарантира запазването на работните места на тези жертви и интегрирането на пазара на труда на тези, които са без работа. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Запознат с резултатите от доклада на Европейския парламент относно сексуалната експлоатация и проституцията и тяхното отражение върху равенството между половете (9), в съответствие с насоката, възприета в член 6 от Конвенцията за премахване на всички форми на дискриминация по отношение на жените (CEDAW), както и в Обща препоръка 38 на Комитета на ООН за премахване на дискриминацията по отношение на жените от 6 ноември 2020 г. относно трафика на жени и момичета в контекста на глобалната миграция, ЕИСК счита, че е подходящо те да бъдат наричани „проституиращи жени“, а не „секс работнички“. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Според Директива 2011/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (10) съгласието на жертвата се счита за невалидно, когато е получено посредством заплаха, употреба на сила, принуда, злоупотреба с власт или с уязвимо положение, даване или получаване на плащания или облаги. ЕИСК счита, че сводничеството или печалбата от сексуалната експлоатация на друго лице също следва да бъдат посочени в предвидените наказания по глава 2 относно „Престъпления, свързани със сексуалната експлоатация“ от директивата. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК споделя безпокойството на специалния докладчик на Съвета на ООН (11) по правата на човека във връзка с разрастването на т.нар. „сурогатно майчинство“. Комитетът изразява съгласие със становището, изразено от Европейския парламент (12), който разглежда това като форма на репродуктивна експлоатация, която уязвява достойнството на жените. Поради това счита, че посочената практика — когато е правна сделка, посредством която някоя от страните извлича печалба или облага, включително реклама — трябва да се възприема като форма на насилие над жените и да се разглежда в същата категория, като сексуалната експлоатация (като се включи в глава 2 и в член 1). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Насилието над жени е най-разпространеното нарушение на правата на човека в Съюза, но то е по-често срещано сред жените и момичетата в уязвимо положение, поради което следва да се обръща особено внимание на жените и момичетата от етническите и/или културните малцинства, като например ромите. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК подкрепя всички целесъобразви законодателни мерки за защита на жените с увреждания от всякакви форми на експлоатация, насилие и злоупотреба, включително аспектите, основани на пола, както и подходящите мерки за тяхното предотвратяване, по-конкретно целесъобразни форми за подпомагане и подкрепа, които отчитат аспектите на пола за жените с увреждания. За целта ЕИСК подкрепя предложението всички съоръжения и програми за съдействие на жените с увреждания да бъдат наблюдавани ефективно от независими органи. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | ЕИСК подкрепя също всички подходящи мерки за насърчаване на физическото, когнитивното и психологическото възстановяване, рехабилитацията и социалната реинтеграция на жените с увреждания, които са пострадали от каквато и да е форма на насилие или злоупотреба, включително посредством предоставянето на услуги за защита, и отправя искане да бъде отделено специално внимание и на жените с увреждания, които са изложени в по-голяма степен на насилие, основано на пола, или поради своето състояние на увреждане (принудителна стерилизация, лишаване от правоспособност от страна на членове на семейството). |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Жените мигранти, особено ако са с административно неуреден статут, следва да бъдат защитени чрез незабавно предоставяне на самостоятелно временно разрешение за пребиваване, когато подадат жалба (13). Също така, ако по време на процеса се установи такъв статут, свързан с липсата на законно издадени документи, не следва да се предава информация за това на миграционните органи. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | ЕИСК оценява изключително положително включването на кибертормоза и споделянето на интимни или манипулирани материали без съгласие като форми на насилие над жени и момичета. Изразява, обаче, своето безпокойство във връзка с изискването материали да са били предоставени на „множество крайни ползватели“, за да се счита това за наказуемо деяние. Отнася се до неуточнено и неопределено изискване, подлежащо на преценка в изключително голяма степен, което на свой ред не взема предвид реалното увреждане на доброто име, което в някои случаи е по-голямо, ако материалите бъдат споделени само с лица от най-близката социална, семейна или служебна среда. Комитетът счита, че липсата на съгласие и публичното споделяне сами по себе си следва да представляват кибертормоз, без да се прави оценка дали то е споделено с множество крайни ползватели, или напротив, с много или достатъчно такива ползватели (член 7, букви а) и б), член 8, буква в) и член 9, буква а). |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | В резултат на широкото използване на интернет и на социалните мрежи споделянето на материали със сексуално съдържание без съгласие е все по-честа практика с голямо въздействие и поради това — по-увреждаща за жертвите. Комитетът изразява своята загриженост във връзка с разпространението на тази практика и счита, че наказанията и предвидената давност за наказателно преследване за нея (член 7) следва да са равностойни на предвидените в членове 12 и 15 за киберпреследването (член 8). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | ЕИСК оценява положително предвиденото специално обучение за органите, които са компетентни да приемат и придвижват жалбите за престъпленията, предвидени в директивата, но счита, че в допълнение към това следва да се предвидят конкретни мерки, насочени към контрола и оценката на ефикасността на системата, както и предвиждане по отношение на конкретните наказания, при условие че компетентните органи не спазват принципа на дължима грижа (член 37, параграф 6). |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Комитетът приветства изискването за „достатъчен“ опит за лицата, звената и службите, които разследват и преследват насилието над жени и момичета, по-специално юристите, органите и служителите на съдилищата, съдиите, прокурорите, адвокатите, асистентите за подкрепа на жертвите и услугите по възстановително правосъдие, специалистите в областта на грижите, социалните и образователните услуги и други съответни служители, които може да влязат в контакт с уязвимите групи или жертвите. Въпреки това ЕИСК обръща внимание на субективността, която може да придружава усещането за достатъчен или недостатъчен опит. Като се има предвид, че една от основните грешки по отношение на мерките за намеса в тази област е именно липсата на обучение и осведоменост на ангажираните служители, препоръчва изискването за специално обучение да бъде задължително не само за професионално заетите лица, които придвижват жалбите и са в контакт с жертвите, но и за онези, които участват в процеса на разследване и преследване, предвиден в глава 3 (член 17, параграф 1). |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Бързината при оказването на помощ на жертвите е основен аспект за тяхната адекватна съдебна защита, рехабилитация и възстановяване. Поради това ЕИСК счита, че насочването на пострадалите към услуги за подкрепа не само трябва да се прави по подходящ и координиран начин, но и като приоритетен и спешен въпрос (член 20, параграф 2). |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | ЕИСК приема със задоволство предложените мерки за гарантиране на достъпа на жертвите до интегрирани, подходящи, общи и специализирани услуги за подкрепа, отговарящи на техните специални потребности. Въпреки това изразява съжаление, че списъкът на специализираната подкрепа, която държавите членки следва да предоставят на жертвите (член 27, параграф 1), се отнася само до подкрепа в юридическата фаза или в разследването и съдебния процес и не се посочва достъпът до здравни услуги, включително услуги за сексуално и репродуктивно здраве, като съществен аспект за жертвите. Освен това ЕИСК отбелязва с дълбока загриженост, че не се посочват специално услугите за сексуално и репродуктивно здраве, включително спешната контрацепция и абортът, като услуги за подкрепа, които са не само много съществени, но и неотложни и до които следва да имат достъп жертвите на сексуално насилие (член 28). Според ООН и Европейския съд по правата на човека задължението за износване на бременност, настъпила вследствие на преживяно насилие, може да представлява тежка форма на насилие, която е жестока, нехуманна и унизителна. ЕИСК призовава Европейската комисия да добави здравните услуги, включително услугите за сексуално и репродуктивно здраве, в списъка на основните услуги за подкрепа на пострадалите, и да настоява всички държави — членки на ЕС, неотложно да отстранят всички пречки, които затрудняват достъпа до спешна контрацепция и до услуги за доброволно прекъсване на бременност след преживяно насилие. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Разселените жени и жените, които бягат от конфликт, са изложени на по-голяма опасност от основано на пола насилие. Сексуалното насилие често се използва като оръжие по време на война, като за жените и момичетата съществува по-голяма опасност да станат жертва на трафик на хора и сексуална експлоатация. ЕИСК подчертава, че подкрепата, защитата и достъпът до основни здравни услуги, като грижите за психологическите травми и достъпът до услуги за сексуално и репродуктивно здраве, като спешната контрацепция и здравното обслужване за прекъсване на нежелана бременност, наред с други, са от изключително значение и следва да се предоставят във всички европейски държави. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Според Комитета ограничителните заповеди и заповедите за спешна защита като гаранция за физическата и психологическата неприкосновеност на пострадалите задължително следва да предвиждат мерки, които възпрепятстват насилника да тормози жертвата и да се приближава физически до нея. И това се отнася не само до ограничаването или забраната за достъпа до жилището или до работното място (член 21, параграф 1), но и по отношение на обществените места като цяло, като се предвиждат хипотези, при които приближаването на насилника до жертвата може да се счита за опасно поведение на извършителя или заподозрения (член 21, параграф 2). |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | ЕИСК приема със задоволство разпоредбата относно достъпността и безплатното предоставяне на телефони за помощ на жертвите и специализираните грижи в кризисните центрове за пострадали от сексуално насилие, но счита, че достъпността и безплатното предоставяне следва да бъдат посочени изрично и във всички механизми и мерки за подкрепа на жертвите на сексуално насилие, в превантивните мерки за информация относно правата, както и по отношение на процедурите за съдебна защита и обезщетение. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Комитетът приветства включването на специализираната подкрепа в случай на сексуален тормоз на работното място и предписанието държавите да приемат мерки с превантивен характер, но обръща внимание на ограничението предвидените консултантски услуги и грижи да бъдат само външни (член 30), и че не се посочва нищо по отношение на значимостта на социалния диалог, колективното договаряне и необходимото участие и договаряне със социалните партньори, особено със синдикалните организации като законни представители на интересите и правата на работниците. Също така отбелязва със загриженост и изненада, че не се предвижда „медиация“ при този вид насилие над жени. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | В този смисъл ЕИСК счита, че е крайно необходимо и неотложно да се насърчи ратифицирането на Конвенцията относно насилието и тормоза (No 190) на Международната организация на труда, както и на Истанбулската конвенция в държавите членки, които все още не са ги ратифицирали, а също и от самия ЕС. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Комитетът приветства включването на превантивни мерки срещу насилието, основано на пола, в областта на образованието, което обхваща и засилването на всеобхватното образование по въпросите, свързани с пола. Но като се има предвид ролята на образованието във формирането на свързаните с пола роли и стереотипи, този мандат следва да намери отражение във всички етапи на образованието, като в институционалното сътрудничество следва да бъде включено изрично и участието на общността в сферата на образованието, организациите на гражданското общество (особено женските сдружения), социалните партньори и засегнатите общности (член 36, параграф 2). |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Също така ЕИСК оценява много положително сътрудничеството и координацията на държавите членки при събирането на данни и проучването на причините, честотата и последиците от насилието над жени, но изразява съмнение относно реалния ангажимент, който може да произтече от простото приканване към действие на формулировката „подкрепят“ в член 44, параграф 7, като счита, че ще бъде много по-ефективно и амбициозно да се поеме ангажимент за задължително приемане на специални и конкретни мерки с установен определен срок (член 44, параграф 7). |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Потоците от мигранти, които се приемат на територията на отделните държави от Съюза, налагат да се имат предвид форми на насилие над жените и момичетата, които са част от културните обичаи на общностите на произход. Комитетът приветства включването в директивата на гениталното осакатяване на жени като отделно престъпление. Поради това Комитетът приветства факта, че женското генитално осакатяване е включено в Директивата като отделно престъпление, но обръща внимание на необходимостта от изключителна предпазливост, така че кампаниите за повишаване на осведомеността или превенция да избегнат стигматизацията на жените, принадлежащи към тези общности, и предвиденият в член 37, параграф 2 съобразен с културата начин по отношение на установяването на последиците да се прилага и в кампаниите за превенция. Според Комитета основен аспект в този смисъл е да се работи със и вътре в самите съответни общности, за да се предотвратят и изключат културните значения на практиката (член 36, параграф 6) (14). |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | ЕИСК приема със задоволство признаването на насилствения аборт и насилствената стерилизация като специални форми на насилие. ЕИСК счита, че срещу по-общите форми на насилие по отношение на здравето и на сексуалните и репродуктивните права като гинекологичното и акушерското насилие, принудителната бременност и отказа на здравно обслужване за прекъсване на нежелана бременност също следва да се води борба. ЕИСК отбелязва със загриженост, че в определението за насилие над жени не са включени съществуващите ограничения за доброволно, свободно и безопасно прекъсване на бременност, както и тормозът, основно в близост до клиниките, на който са подложени жените, избрали свободно тази възможност. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Комитетът отбелязва със загриженост и, че не се разглежда въпросът за воденето на пълноценен живот в условия на свобода и равенство на сираците на жертвите на насилие над жени. За това е необходимо те да могат да преодолеят и да променят своето особено уязвимо положение, породено от преживяното насилие, което е още по-тежко в случай на убийство на майката. В последния случай е от съществено значение да се улесни достъпът до гражданско обезщетение, което съответства на извършените престъпления, както и да се ускори процедурата за уреждане на наследството след престъплението, за да им се даде възможност за бърз достъп до техните наследствени права и имущество (15). |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Комитетът изразява съжаление, че директивата не се придружава от икономическа обосновка и поради това публичното ѝ финансиране, както и това на предложените услуги и действия, не е гарантирано. |
| --- | --- |

3.33.

Брюксел, 13 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Агенция на Европейския съюз за основните права (2014 г.), Насилието срещу жени: проучване за целия ЕС.

1

(2)  Европейската федерация на транспортните работници (ETF) (2019 г.). Time's Up for Violence Against Women! (Изтече времето за насилие над жени!).

2

(3)  Европейска фондация за подобряване на условията на живот и труд (Eurofound) (2017 г.). 6th European Working Conditions, Survey (Шесто европейско проучване на условията на труд).

3

(4)  Европейски съюз (2021 г.). 2021 report on gender equality in the EU (Доклад относно равенството между половете в ЕС 2021 г.).

4

(5)  Проучване, при което са анкетирани 42 000 жени. Източник: Насилието срещу жени: проучване за целия ЕС, Агенция на Европейския съюз за основните права, 2014 г.

5

Източник

(6)  Съгласно ангажиментите, поети по време на Дните на движението Me Too в Европейския парламент, проведени през февруари 2019 г., по време на които от кандидатите за изборите през май беше поискан твърд ангажимент за борба по-специално със сексуалния тормоз.

6

(7)  Проучване, при което са анкетирани 42 000 жени. Източник: Насилието срещу жени: проучване за целия ЕС, Агенция на Европейския съюз за основните права, 2014 г.

7

Източник

(8)  В този смисъл посочва като добра практика в Испания член 48 от Устройствен закон 3/2007 от 22 март за действително равенство между жените и мъжете.

8

(9)  Доклад на Европейския парламент относно сексуалната експлоатация и проституцията и тяхното отражение върху равенството между половете (2013/2103(INI)). Комисия по правата на жените и равенството между половете. Докладчик: Мери Хънибол A7-0071/2014. 3.2.2014 г. Вж. също така резолюцията на Европейския парламент от 10 февруари 2021 г. относно прилагането на Директива 2011/36/ЕС относно предотвратяването и борбата с трафика на хора и защитата на жертвите от него (2020/2029(INI)).

9

(10)  Директива 2011/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 5 април 2011 г. относно предотвратяването и борбата с трафика на хора и защитата на жертвите от него и за замяна на Рамково решение 2002/629/ПВР на Съвета (ОВ L 101, 15.4.2011 г., стр. 1).

10

(11)  ООН. Съвет по правата на човека. Доклад на специалния пратеник относно търговията с деца и сексуалната експлоатация на деца, включително детската проституция, използването на деца в порнографията и друг материал, показващ сексуална злоупотреба с деца. A/HRC/37/60. Съвет по правата на човека. 37-а сесия. 26 февруари — 23 март 2018 г.

11

(12)  Както се застъпва резолюцията на Европейския парламент от 17 декември 2015 г. относно „Годишен доклад относно правата на човека и демокрацията по света и политиката на ЕС в тази област“, 2015/2229(INI), която осъжда сурогатното майчинство или отдаването на утробата под наем, тъй като „подкопава човешкото достойнство на жената предвид факта, че нейното тяло и репродуктивни функции се използват като стока“, настоява като неотложен въпрос да се проучи неговата законност предвид различните инструменти в областта на правата на човека и приканва да се забрани тази практика, „която включва репродуктивна експлоатация и използване на човешкото тяло за финансови или други печалби, по-специално по отношение на уязвими жени в развиващите се държави“.

12

(13)  Добра практика в тази област е испанското имиграционно право (член 31 bis от Устройствен закон 4/2000).

13

(14)  The Multisectorial Academic Program to prevent and combat female Genital Mutilation (Мултисекторна академична програма за превенция и борба с женското генитално осакатяване) (женско генитално осакатяване или обрязване). Европейска комисия 2016 — 2018 г.

14

(15)  В този смисъл счита, че е добра практика в Испания Устройствен закон 2/2022 от 21 март относно подобряване на защитата на сираците, пострадали от основано на пола насилие.

15

---

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/101 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/101

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — COVID-19: поддържане на готовността и реакцията на ЕС — поглед напред

(COM(2022) 190 final)

(2022/C 443/14)

| Главен докладчик: | Sára FELSZEGHI |
| --- | --- |

Главен докладчик:

Sára FELSZEGHI

| Искане да консултация | Европейска комисия, 28.6.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане на пленарна сесия | 13.7.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 199/0/4 |

Искане да консултация

Европейска комисия, 28.6.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане на пленарна сесия

13.7.2022 г.

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

199/0/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Пандемията от COVID-19 причини и продължава да причинява значителни щети, които засягат както ежедневието, така и здравето на гражданите, националните икономики и обществото Опитът и извлечените поуки, както и научните изследвания в тази област, позволяват на ЕИСК да предложи дългосрочни решения, които ще направят ЕС по-способен да реагира по устойчив начин на заплахите за здравето, свързани с COVID-19, но също и на други инфекциозни болести, както и да укрепи и подобри общата ответна реакция на държавите членки и координацията на световно равнище. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Европейския икономически и социален комитет (ЕИСК) счита, че за тази цел ЕС следва да развие капацитет за незабавна реакция, включително чрез оползотворяване и използване на съществуващите инструменти, за да бъде готов да реагира незабавно на появата на нови варианти или на друга пандемия. Той препоръчва да се разработи стратегия, която чрез интегриране на националните особености на всяка държава членка и пренасочване на основните акценти в една и съща посока да ни предостави набор от инструменти, който да обхваща всички аспекти на превенцията (ваксинация, превантивни здравни мерки, образование, комуникация и др.), лечението (лекарства, грижи за пациентите, медицинска рехабилитация, грижи и др.), реинтеграцията (в професионален план, в училище) и грижите (с особено внимание към хората, страдащи от продължителен COVID) и осигуряването на достъп до съществуващите и бъдещите икономически ресурси. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ваксинацията е един от стълбовете на превенцията. Тя позволява да се блокират едновременно две важни брънки в епидемиологичната верига (източник на инфекцията, начин на предаване, приемен организъм) — източникът на инфекцията и приемният организъм. Поради това е безусловно необходимо тази стратегия да се анализира непрекъснато и да се включват новите елементи по време на нейното прилагане. След преодоляването на първоначалните трудности днес ЕС и повечето държави членки вече разполагат със стратегия за ваксиниране. Стратегията на ЕС за ваксините осигури достъп до достатъчен брой безопасни и ефективни ваксини за всички. В няколко държави членки обаче равнищата на ваксинационно покритие са в застой и/или остават под оптималния праг (1). Рискът се увеличава и от по-ниската ефективност на ваксината при хора, които все още не са получили бустерна доза (включително около 9 милиона души на възраст 60 и повече години!) (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита, че тази ситуация може да се обясни по-специално с намаляването на бдителността, липсата на ефективност на информационните и образователните кампании и дезинформацията. Поради това той препоръчва засилване на комуникацията както в ЕС, така и в държавите членки, откриване на дезинформацията на ранен етап и приемане на необходимите мерки за противодействие, както и гарантиране на разработването и придобиването на нови комплексни ваксини, които заедно ще позволят защита както от новите варианти, така и от множествени инфекции (напр. COVID-19 и грип). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Тъй като сме изправени пред световна пандемия, когато става въпрос за мерки за ваксинация, не можем да ограничим разсъжденията си само до държавите — членки на ЕС. Поради това ЕИСК подкрепя категорично усилията на ЕС и някои държави членки да подкрепят, в съответствие с принципа на солидарност („Екип Европа“), партньорските държави (3) и Африканския съюз (както беше обявено на срещата на високо равнище през февруари 2022 г.), не само в областта на ваксинацията, но и в управлението на здравните и социално-икономическите последици от пандемията. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Друг важен елемент от мерките за борба с пандемията, е определянето и изпълнението на задачи във връзка с общественото здраве от отделните държави членки, които се вписват в мерките за намаляване на риска. ЕИСК счита, че в това отношение институциите на ЕС следва да играят важна роля за координиране и технически насоки, за да се засили изпълнението и ефективността на задачите във връзка с общественото здраве и да се гарантира издръжлива система за защита. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | В отговор на намаляването на интензивността на епидемичния риск отделните държави промениха своите стратегии за тестване. Извършват се тестове на лица със симптоми на инфекция с COVID-19 и изложените на пряк контакт с тях, на лица, изложени на риск от сериозно заболяване, и на онези, които са в редовен контакт с уязвими групи от населението (например здравни или социални работници). Тъй като този подход намалява броя на тестваните лица, това вероятно ще усложни тълкуването на епидемиологичните данни. Ето защо успоредно с тези преразгледани стратегии за тестване е важно също така да се гарантира надеждността на тестовете и епидемиологичната представителност, за да се осигурят полезни референтни показатели за епидемиологичните тенденции, които ще дадат възможност за бърза реакция. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Отделните държави членки използват бързи тестове за антигени, за да засилят допълнително цялостния си капацитет за тестване, по-специално когато капацитетът за PCR тестове е ограничен или когато са необходими по-бързи резултати, за да се отговори на клиничните нужди. Комитетът на ЕС за здравна сигурност създаде специална техническа работна група, която да преразглежда и редовно да актуализира общ за ЕС списък на бързите тестове за антигени, отговарящи на специфичните критерии за ефективност за SARS-CoV-2 (4), за да се гарантира намаляване на броя на фалшивите положителни и фалшивите отрицателни резултати (което е важно за получаването на реалистична картина на епидемиологичната обстановка и за повишаването на ефективността на мерките за борба с пандемията), както и надеждно откриване на инфекции, причинени от нови мутации. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | По отношение на другите мерки за борба с епидемията, особено внимание следва да се обърне на значението на проветряването и вентилацията. Честото естествено проветряване е изключително важно: достатъчно да му се обръща внимание, то е лесно за прилагане. Положението е доста различно по отношение на вентилацията в сградите. Ако вентилационната система не може да бъде ефикасно дезинфекцирана или ако вентилацията не е достатъчна, SARS-CoV-2 се предава основно в затворени помещения (напр. офиси, работни места, учебни заведения, търговски центрове и др.). Поради това държавите членки следва да обмислят използването на устройства, оборудвани с висококачествени филтри (5), по-специално на посочените по-горе места. За тази цел те трябва да положат допълнителни усилия (по отношение на техническите иновации и финансовите ресурси). Поради намаляващата интензивност на пандемията повечето държави членки премахнаха задължителното използване на маски (с изключение на здравните заведения). Въпреки това ЕИСК препоръчва, по-специално на уязвимите групи (лица над 60 години, лица с хронични заболявания, неваксинирани лица и др.) да продължат да носят маски, да спазват дистанцията и да дезинфекцират ръцете си на места, където се събират много хора, в недобре вентилирани помещения, в обществения транспорт и др., което би намалило риска от заразяване и вероятността от възобновяване на епидемията. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК одобрява и подкрепя становището на експертите, че целта на епидемиологичното наблюдение вече не следва да бъде да се установяват и докладват всички случаи, а по-скоро да се предоставят надеждни оценки за интензивността на предаването на вируса в общността, заболеваемостта от тежки форми на болестта и ефективността на ваксините. Възползвайки се от цифровизацията на здравната информация, държавите членки следва да разработят стратегии за възстановяване на системите за сентинелен надзор (6), насочени към остри респираторни инфекции, въз основа на първична и вторична медицинска помощ, и да ги допълнят чрез укрепване на други системи за наблюдение, като например мониторинг на отпадъчните води. За да може тези данни да се тълкуват, от съществено значение е възможно най-скоро да се определят критериите за единна система за докладване, която е споделена отговорност на ЕС и държавите членки. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | За да приемат и да участват активно в мерките за борба с пандемията, е важно гражданите на държавите членки да разбират причинно-следствените връзки. ЕИСК препоръчва създаването на образователна система, обхващаща здравната мрежа, училищното образование, образованието на работното място и медиите. За изготвянето на необходимите образователни материали следва да отговарят не само държавите членки, но и ЕС и СЗО. Това би увеличило значително ваксинационното покритие и сътрудничеството от страна на населението за предотвратяване на епидемията и би намалило вероятността от разпространение на фалшиви новини, които се считат за верни. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Някои участници се възползваха от пандемията чрез манипулиране на информация и намеса, включително дезинформация, за да подхранват и подклаждат за своя изгода чувството на несигурност, опасенията и реалните тревоги на гражданите, като излагайки на риск живота им и преди всичко подкопавайки ефективността на ответните действия в отговор на пандемията и общественото доверие в институциите, чиято задача е да се справят с пандемията от COVID-19. В допълнение към мерките, предприети до момента от ЕС и неговите държави членки, ЕИСК препоръчва на държавите членки да създадат система за наблюдение и сертифициране, която, в допълнение към откриването на фалшиви новини, да „обозначава със знак“ информацията, сертифицирана от експертите, за да се удостовери нейната автентичност и достоверност; тази информация следва да бъде съобщавана по надежден начин, така че гражданите на държавите членки да могат да се запознаят с нея, по-специално на майчиния си език. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Лекуването на COVID-19 е комплексна задача: това означава не само медикаментозно лечение, но и грижи за пациентите и поемане на разходите, медицинска рехабилитация и реинтегрирането на пазара на труда, както и дългосрочни грижи. ЕИСК препоръчва да се изготвят технически документи (насоки), съдържащи всички елементи на лечението, чийто постоянно актуализиран вариант да бъде достъпен онлайн (на официалните езици на всяка държава членка) |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Сред тези елементи, освен самото лечение, рехабилитацията и реинтеграцията са един от ключовите фактори за здравето и благосъстоянието на младите хора и работниците. Успешната професионална/училищна реинтеграция се осигурява съответно от медицинската служба на работното място или в училище, доколкото те предлагат индивидуална пътека въз основа на работното натоварване и изискванията, като по този начин намаляват значително броя на дните отпуск по болест и отсъствията от работа, ускорявайки процеса на рехабилитация и улеснявайки реинтеграцията. Затова ЕИСК препоръчва след рехабилитацията си в заведение пациентът да може да се възползва от рехабилитация и реинтеграция, организирани от медицинската служба на работното място или в училище; на равнището на всяка държава членка следва да се създаде правният и материален контекст за успешна рехабилитация и реинтеграция благодарение на сътрудничеството между работодателя (създаване на необходимите условия на труд), медицинската служба на работното място или в училище (гаранти на индивидуализиран професионален контекст за реинтеграция) и работника (като активен участник), което ще донесе значителни ползи за общественото здравеопазване и от икономическа гледна точка, както за държавите членки, така за Съюза. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | COVID-19 е комплексно заболяване, което оказва пряко и непряко въздействие върху здравето. Въпреки че все още не сме наясно с всички последици, знаем, че това е възпалително заболяване, засягащо почти всички органи (сърцето, белите дробове, мозъка, двигателната система, бъбреците, храносмилателните органи и др.), при което пациентите продължават да имат симптоми в продължение на седмици или дори месеци след възстановяването от острата фаза на заболяването — т.нар. „продължителен COVID“. Тези хора се нуждаят от специализирани грижи и рехабилитация. ЕИСК препоръчва, в допълнение към подкрепата от страна на ЕС (професионална и икономическа) всяка държава членка да улесни службите по трудова медицина при предоставянето на превантивни услуги за психично здраве, леснодостъпни за работниците (специалисти по психично здраве или психолози съгласно законодателството на държавата членка), за да допринесе за рехабилитацията на лицата, страдащи от психични заболявания (влошаване на когнитивните умения, намалена способност за учене и различни степени на депресия). Такъв подход е още по-обоснован, тъй като психични заболявания възникват не само в случай на „продължителен COVID“: обстоятелствата, произтичащи от пандемията (ограничения на свободата на движение, несигурност, страх, самота и др.) могат да доведат и до депресия, която често води до пристрастявания и дори, в най-тежките случаи, до самоубийства със сериозни последици за общественото здраве, както и в икономически и обществен план. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Не всички държави — членки на ЕС, имат еднаква икономическа мощ. За да се гарантират устойчивост, ефикасност и координация както в здравните системи и системите за обществено здравеопазване, така и в здравната индустрия, ЕИСК препоръчва техническата стратегия да бъде придружена от специфични финансови ресурси на ЕС (в допълнение към съществуващите фондове), които ще дадат възможност за ефикасни, устойчиви и издръжливи системи за защита на едно и също равнище. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Обобщение на приетата позиция

Пандемията от COVID-19 оказа множество въздействия върху общественото здраве, нашите здравни системи, нашите икономики и целия ни начин на живот. Предложенията на Комитета, изложени в раздела, озаглавен „Заключения и препоръки“, се вписват в мерките на ЕС за намаляване на рисковете и ще продължат да насърчават устойчивостта, ефикасността и издръжливостта на системата. Според нас затихването на пандемията е само временно и въпреки че облекчаването на мерките за намаляване на риска е от голяма полза, особено за гражданите, здравните системи и икономическите субекти, трябва да се подготвим за евентуално повторно избухване, поради което е необходимо да не се намалява предпазливостта. ЕИСК изразява надеждата, че приемането на неговите предложения ще укрепи допълнително капацитета на ЕС и държавите членки за предотвратяване, подготовка и реагиране при здравни кризи, за устойчиво управление на рисковете за здравето, свързани не само с COVID-19, но и с други заразни болести, както и за укрепване и подобряване на реакцията на държавите членки и координацията между тях и в световен мащаб.

3.   Предложени промени във връзка с разглежданите предложения

| 3.1. | В допълнение на съществуващата стратегия и с цел да се разшири нейният обхват, е важно институциите на ЕС да разработят комплексна стратегия, която чрез интегриране на националните специфики на всяка държава членка и пренасочване на основните акценти в една и съща посока да ни предостави набор от инструменти, който да обхваща всички аспекти на превенцията (ваксинация, превантивни здравни мерки, образование, комуникация и др.), лечението (лекарства, грижи за пациентите, медицинска рехабилитация, грижи и др.), реинтеграцията (в професионален план, в училище) и грижите (с особено внимание към хората, страдащи от продължителен COVID) и осигуряването на достъп до съществуващите и бъдещите икономически ресурси. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Поради това той препоръчва засилване на комуникацията и укрепване на медиите както в ЕС, така и в държавите членки, откриване на дезинформацията на ранен етап и приемане на необходимите мерки за противодействие, както и гарантиране на разработването и придобиването на нови комплексни ваксини, които заедно ще позволят защита както от новите варианти, така и от множествени инфекции (напр. COVID-19 и грип). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | За да се предотврати дезинформацията, следва да се създаде система за наблюдение и сертифициране, която, в допълнение към откриването на фалшиви новини, да обозначава информацията, сертифицирана от специалисти, със знак, доказващ нейната надеждност и достоверност в полза на всички граждани на Съюза. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Институциите на ЕС и ЕИСК следва да играят важна координираща роля и да подкрепят процеса на укрепване на изпълнението и ефективността на задачите във връзка с общественото здраве и гарантиране на издръжлива система за защита, като предоставят технически насоки и същевременно осигуряват адекватна информация за гражданското общество. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Следва да се предвидят специални финансови ресурси (разширяване на съществуващите източници на финансиране), за да се премахнат икономическите дисбаланси в областта на здравеопазването. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК препоръчва във всички държави членки да се създаде образователна система, обхващаща здравната мрежа, училищното образование, образованието на работното място и медиите. Въпреки че държавите членки са тези, които трябва да подготвят необходимите за тази цел образователни материали, ЕС и СЗО също следва да бъдат включени в този процес. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | След рехабилитация в заведение пациентът трябва да може да се възползва от рехабилитацията и реинтеграцията, организирани от службата за професионално здравеопазване или училищната здравна служба; следва да се създаде, в съответствие с националните специфики, правният и материалният контекст на успешна адаптация и реинтеграция благодарение на сътрудничеството между работодателя (създаване на необходимите условия за труд), медицинската служба на работното място или в училище (гаранти на индивидуализиран професионален контекст за реинтеграция) и работника (като активен участник). |
| --- | --- |

3.7.

4.   Общи бележки

| 4.1. | Комитетът счита, че стратегията на Европейската комисия (7), която цели да гарантира, че общите политически цели на ЕС се разработват съвместно от институциите на ЕС и държавите членки в съответствие с националното законодателство, е от съществено значение. Те включват действията на Европейската комисия в отговор на коронавируса (8) и нейния план за възстановяване (9). Двата градивни елемента на най-големия пакет от мерки за възстановяване, финансиран някога в Европа, са дългосрочният бюджет на ЕС и временният инструмент за възстановяване NextGenerationEU. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Фактът, че успоредно с настоящото становище се изготвя проектостановище по собствена инициатива (INT/989) относно „Подготвеност за извънредни ситуации“, подчертава значението на разглежданите предложения. Целта на становището по собствена инициатива е да даде възможност на ЕИСК да допринесе за дискусиите и бъдещите действия относно готовността за действие при извънредни ситуации, по-специално по отношение на въздействието върху предприятията от гледна точка на единния пазар, производството и потреблението. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | В друго становище (10) ЕИСК излага позицията си във връзка с предложението на Комисията за създаване на Европейски орган за готовност и реакция при извънредни здравни ситуации (HERA), чиято задача е да предотвратява, открива и реагира бързо на транснационални извънредни ситуации в областта на здравеопазването. ЕИСК приветства тази инициатива, но изразява загриженост във връзка с твърде ограничената роля, която HERA предоставя на Европейския парламент, регионалните публични органи, здравноосигурителните институции и организациите на гражданското общество и препоръчва да се осигури по-голяма прозрачност посредством адаптиране на HERA, от една страна, и по отношение на средствата, изразходвани от и чрез HERA, от друга. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | В друго становище (11) ЕИСК заявява, че „цифровият зелен сертификат“ следва да опрости в пътуванията за хората и да улесни движението им по време на пандемията от COVID 19, но набляга на факта, че притежаването на цифров COVID сертификат на ЕС не следва да ги освобождава от спазването на други мерки за намаляване на риска, а следва да се разглежда като преходна стратегия за държавите, които изискват постоянен механизъм за непрекъсната преоценка след приемането му. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК приветства неотдавнашното изготвяне на няколко становища, които са тясно свързани с подготвеността за справяне с кризата, предизвикана от COVID-19, в това число SOC/665 (12), в което се подчертава по-специално необходимостта ЕС и държавите членки да гарантират равен достъп за всички до качествени здравни грижи и социални услуги, да предприемат подходящи мерки за подобряване на условията на труд и здравето и безопасността на здравните специалисти и да гарантират, че достъпът до ваксинация продължава да бъде обществено благо и че медицинските иновации и реакции са достъпни за всички, независимо от тяхното равнище на доходи и държавата членка или региона, в който пребивават. Предвид подновения мандат на Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията (ECDC), ЕИСК изтъква колко е важно намаляването на неравнопоставеността в здравеопазването в ЕС да се превърне в една от приоритетните задачи на Центъра и в този контекст да се гарантира отделянето на необходимото внимание и на незаразните болести. Що се отнася до укрепването на ролята на Европейската агенция по лекарствата (EMA), Комитетът настоятелно призовава ръководните групи за лекарствата и медицинските изделия да включват гражданското общество и социалните партньори и да провеждат пълноценни консултации с тях. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | В друго свое становище (13) ЕИСК призовава за възможно най-бързо създаване на европейски механизъм за координация и бърза намеса. Необходимо е незабавно да се създаде работна група, съставена от експерти, която да координира знанията и ресурсите, за да се изгради мрежа от най-добрите центрове по вирусология и епидемиология и най-добрия диагностичен капацитет. ЕИСК счита, че здравната програма може да постигне осезаеми резултати само чрез възприемане на приобщаващ подход, включващ международните организации (включително Световната здравна организация), Конвенцията за правата на хората с увреждания и онези заинтересовани страни в сектора на здравеопазването, които познават най-добре ситуацията на гражданите по места, както и посредством редовна оценка на целите. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | В друго свое становище (14) ЕИСК приветства факта, че новата фармацевтична стратегия за Европа показва намерението на Комисията не само да насърчи конкурентоспособността на фармацевтичната промишленост, но и да гарантира доставките на безопасни и висококачествени лекарства на приемливи цени, както и финансовата устойчивост на здравните системи на държавите членки. В становището се подчертава основната роля на функциониращия, справедлив и ефикасен вътрешен пазар, на който се насърчават и възнаграждават истинските медицински иновации с действителна добавена стойност за здравеопазването, от една страна, а от друга, се засилва и конкуренцията с цел осигуряване на справедлив и финансово устойчив достъп до лекарствени продукти. |
| --- | --- |

4.7.

Брюксел, 13 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.ecdc.europa.eu/en/news-events

1

(2)  Европейски център за профилактика и контрол върху заболяванията (ECDC), Мониторинг на напредъка на ваксинацията срещу COVID-19, https://ec.europa.eu/health/health-security-and-infectious-diseases/crisis-management_bg

2

(3)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/bg/fs_22_870.

3

(4)  Техническа работна група по диагностичните тестове за COVID-19, https://health.ec.europa.eu/health-security-and-infectious-diseases/crisis-management_bg#ref-техническа-работна-група-по-диагностичните-тестове-за-covid-19.

4

(5)  Например самостоятелни устройства за пречистване на въздуха, оборудвани с високоефективни въздушни филтри за прахови частици (HEPA) или филтри със сравнима ефикасност и с UV-бактерицидно облъчване (UVGI), устройства в тръбопроводите на системите за отопление, вентилация и климатизация или поставени достатъчно високо в помещенията (UVGI на тавана на помещението).

5

(6)  „Сентинелният надзор“ дава възможност за наблюдение на честотата на поява на определени болести или състояния чрез доброволна мрежа от лекари, лаборатории и служби за обществено здравеопазване, за да се оцени стабилността или развитието на здравните равнища на населението.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy_bg

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response_bg

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/strategy/recovery-plan-europe_bg

9

(10)  ОВ C 275, 18.7.2022 г., стр. 58.

10

(11)  ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 146.

11

(12)  ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 109.

12

(13)  ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 251.

13

(14)  ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 53.

14

---

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/106

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Стратегия на ЕС за устойчиви и кръгови текстилни изделия

(COM(2022) 141 final)

(2022/C 443/15)

| Докладчик: | Florian MARIN |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Antonello PEZZINI |

Докладчик:

Florian MARIN

Съдокладчик:

Antonello PEZZINI

| Искане за консултация | Европейска комисия, 2.5.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Консултативна комисия по индустриални промени |
| Приемане от секцията | 24.6.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.7.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 202/0/2 |

Искане за консултация

Европейска комисия, 2.5.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Консултативна комисия по индустриални промени

Приемане от секцията

24.6.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

14.7.2022 г.

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

202/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Текстилната промишленост има потенциал да допринесе за постигането на екологичните цели на ЕС и трябва да поеме отговорност за въздействието си върху околната среда. Трябва да се постигне правилният баланс между разходите на производителите на текстилни изделия в края на жизнения им цикъл и конкурентоспособността на отрасъла. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | За да се включи в кръговия и цифровия преход, текстилната екосистема се нуждае от подходящи и гъвкави мерки, насочени към специфичните ѝ особености. Творчеството и устойчивите иновации следва неизменно да залегнат в стратегията за текстила. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Комитетът подкрепя въвеждането на широкообхватни изисквания за етикетиране, отнасящи се до степента на рециклируемост и екологичния отпечатък на текстилните изделия, които биха могли да стимулират потребителите да избират устойчиви продукти и да отдават приоритет на качеството, а не на количеството, но подчертава, че е необходима задълбочена оценка на въздействието и мащабна информационна кампания на европейско равнище. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) изразява загриженост относно практиките на нелоялна конкуренция и отправя искане за засилен надзор на пазара на вносни продукти и за по-добра координация и сътрудничество между националните правоприлагащи органи. Комитетът призовава за въвеждането на мерки, които да гарантират равнопоставеност между участниците във веригите за доставка на текстилни изделия, и препоръчва да се установят най-добри практики за устойчивост в световен мащаб, в пълно съответствие с техническите стандарти на Европейския комитет по стандартизация (CEN), Европейския комитет по стандартизация в електротехниката (CENELEC) и Европейския институт за стандарти в далекосъобщенията (ETSI). Същевременно Комитетът подчертава правото на здраве и защита на околната среда. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комитетът смята, че е необходимо да се укрепят съществуващите и бъдещите търговски споразумения и да се въведат клаузи за устойчивост и защита на правата на човека в Общата схема от преференции за развиващите се страни. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Комитетът очакваше, че ще се обърне по-голямо внимание на социалните аспекти в отрасъла, тъй като екологичният преход трябва да върви ръка за ръка със справедливия преход. Необходимо е да се подготвят допълнителни инициативи, свързани със социалния диалог и колективното договаряне. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Комитетът подчертава необходимостта от инвестиции и програми за укрепване на капацитета на инспектиращите институции и на оперативния капацитет на социалните партньори за наблюдение на глобалните споразумения, основните права и правата на работниците. За намаляване на различията между държавите членки и регионите в ЕС трябва да допринесе разумното използване на кохезионните фондове. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК счита, че на държавите членки следва да се предостави допълнителна помощ по отношение на трансграничното сътрудничество, надзора на пазара, ефективния контрол и хармонизираните стандарти, и призовава за процес на наблюдение на наднационално равнище. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Комитетът подкрепя задължителна дължима грижа за всички предприятия в ЕС, като се оказва специална подкрепа на МСП за спазването на изискванията, и призовава за строги мерки за забрана на икономическите отношения със субекти, които използват детски труд или не зачитат достойните условия на труд, залегнали в основните конвенции на МОТ. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Средствата на ЕС, които се влагат в отрасъла, следва да включват социални и екологични критерии за финансиране на проектите. ЕИСК призовава за специална инициатива на ЕС за подобряване на социалната сигурност, условията на труд, здравето и безопасността на работното място и заплатите в текстилния сектор, с участието на социалните партньори, както в ЕС, така и извън него. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Преходът към нови устойчиви бизнес модели, основани на екопроектирането, изисква ефективни политики в областта на материалите и дизайна, производството и разпространението, пазарното развитие, употребата и повторната употреба, събирането и рециклирането. Той трябва да се допълва от по-големи възможности за финансиране и стимули за местните производители да пренасочат производствените си процеси към висококачествени, трайни и подлежащи на рециклиране продукти. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Бъдещата схема за разширена отговорност на производителя следва да насърчава рециклирането на текстил от влакно до влакно за сметка на изкуствените кръгови процеси и трябва да бъде придружена от създаването на достатъчно пунктове за събиране на текстил във всички региони на всички държави членки, включително в селските райони. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК призовава за провеждане на национални кампании, които да популяризират възможностите за работа в текстилната промишленост, и за прилагане на програми за финансиране, насочени към повишаване на квалификацията и преквалификация на работната сила, както и на програми за професионално обучение и за чиракуване. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Комитетът отправя призив за специфични за сектора, хармонизирани социални и екологични правила за обществените поръчки в Съюза. Следва да се създаде европейски тристранен комитет за наблюдение и подкрепа на социалните или екологичните критерии в практиките на закупуване в текстилния отрасъл, включващ социалните партньори и организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Аспекти на конкурентоспособността

| 2.1. | ЕИСК обръща внимание на амбициозните цели, изложени в Съобщението на Комисията (1), но счита, че в него се посочват само необходими стъпки и бъдещи законодателни действия, ангажименти и делегирани актове, а не конкретни действия, които да бъдат насочени избирателно към постигането на тези цели за текстилния отрасъл. ЕИСК имаше готовност да се включи в по-задълбочена дискусия, която очакваше с нетърпение. При все това Комитетът оценява включването на темата за текстила в обсъжданията и счита, че обявените 16 бъдещи законодателни инициативи следва да бъдат последователни, реалистични и приложими. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Текстилната екосистема е изключително сложна, с особени характеристики за всеки компонент, които изискват подходящи и гъвкави мерки. За да се осигури подходящ кръгов и цифров устойчив преход, тези особености трябва да бъдат разглеждани по подобаващ начин и постепенно, а не да се прилага универсален подход. Войната в Украйна и повишаването на цените на енергията са допълнителни пречки пред производителността и постиженията на отрасъла. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Бързият темп на растеж на онлайн пазаруването създаде проблем с конкурентоспособността на текстилните предприятия и отрасълът изпитва затруднения, особено по отношение на големите платформи. Специално внимание трябва да се обърне на дружествата, които развиват дейност в няколко държави членки и в трети страни. ЕИСК счита, че са необходими регулиране на цифровите пазари и наблюдение на наднационално равнище, както и че на държавите членки следва да се предостави допълнителна помощ по отношение на трансграничното сътрудничество, надзора на пазара, ефективния контрол и хармонизираните стандарти. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Сред факторите, които допринасят за нарушаването на човешките и трудовите права, са политиката на закупуване, отношенията между търговските марки и различните подизпълнители, големите обеми и ниските цени. Друг фактор, който може да подкопае усилията на производителите за спазване на трудовите и човешките права и екологичните изисквания, е огромното влияние на търговските марки на равнището на веригите на доставки. ЕИСК призовава за мерки, които да осигурят равновесие между участниците във веригите на доставки. Освен това Комитетът настоятелно препоръчва стратегията на ЕС за текстила и всички бъдещи действия, свързани с нея, надлежно да отчитат особеностите на МСП и всички мерки да бъдат предшествани и придружавани от анализ на конкретното въздействие. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ЕИСК изразява загриженост относно практиките на нелоялна конкуренция и изисква засилен надзор на пазара на вносни продукти, особено що се отнася до готовите изделия, идващи от трети страни и влизащи на единния пазар. Необходими са по-добра координация и сътрудничество между националните правоприлагащи органи, за да се осигурят на потребителите безопасни и отговарящи на изискванията изделия. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ЕИСК припомня, че изискванията за екопроектиране в текстилната промишленост трябва да отчитат дълготрайността, възможността за рециклиране, както и за поправка и повторна употреба на изделията, а също и ограниченията за употреба на химикали и социалните права, което далеч надхвърля „класическите“ аспекти на промишления дизайн. ЕИСК отбелязва, че е необходимо да се намери правилният баланс между разходите, които ще възникнат за производителите на текстилни изделия в края на жизнения им цикъл, и конкурентоспособността на отрасъла. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Споразуменията за свободна търговия могат да допринесат за насърчаване на достойния труд, справедливите вериги на доставки и социалния диалог на равнище отрасъл. Комитетът счита, че е необходимо незабавно да се задълбочат главите за търговия и устойчиво развитие в рамките на съществуващите и бъдещите търговски споразумения и да се въведат клаузи за устойчивост и защита на правата на човека в Общата схема от преференции за развиващите се страни. В процеса на преговорите с участието на социалните партньори и гражданското общество следва да се използват предварителни и последващи оценки на въздействието върху правата на човека и околната среда, които следва да обхващат голям период от време в рамките на предприятието. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Предприятията от социалната икономика и неправителствените организации следва и трябва да бъдат включени и подкрепени, тъй като могат значително да допринесат за постигането на екологичните цели на текстилната екосистема. Въз основа на количеството пластмаса, използвано за производството на дрехи, ЕИСК счита, че ЕС следва да обмисли налагането на данък върху първичните синтетични влакна, за да се намали използването на първична пластмаса. Освен това процесите по поправка, събиране, подбор и рециклиране на отпадъците следва да отчитат разположението на промишлените предприятия, регионалните и геополитическите цели и развитието на селските райони. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Устойчивост, кръговост и екологичният преход

| 3.1. | ЕИСК би желал да подчертае, че независимо от бъдещото развитие на прехода към по-стабилна, устойчива и цифрова текстилна екосистема, удължаването на жизнения цикъл на изделията предлага по-големи ползи от рециклирането. Комитетът отбелязва също така необходимостта от създаване на действителен пазар на ЕС за вторични суровини и счита, че ЕС може да стане световен лидер в производството на вторични текстилни материали, ако се спазват изискванията за рециклиране. Принос за това може да има Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика (2). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК подкрепя задължението за по-голяма проследимост и прозрачност по отношение на броя на продуктите, които големите предприятия изхвърлят и унищожават. Освен това Комитетът приканва съзаконодателите да подкрепят оправомощаването на Комисията да въведе забрани за унищожаване на непродадени текстилни продукти и да насърчава, когато е необходимо, даряването на текстилни изделия на групи в неравностойно положение или на организации, занимаващи се с благотворителна дейност. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Замърсяването с микропластмаса, причинено от сегашния начин на производство на текстилни изделия, оказва значително въздействие върху околната среда. ЕИСК подкрепя заключението на Комисията, че това се дължи главно на съществуващите производствени процеси, особено на явлението „бърза мода“. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК посочва, че предприятията се нуждаят от финансова подкрепа за внедряване на технологии за автоматизирано сортиране на текстилни изделия, които не могат да се използват многократно, както и за разработване на подобрени съоръжения за рециклиране, включително възможност за проектиране на местни и регионални центрове за рециклиране и сортиране. Освен това за заинтересованите страни в сектора основна грижа трябва да бъде изграждането на инфраструктура за поправка на дрехи, като магазини и работилници. Във връзка с това Комитетът приветства инициативата на EURATEX за създаване на пет центъра за рециклиране на текстил (ReHub) в близост до европейските текстилни и шивашки райони, в които да се осъществява събиране, сортиране, преработка и рециклиране на промишлени, пред- и следпотребителски текстилни отпадъци. Комитетът счита, че са необходими технически, екологични, социални и енергийни стандарти за рециклирани продукти, които следва да бъдат транспонирани и прилагани на равнище ISO и включени в международните търговски споразумения. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК изразява загриженост, че текстилните отпадъци могат да бъдат изнасяни като стоки втора употреба, и счита, че трябва незабавно да се предприемат действия в тази насока на равнището на ЕС. Трябва да се въведе ефективен контрол върху химикалите във всички вериги за създаване на стойност. В допълнение ЕИСК призовава за въвеждане на най-добрите практики за устойчивост в световен мащаб, които да задължават купувачите и собствениците на марки да проверяват и изискват спазването на техническите стандарти на CEN, CENELEC и ETSI. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Комитетът счита, че в Съюза трябва да бъдат разработени специфични за сектора, хармонизирани социални и екологични правила за обществените поръчки, които да улеснят трансграничното участие и равнопоставеността, като крайната цел е да се създадат задължителни и хармонизирани системи в целия ЕС. Следва да се създаде европейски тристранен комитет за наблюдение и подкрепа на социалните и екологичните критерии в практиките на закупуване в текстилния отрасъл, включващ социалните партньори и организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Потребители и цифровизация

| 4.1. | ЕИСК отправя искане към Европейската комисия да изготви оценка на въздействието за евентуални подобрения в етикетирането на текстилни изделия, произвеждани/продавани на вътрешния пазар. На потребителите трябва да се осигури справедлив достъп до информация относно показателите за поправка, проследимостта и данните върху цифровия етикет. Комитетът счита, че въвеждането на широкообхватни изисквания за етикетиране относно степента на рециклируемост и екологичния отпечатък на текстилните изделия може да бъде важен стимул за потребителите да избират по-устойчиви текстилни изделия. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК изразява убеждението, че една мащабна информационна кампания на европейско равнище може да помогне на гражданите да подхождат информирано и да избират устойчиви изделия, като наред с това следва да се предвидят стимули за потребителите да отдават приоритет на качеството, а не на количеството, например чрез различни ставки на ДДС за устойчиви и неустойчиви продукти на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | За наблюдението на веригите на доставки са важни прозрачните и общодостъпни данни за изделията, рециклираните и повторно използвани материали, унищожаването на стоките, химикалите, използвани в производствения процес, социалното и трудово въздействие на производствения процес и въздействието върху околната среда, които засягат всяко предприятие във веригите на доставки. Освен това от решаващо значение за подобряването на екологичното и социалното състояние на текстилния отрасъл са създаването на рамка за отворени данни и гарантирането на свободен достъп за потребителите, гражданското общество и социалните партньори. ЕИСК счита, че трябва да се вземе предвид цифровата грамотност на потребителите, а съдържанието на данните да бъде насочено към всички заинтересовани страни във веригата на доставки. Трябва да се постигне правилният баланс между необходимостта от прозрачни данни и защитата на правата на индустриална собственост. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК изразява загриженост, че по-малко от 1 % от текстилните изделия в световен мащаб се рециклират в нови текстилни изделия (3) и счита, че бъдещата схема за разширена отговорност на производителя следва да създаде подходящи стимули, които да насърчават рециклирането на текстил от влакно до влакно за сметка на изкуствените кръгови процеси, един от които например е използването на полиестер от рециклирани пластмасови бутилки. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Образование и условия на труд

| 5.1. | Комитетът посочва, че биха могли да се дадат повече подробности относно социалните измерения на текстилния отрасъл и да бъдат подкрепени повече инициативи. Екологичният преход трябва да върви ръка за ръка със справедливия преход и Комитетът изразява съжаление, че не са обявени допълнителни инициативи, свързани със социалния диалог и колективното договаряне. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Справедливото преразпределение на добавената стойност във веригите на доставки и изделията, произведени по-отговорно, предполагат утвърждаване на колективното договаряне, намаляване на нетипичните форми на заетост и подходящ контрол на условията на труд. Наред с преминаването на отрасъла към устойчиво производство и цифрови технологии, съществува и остра нужда от квалифицирани работници. В сравнение с предходните години потребностите на отрасъла се изместват към средно- и висококвалифицирани служители. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Отрасълът е изправен пред сериозен проблем, свързан със застаряването, а работните места в него не са привлекателни за младите хора. Повечето от работниците в отрасъла са жени и това създава по-голям социален натиск върху екосистемата. Необходимо е да се обърне специално внимание на проблемите в селските райони, на дребните земеделски производители и тяхната роля в световните вериги за доставка. Комитетът призовава за провеждане на целеви кампании във всички държави членки, които да популяризират възможностите за работа в текстилната промишленост, и за прилагане на програми за финансиране, насочени към повишаване на квалификацията и преквалификация на съществуващата работна сила, и на програми за професионално обучение и чиракуване във всички държави членки, за да се създадат висококачествени работни места в текстилния сектор. Финансовите институции следва да включат социални условия в своите стандарти за изпълнение като договорно условие за финансиране. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Нарушенията на трудовите права и условията на труд (несигурна работа, твърде ниски заплати, липса на здравословни и безопасни условия на труд, принудителен труд) продължават да бъдат проблем, а различните доброволчески инициативи (социални одити, глобални споразумения, кодекси за поведение) се оказаха недостатъчно ефективни. ЕИСК се застъпва за изграждане и укрепване на капацитета на институциите за инспекция, за съгласуваност и сближаване на методите и критериите за проверка, за обучение на инспекторите и за сътрудничество със социалните партньори и гражданското общество както в ЕС, така и извън него. Инвестициите в повишаване на оперативния капацитет на социалните партньори за наблюдение на глобалните споразумения, основните права и правата на работниците са от първостепенно значение. Необходимо е разумно използване на кохезионните фондове, което да допринесе за намаляване на различията между държавите членки и регионите в ЕС. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | В контекста на много сложните и разпокъсани вериги за създаване на стойност пътят към устойчивост и социална справедливост изисква допълващи се подходи. Липсата на равновесие на силите и практиките на нелоялна конкуренция проправиха пътя за експлоатация на работниците и за производствен модел, който не е обвързан с екологичните ограничения. ЕИСК счита, че е необходим механизъм за подаване на жалби на европейско равнище и във всяка държава членка с участието на организираното гражданско общество, за да се гарантира правилното прилагане на стратегията и зачитането на правата на човека и трудещите се, както и на екологичните условия. Така следва да се избегне експлоатация, подронваща достойнството на работниците. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | ЕИСК оценява публикуваното неотдавна предложение за директива относно дължима грижа на дружествата във връзка с устойчивостта (4); счита, че е необходима задължителна дължима грижа за всички дружества в ЕС, като се оказва специална подкрепа на МСП за спазването на изискванията, и призовава за строги мерки, забраняващи икономическите отношения със субекти, които използват детски труд или не спазват достойните условия на труд, както е посочено в основните конвенции на МОТ. Комитетът отбелязва също така съществуващите в някои страни ограничения по отношение на синдикалната дейност и счита, че те са довели до трудови злополуки, тежки и нечовешки условия на труд, ниски заплати, липса на елементарни предпазни средства и т.н. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Свободата на сдружаване, правото на учредяване или присъединяване към профсъюз и участието в колективно договаряне не трябва да представляват пречка за текстилните работници. Средствата на ЕС, инвестирани в текстилната промишленост на равнището на ЕС, следва да включват социални и екологични критерии за финансиране на проекти, включени в таблицата за оценка. Поради спецификата на текстилната промишленост ЕИСК призовава за специална инициатива на ЕС за подобряване на социалната сигурност, условията на труд, здравето и безопасността на работното място и повишаване на заплатите, предназначена изключително за текстилната промишленост, с участието на социалните партньори, както в ЕС, така и извън него. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Финансиране и инвестиции

| 6.1. | Комитетът смята, че за укрепването на конкурентоспособността и намаляването на въглеродния отпечатък на европейската текстилна промишленост е необходима цялостна и взаимносвързана продуктова политика, придружена от по-строги разпоредби, пазарни инструменти и стимули, нови стандарти и подходяща информация за потребителите, производителите и другите заинтересовани страни. Механизмът за корекция на въглеродните емисии на границите може да намали риска от изтичане на въглеродни емисии и да гарантира, че цената на вноса отчита изцяло екологичния отпечатък. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Преходът към нови устойчиви бизнес модели изисква ефективни политики, свързани с материалите и дизайна, производството и дистрибуцията, пазарното развитие, употребата и повторната употреба, събирането и рециклирането, и трябва да бъде придружен от по-големи възможности за финансиране и стимули за местните производители да променят производствените процеси, да проучват и внедряват нови технологии, да въвеждат политики за устойчиво управление на отпадъците и да използват големия обем налични данни, като същевременно насърчават творческото пресъздаване на културните традиции. ЕИСК признава ролята на творческите текстилни отрасли за разработването на новаторски решения, които оказват положително въздействие върху други отрасли и допринасят за повишаване на европейската конкурентоспособност. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Ангажиментите по отношение на климата трябва да се прилагат на равнището на веригите на доставки, тъй като не марките са собственици на фабриките, в които се произвеждат изделията. Следва да се стимулират и дружества, които са неутрални по отношение на климата и използват 100 % възобновяема енергия. Пълноценното използване на целевите средства по линия на NextGenerationEU може да допринесе за гарантирането на стратегически инвестиции, икономически растеж и повишаване на благосъстоянието и заетостта, особено за МСП. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Промишлеността се нуждае от обща европейска рамка и финансова подкрепа, за да се произвеждат висококачествени, трайни и рециклируеми продукти. Това може да се постигне със значителни инвестиции в научноизследователската и развойна дейност и мащабни европейски програми, които да финансират и подкрепят сътрудничеството между големите дружества и МСП, с прякото участие на социалните партньори, академичните среди и други заинтересовани страни. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Въвеждането на схемата за разширена отговорност на производителя трябва да бъде придружено от създаването на достатъчно пунктове за събиране на отпадъци във всички региони на всички държави членки, които да са достъпни и в селските райони. ЕИСК отправя искане за конкретни мерки, предназначени за МСП, с оглед увеличаване на капацитета за осигуряване на проследимост и прозрачност на равнището на веригите на доставки и за гарантиране на подходяща връзка с производителите, като се обръща специално внимание на микропредприятията и малките предприятия. |
| --- | --- |

6.5.

Брюксел, 14 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Стратегия на ЕС за устойчиви и кръгови текстилни изделия.

1

(2)  Европейска платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика.

2

(3)  Европейска комисия — Стратегия за текстила

3

(4)  Предложение за директива относно дължима грижа на дружествата във връзка с устойчивостта и приложение

4

---

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/112 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/112

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно пътната карта относно критичните технологии за сигурността и отбраната

(COM (2022) 61 final)

(2022/C 443/16)

| Докладчик: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Jan PIE |

Докладчик:

Maurizio MENSI

Съдокладчик:

Jan PIE

| Искане за консултация | Европейска комисия, 2.5.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Консултативна комисия по индустриални промени |
| Приемане от секцията | 24.6.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.7.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 165/1/3 |

Искане за консултация

Европейска комисия, 2.5.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Консултативна комисия по индустриални промени

Приемане от секцията

24.6.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

14.7.2022 г.

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

165/1/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) напълно подкрепя целите на особено актуалната с оглед на руското нашествие в Русия пътна карта относно критичните технологии за сигурността и отбраната, а именно подобряване на научните изследвания, развитието на технологиите и иновациите и отслабване на стратегическите зависимости на ЕС в областта на критичните технологии и веригите на стойността за сигурността и отбраната. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК приветства амбицията, изразена в целта за развиване на всеобхватен подход, който прехвърля границата между гражданската и военната област и комбинира равнището на ЕС и националните равнища. Това начинание е сложно и предизвикателно и няма да се осъществи за един ден, но трябва да се действа с висока скорост. Нашествието в Украйна е призив да се действа много по-бързо от обикновено. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК призовава държавите членки да гарантират, че техните непосредствени реакции в отговор на руската агресия срещу Украйна са в съответствие със съдържанието и целите на пътната карта, която е дългосрочно начинание. Краткосрочните инвестиции в националната отбрана трябва да бъдат координирани на европейско равнище, за да се избегне допълнителна разпокъсаност и припокриване, а готовите обществени поръчки от трети държави не трябва да пречат на действащите или планираните европейски проекти за развитие. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК препоръчва Обсерваторията за критични технологии (ОКТ) да бъде снабдена с ясно управление, значителни ресурси и силна институционална позиция. ЕИСК приветства предложеното тясно сътрудничество с държавите членки и призовава за допълнителен форум за обмен със сектора, който има най-добри познания в областта на технологиите, веригите на доставки и критичните зависимости. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК е на мнение, че усвояването на резултатите на ОКТ в пътни карти и превръщането им във водещи инициативи трябва да бъде гарантирано. Преходът между отделните фази на технологичния и промишления цикъл може да бъде управляван успешно само ако е ясно чия е инициативата и какви са отговорностите. Съгласуваност и синергии са необходими не само хоризонтално между гражданските и отбранителните програми за научни изследвания, технологично развитие и иновации, но и вертикално между програмите за научни изследвания, технологично развитие и иновации и програмите за внедряване. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК е на мнение, че опростяването и рационализацията на програмите и инструментите на ЕС в подкрепа на научните изследвания, технологичното развитие и иновациите е от съществено значение за ползите на самите получатели. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК предлага създаването на онлайн обслужване на едно гише за МСП и новосъздадени предприятия, онлайн „Кът на МСП в ЕС“, което да предлага възможността да бъдат въведени предварително определени данни и да бъде получена обратно индивидуализирана информация относно най-подходящите програми на ЕС, които могат да предоставят подкрепа. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Основна информация

| 2.1. | Пътната карта относно критичните технологии за сигурността и отбраната е изготвена в отговор на искане на Европейския съвет от 25—26 февруари 2021 г., а именно да се начертае пътят за насърчаване на научните изследвания, технологичното развитие и иновациите и за намаляване на стратегическата зависимост на ЕС в областта на критичните технологии и веригите на стойността за сигурността и отбраната. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Актуализирането на новата промишлена стратегия за 2020 г.(„Изграждане на по-силен единен пазар за възстановяването на Европа“ през май 2021 г.) потвърди, че технологичното лидерство остава ключов двигател на конкурентоспособността и иновациите в ЕС, особено в областта на критичните технологии. Планът за действие на Комисията от февруари 2021 г. относно синергии между гражданската, отбранителната и космическата промишленост отчете нарастващата значимост на революционните и базовите технологии, произхождащи от гражданския сектор, за сигурността и отбраната на Европа и необходимостта от насърчаване на взаимното обогатяване на граждански и отбранителни технологии. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Оттук следва и решението за създаване на пътната карта, стратегически документ, който цели развитието на всеобхватен подход към технологиите за отбрана и сигурност, който преминава границата между гражданската и военната област и комбинира програми на ЕС и национални програми. Целта на пътната карта е да укрепи технологичния суверенитет на Европа в ключови стратегически сектори посредством подобряване на съгласуваността на всички свързани политики и инструменти на ЕС, от „Хоризонт Европа“ до Европейския фонд за отбрана, от европейския законодателен акт за интегралните схеми (1) до законодателния акт за данните (2), от регламента за контрол на преките чуждестранни инвестиции (3) до регламента за контрол на чуждестранните субсидии (4) и от предложената преработена директива за мрежовата и информационна сигурност (МИС) (5) до директивата относно устойчивостта на критичните субекти (6). В този документ се очертава широкообхватна концептуална политическа рамка, която засяга няколко взаимносвързани теми, с цел да се допринесе към стратегическия компас на ЕС (7). Публикуван е заедно със съобщение относно приноса на Комисията към европейската отбрана, в което се призовава за по-интегриран и по-конкурентен европейски пазар на отбраната в постоянно развиващ се геополитически и технологичен контекст, по-специално посредством засилване на сътрудничеството в рамките на ЕС, намаляване на разходите и подобряване на оперативната ефективност. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Пътната карта относно критичните технологии за сигурността и отбраната очертава пътя към подобряване на конкурентоспособността и издръжливостта на секторите за сигурност и отбрана на ЕС въз основа на следните елементи: установяване на критичните технологии и стратегическите зависимости, наблюдение и оценка на критичните технологии и веригите на доставки, технологичните пропуски и зависимости (посредством Обсерваторията за критични технологии, която понастоящем е в процес на създаване); насърчаване на научните изследвания и иновации с двойна употреба на равнището на ЕС; приканване на държавите членки да развиват координиран подход в целия ЕС към критичните технологии в контекста на стратегическия компас; подкрепа за иновациите и предприемачеството в областта на сигурността и отбраната посредством редица нови инструменти; и създаване, заедно с Европейската агенция по отбрана, на иновационна схема на ЕС в областта на отбраната за обединяване на съответните усилия в едно цяло. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Важен аспект от пътната карта е целта за намаляване на идентифицираните зависимости в областта на критичните технологии и веригите на стойността. Във връзка с това Комисията предлага интегрирането на съображения за сигурност, когато е уместно, в ключови промишлени и технологични инициативи на ЕС (напр. алианси и стандарти), докладване на необходимостта от провеждане на оценка на риска на веригите на доставки на критична инфраструктура (особено в цифровия сектор) и засилване на скрининга на преките чуждестранни инвестиции посредством насърчаването на всички държави членки да създадат национални механизми за скрининг. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Пътната карта точно отразява променящата се технологична обстановка, в която иновациите в търговските сектори са все по-голяма движеща сила за критичните технологии за сигурност и отбрана. ЕИСК приветства намерението на Комисията да развие всеобхватен подход, който прехвърля границата между гражданската и военната област и комбинира равнището на ЕС и националните равнища. Това обаче ще бъде предизвикателна и сложна задача, тъй като предполага цялостно преструктуриране на настоящия подход. Това няма да се случи за един ден, но трябва да се действа с висока скорост. ЕИСК е твърдо убеден, че руското нашествие в Украйна трябва да се разглежда като предупредителен сигнал да се действа много по-бързо от обикновено. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Същевременно ЕИСК иска да подчертае, че пътната карта е дългосрочен план и е необходимо да се следи да не бъде създадено отделяне от настоящите решения по възлагане на обществени поръчки на държавите членки, насочени към попълване на най-належащите пропуски в способностите възможно най-бързо. ЕИСК е твърдо убеден, че националните краткосрочни инвестиции трябва да бъдат координирани на европейско равнище, за да се избегне допълнителна разпокъсаност и припокриване, и да се гарантира, че готовите обществени поръчки от трети държави не подкопават европейската отбранителна технологична и индустриална база (ЕОТИБ), като пречат на действащите или планираните европейски проекти за развитие. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК също така е на мнение, че с цел да се насърчат синергиите, е важно да се разглеждат не само индивидуалните технологии и веригите на стойността, но и цялата екосистема, от която тези вериги са част. Действително е най-вероятно технологичните трансфери да се осъществят (или да започнат) между предприятия в такава екосистема. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Вниманието, което се отделя в пътната карта на технологии с двойна употреба и синергии между сигурност, отбрана и космическа промишленост, е важно за постигането на целите на ЕС в тези области. Същевременно технологиите с двойна употреба и синергиите сами по себе си не са нито средства, нито достатъчни. Главната цел на пътната карта е ЕС да стане устойчив и да може да се отбранява и срещу широкомащабни атаки (хибридни и военни). Това означава, че съществува необходимост също така да се увеличат инвестициите в отбраната и сигурността и да бъдат включени в пътната карта „чистите“ отбранителни технологии. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК призовава ЕК да направи оценка на икономическата и социалната цена на критичните зависимости и липсата на технологичен суверенитет в областта на отбраната. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Обсерваторията за критични технологии (ОКТ) ще заема централно място в предложения подход. Тя ще идентифицира, наблюдава и оценява критичните технологии, тяхното възможно приложение и свързаните вериги на стойността и доставките, и ще наблюдава технологичните пропуски и първопричините за стратегическите зависимости и уязвимости. За да изпълни тези задачи, ЕИСК подчертава необходимостта от това обсерваторията да бъде снабдена със значителни ресурси, стабилна институционална позиция и ясно управление. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК е на мнение, че е важно да се разбере как ще бъде създадена обсерваторията и как ще функционира на практика. За да изпълни функциите си, ОКТ следва да създаде цели, правила и критерии за оценка на технологиите. За да идентифицира критичните технологии, тя ще трябва да създаде тесни връзки с процесите на идентифициране и планиране на необходимостите от способности, а с цел да съчетава способностите и технологиите, ще трябва да развие подходяща таксономия, която в идеалния случай ще е приложима в областта на сигурността, отбраната и космическата промишленост. За това е от съществено значение ОКТ да работи в тясно сътрудничество с Европейската агенция по отбрана и други. На последно място, за да идентифицира критичните зависимости, ОКТ ще трябва да събере стабилни знания и разбиране за основите на веригите на стойността и доставките. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Планът е да се представя класифициран доклад на държавите членки веднъж на всеки две години. ЕИСК поставя под въпрос този дълъг интервал между докладите, като се има предвид бързо развиващата се технологична и промишлена среда. Събраната от обсерваторията информация ще бъде силно чувствителна, тъй като установяването на критичните технологии се равнява на докладване на уязвимостите, оттук следва необходимостта от подходящо класифициране и управление на информацията и гарантиране, че позициите, които заема, се приспособяват бързо към променящата се стратегическа среда. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Пътната карта също така предвижда създаването на експертна група с държавите членки в рамката на ОКТ с цел обмен на информация в поверителна среда. ЕИСК силно препоръчва също така да се създаде здрава и постоянна връзка с европейската отбранителна промишленост, европейския отрасъл на сигурността и европейската космическа промишленост, които имат най-добрите познания в областта на веригите на доставките и критичните зависимости. Трябва да бъдат намерени целесъобразните механизми, които позволяват надежден обмен на конфиденциална информация с индустрията. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК е на мнение, че усвояването на резултатите на ОКТ в пътни карти и превръщането им във водещи инициативи също е от ключово значение. Преходите между отделните фази на технологичния и промишления цикъл могат да бъдат управлявани успешно само ако е ясно на всеки етап чия е инициативата и какви са отговорностите. Съгласуваност и синергии следователно са необходими не само хоризонтално между гражданските и отбранителните научни изследвания, технологично развитие и иновации, но и вертикално между програмите за научни изследвания, технологично развитие и иновации и програмите за внедряване. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | С цел да засили киберсигурността и киберотбраната, Комисията ще предложи регулаторно действие за киберустойчивост и ще поиска от европейските организации за стандартизация да създадат хармонизирани стандарти за киберсигурността и неприкосновеността на личния живот. Заедно с държавите членки тя също така ще засили подготвеността за широкомащабни киберинциденти. ЕИСК е твърдо убеден, че способностите в областта на киберсигурността следва да бъдат развивани не само по дефанзивен, но и по офанзивен начин. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК е на мнение, че програмите и инструментите на ЕС, които подпомагат научните изследвания, технологичното развитие и иновациите, посочени в Поле 2 (на стр. 7 и 9) от пътната карта, са сложни и слабо координирани, поради което са необходими опростяване и рационализация в полза на самите получатели. Предложено е онлайн обслужване на едно гише за МСП и новосъздадени предприятия. Започвайки в пилотна фаза с МСП в областта на отбраната и сигурността, този онлайн „Кът на МСП в ЕС“ ще позволи въвеждане на предварително определени данни и получаване на първоначална оценка на най-подходящите програми, които могат да предоставят публична подкрепа на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Пътната карта основателно изтъква, че ЕС има политически инструменти освен програмите и инструментите за научни изследвания, технологично развитие и иновации, които могат да допринесат за намаляването на стратегическите зависимости в секторите на сигурността и отбраната. ЕИСК е на мнение, че тези инструменти са важни за преодоляване на несъответствията между развитие и индустриализация, т.е. за усвояването на пазара на резултатите от научните изследвания, технологичното развитие и иновациите. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Основна задача е също така да се гарантира, че държавите — членки на ЕС, купуват от европейските доставчици, когато критичната технология е развита и частично финансирана от публичната подкрепа на ЕС. В случай на отсъствие на последователна политика на закупуване както на равнището на ЕС, така и на равнището на държави членки, ЕИСК изразява загриженост, че европейските пазари, поради своята разпокъсаност и цялостен малък размер в глобален мащаб, рискуват да не могат нито да постигнат необходимите икономии от мащаба за намаляване на разходите, нито да генерират достатъчна дейност, за да гарантират съществуването на начеващите новосъздадени предприятия. Като цяло обединеният европейски пазар потенциално е много голям, но разходите са некоординирани (8). |
| --- | --- |

4.9.

Брюксел, 14 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейски законодателен акт за интегралните схеми, COM(2022) 45 final, 8 февруари 2022 г.

1

(2)  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно хармонизирани правила за справедлив достъп до данни и тяхното използване (Законодателен акт за данните), COM(2022) 68 final, 23 февруари 2022 г.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2019/452 на Европейския парламент и на Съвета от 19 март 2019 година за създаване на рамка за скрининг на преки чуждестранни инвестиции в Съюза (ОВ L 79 I, 21.3.2019 г., стр. 1).

3

(4)  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно чуждестранните субсидии, които нарушават функционирането на вътрешния пазар, (COM(2021) 223 final, 5 май 2021 г.

4

(5)  Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно мерки за високо общо ниво на киберсигурност в Съюза и за отмяна на Директива (ЕС) 2016/1148, 16 декември 2020 г., COM(2020) 823 final.

5

(6)  Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно устойчивостта на критичните субекти, COM(2020) 829 final, 16 декември 2020 г.

6

(7)  Съвет на Европейския съюз, Брюксел, 21 март 2022 г.

7

(8)  САЩ изразходва 750 милиарда щатски долара годишно за отбрана; Китай изразходва между 200 и 300 милиарда щатски долара (източниците се различават съществено), а НАТО (ограничено до европейските държави без Обединеното кралство и Турция, но с Норвегия) изразходва 250,7 милиарда щатски долара.

8

---

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/116

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно географските означения на Европейския съюз за вина, спиртни напитки и селскостопански продукти и относно схемите за качество на селскостопанските продукти, за изменение на регламенти (ЕС) No 1308/2013, (ЕС) 2017/1001 и (ЕС) 2019/787 и за отмяна на Регламент (ЕС) No 1151/2012

(COM(2022) 134 final — 2022/0089 (COD))

(2022/C 443/17)

| Докладчик: | Decebal-Ștefăniță PADURE |
| --- | --- |

Докладчик:

Decebal-Ștefăniță PADURE

| Консултация | Европейски парламент, 7.4.2022 г.
  Съвет, 12.4.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 192, параграф 1 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 30.6.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 13.7.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 203/0/1 |

Консултация

Европейски парламент, 7.4.2022 г.

Съвет, 12.4.2022 г.

Правно основание

Член 192, параграф 1 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

30.6.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

13.7.2022 г.

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

203/0/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства инициативата на Комисията да представи предложение за нов регламент, чрез който да се укрепи действащата система за географски означения (ГО) за селскостопански продукти, спиртни напитки и вина. Приносът на ГО за развитието на селските райони и опазването на техните общности, ландшафт и културно наследство е от съществено значение и заслужава възможно най-добрата и най-ефективна система. Работата, свързана с конкретни региони, тяхното ноу-хау, територия и култура, е съществувала много преди да бъде създадена правна основа на ЕС за тази цел. От съществено значение е тази система да се запази и да ѝ се осигури възможно най-високата защита. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК би желал да подчертае, че ГО са вече добре функционираща система, която наскоро (2021 г.) беше преразгледана с приемането на преразгледания Регламент (ЕС) No 1308/2013 относно общата организация на пазарите на селскостопански продукти (ООП) (1). ЕИСК призовава Европейския парламент и Съвета да вземат предвид това и внимателно да оценят и изготвят всяко изменение, предложено в рамките на новото преразглеждане, за да гарантират, че то действително укрепва системата. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК смята, че ГО представляват много специфична система, която е много повече от право върху интелектуална собственост и не следва да се управлява като търговска марка. Поради тази причина ЕИСК призовава институциите на ЕС, преди да вземат каквото и да е решение, внимателно да преценят необходимостта и добавената стойност от прехвърляне на делегирането на задачите по управление на ГО от ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ на външна агенция. Важно би било също така да се прецени дали определената агенция притежава експертния опит и необходимите знания, за да управлява ефективно делегираните задачи. ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ следва да продължи да бъде основният фактор, отговарящ за управлението на ГО, а ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ следва да осигури признаването и защитата на тази система на международно равнище чрез търговски споразумения и повишаване на осведомеността. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита, че всяко делегиране на правомощия следва да бъде стриктно описано в основния текст на регламента и да бъде ограничено до административни задачи. Всяко решение относно заявленията, измененията, отмяната или възражението срещу ГО следва да остане изцяло в ръцете на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“. Освен това в предложението следва да се изясни, че регистрацията на ГО и всяка друга процедура, свързана с управлението на ГО, трябва да останат абсолютно безплатни, независимо от това коя организация осъществява процеса. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК приветства възможността за включване на гаранции за устойчивост за ГО. Той обаче насърчава съзаконодателите да се консултират с производителите на продукти с ГО, за да преценят дали тези гаранции за устойчивост да бъдат включени директно в спецификациите на продукти с ГО или да се прилагат за конкретни случаи. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че критериите за признаване на гаранциите за устойчивост следва да бъдат включени директно в регламента, а не чрез делегирани актове, които да бъдат приети на по-късен етап, за да се осигури правна сигурност за групите производители, които желаят да поемат такива гаранции. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | От изключителна важност е групите на производителите да бъдат укрепени и да им се предоставят възможно най-големи правомощия. Поради това ЕИСК приветства предложението да им бъдат предоставени правомощия по отношение на използването на ГО за продукти, които са съставки, и по отношение на защитата им в интернет. На групите производители, обаче, следва да се предоставят допълнителни средства извън бюджета на общата селскостопанска политика за упражняване на тези правомощия. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Що се отнася до вътрешното управление и състава на групите производители, ЕИСК призовава съзаконодателите да се консултират с организациите на производителите на продукти с ГО, за да оценят този аспект на предложението. Той ги призовава също да гарантират, че малките производители с ГО няма да бъдат поставени в неравностойно положение в сравнение с големите производители в рамките на тези групи. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Защитата на ГО като цяло е от изключително значение. В тази връзка защитата срещу наподобяване също е от съществено значение и ЕИСК приветства всякакви разпоредби, които биха могли да я подсилят. Въпреки това ЕИСК изразява опасение, че включването на подробно определение на наподобяването може да има обратен ефект, тъй като няма да бъде адаптирано към тази практика, която се развива във времето. ЕИСК препоръчва да се заличи определението и вместо това да се разчита на съдебната практика на Съда на Европейския съюз. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | За да се гарантира, че потребителите, които купуват продукти с ГО, са напълно информирани, ЕИСК препоръчва използването на QR код, предоставящ връзка към информацията, свързана с ГО, в регистъра eAmbrosia, както и към уебсайта на производителя и неговия сертификат на производител. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Информираността на потребителите е от съществено значение за успеха на ГО. ЕИСК призовава продуктите с ГО да бъдат силно подкрепяни от политиката на ЕС за популяризиране на селскостопанските продукти, а производителите на продукти с ГО да се възползват от маркетинговата подкрепа и експертния опит, предоставяни от Комисията или от държавите членки. Считаме също, че държавите членки следва да насърчават присъждането на допълнителни точки при възлагането на обществени поръчки за продукти, сертифицирани като продукти с ГО. Освен това ЕИСК препоръчва с предложението да бъдат създадени кампании за повишаване на осведомеността за системата на ГО, като се отправят послания от обществен интерес по обществени национални и европейски телевизионни канали. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | И накрая, ЕИСК призовава съзаконодателите да включат в регламента мерки за насърчаване на системата за ГО сред производителите и да им предоставят експертния опит и административна подкрепа, от които се нуждаят, за да регистрират своите продукти, както и всякакъв друг вид необходима помощ, особено в регионите, които не са достатъчно представени в схемата за ГО. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Въведение

| 2.1. | Географските означения (ГО) са инструмент, който позволява да се идентифицират продукти, чиито качества, репутация и други характеристики са свързани с човешки и природни фактори, отнасящи се до определен регион. Географските означения са официално признати и залегнали в законодателството на ЕС от 1970 г. за вината, а от 1992 г. — за селскостопанските продукти и хранителните стоки (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Тази политика на ЕС представлява истински успех, тъй като увеличава приходите на производителите чрез създаване на добавена стойност за техните продукти (средната цена на продукт с ГО е 2,11 пъти по-висока от цената на съпоставим продукт без ГО), но също така стимулира развитието на регионите и селските общности, с които са свързани. ГО са изиграли важна роля и за запазването на някои специфични земеделски техники, сортове растения и древни породи животни. Понастоящем продуктите с ГО представляват 7 % от общите продажби на селскостопански и хранителни продукти в ЕС и 15,5 % от общия му износ (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | По своята същност ГО са тясно свързани с конкретни региони и техните селски общности. Чрез тази привилегирована връзка и своята икономическа добавена стойност ГО допринасят не само за икономическото развитие на тези региони и общности, но и за запазването и дори укрепването на тяхното културно наследство и идентичност. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Неразривната връзка между географското означение и неговия регион представлява също така чудесен инструмент за предотвратяване на делокализацията и за запазване на работните места в европейските селски райони. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Благодарение на специфичната форма на управление чрез групи производители, свързани с конкретни региони, която предлага на първичните производители известна степен на контрол върху разпространението им, е доказано също така, че ГО създават стойност нагоре по веригата, което е от полза за първичните производители. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Тази обвързаност с даден регион, неговите хора и земята е в основата на ГО и ги отличава от марките, които са свързани с компании. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Във връзка със създаването на новата Обща селскостопанска политика (ОСП), приета окончателно през 2021 г., и по-конкретно на преразглеждането на Регламента за общата организация на пазарите (ООП), бяха направени няколко изменения в системата за ГО, за да се облекчи административната тежест за производителите и да се засили контролът им върху произвежданите от тях продукти с ГО, като същевременно се запази високото качество, свързвано с тези продукти. Тези изменения се приеха от сектора като изключително положителни. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | В контекста на своята стратегия „От фермата до трапезата“ Комисията реши да пристъпи към ново преразглеждане на системата на ГО, за да я подобри допълнително и да засили приноса ѝ към устойчивостта. На 31 март 2022 г. Европейската комисия публикува предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно географските означения за вина, спиртни напитки и селскостопански продукти и относно схемите за качество, за изменение на регламенти (ЕС) No 1308/2013, (ЕС) 2017/1001 и (ЕС) 2019/787 и за отмяна на Регламент (ЕС) No 1151/2012 (4). Обявените цели на предложението са по-нататъшно рационализиране на системата, подобряване на защитата и контрола на ГО, предоставяне на правомощия на групите производители и по-добро интегриране на устойчивостта. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства целите на Комисията и смята, че тя е определила точно елементите, които трябва да бъдат променени, за да се подобри още повече тази вече добре функционираща система, като например: опростяване и хармонизиране на някои процедури, възможност за включване на доброволни гаранции за устойчивост в производството на продукти с ГО, предоставяне на правомощия на групите производители чрез допълнителни права, засилване на защитата на ГО в интернет или по-добро прилагане на контрола. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Въпреки че това предложение подкрепя основателни цели и че за постигането им са ясно определени елементите, които се нуждаят от някои корекции, ЕИСК изразява известна загриженост по отношение на някои от предложените промени на тези елементи. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК би желал също да подчертае, че системата за ГО вече функционира добре и беше подобрена чрез преразглеждането на ООП през 2021 г. Ето защо е от съществено значение новото преразглеждане да бъде внимателно проведено, за да укрепи системата и неотдавнашното ѝ преразглеждане. ЕИСК счита, че институциите на ЕС трябва да се въздържат от всякакви прибързани действия, които биха могли да доведат до преразглеждане, противоречащо на целите ѝ, и по този начин да отслабят тази успешна политика. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | С цел да се гарантира, че новото преразглеждане наистина ще укрепи системата на ГО, ЕИСК счита, че е изключително важно производителите на продукти с ГО да бъдат включени в процеса във възможно най-голяма степен и да се вслушаме в техния опит, нужди и желания. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Опростяването на процедурата за регистрация на ГО, целящо да повиши привлекателността на тази схема за производителите, не трябва да води до загуба на доверието на потребителите в системата. Успехът на ГО се гради на тяхната репутация за качество и автентичност в очите на потребителите. Трябва да внимаваме да не застрашим тези елементи при опростяването на процедурата за регистрация. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Предложението обединява всички процедури за регистрация, изменение, заличаване и защита на ГО за селскостопански продукти, вина и спиртни напитки. Що се отнася до контрола, в него се обединяват процедурите за селскостопанските продукти и спиртните напитки, докато процедурите за ГО на вината запазват собствените си правила. ЕИСК приветства това рационализиране на процедурите, но би желал да подчертае, че не бива да се отива по-далеч, за да се запазят особеностите на всеки сектор. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК приветства въвеждането на възможността за избор между подаване на възражение или само на „декларация за възражение“ в рамките на три месеца след публикуването от Комисията на заявлението за даден продукт. Тази „декларация за възражение“, която представлява коментар/бележка по заявлението за продукта, но не се противопоставя на неговата регистрация, вероятно ще облекчи административната тежест, свързана с управлението на възраженията. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ГО представляват уникален вид право върху интелектуална собственост, което се различава изключително много от търговските марки поради неразривната си връзка с конкретен регион, неговата култура, селски общности, ландшафт и историята на селскостопанските практики. Като се имат предвид тези особености, ЕИСК изразява съмнение относно предложението на Комисията за прехвърляне на някои елементи от управлението на ГО на Службата на Европейския съюз за интелектуална собственост (EUIPO) или на друга агенция, която не разполага с техническите познания в областта на селското стопанство и със задълбоченото разбиране на естеството на ГО, каквито притежава единствено ГД „Земеделие и развитие на селските райони“. В това отношение следва да се докажат необходимостта от делегиране на задачи, както и капацитетът на агенцията, определена да изпълнява тези задачи. Освен това, като се има предвид значението на връзката между ГО и селското стопанство, както и политическата чувствителност, свързана с тяхното управление, ЕИСК счита, че всяко решение относно регистрацията, процедурите по възражение или измененията следва да остане стриктно в правомощията на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Делегирането на задачи на EUIPO, както е описано в предложението, е неясно. Предвид рисковете, свързани с делегирането на задачи по управлението на ГО на орган, който не притежава специални познания в областта на селското стопанство, ЕИСК счита, че всяко делегиране следва да бъде точно описано и ограничено в самия регламент, а не чрез делегирани актове. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Мониторингът на дейността на EUIPO по отношение на управлението на ГО, както е предвидено в предложението, не изглежда достатъчен, за да гарантира правилното управление на ГО. За да се осигури подходящ мониторинг, в самото предложение следва да се посочат точните критерии за оценка. ЕИСК счита също, че Европейският парламент и Съветът следва да имат право да възлагат отново делегираните задачи обратно на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, в случай че мониторингът разкрие недостатъци в управлението на задачите от страна на EUIPO. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Като се има предвид значението на ГО в търговията на ЕС, ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ следва да включи признаването и защитата на ГО на ЕС във всички търговски споразумения и да ги насърчава на международно равнище. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | С предложението се въвежда възможност за групите производители на продукти с ГО да включат гаранции за устойчивост в изискванията за ГО. В тази връзка ЕИСК би искал да подчертае, че поради същността си, която се корени в близостта им до даден регион, неговата селска общност и ландшафт, ГО вече включват елементи на устойчивост. Във връзка с това ЕИСК оценява желанието, заявено в предложението, за запазване на доброволното включване на допълнителни гаранции за устойчивост за ГО. Независимо от това възможността производителите да направят своите продукти по-устойчиви със сигурност представлява удобен случай за по-нататъшно засилване на приноса на ГО към устойчивостта. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Устойчивостта се състои от три различни стълба: екологичен, икономически и социален. От съществено значение е да се гарантира, че гаранциите за устойчивост на ГО отразяват всеки от тези три стълба, тъй като ГО могат да допринасят не само за екологичната, но и за икономическата и социалната устойчивост поради заетостта и добавената стойност, които създават в селските райони. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | В предложението се предлага гаранциите за устойчивост да бъдат включени в самите спецификации на продуктите с ГО. Това би означавало, че включването или изменението на тези гаранции за устойчивост би било доста сложно и трудоемко, тъй като би изисквало преминаване през процедурата за изменение на ГО. Това би означавало също така, че всички производители на такива продукти с ГО ще трябва да спазват тези гаранции за устойчивост и следователно няма да могат да бъдат разграничавани на пазара въз основа на устойчивостта на своите продукти. Пазарната диференциация между производителите с едно и също ГО често се превръща в проблем за големите ГО. Поради тези причини ЕИСК счита, че институциите на ЕС следва да се консултират с производителите с ГО, за да преценят дали гаранциите за устойчивост следва да бъдат включени в самата спецификация на продукта с ГО, или е по-подходящо да бъдат включени в специална схема. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | ЕИСК счита, че възможността за приемане на делегирани актове, определящи критерии за признаване на съществуващи стандарти за устойчивост на по-късен етап, поставя производителите в ситуация на несигурност, която би могла да ги възпре от приемането на гаранции за устойчивост за ГО. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Ролята на групите производители на продукти с ГО, които трябва да управляват и развиват собствените си ГО, за да защитят продукта, репутацията си и потребителите, не трябва да се отслабва, а да се засилва. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Участието на държавни служители и потребителски организации във вътрешното функциониране на групите производители, както е предвидено в предложението, може допълнително да усложни работата на тези групи. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Като се има предвид, че системата на ГО следва да остане средство за защита на земеделските производители, признаването на групите производители, както е предложено в член 33, параграф 2, следва да се основава само на дела на представените производители, а не на дела на количеството продукти с ГО, произведено от групите производители. Ако това не е така, институциите на ЕС следва да включат в предложението инструменти, които да позволят предотвратяването на случаите, в които малцинство от големи производители с дадено ГО блокира решения, които се подкрепят от голямото мнозинство от производители със същото ГО. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Причината за създаването на разделение между два различни вида групи производители, представено в предложението, не е пределно ясна. ЕИСК си задава въпроса дали това няма да усложни още повече управлението на ГО, вместо да го подобри. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | В предложението „група производители“ означава „всяка асоциация, независимо от правната ѝ форма, съставена основно от производители или преработватели на един и същ продукт“. Това определение не включва производителите на суровини. Като се има предвид съществената роля, която играят производителите на суровини в защитените наименования за произход (ЗНП), би било уместно да се поиска включването им в „признатите групи производители“ със ЗНП. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | ЕИСК приветства предложението на Комисията да се предостави на групите производители известен контрол върху използването на ГО за продукт, който е съставка в даден продукт, по отношение на наименованието на хранителния продукт и маркетинга на съответния преработен продукт. Това би засилило способността на групите производители да контролират репутацията на високото качество на своя продукт. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Поради добавената си стойност географските означения са особено изложени на измами. ЕИСК счита, че е необходимо да се засили тяхната защита и да се подобри контролът. Предложението включва някои интересни елементи по отношение на този аспект, като например: подобряване на сътрудничеството и обмена на информация и взаимопомощта между държавите членки, както и с Комисията, създаване на сертификат за производителите с ГО или възможност за отмяна или прехвърляне на наименование на домейн. Някои други предложения, които са по-конкретни относно защитата на ГО в интернет, изглежда не са достатъчно амбициозни или не разполагат с необходимите инструменти за налагане на такава защита. ЕИСК подчертава, че на производителите следва да се даде правото да защитават своите продукти, но в никакъв случай не трябва да се считат за отговорни за това. Отговорността за защитата на ГО следва да продължи да се носи от Комисията и държавите членки, които трябва да положат всички необходими усилия, за да осигурят тази защита. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | ЕИСК счита, че е изключително важно да се защитят ГО от измамните практики на наподобяване. Тази защита вече е включена в законодателството, регулиращо системата на ГО. В предложението се добавя определение на наподобяването. Комитетът счита, че предоставянето на много точно определение за наподобяването носи рискове за отслабване на защитата срещу подобни практики, тъй като те се развиват във времето. ЕИСК препоръчва да се заличи определението и вместо това да се разчита на съдебната практика на Съда на Европейския съюз. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Понастоящем съществуват над 3 300 регистрирани ГО. Около 80 % от тези ГО обаче се намират само в шест държави — членки на ЕС (5). Това ясно показва недостатъчното представителство на много държави — членки на ЕС, в системата на ГО. Освен това съществува риск тази разлика да се задълбочи, тъй като държавите членки с много ГО придобиват опит в практическото и административното им управление, който може да бъде от полза за новите производители, желаещи да регистрират своите продукти, докато производителите в други държави членки се чувстват недостатъчно подготвени да извършат регистрацията на своите продукти. ЕИСК изразява съжаление, че в предложението не се предвиждат мерки за улесняване и подпомагане на регистрацията на ГО за новите производители, нито за популяризиране на системата сред тях. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | В оценката на Комисията, публикувана през 2021 г., се подчертава фактът, че в някои страни все още липсва осведоменост на потребителите относно ГО (6). В това отношение кампаниите за маркетинг и популяризиране са от съществено значение, както показва въздействието на кампаниите на ЕС за популяризиране на ГО. ЕИСК счита, че преразглеждането на системата следва да включва инструменти в подкрепа на популяризирането и повишаването на осведомеността за ГО. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | С предложението се въвежда създаването на сертификати за производителите, които отговарят на спецификациите на продукти с ГО. ЕИСК счита, че ако бъдат внимателно разработени и добре управлявани, тези сертификати биха могли да улеснят търговията, като същевременно запазят високо ниво на защита срещу измами. QR код на продуктите с ГО също може да осигурява директен достъп до този сертификат. |
| --- | --- |

4.22.

5.   Заключителни забележки

| 5.1. | Системата на ГО е изключително успешна политика на ЕС, която дава възможност да се запазят уникалното „ноу-хау“ и културното наследство, като същевременно се увеличават доходите на производителите и се съживяват селските райони. Както се посочва в оценката на Комисията, публикувана през 2021 г. (7), тази политика е сравнително ефективна, а измененията, въведени с новия регламент за ООП, допълнително я укрепиха. Новото преразглеждане, както е заложено в предложението на Комисията, предлага някои допълнителни изменения, които потенциално биха могли да повишат още повече ефективността на политиката. Независимо от това, някои други предложени изменения се нуждаят от известно изясняване, докато за други, като например участието на EUIPO, съществуват вероятни рискове от усложняване на процедурите или отслабване на същността на системата на ГО, която е в основата на нейния успех. ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ следва да продължи да бъде основният фактор, отговарящ за управлението на ГО, а ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ следва да гарантира признаването и защитата на тази система на международно равнище чрез търговски споразумения и повишаване на осведомеността. |
| --- | --- |

5.1.

Брюксел, 13 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Регламент (ЕС) 2021/2117 на Европейския парламент и на Съвета от 2 декември 2021 година за изменение на регламенти (ЕС) No 1308/2013 за установяване на обща организация на пазарите на селскостопански продукти, (ЕС) No 1151/2012 относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни, (ЕС) No 251/2014 за определяне, описание, представяне, етикетиране и правна закрила на географските указания на ароматизирани лозаро-винарски продукти и (ЕС) No 228/2013 за определяне на специфични мерки за селското стопанство в най-отдалечените региони на Съюза (ОВ L 435, 6.12.2021 г., стр. 262).

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/food-safety-and-quality/certification/quality-labels/geographical-indications-register/

2

(3)  https://op.europa.eu/bg/publication-detail/-/publication/c1d86ba1-7b09-11eb-9ac9-01aa75ed71a1

3

(4)  COM(2022) 134 final.

4

(5)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/c1d86ba1-7b09-11eb-9ac9-01aa75ed71a1/language-en

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=SWD:2021:427:FIN

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=SWD:2021:427:FIN

7

---

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/123 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/123

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Превръщане на устойчивите продукти в норма

(COM(2022) 140 final)

и предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка за определяне на изискванията за екопроектиране към устойчиви продукти и за отмяна на Директива 2009/125/ЕО

(COM(2022) 142 final — 2022/0095 (COD))

(2022/C 443/18)

| Докладчик: | Thomas WAGNSONNER |
| --- | --- |

Докладчик:

Thomas WAGNSONNER

| Искане да консултация | Европейска комисия, 16.5.2022 г.
  Европейски парламент, 2.5.2022 г.
  Съвет, 10.6.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 192, параграф 1 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 30.6.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.7.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 205/1/4 |

Искане да консултация

Европейска комисия, 16.5.2022 г.

Европейски парламент, 2.5.2022 г.

Съвет, 10.6.2022 г.

Правно основание

Член 192, параграф 1 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

30.6.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

14.7.2022 г.

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

205/1/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства предложенията в рамките на Плана за действие относно кръговата икономика и в настоящото становище подкрепя по-специално усилията за създаването на по-устойчиви продукти. Освен това Комитетът счита, че хармонизираният законодателен подход е необходим. Същевременно Комитетът посочва, че заради големия брой делегирани актове предложението за нов регламент за екопроектиране все още е до голяма степен неопределено. Освен това предвид необходимостта от намаляване на използването на ресурси и от мерки за смекчаване на изменението на климата, ЕИСК предлага по-бързо и амбициозно прилагане. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК посочва по-специално, че този курс към кръгова икономика може да бъде успешен само при пълно включване и информиране на всички икономически оператори — производители, потребители, работодатели, както и на органите. В това отношение за успешното прилагане са необходими ясни, точни и съгласувани правила, за да се предоставят възможности за лоялна конкуренция на устойчивите продукти. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | приветства новите елементи в регламента, като разширяването на обхвата, новите изисквания за екопроектиране (дълготрайност, ремонтопригодност, екологична ефективност, емисии на въглероден диоксид и т.н.), както и изискванията за предоставяне на информация посредством цифровия продуктов паспорт и етикетите, като подчертава значението на точната и подходяща информация особено за потребителите. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК подкрепя забраната за унищожаване на непродадените стоки, като за такива се считат нови, върнати или поправими стоки. приветства и факта, че с регламента във връзка с пакета „Кръгова икономика“ ще се противодейства на съществуващи проблеми, като заблуждаващите твърдения за екологосъобразност или остаряването. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Форумът по екопроектиране е подпомагащ орган с много задачи във връзка с прилагането. На всички заинтересовани страни и на представители на гражданското общество, включително социалните партньори, следва да бъде предоставена възможност да предлагат идеи и да представят предложения за подобряване на процеса. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК осъзнава предизвикателствата, пред които са изправени производителите и предприятията, особено малките и средните предприятия (МСП). При все това обаче следва да се избягва ненужната административна тежест. счита, че е налице възможност със стандарти за устойчиви продукти да се достигне ново европейско ниво на производство „Произведено в Европа“. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Инструментите за деклариране на съответствието и за саморегулиране осигуряват възможности за предприемаческа дейност. Ефикасният и съгласуван контрол между държавите членки, съчетан с добро информиране на потребителите, засилва доверието в успешния преход от линейна към кръгова икономика. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК отбелязва със съжаление, че в регламента не е обхванато социалното измерение. Според Комитета не е достатъчна препратката към предложението на Комисията за директива относно дължима грижа на дружествата във връзка с устойчивостта. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | В линейната икономическа система се изразходват прекалено много глобални ресурси. В периода между конференциите на ООН по въпросите на климата, проведени в Париж и Глазгоу, са използвани над половин трилион тона нови ресурси. В доклада за несъответствието в областта на кръговостта от 2022 г. (1) се констатира, че в световен мащаб само 8,6 % от използваните ресурси се рециклират или, с други думи, налице е несъответствие в областта на кръговостта от над 90 %. Кръговата икономика може да допринесе ефективно за намаляване на използването на ресурси. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В Европа се признава необходимостта от опазване на ресурсите. Европейската комисия предложи Зеления пакт — стратегия за растеж на ЕС за справедливо и благоденстващо общество с модерна, ресурсно ефективна и конкурентоспособна икономика. Става все по-наложително да бъдат предприети действия заради проблемите във веригите за доставки в резултат на пандемията и нашествието на Русия в Украйна. Предприятията и потребителите забелязват недостиг и повишаване на цените в много сфери. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Като практическа мярка в края на март 2022 г. в рамките на Плана за действие относно кръговата икономика Европейската комисия представи следните инициативи:






  — | Съобщение на Комисията относно налагането на устойчивите продукти като стандарт |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

Съобщение на Комисията относно налагането на устойчивите продукти като стандарт

| — | Предложение за регламент относно екопроектиране към устойчиви продукти |
| --- | --- |

—

Предложение за регламент относно екопроектиране към устойчиви продукти

| — | Работен план за екопроектиране и енергийно етикетиране за периода 2022 — 2024 г. |
| --- | --- |

—

Работен план за екопроектиране и енергийно етикетиране за периода 2022 — 2024 г.

| — | Стратегия на ЕС за устойчиви и кръгови текстилни изделия |
| --- | --- |

—

Стратегия на ЕС за устойчиви и кръгови текстилни изделия

| — | Предложение за преразглеждане на Регламента за строителните продукти |
| --- | --- |

—

Предложение за преразглеждане на Регламента за строителните продукти

| — | Предложение за привличане на потребителите в екологичния преход |
| --- | --- |

—

Предложение за привличане на потребителите в екологичния преход

| 2.4. | В настоящото становище се разглеждат съобщението относно налагането на устойчивите продукти като стандарт [COM(2022) 140 final], както и предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка за определяне на изискванията за екопроектиране към устойчиви продукти и за отмяна на Директива 2009/125/ЕО (COM(2022) 142 final — 2022/0095 (COD)). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | В съобщението се посочва необходимостта от преосмисляне на преобладаващия линеен икономически модел и от предприемането на стъпки по пътя към кръгова икономика. Посредством хармонизиран подход на европейско равнище се засилва конкурентоспособността, създават се работни места и на потребителите се предлагат устойчиви продукти. За целта е необходим нов метод за производството на продукти, който надхвърля настоящите минимални изисквания (относно регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали (REACH), енергийното етикетиране, опаковките и т.н.). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Новият Регламент за екопроектиране е със значително разширен обхват и със специалните секторни инициативи за текстилните изделия, строителните продукти и т.н. ще допринесе за ефективно използване на ресурсите и за енергийна ефективност. По-специално новите съдържателни елементи във връзка с увеличаването на експлоатационния срок на продуктите (дълготрайност, ремонтопригодност, по-добро рециклиране и т.н.) и с предоставянето на подобрена информация за продуктите посредством цифровия продуктов паспорт изискват от предприятията да представят прозрачно качествата и въздействието по време на жизнения цикъл на своите продукти. На потребителите се предлага възможността да сравняват продуктите, които отговарят на европейските изисквания за устойчивост, и да ги оценяват спрямо тях. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Изискванията към продуктите съгласно Регламента за екопроектиране се допълват с други съпътстващи мерки. Позициите и доверието на потребителите стават по-стабилни в резултат на задължителното предоставяне на информация за предимствата на продуктите и ползите за околната среда, а също и посредством данните за ремонтните услуги, дълготрайността и забраната на заблуждаващи твърдения за екологосъобразност. Упражняваният от органите контрол върху продуктите и прозрачното наблюдение върху спазването на критериите за продуктите създава сигурност за избор от висококачествени продукти и следователно е гарант за еднаквите условия на конкуренция за икономическите участници. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК заявява принципното си съгласие с целите на кръговата икономика и на инициативата за устойчиви продукти, тъй като под устойчивост в този смисъл се разбира съчетаване на екологичните, икономическите и социалните съображения. За всички стопански оператори това означава да изпълняват необходимите нови и трудни изисквания. От предприятията се изисква да преориентират своето производство и проектирането на продуктите към устойчивост и да предоставят информация за това. Потребителите трябва да разбират това и отговорно да вземат „правилните“ решения въз основа на информацията. Счита се за необходимо да се провеждат съответни информационни кампании за повишаване на осведомеността. Необходим е ефективен контрол, за да се спазват и да не се заобикалят поставените като цел изисквания, тъй като това ще бъде във вреда на Европа и съответно ще насърчава скептично отношение към екологичния преход. Целта по-скоро е: качествени работни места, по-добро развитие, цялостен подход и осведомени потребители и клиенти. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Този регламент и кръговата икономика установяват нови стандарти. Задачата, която се поставя, е да бъдат ангажирани и активно привлечени икономическите участници: потребители, производители, предприемачи, синдикални организации, научно-изследователски институти, за да бъдат приети тези изисквания, да се изпълнят на практика и да доведат до кръгов процес в икономиката. За целта ще бъде от полза предоставянето на съответна информация за възможностите и целите и своевременното включване на заинтересованите страни. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК подкрепя хармонизирания подход на регламента и делегираните актове, за да се избегне разпокъсаност и да може да се опишат подробно конкретните характеристики на продуктите, достъпността за потребителите и конкуренцията. Устойчивите продукти представляват европейска възможност за предприятията, за иновации и за работни места, като се отчита желанието на потребителите за екологична ефективност и по-дълъг експлоатационен срок на продуктите. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Комитетът приветства разширяването на обхвата по отношение на повече продукти и по-високи изисквания. ЕИСК отбелязва, че за производствените предприятия има новости, като например цифровия продуктов паспорт, правилата за непродадените стоки и специални правила за някои продукти, но това е необходимо за постигането на кръгова икономика. Същевременно така се установява нов стандарт „Произведено в Европа“. Освен това се създават възможности за икономиката в областта на проектирането, извеждането от експлоатация и ремонтните услуги. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК посочва, че трябва да бъде гарантирана съгласуваността на всички засегнати области на правото. Това включва съгласуваност в рамките на Плана за действие по отношение на сроковете и съдържателните елементи, за да не се намали ефективността заради сегментиране на правните разпоредби и различни подходи в държавите членки. Не по-малко важно е да се следи за съгласуваност с други важни допълващи области на правото, като наскоро представената от Европейската комисия Директива относно дължима грижа на дружествата във връзка с устойчивостта, с важните за рециклирането правила за отпадъците, включително мерките за износ, Регламента относно надзора на пазара и т.н. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК признава необходимостта от приемане на делегирани актове, но тъй като с тях много въпроси остават неустановени, отправя искане към Европейската комисия те да бъдат придружени от по-подробен работен план. По този начин следва да се гарантира, че много продукти са обхванати от делегирани актове. Същевременно на ранен следва да бъдат привлечени за участие организации на гражданското общество и синдикални организации. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК отбелязва, че Регламентът за екопроектиране представлява много сложна законова материя, която ще промени икономическия модел. Комитетът счита, че е необходимо бързо, но и правилно прилагане на съдържателните елементи. Ето защо е нужно да бъдат осигурени съответните човешки ресурси за прилагането на делегираните актове. За потребителите, предприятията, ремонтните предприятия и контролните органи също се предвиждат нови изисквания, поради което е необходимо всички икономически оператори да бъдат подходящо включени в процеса на информиране. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Публичните институции следва да поемат водеща роля в своите процедури по публично възлагане при екологосъобразните поръчки. Може да се постигне още по-силно въздействие обаче и като в насоките за финансиране възлагането на екологосъобразни поръчки се постави като условие за предоставянето на безвъзмездни средства или субсидии, като например в различните програми за инвестиции на ЕС за предприятия или трети страни. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК отбелязва, че изискванията за екопроектиране следва да са от полза за потребителите и че тази полза следва да бъде ясна и лесно разбираема. Покупната цена на продуктите може да се повиши вследствие на по-всеобхватните изисквания в новия Регламент за екопроектиране, което се компенсира от спестените разходи в резултат на подобрените показатели, дълготрайност, възможност за модернизиране и ремонтопригодност, както и по-висока стойност в края на експлоатационния срок. Посредством уреди с по-висока енергийна ефективност могат да се спестят енергия и средства. Освен това дълготрайните продукти са икономически по-изгодни. С новото предложение за директива потребителите биха могли да спестят средно 285 евро годишно (2). В регламента се подчертава ценовата достъпност, като това изискване следва да вземе предвид различните бюджетни възможности на домакинствата, така че екопроектирането да не бъде достъпно за ограничен кръг от тях. Ето защо става още по-важно на потребителите да се предоставя финансова подкрепа при първото закупуване и ремонта на устойчиви продукти. |
| --- | --- |

3.9.

3.10.   Екологични аспекти

| 3.10.1. | Екопроектирането е призив за кръгово мислене — нещо, което ЕИСК подчертава особено във връзка със:






  — | Законотворчеството и мерките за контрол: облекчения или изключения в делегираните актове и при доброволното поемане на ангажименти, както и възможностите за заобикаляне, пропуските при упражняването на контрол биха били в противоречие с целите. Изискванията за екопроектиране, експлоатационни характеристики и предоставяне на информация, включително параметрите на продуктите, следва да са последователни в нужната степен. |
| --- | --- | --- |

3.10.1.

—

Законотворчеството и мерките за контрол: облекчения или изключения в делегираните актове и при доброволното поемане на ангажименти, както и възможностите за заобикаляне, пропуските при упражняването на контрол биха били в противоречие с целите. Изискванията за екопроектиране, експлоатационни характеристики и предоставяне на информация, включително параметрите на продуктите, следва да са последователни в нужната степен.

| — | Предприятията, които още при разработването следва да мислят за екологичната ефективност през жизнения цикъл, за продължително използване на продукта, улеснена поддръжка и ремонт и съответно за евентуален последващ от него продукт. Следва да се обмисли отново и стандартизиране на продуктите. Като примери тук се посочват различните размери на гумите или кабелите за зареждане. |
| --- | --- |

—

Предприятията, които още при разработването следва да мислят за екологичната ефективност през жизнения цикъл, за продължително използване на продукта, улеснена поддръжка и ремонт и съответно за евентуален последващ от него продукт. Следва да се обмисли отново и стандартизиране на продуктите. Като примери тук се посочват различните размери на гумите или кабелите за зареждане.

| — | Потребителите, които при вземането на решението за покупка следва да получават основна информация за екологичната ефективност, експлоатационния срок, ремонта, последващата употреба и извеждането от експлоатация. |
| --- | --- |

—

Потребителите, които при вземането на решението за покупка следва да получават основна информация за екологичната ефективност, експлоатационния срок, ремонта, последващата употреба и извеждането от експлоатация.

| 3.10.2. | След дългото използване и повторната употреба следващият свързан с опазване на ресурсите елемент от регламента е рециклирането. Чрез него следва да се увеличи делът на рециклираните продукти, възможността за рециклиране на продукти и стойността на секторите на рециклиране и ремонтиране. ЕИСК подкрепя намерението, но посочва, че в това отношение съществуват някои технически, правни и концептуални пречки, които трябва да бъдат преодолени.
  Мисленето за цикъла на материалите се нуждае от огромна промяна. Като пример в това отношение следва да се посочи, че по-високите равнища на рециклиране следва да бъдат съобразени с квотите за минимални количества рециклирано съдържание, теоретичната възможност за рециклиране (3) на продукти следва да съответства на техническата възможност за рециклиране и на практическото прилагане на мерките за рециклиране или например в областта на пластмасите много неща се нуждаят от промяна при проектирането и производството вкл. това, че вторичните материали не са равностойни на първичните (4).
  Рециклирането е и възможност за Европа: внасят се например ценни метални минерали като суровина или продукт и после след употребата отново почти „безплатно“ се обезвреждат или се изпращат в други части на света, това включва по-специално автомобили или електронни отпадъци. Те следва да се разглеждат и да бъдат третирани като ценни материали. Разглобяването, сортирането и рециклирането са от полза за климата, но също генерират голяма добавена стойност и работни места (5). При всичко това е от решаващо значение да се следи за икономическия, екологичния и социалния баланс. |
| --- | --- |

3.10.2.

Мисленето за цикъла на материалите се нуждае от огромна промяна. Като пример в това отношение следва да се посочи, че по-високите равнища на рециклиране следва да бъдат съобразени с квотите за минимални количества рециклирано съдържание, теоретичната възможност за рециклиране (3) на продукти следва да съответства на техническата възможност за рециклиране и на практическото прилагане на мерките за рециклиране или например в областта на пластмасите много неща се нуждаят от промяна при проектирането и производството вкл. това, че вторичните материали не са равностойни на първичните (4).

Рециклирането е и възможност за Европа: внасят се например ценни метални минерали като суровина или продукт и после след употребата отново почти „безплатно“ се обезвреждат или се изпращат в други части на света, това включва по-специално автомобили или електронни отпадъци. Те следва да се разглеждат и да бъдат третирани като ценни материали. Разглобяването, сортирането и рециклирането са от полза за климата, но също генерират голяма добавена стойност и работни места (5). При всичко това е от решаващо значение да се следи за икономическия, екологичния и социалния баланс.

| 3.10.3. | ЕИСК приветства предложението да се определят мерки за справяне с непродадените стоки, като в това отношение може да се предприеме по-амбициозен подход. Унищожаването на неупотребявани продукти, които включват нови, върнати или поправими продукти, от гледна точка на обществото е нежелателно, тъй като представлява разхищение на ресурси. Според ЕИСК предложението на Комисията като първа стъпка предприятията само да се ограничават до документиране, а МСП да бъдат изключени от това задължение, не е достатъчно амбициозно. Самата възможност да се въведат по-строги мерки посредством делегирани актове, поражда съмнения в ефективното постигане на целта. ЕИСК подкрепя забраната за унищожаване на непродадените стоки, освен ако не са опасни. Освен това от предприятията и платформите за търговия на дребно следва да се изиска да работят по търговски практики, които намаляват значително броя на върнатите продукти и на непродадените наличности. Следва да се повиши и информираността на потребителите за въздействието върху околната среда от върнатите стоки. |
| --- | --- |

3.10.3.

3.11.   Икономически аспекти

| 3.11.1. | ЕИСК посочва, че от гледна точка на МСП предложението за регламент принципно се приветства, но и че се приема с някои резерви. МСП разполагат само с ограничени (кадрови) ресурси. По-специално, определените в регламента мерки за подкрепа следва да бъдат съобразени с потребностите и нуждите на МСП. Освен това са налице трудности при достъпа на МСП до изискваните обществени поръчки. Поради това следва да се търсят решения, които да им позволяват да участват в съответните процедури. В крайна сметка от гледна точка на МСП е необходимо да се гарантира взаимно допълване между Регламента за устойчивост на продуктите и специалните разпоредби за някои продукти. По този начин следва да се избегне дублиране на разходите и на бюрократичната тежест. |
| --- | --- |

3.11.1.

| 3.11.2. | Операторите, извършващи ремонтни дейности, имат ключова роля за дългата експлоатация на продуктите. Поради това следва да бъдат улеснявани лицата, извършващи ремонтни услуги, предприятията за повторна употреба от социалната икономика и граждански/местни инициативи за ремонти, за да заемат своето място в този кръгов модел. Така например доказана практика във връзка с инициативи за ремонтни дейности в Германия и Австрия е сключването на ремонтна застраховка, която същевременно узаконява тези дейности. |
| --- | --- |

3.11.2.

| 3.12. | Като важен инструмент в съобщението са представени нови кръгови бизнес модели (6). Те трябва да са привлекателни, интересни и подтикващи към действие за предприятията и потребителите и трябва да гарантират подходящи условия на труд. В практиката вече има модели в това отношение, като например икономика на споделянето, продукт като услуга (product as a service) и плащане на база на използването (pay per use). ЕИСК призовава съществуващите платформи за най-добри практики да бъдат адаптирани посредством стимули за използването, както и към настоящите предизвикателства на кръговата икономика. Представените понастоящем примери са „въртележката на строителни материали“ (Baukarussell) — материали от събаряне или преустройство на сгради се предлагат на нови ползватели — или мрежи за ремонтни дейности, чрез които потребителите могат да намерят специалист за ремонт. Много бази данни обаче не са привлекателни за доставчиците и ползвателите. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК посочва, че е необходимо да бъде повишена информираността на потребителите за устойчиво поведение и продуктите да се използват до края на своя експлоатационен срок. Научни изследвания (7) показват, че продукти, които работят, но вече не се използват (като например лаптопи, мобилни телефони, тостери и т.н.), се съхраняват до шест години в домакинствата. Следователно са необходими съответни стимули за потребителите, за да не държат вещи, които вече не използват, в цикъла на употреба. |
| --- | --- |

3.13.

3.14.   Социални аспекти

| 3.14.1. | ЕИСК отбелязва със съжаление, че в регламента не е обхванато социалното измерение. Изглежда не е достатъчна препратката към предложението на Комисията за Директива относно дължима грижа на дружествата във връзка с устойчивостта (8), тъй като в нея има ясен акцент върху ориентиран към процесите подход по отношение на глобалните вериги за стойност и е невъзможно да бъдат засегнати в достатъчна степен социални въпроси, свързани с конкретни продукти. ЕИСК посочва изрично, че с оглед на устойчивостта трябва да бъдат разглеждани винаги заедно и трите измерения, а именно икономическата, социалната и екологичната устойчивост, и поради това призовава Комисията отново да анализира регламента по отношение на целесъобразността от добавянето и на социални аспекти, свързани с конкретни продукти. |
| --- | --- |

3.14.1.

| 3.14.2. | ЕИСК посочва, че зелените работни места не са автоматично устойчиви, ако не бъдат взети предвид всички цели за устойчиво развитие (ЦУР). Трябва да се гарантира по-специално от гледна точка на конкурентоспособността, че се спазват трудовите стандарти. |
| --- | --- |

3.14.2.

| 3.14.3. | В свой проект европейските социални партньори (9) проучват последиците от кръговата икономика върху заетостта и условията на труд. При прехода към кръгова икономика могат да бъдат създадени между 250 000 и 700 000 работни места до 2030 г. Последиците по сектори и региони са много различни. Секторите на отпадъците и ремонтните дейности ще спечелят изключително много, за сметка на това минното дело и химическият сектор ще бъдат засегнати по-скоро отрицателно. Ще са необходими и високообразовани работници (напр. за управлението на отпадъците). Като цяло трябва да се обърне внимание на това да има качествени работни места, на които се плащат достойни заплати. ЕИСК изразява съжаление, че понастоящем Комисията не предвижда социален диалог, за да бъдат взети предвид последиците за работниците от прехода към кръгова икономика. |
| --- | --- |

3.14.3.

4.   Конкретни бележки

4.1.   Информация в цифровия продуктов паспорт (ЦПП), етикети и екомаркировка

| 4.1.1. | ЕИСК приветства подхода за включване на подробна информация за продуктите в цифровия продуктов паспорт (ЦПП). Информацията следва да е целесъобразна и лесно достъпна за всички участници по веригата за доставки. Въз основа на съдържанието потребителите следва да вземат кръгови решения за придобиване, повторно използване, ремонт и обезвреждане. Това включва съдържанието на въглероден диоксид на продукта, процента редкоземни елементи, опасни и неподлежащи на рециклиране вещества, списъка на ремонтопригодните части, както и тяхното наличие или за софтуер — съвместимостта и разходите. Комитетът приветства възможността за включване в ЦПП на информация за други аспекти на устойчивостта (10). В това отношение Комитетът предлага ЦПП да бъде допълнен с ремонтен указател, който включва информация за ремонтопригодността, по-специално основните износващи се части, цената на резервните части и периода на тяхната наличност, както и информация за условията на труд, при които са произведени продуктите. Основната информация следва да бъде предоставяна на потребителите и във физически формат, като напр. гаранция, съдържание на въглероден диоксид на продукта. |
| --- | --- |

4.1.1.

За предприятията ЦПП не следва да бъде документ, който ангажира допълнителни ресурси (събиране на данни), а да включва съществуващите системи. Изискването да бъдат предоставяни все по-прозрачни, но и същевременно чувствителни данни, обаче може да наложи и проверка на съгласуваността на решението с правата върху индустриална собственост.

4.1.2.   Етикети

Посредством етикетите на потребителите следва да се предоставя информация за продуктите, която ще бъде определена в делегираните актове. ЕИСК подчертава значението на точната, видима и ясна информация на клиентите, като съществено значение имат данните за въздействието върху климата, съдържанието и състава, спазването на трудовите стандарти, дълготрайността и ремонтопригодността.

4.1.3.   Екомаркировка

Много продукти и услуги са сертифицирани с европейска екомаркировка въз основа на експертно заключение. По този начин потребителите по-лесно могат да се осведомят за екологосъобразността, дълготрайността и високото качество и да направят сравнение с други продукти. Изискванията за екомаркировката обаче в най-добрия случай могат да допълват разпоредбите за продуктите въз основа на Регламента за екопроектиране, но не и да ги заместват, като контролът от страна на органите съгласно Регламента за екопроектиране трябва да обхваща и информацията във връзка с екомаркировката.

4.2.   Онлайн пазари

Важно е условията да са еднакви за всички икономически участници, поради което следва да действат по-специално разпоредби за отговорност на онлайн пазарите, когато никой друг участник във веригата за доставки не може да предприеме мерки във връзка с несъответстващ на изискванията продукт (11).

| 4.3. | Надзорът на пазара — контролът, забраните, глобите — е прехвърлен на държавите членки, като публикуването на нарушенията се извършва в ICSMS (Информационната и комуникационна система за надзор на пазара) — обща европейска система за оповестяване и информация за всички установени продукти, които не отговарят на изискванията за съответствие или са опасни. Комитетът подкрепя предложението за разширяване и подобряване на надзора на пазара, тъй като от 10 до 25 % от проверените продукти не отговарят на Директивата за екопроектирането (12). За да могат държавите членки да изпълняват функциите си, трябва да бъдат осигурени съответните ресурси за надзор на пазара. По-специално по отношение на нарушенията трябва да се гарантира, че органите по надзор на пазара проследяват подобаващо евентуално несъответствие на продукти. За съжаление, продължава да има отрицателни примери за заобикаляне на оценката за съответствие, като например в последно време при предпазните маски за COVID-19. Органите следва да извършват непрекъснато проверки на случаен принцип. Следва да бъдат привлечени и организациите на потребителите като компетентни лица, сигнализиращи за нарушения. Това би могло да се осъществи бързо и ефективно в допълнение към Директивата относно представителни искове за защита на колективните интереси на потребителите. За ефективен надзор на пазара в тази област във всички държави членки е необходима много активна роля на Европейската комисия, за да се установят еднакви условия на конкуренция за всички предприятия в европейското икономическо пространство посредством еднакво силен контрол. Като допълнение се отбелязва и потенциалът за подобрение по отношение на използването и информацията на интернет страницата на ICSMS. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Комитетът приветства Форума по екопроектиране и участие на всички заинтересовани страни в тази процедура, но в неговите рамки трябва да се обърне внимание на ефективната работа и да се вземат предвид съществуващите компетентности, капацитет и ресурси за посочените задачи. Така например Форумът по-скоро не може да извършва оценката на мерките за саморегулиране: това е функция на органите респ. на Европейската комисия. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Мерките за саморегулиране като алтернативен на делегиран акт инструмент за дадена група продукти следва да са изключение. Ако се прилагат такива мерки, те следва да съдържат сходни на делегираните актове критерии от гледна точка на яснота, пазарен обхват и качество. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Във връзка с разглежданата тематика ЕИСК би искал да посочи изрично „Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика“ (13). Инициативата, чието начало поставиха съвместно през март 2017 г. ЕИСК и Европейската комисия, подкрепя нови партньорства и разработването на решения за кръговата икономика в цяла Европа. По този начин следва да се покаже и възможният важен принос на кръговата икономика за изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

4.6.

Брюксел, 14 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Circle Economy: The Circularity Gap Report 2022 (Кръгова икономика: доклад за несъответствието в областта на кръговостта от 2022 г.), Project Platform for Accelarating the Circular Economy (PACE).

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/energy-climate-change-environment/standards-tools-and-labels/products-labelling-rules-and-requirements/energy-label-and-ecodesign/about_bg

2

(3)  Pomberger, R. (2020 г.). Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit (За теоретичната, практическата и реалната възможност за рециклиране) https://doi.org/10.1007/s00506-020-00721-5, https://doi.org/10.1007/s00506-019-00648-6

3

Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit

(4)  Съобщение относно „Европейска стратегия за пластмасите в кръговата икономика“, COM(2018) 28 final.

4

„Европейска стратегия за пластмасите в кръговата икономика“

(5)  ОВ C 220, 9.6.2021 г., стр. 118.

5

(6)  Вж. INT/778 относно „Иновациите като двигател на нови модели на икономическа дейност“ (проучвателно становище) (ОВ C 303, 19.8.2016 г. стр. 28).

6

„Иновациите като двигател на нови модели на икономическа дейност“

(7)  Обществено изслушване, NAT/851, Презентация на Gudrun Obersteiner, 29.4.2022 г.

7

(8)  COM(2022) 71 final.

8

(9)  https://www.etuc.org/en/publication/european-social-partners-project-circular-economy-and-world-work-0.

9

(10)  COM(2022) 142 final — 2022/0095 (COD), стр. 29, съображение 26.

10

(11)  Бележка: В INT/957 „Директива относно безопасността на продуктите/преразглеждане“ (ОВ C 105, 4.3.2022 г., стр. 99), вече са засегнати важни аспекти на безопасността на продуктите.

11

„Директива относно безопасността на продуктите/преразглеждане“

(12)  J. Bürger/G. Paulinger, Arbeiterkammer Wien (Камара на труда, Виена) (2022 г.) https://emedien.arbeiterkammer.at/viewer/resolver?urn=urn:nbn:at:at-akw:g-5230098, стр. 88.

12

(13)  https://circulareconomy.europa.eu/platform/

13

---

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/130 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/130

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. относно емисиите от промишлеността (комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването) и на Директива 1999/31/ЕО на Съвета от 26 април 1999 г. относно депонирането на отпадъци

(COM(2022) 156 final — 2022/0104 (COD))

и предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за докладване на данни за околната среда от промишлени инсталации и създаване на портал за емисиите от промишлеността

COM(2022) 157 final — 2022/0105 (COD))

(2022/C 443/19)

| Докладчик: | Стоян ЧУКАНОВ |
| --- | --- |

Докладчик:

Стоян ЧУКАНОВ

| Искане за консултация | Европейски парламент, 2.5.2022 г. (за COM(2022) 156 final)
  Европейски парламент, 5.5.2022 г. (за COM(2022) 157 final)
  Съвет, 10.5.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 192, параграф 1 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 30.6.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.7.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 183/3/1 |

Искане за консултация

Европейски парламент, 2.5.2022 г. (за COM(2022) 156 final)

Европейски парламент, 5.5.2022 г. (за COM(2022) 157 final)

Съвет, 10.5.2022 г.

Правно основание

Член 192, параграф 1 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

30.6.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

14.7.2022 г.

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

183/3/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейския икономически и социален комитет (ЕИСК) категорично подкрепя прилагането на комбиниран подход и последователност на политиките за защита на екосистемите и човешкото здраве от неблагоприятните последици от замърсяването, като същевременно се постигат съпътстващи ползи за гражданите и промишлеността на ЕС. Ето защо Комитетът приветства предложението за преразглеждане на Директивата относно емисиите от промишлеността (ДЕП) (1) и на Регламента относно Европейски регистър за изпускането и преноса на замърсители (ЕРИПЗ). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че следващите 10 години ще бъдат от решаващо значение за амбициите на Зеления пакт на ЕС за нулево замърсяване и среда без токсични вещества до 2050 г., като сега, повече от всякога, се нуждаем от гъвкавост и яснота в регулаторния процес. |
| --- | --- |

1.2.

Относно ДЕП:

| 1.3. | В преразгледания член 15, параграф 3 се предлага като ново правило органите, издаващи разрешителни, да определят „възможно най-строгите норми за допустими емисии, които съответстват на най-ниските емисии, постижими чрез прилагане на НДНТ (най-добрите налични техники) в инсталацията“. ЕИСК приветства това уточнение, което е в съответствие с ДЕП за предотвратяване на замърсяването при източника. При издаването на разрешителни трябва да се вземат предвид точният обхват и периметри на технологията, за да се използва съответното сравнение с НДНТ. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК подчертава необходимостта от следните уточнения: на каква основа и по какви критерии за осъществимост ще се извършва анализът на осъществимостта от страна на оператора? Освен референтния доклад на Съвместния изследователски център (JRC) относно референтните документ за НДНТ ((BREFs), ще включва ли и други доставчици на техники, НПО, и заинтересованата общност за валидиране на този анализ? Каква е ролята на разрешаващия орган? |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита, че за по-голяма ефективност на разпоредбите могат да се направят следните подобрения: връзка с критериите за определяне на НДНТ (настоящо приложение III), така че операторите да имат възможност да обосновават съответното сумарно въздействие върху компонентите на околната среда, което може да възпрепятства постигането на предложените свързани с НДНТ емисионни нива (НДНТ-СЕН). В предложението следва да се определи максимален срок на действие на дерогациите, например [3] / [4] години, за да не се предоставя неоправдано конкурентно предимство на операторите, които използват дерогациите многократно/продължително време. Предварителна консултация с поне трима независими доставчици на техники би позволила да се разгледат гледните точки на различните интереси на промишлеността. Следва да се поставят по-ясни условия, напр. пълна оценка на въздействието за предложените варианти за максимална съвместимост с най-строгите НДНТ, включително съответствие със стандарта за качество на околната среда (СКОС) и съвместимостта на тази оценка с амбицията за нулево замърсяване. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК настоятелно препоръчва да се следват отблизо целите на Зеления пакт, като същевременно се определят основни показатели по отношение на целите за различните компоненти на околната среда. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК е съгласен с Европейската сметна палата, че на принципа „замърсителят плаща“ следва да бъде дадено ясно значение. Освен представените в парично изражение съотношения между икономическите разходи и обществените ползи, с цел прозрачност и пълнота следва да се анализират и показателите за обществените разходи спрямо ползите за обществото и околната среда. Ползите за околната среда следва да включват ползи за здравето и опазването на климата; методът на разходите за вреди следва да използва само по-защитните методи, напр. метода на Европейската агенция за околна среда (ЕАОС) за стойността на статистическия живот, адаптиран към ценовите равнища на ОИСР/САЩ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК счита, че предизвикателството, което трябва да се преодолее, не е идентифицирането на революционни техники (иновации), а по-скоро тяхното внедряване в промишлен мащаб. Една от основните пречки може да бъде свързана с неуспешната интернализация на външните разходи. Генерираните средства от прилагането на равнищата на разходите за вреди биха могли да бъдат пренасочени към „Фонд на ЕС за намаляване на замърсяването и промишлена трансформация“ или към други съществуващи фондове, като например модернизационния фонд и фонда за иновации. Тогава операторите следва да могат да кандидатстват за използването на тези средства в рамките на конкурентна тръжна процедура, за да се осигурят стимули за трансформацията, необходима за осъществяването на Европейския зелен пакт. Следва да се положи дължима грижа, така че преобразуването и трансформацията да подпомагат местното и устойчиво икономическо възстановяване, което напълно съответства на един социално приемлив „справедлив преход“. Следва да се предоставя подкрепа на промишлените отрасли и услугите, които действително допринасят за постигането на целите на Европейския зелен пакт. Трябва да се обърне специално внимание на факта, че всеки фонд, създаден за подпомагане на прехода, трябва да се управлява на равнище ЕС, като се избягват евентуални схеми за държавна помощ и се насърчава хармонизирана общоевропейска схема, която да отговаря на принципа на единния пазар на ЕС. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че опазването на климата е важно и че рамката предвижда комбиниран подход на различните налични инструменти. Предприемането на мерки за предотвратяване на замърсяването не бива да зависи от това дали е налице икономическа обосновка за опазване на климата. Комитетът категорично подкрепя прилагането на комбиниран подход и съгласуваност на политиките, осигуряващи съпътстващи ползи. Член 9, параграф 1 ограничава държавите членки при определянето на допълнителни мерки за операторите, които са обект на схемата за търговия с емисии на ЕС, поради което се предпочита неговото заличаване. Със заличаването на тази разпоредба промишлеността няма да бъде обект на незабавно прилагане на нормите за допустими емисии (НДЕ) за парникови газове. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК счита, че актуализирането на Европейската защитна мрежа, за да се приведе в съответствие с най-съвременните стандарти за НДНТ, би могло значително да подобри ефективността на внедряването на НДНТ и ползите за обществото, особено за големите горивни инсталации. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Комитетът подчертава също така необходимостта от подобряване на еднаквите условия на конкуренция — за изгарянето на отпадъци трябва да се гарантира спазването на НДЕ през периода на ефективно действие (ПЕД), а за големите горивни инсталации (LCP) операторите могат да не вземат под внимание емисиите, възникващи при пускане и спиране. ЕИСК счита за неприемлива евентуалната експлоатация при прекъсване на пречиствателния процес. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | За гарантиране на пропорционално и икономически ефективно прилагане на директивата ЕИСК препоръчва настоятелно да се адаптира обхватът на директивата по отношение на екстензивното животновъдство въз основа на максималната гъстота на животните на хектар. Следва да се обърне достатъчно внимание на отглеждането на животни на свобода. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Предлагат се някои възможности за подобряване на оценката на съответствието. Подробностите обаче ще бъдат определени в акт за изпълнение, който ще бъде приет чак две години след влизането в сила на новата директива. ЕИСК счита, че това е твърде късно и че следва вече да се определят разпоредби, които да изискват минимални честоти на калибриране на устройствата за мониторинг, както и изисквания нивата на неопределеност на измерванията да не надвишават нивата, съответстващи на тези, постигани от най-съвременното измервателно оборудване. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК вижда известни предимства в насърчаването на повече от постепенни подобрения единствено на равнище инсталация, когато се желае по-бърз и задълбочен преход на производствените методи. Като приоритетни области са предложени следните дейности: производство/пестене на енергия, качество на водата и услуги за снабдяване, преобразуване на производството на растителни/животински протеини и други храни и напитки, управление на ресурсите, заместване на химически вещества, пораждащи безпокойство, възстановяване на почвата/плодородие. |
| --- | --- |

1.14.

Относно портала за емисиите от промишлеността (ЕРИПЗ):

| 1.15. | В предложението е пропусната възможността за осигуряване на по-ефективно използване на информацията за изпълнението, която вече е генерирана в рамките на годишния доклад за съответствието (член 14, параграф 1 от ДЕП), за да бъде използвана за целите на сравнителния анализ и съответствието. Един хармонизиран образец за въвеждане на информация относно задължението за докладване със задължително съдържание на годишния доклад за съответствието, който позволява автоматично извличане на тази информация в рамките на портала на ЕАОС, би подобрил значително достъпа на различни групи крайни потребители до ключова информация за изпълнението на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ЕИСК подчерта, че подобреният достъп до информация за изпълнението ще бъде постигнат във връзка с разделите относно системата за управление на околната среда (СУОС). Много от тези елементи (напр. използването на ресурси и повторното използване на вода, предотвратяването на отпадъци, заместването и използването на опасни вещества) вече се предлага да бъдат докладвани в рамките на ЕРИПЗ, следователно рационализирането на докладването, свързано с ДЕП, с цел интегриране на информацията в портала би намалило административната тежест и би придало добавена стойност на полезността на тази информация. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Поддържането на прагове за докладване ще увеличи административната тежест за компетентните органи поради допълнителните етапи на оценка, необходими за проверка дали праговете на замърсяване са превишени. Когато съществуват данни от мониторинг, те следва да се използват и следователно да се докладват, в противен случай ще се загуби интересна информация относно движещите сили, довели до изпускания под праговете за докладване. Поради това ЕИСК не е съгласен с праговете за докладване. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Списъкът на замърсителите, подлежащи на докладване, не е променян от 2004 г. насам. ЕИСК не е убеден, че е подходящо да се отлага създаването на списък на идентифицираните замърсители, пораждащи безпокойство. Всички замърсители, посочени в член 14, вече подлежат на задължения за докладване. ЕИСК не вижда добавена стойност в това единствено да се посочват вече разрешените вещества, пораждащи сериозно безпокойство, от приложение XIV, докато разпоредбите на ДЕП се отнасят до „опасни вещества“. Поради това ЕИСК счита, че в приложение II от Регламента относно ЕРИПЗ следва да бъде включен директно по-широк списък на веществата със свойства, пораждащи безпокойство, като задължително докладване на кодовете на ЕС за отпадъци. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Комитетът счита, че порталът на ЕАОС следва да дава възможност за сравняване на ограниченията на разрешителните за подобни инсталации по отношение на опазването на околната среда и предотвратяването на замърсяването, в идеалния случай на глобално равнище. ЕИСК препоръчва да се интегрира информацията, която вече се генерира от изискванията на ДЕС/НДНТ и СУОС. В член 1 от Протокола от Киев за РИПЗ се посочват тройните цели на регистъра за подобряване на обществения достъп до информация, което би улеснило и участието на обществеността във вземането на решения в областта на околната среда, както и би допринесло за предотвратяване и намаляване на нейното замърсяване. Последните две цели не са разгледани в достатъчна степен. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Накрая, ЕИСК счита, че създаването на възможност за сравнителен анализ на екологичните показатели и насърчаване на спазването на изискванията на равнището на ЕС, разработването на информационна поддръжка и бюра за помощ и обединяване на усилията за тази цел (бюджет и инструменти) биха задоволили много по-широки и разнообразни интереси на крайните групи потребители, като също така биха стимулирали промишлеността за по-нататъшен обмен на добри практики за предотвратяване на замърсяването. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Контекст на проектостановището

| 2.1. | Директивата относно емисиите от промишлеността (ДЕП) 2010/75/ЕС е най-важният инструмент на ЕС, насочен към интегрирано предотвратяване на замърсяването при източника, за да се постигне високо ниво на цялостна защита на околната среда за мащабни промишлени дейности. Поради това тя има потенциала да придаде конкретен смисъл на заявената амбиция на ЕС за нулево замърсяване, а също така ще допринесе за по-добро здраве. Нейното разглеждане е тест за вземащите решения в ЕС да покажат, че имат сериозни намерения да приложат на практика амбициите на ЕС по Зеления пакт чрез конкретни разпоредби. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Оценката е инициирана в рамките на Европейския зелен пакт. Съществуват различни гледни точки между представителите на търговските сдружения на някои промишлени оператори и други представители на гражданското общество, но също така и в рамките на съответните групи заинтересовани страни от промишлеността. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Преработеното предложение за ДЕП беше преразгледано, заедно с прегледа на Регламент (ЕО) No 166/2006 (2) за създаване на Европейски регистър за изпускането и преноса на замърсители (ЕРИПЗ), като този регламент прилага Протокола за РИПЗ на ИКЕ на ООН от Киев от 2006 г. (3) |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Общ преглед на преразгледаното предложение за ДЕП
  : Обявената цел на Европейската комисия (ЕК) е „да превърне законодателството в ориентирана към бъдещето рамка, подходяща за съпровождане на промишлената трансформация, необходима за екологичния преход“, тя се основава на следните основни градивни елементи: 1: подобрена ефективност; 2: иновации; 3: ресурси и химикали; 4: декарбонизация. Изпълнението на тези градивни елементи пряко зависи от разработеното приложно поле на ДЕС, изложено в приложение I към нея, което може да се счита за петия градивен елемент. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Общ преглед на преразгледаното предложение за ЕРИПЗ
  : преразгледаното предложение за регламент относно докладването на данни за околната среда от промишлени инсталации и за създаване на портал за емисиите от промишлеността има за цел да подобри интегрирането на потоците на докладване чрез централизирана онлайн база данни (Портал на ЕАОС за емисиите от промишлеността (4), докладването за използването на ресурси и поставянето на информацията в контекст. Целта е да се обхванат поне 90 % от информацията за изпускането на замърсители. Списъкът на замърсяващите вещества и праговете за докладване на изпускането на замърсители са запазени без изменение. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Общи бележки (ДЕП)

| 3.1. | Основните очаквания на гражданското общество (5) са да се постигне опазване на климата чрез „комбиниран подход“ (управление и контрол и СТЕ), преработване на приложното поле на директивата, показателите за изпълнение за насочване на трансформацията, ограничаване на гъвкавостта и по-голяма амбиция по отношение на разрешителните, както и ориентиран към бъдещето процес на определяне на НДНТ, който поставя обществените интереси на първо място. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | От гледна точка на промишлеността позициите са по-разнообразни. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Петата, трансверсална цел, посочена в точка 2.4 по-горе, обаче пропуска ключов компонент, а именно допълнителната нужда от енергия от възобновяеми източници извън енергийната ефективност. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Необходим е сравнителен анализ, за да се избегне наличието на множество (2—4) нехармонизирани законодателства, отнасящи се до едни и същи емисии, което може да доведе до объркване. Например при енергийните носители СТЕ изглежда по-мотивираща от други паралелно действащи правила. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Процесът на издаване на разрешителни следва да бъде рационализиран, засилен и опростен. Необходимо е развитие на капацитета на органите и по-добра подготовка на процеса, за да стане процедурата бърза и ефективна. Очаква се, че предложението за обобщено разрешително ще може да спомогне за решаването на тези проблеми. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Необходим е прецизен баланс между санкционирането (отрицателна мотивация) и стимулирането, в полза на второто, за по-бързо постигане на резултати в областта на предотвратяването/намаляването на замърсяването. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Представителните сдружения на работниците приветстват предложението; работниците са ангажирани с екологичната трансформация на промишлеността и припомнят, че тя не е технологично, а по-скоро социално предизвикателство. Следва да се осигури дължима грижа, така че ползите за обществото и работниците от по-широките усилия за предотвратяване на замърсяването, необходими за осъществяването на Зеления пакт на ЕС, да бъдат напълно съвместими със справедливия преход. Работническите сдружения смятат, че по-строгите европейски правила за опазване на околната среда и човешкото здраве подпомагат работната сила и появата на качествени работни места, при което самата промишленост става устойчива, като съществуват добри примери, един от които е преходът към „зелена“ стомана в Швеция. По-строгите стандарти за замърсяване могат да спомогнат за привличане на инвестиции, за да се подготви промишлената инфраструктура на ЕС за амбицията за нулево замърсяване. Работническите сдружения подкрепят ускоряването на усилията за замяна на опасните и вредни вещества, произвеждани и използвани в промишлените дейности, и следователно подкрепят подобряването на прозрачността и лесния за потребителите достъп до информация за системите за управление на химикалите. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Конкретни бележки (преглед на ДЕП)

4.1.   Градивен елемент 1: По-строго прилагане на НДНТ при издаването на разрешителни

| 4.1.1. | В предложението се признава като основен пропуск фактът, че по-голямата част от условията за издаване на разрешителни са съобразени с най-ниските нива на замърсяване, разрешени съгласно съответните емисионни нива и равнища на екологичните показатели, свързани с НДНТ (член 15, параграф 3). В преразгледания член 15, параграф 3 се предлага като ново правило органите, издаващи разрешителни, да определят „възможно най-строгите норми за допустими емисии, които съответстват на най-ниските емисии, постижими чрез прилагане на НДНТ в инсталацията“. ЕИСК приветства това уточнение, което е в съответствие с ДЕП за предотвратяване на замърсяването при източника. При издаването на разрешителни трябва да се вземат предвид точният обхват и периметри на технологията, за да се използва съответното сравнение с НДНТ. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | С позоваването на „строг“, но технически осъществим диапазон в последния параграф, той би станал вътрешно последователен и по-съгласуван със Зеления пакт на ЕС. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Предложението позволява на оператора да извърши оценка, в която се анализира „осъществимостта на постигането на най-строгото равнище“ от диапазона на свързаните с най-добрите налични техники емисионни нива и „се доказват най-добрите резултати, които инсталацията може да постигне чрез прилагане на НДНТ, както е описано в заключенията за НДНТ“, като са необходими разяснения по тази разпоредба (вж. препоръките). |
| --- | --- |

4.1.3.

Разпоредба за дерогации (член 15, параграф 4)

| 4.1.4. | Позоваването, че не се допускат дерогации, когато те „могат да изложат на риск“ спазването на стандартите за качество на околната среда (СКОС), превръща предпазния и превантивния подход в по-ясна правна формулировка и следователно се подкрепя, както се подкрепя и необходимостта от допълнителни изисквания за мониторинг за измерване на въздействието върху приемащата околна среда. |
| --- | --- |

4.1.4.

Метод за изясняване на начина на извършване на оценки на разходите и ползите

| 4.1.5. | Методът на оценка на разходите и ползите е предложен в ново приложение II като част от новите принципи, които трябва да се спазват при предоставяне на дерогации. Ползите за околната среда следва да включват ползи за здравето и опазването на климата, методът на разходите за вреди следва да използва само по-защитните методи, напр. метода на ЕАОС за стойността на статистическия живот, адаптиран към ценовите равнища на ОИСР/САЩ, въз основа на данни от ЕАОС (доклад на Европейския тематичен център относно замърсяването на въздуха, транспорта, шумовото и промишленото замърсяване от април 2020 г.) (6). |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Подобреният метод на оценка на разходите и ползите следва да се използва и за определяне на нивата на санкциите и компенсациите, но също и за определяне на това какво следва да се счита за „икономически жизнеспособно“ в контекста на определянето на НДНТ. Прилагането на този метод за систематично интернализиране на външните разходи би позволило също така генерирането на допълнителни ресурси, които биха могли да бъдат преразпределени в подкрепа на внедряването на най-нови революционни техники. |
| --- | --- |

4.1.6.

Относно заустването на отпадъчни води

| 4.1.7. | Изискванията за постигане на равностойна степен на опазване в случай на непряко изпускане на отпадъчни води са затегнати (член 15, параграф 1). Мнозинството от заинтересованите страни, а именно гражданското общество и водоснабдителната индустрия, подкрепят промените в новото предложение, тъй като то добавя условия за това по какъв ред може да се извършва непряко заустване. Положителен аспект е подчертаването на еквивалентността на товара на замърсяване и че това във всички случаи не засяга член 18 (спазване на СКОС). Може да се използва по-строга формулировка, така че да се забрани разреждането, и да се определи подход на „нулева толерантност“ за списък с устойчиви замърсители в съответствие със задължението за невлошаване, което се прилага в контекста на опазването на водите. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Разпоредбата би могла да има по-голяма добавена стойност, ако се определи целева стойност на биологична отстранимост/биоразградимост, която да се постигне във всяка точка на изпускане. |
| --- | --- |

4.1.8.

Ограничаване на гъвкавостта чрез актуализиране на защитната мрежа на ЕС

| 4.1.9. | Изискването само големите горивни инсталации, работещи с лигнитни въглища, да не превишават строгия диапазон на свързаните с НДНТ емисионни нива, би могло да предотврати годишна тежест на разходите за увреждане на здравето на стойност най-малко 42,2 млрд. евро. Като се има предвид, че минималните задължителни изисквания по приложение V се основават на данни за емисиите от 2000—2001 г., ЕИСК счита, че нормите за допустими емисии по приложение V, както и разпоредбите за режима на съответствие, следва да бъдат изменени, за да се приведат в съответствие със строгите емисионни нива и равнища на екологичните показатели, свързани с НДНТ, за големите горивни инсталации за изгаряне на въглища/лигнитни въглища от преразгледания през 2017 г. референтен документ за НДНT 3 относно големите горивни инсталации. В предложението липсва каквато и да е обосновка защо не е преразгледана остарялата защитна мрежа на ЕС. |
| --- | --- |

4.1.9.

Други недостатъци, които оказват отрицателно въздействие върху ефективността на целите на ДЕП

| 4.1.10. | В правния текст на член 18 „Стандарти за качество на околната среда“ следва да бъдат посочени по-ясни мерки (напр. намалена експлоатация) със задължение, основано на резултати, така че да се гарантира, че компетентният орган ще бъде задължен да предприеме превантивни мерки (напр. „защитен буфер“ за спазване на СКОС). Би било целесъобразно в член 21, параграф 5 да се включи изрична връзка с националната програма за контрол на замърсяването на въздуха, националния план в областта на енергетиката и климата, както и с насоките на СЗО за качеството на въздуха (7), би била целесъобразна, като член 3, параграф 6 следва да бъде съответно изменен. |
| --- | --- |

4.1.10.

Укрепване на еднаквите условия на конкуренция по отношение на информацията за изпълнението и насърчаване на съответствието

| 4.1.11. | В предложението е пропусната възможността да се предвиди по-ефективно използване на информацията за изпълнението, която вече е генерирана в рамките на годишния доклад за съответствието (член 14, параграф 1 от ДЕП); един хармонизиран образец за въвеждане на информация относно задължението за докладване, позволяващ автоматично извличане на тази информация в рамките на портала на ЕАОС, би подобрил значително достъпа до ключова информация за изпълнението. |
| --- | --- |

4.1.11.

| 4.1.12. | ЕИСК счита, че вече трябва да бъдат определени разпоредби за насърчаване на съответствието, като например минимални честоти на калибриране на устройствата за мониторинг, нива на неопределеност на измерванията, които не трябва да се превишават, съобразени с най-съвременните технологии. |
| --- | --- |

4.1.12.

Укрепване на правата по Конвенцията от Орхус

| 4.1.13. | Направени са подобрения по някои аспекти, свързани с участието на обществеността и достъпа до правосъдие, предизвикани и от дело на Комитета за спазване на задълженията по Конвенцията от Орхус (8). Новите гаранции по член 25 се отнасят до ефективни средства за защита и достъп до съдилища и се приветстват. Въпреки това ЕИСК счита, че разпоредбата на член 25 следва да бъде изменена, така че да включва всички предприети действия/бездействия по силата на ДЕП, а не само тези, свързани с член 24. Освен това следва да се извърши внимателно систематично проучване дали и до каква степен претенциите за поверителна търговска информация са в съответствие със съответната рамка на Конвенцията от Орхус. |
| --- | --- |

4.1.13.

4.2.   Градивен елемент 2: „Подкрепа на иновациите“

| 4.2.1. | ЕИСК констатира, че в предложението не се предвиждат ясни инструменти и стимули за насърчаване на значими „иновации“. На първо място, не е ясно какво се цели да се постигне с тези иновации, поради липса на ключови показатели за ефективност (КПЕ) и на ориентирани към резултатите цели. Предвидени са някои разпоредби, които биха насочили внедряването на „най-нови техники“. Критериите за оценка на това какво е най-нова техника обаче се основават само на равнищата на технологична готовност. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | ЕИСК подчертава, че крайният срок за осъществяване на „трансформацията“ до 2050 г. е в противоречие с целите на ЕС за намаляване на замърсяването и емисиите, както и с ограниченията, произтичащи от пределите на планетата. Основните етапи и КПЕ следва да се определят сега в рамките на научно обоснован процес и да включват изрично НПО и други съответни заинтересовани страни. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Други заинтересовани страни следва да получат официална роля в разработването на плановете за трансформация и в обмена на информация относно референтните документи за НДНТ на ЕС. Списъкът на заинтересованите страни, посочен в разпоредбата относно центъра за иновации за промишлена трансформация и емисии от промишлеността (INCITE), включително ЕАОС, е по-подходящ. Следва да се насърчи по-балансираното участие на различни групи по интереси и включването на академичните среди и други неправителствени организации за защита на здравето. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | ЕИСК е на мнение, че следва да се разработят КПЕ с ясни цели за действие, обвързани със срокове, които биха могли да се добавят например към приложение III от ДЕП, което се отнася до критериите за определяне на НДНТ. Такива КПЕ биха могли да се използват за насочване на прегледите на референтните документи за НДНТ, както и на процеса на изготвяне на плана за трансформация. Тези прегледи следва да се провеждат в рамките на добре разработен и навременен процес, с етапи, които могат да се планират предварително, за да се осигурят ранни сигнали и подходяща подкрепа за планирането. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | ЕИСК предлага да се установят минимални принципи, които да гарантират, че предотвратяването на замърсяването е за предпочитане пред неговото намаляване, както и проверка на съвместимостта, за да се установи дали идентифицираните (най-нови) техники са съвместими с постигането на достиженията на правото на ЕС и поставените цели за „нулево замърсяване“. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Градивен елемент 3: Ресурси и химикали

| 4.3.1. | Член 15, параграф 3, буква а), изискващ нормите за допустими екологични показатели да са в рамките на диапазоните на емисионните нива и равнищата на екологичните показатели, свързани с НДНТ, не отговаря в достатъчна степен на изискването операторите да прилагат НДНТ и следва да съответства на строгото равнище от диапазоните на емисионните нива и равнищата на екологичните показатели, свързани с НДНТ, които се отнасят до стандартите за „нови инсталации“, когато в съответното заключение за НДНТ е направено разграничение. ЕИСК приветства засилената роля на НДНТ, свързани с използването на ресурсите; те не само са от полза за околната среда и човешкото здраве, но и са икономически обосновани за операторите. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Представителните сдружения на работниците и НПО също подчертават ползите от замяната на опасни и вредни вещества и превенцията, което в крайна сметка води до по-малко професионални заболявания като рак (който е водещата причина за смърт на работното място). ЕИСК подчерта, че подобряването на достъпа и тълкуването на информацията за изпълнението ще се постигне чрез директна интеграция в портала на ЕАОС. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Градивен елемент 4: Подкрепа на декарбонизацията

| 4.4.1. | Предложението не успява да адаптира ДЕП към целите за опазване на климата. ЕИСК счита, че опазването на климата е важно. ЕИСК категорично подкрепя прилагането на комбиниран подход и съгласуваност на политиките, осигуряващи съпътстващи ползи. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Гражданското общество предложи в текста на ДЕП да бъдат включени следните разпоредби: като допълнителен критерий за НДНТ да се добави „неутралност по отношение на климата“; член 9, параграф 1 се заличава; определят се мерки за декарбонизация и в рамките на плановете за трансформация, напр. 100g CO2eq/kWh от 1 януари 2035 г. и 0g CO2eq/kWh най-късно до 2040 г. Изрични задължения за електрификация и смяна на горивата. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Промишлеността е на различно мнение и вместо това би възприела индивидуален подход в очакване на възможните последици от засилената Директива за СТЕ на ЕС. Тя подкрепя предложението на ЕК за отлагане на прегледа до средата на 2028 г. Основният аргумент е, че системата на СТЕ на ЕС е по-гъвкава, за да могат операторите сами да решат кои мерки са икономически ефективни за изпълнение. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Преработване/разширяване на приложното поле (секторни точки)

Интензивни животновъдни дейности (включване на едър рогат добитък, преразгледани прагове за домашни птици и свине)

| 4.5.1. | ЕК предложи някои промени по отношение на промишленото отглеждане на животни, основано на животински единици (ЖЕ) (9). ЕК очаква свързаните с това ползи за здравето да възлязат на 5,5 млрд. евро годишно, като разходите за привеждане в съответствие се оценяват на около 265 млн. евро. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Основните промени са свързани с разрешителния режим, като в нова глава VIa е предложен „облекчен“ режим на издаване на разрешителни. За ЕИСК не е ясно как ще се постигне намаляване на замърсяването само чрез разширяване на приложното поле. Мерките, които трябва да се прилагат чрез „правила за експлоатация“ (член 70и), все още не са определени и ще бъдат предмет на делегиран акт на ЕК, като крайният срок за постигане на съответствие е 2030 г. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Основните опасения на гражданското общество са свързани с възможността държавите членки да използват регистрационна система, която е в противоречие с наличието на изисквания, определени в процедурите за издаване на разрешителни за всеки отделен случай (напр. състоянието на приемащата околна среда, особено за нитратите и разпръскването на оборски тор). Това би представлявало връщане назад за регламентираните понастоящем от ДЕП дейности по раздел 6.6 (свине и домашни птици). Липсва пряка връзка между необходимостта от спазване на СКОС и приемния капацитет на земята. Замърсяването от аквакултури също следва да бъде обхванато. И накрая, в главата (член 70е) са използвани неясни формулировки по отношение на значимостта на проблемите. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Позицията на съответните представляващи организации е следната: включването на отглеждането на едър рогат добитък изглежда преждевременно; стойностите на емисиите, свързани с разпръскването на оборски тор, не могат да бъдат правилно измерени, а по-скоро се оценяват въз основа на вида на приеманата храна; дори оценките показват разпръскване на повече от +/– 100 % около средната стойност; това е още по-несигурно при отглеждането на пасища, при което емисиите са разпръснати; не е налично аналитично проучване на Съвместния изследователски център, като дори в списъка не е посочено; липса на познания и капацитет на операторите за събиране, предоставяне и докладване на такъв вид данни. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | Директивата относно емисиите от промишлеността има за цел постигане на цялостно високо равнище на опазване на околната среда за големи промишлени инсталации. Предложението на Комисията означава, че земеделските стопанства с животинска популация от най-малко 150 животински единици (като „праг“) ще бъдат обхванати от разпоредбите на ДЕП, независимо от използваната технология за отглеждане. На практика това означава, че много семейни земеделски стопанства попадат в обхвата на директивата и поради това следва да подлежат на същия режим като други големи промишлени инсталации (като например тези за производство на цимент или стомана). За да се гарантира, че директивата се прилага по пропорционален и икономически ефективен начин, ЕИСК настоятелно препоръчва да се повиши прагът за животновъдните стопанства въз основа на нова подходяща оценка на въздействието на технологиите за отглеждане на животни. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | ЕИСК счита, че следва да се внесе яснота в съдържанието на правилата за експлоатация (70и), а именно тези, които биха били най-ефективни за постигане на заявените цели за предотвратяване на замърсяването, като същевременно са пропорционални за операторите. Направено е разграничение дали животните се отглеждат само сезонно в закрити инсталации или не и какъв тип мерки следва да се предприемат за управлението на оборския тор. ЕИСК препоръчва допълнителни стимули за стопанствата за отглеждане на животни, които демонстрират най-добри екологични практики, по-специално биологично земеделие и други селскостопански практики, които зачитат хуманното отношение към животните и са ферми за свободно отглеждане, за предпочитане за адаптирани към местните условия, местни и редки породи. Новата рамка следва да насърчава устойчиви практики, а не да стимулира оптимизирането на методите за интензивно отглеждане на животни, напр. с повече мерки за контрол на въздуха „в края на веригата“. Документът за Схемата на Общността за управление по околна среда и одит (EMAS) от 2018 г. относно секторния референтен документ за най-добри практики за управление на околната среда за сектора на селското стопанство (10) представлява полезен пример за еталони за отлични постижения, които биха могли да послужат като ценна основа за определяне на тези стандарти. |
| --- | --- |

4.5.6.

| 4.5.7. | Аквакултурата е сложна екосистема, която освен емисиите осигурява синергични ползи за околната среда: микроклимат, контрол на температурата, качество на въздуха, водно домакинство, улавяне на въглерод, биологично разнообразие и др., така че емисиите не могат да бъдат оценявани изолирано. Не съществува подробно аналитично проучване на Съвместния изследователски център, дори в списъка на референтните документи за НДНТ. Необходимо е много точно определение на версиите на НДНТ поради големия брой съществуващи технологии, някои от които са неутрални по отношение на климата. |
| --- | --- |

4.5.7.

Дейности по добив на минерали

| 4.5.8. | ЕК предлага в приложното поле на директивата да бъдат включени няколко вида дейности по добив на минерали и метали. ЕИСК подкрепя това включване, тъй като то може да окаже значително въздействие върху околната среда, насърчава екологосъобразното проучване на ресурсите, които трябва да се добиват по най-ефективен начин, и следователно би повишило общественото приемане. Очаква се търсенето на важни минерални в ЕС силно да нарасне, което означава допълнителен натиск за нови минни дейности. В повечето случаи тези дейности вече са регулирани на национално равнище и един подход на равнището на Съюза би спомогнал за осигуряване на еднакви условия на конкуренция. |
| --- | --- |

4.5.8.

Включване на производството на батерии гигават час

| 4.5.9. | В предложението на ЕК се предлага в приложното поле на ДЕП да се включи производството на литиевойонни батерии и сглобяването на електрохимични елементи/батерийни блокове с производствен капацитет над 3,5 GWh годишно. ЕИСК подкрепя това включване поради нови констатации за високите потенциални въздействия, които тези дейности могат да окажат, особено по отношение на потреблението на вода и използването на опасни метали. Поради електрификацията на транспорта и други приложения, това е бързоразвиващ се сектор. Не е ясно обаче защо първоначалното предложение за праг на капацитета от 2,5 GWh беше намалено в последния момент. |
| --- | --- |

4.5.9.

Депониране на отпадъци

| 4.5.10. | ЕК предлага засилване на изискванията относно депата за отпадъци, следователно това не е разширяване на приложното поле. Осигуряването на НДНТ за депониране на отпадъци би подобрило въздействието на тази дейност върху околната среда и климата, особено по отношение на предотвратяването/улавянето на емисиите на метан. Директивата относно депонирането на отпадъци (11) датира от 1999 г., но противно на това, което се посочва в нея, не съществуват стандарти за НДНТ за депониране. Също така изрично е посочено, че биологичното третиране обхваща дейностите по анаеробно третиране (в раздел 5.3). ЕИСК подкрепя и двете уточнения. |
| --- | --- |

4.5.10.

5.   Общи бележки (преглед на ЕРИПЗ)

| 5.1. | РИПЗ трябва да обслужват поне 3 взаимносвързани цели, както е посочено в член 1 от Протокола от Киев за РИПЗ (вж. точка 1.19). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕИСК счита, че модерните и лесни за използване интегрирани портали за данни са от ключово значение за осигуряване на проследяване на напредъка в областта на предотвратяването на замърсяването и публичната отчетност. Въпреки че ЕИСК приветства някои от новите разпоредби, като например систематичното докладване на входящите данни (потребление, материали, въздействия по веригата на доставки), поставянето на информацията в контекст, докладването на дифузните емисии, максималното удобство за потребителите и интегрирането на различни потоци от доклади, съществуват сериозни опасения относно по-конкретните изисквания, т.е. как да се даде възможност за сравнителен анализ и насърчаване на съответствието. |
| --- | --- |

5.2.

6.   Конкретни бележки (преглед на ЕРИПЗ)

| 6.1. | ЕИСК не е убеден, че отлагането на създаването на списък на идентифицираните замърсители, пораждащи безпокойство, е подходящият начин за постигане на напредък. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Комитетът счита, че гражданите имат законен интерес да получават полезна информация за екологичния отпечатък на продуктите. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | ЕК декларира цел за „улавяне на поне 90 % от случаите на изпускане на всеки замърсител във въздуха, водата и почвата, включително нулеви прагове за вещества, представляващи особено висока опасност за околната среда или човешкото здраве“; тази цел се приветства. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Поддържането на прагове за докладване ще увеличи административната тежест за компетентните органи; когато съществуват данни от мониторинг, те следва да се използват и следователно да се докладват. Въз основа на гореизложеното ЕИСК не е съгласен с праговете за докладване. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | ЕИСК счита, че ефикасността и ефективността на докладването могат да бъдат подобрени. Операторите следва да могат да докладват директно на портала на ЕАОС данните от мониторинг; за повечето от тях те се основават на системи за непрекъснат мониторинг на емисиите (СНМЕ). В много страни от ЕС, а също и в Китай и САЩ, необработените данни от СНМЕ се предоставят директно на обществеността в реално време (или в рамките на един месец) в централизираната база данни. Тази функция все още не се предлага от ЕАОС. ЕИСК счита, че предоставянето на възможност операторите пряко да докладват от разстояние на ЕАОС би премахнало част от административната тежест и тежестта, свързана с оценката на съответствието, за компетентните органи, като в същото време би позволило по-ефективен достъп до информацията за различните крайни потребители. Компетентният орган ще си запази отговорностите за валидиране и прилагане чрез специални права на достъп; би могло да се отбелязва състоянието на вписванията на данни (в процес на валидиране/валидирано). |
| --- | --- |

6.5.

Брюксел, 14 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 година относно емисиите от промишлеността (комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването) (OB L 334, 17.12.2010 г., стр. 17).

1

(2)  Регламент (ЕО) No 166/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 януари 2006 година за създаване на Европейски регистър за изпускането и преноса на замърсители и за изменение на Директиви 91/689/ЕИО и 96/61/ЕО на Съвета (OB L 33, 4.2.2006 г., стр. 1).

2

(3)  https://unece.org/environment-policy/public-participation/prtrs-protocol-text

3

(4)  https://industry.eea.europa.eu/

4

(5)  https://eeb.org/library/ngo-preliminary-assessment-of-the-european-commissions-proposal-for-revised-ied-and-e-prtr

5

(6)  https://www.eionet.europa.eu/etcs/etc-atni/products/etc-atni-reports/etc-atni-report-04-2020-costs-of-air-pollution-from-european-industrial-facilities-200820132017

6

(7)  https://www.who.int/news-room/feature-stories/detail/what-are-the-who-air-quality-guidelines

7

(8)  ACCC/C/2014/121 EU: https://unece.org/acccc2014121-european-union

8

(9)  Коефициентите на преобразуване на животните в животински единици се основават на приложение II от Регламент за изпълнение (ЕС) No 808/2014 на Комисията.

9

(10)  Решение (ЕС) 2018/813 на Комисията от 14 май 2018 година относно секторния референтен документ за най-добри практики за управление по околна среда, секторни показатели за екологични резултати и еталони за отлични постижения за сектора на селското стопанство съгласно Регламент (ЕО) No 1221/2009 на Европейския парламент и на Съвета относно доброволното участие на организации в Схемата на Общността за управление по околна среда и одит (EMAS) (OB L 145, 8.6.2018 г., стр. 1) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX:32018D0813

10

(11)  Директива 1999/31/ЕО на Съвета от 26 април 1999 година относно депонирането на отпадъци (OB L 182, 16.7.1999 г., стр. 1) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=celex%3A31999L0031

11

---

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/140 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/140

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Сигурност на доставките и достъпни цени на енергията — варианти за незабавни мерки и подготовка за следващата зима

(COM(2022) 138 final)

(2022/C 443/20)

| Докладчик: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Докладчик:

Alena MASTANTUONO

| Искане за консултация | Европейска комисия, 2.5.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 21.6.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 13 юли 2022 г. |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 188/3/13 |

Искане за консултация

Европейска комисия, 2.5.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

21.6.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

13 юли 2022 г.

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

188/3/13

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Даденото съобщение трябва да се разглежда в цялостния контекст на плана REPowerEU, чиято основна цел е откъсване от руските изкопаеми горива. Положението е сериозно и изисква безпрецедентен отговор и максимално равнище на солидарност и доверие между държавите — членки на ЕС. Европа се нуждае от ефикасен план, който да предвижда различни сценарии в случай на недостиг на енергия и да очертава как тези ситуации следва да бъдат преодолявани със съвместни действия на държавите — членки на ЕС, и кой е най-ефикасният начин за използване и доразвиване на енергийната инфраструктура. Европейския икономически и социален комитет (ЕИСК) насърчава съвместните действия на държавите членки в отговор на необходимостта от подходяща инфраструктура и нейното ефективно използване. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Намаляването на зависимостта от руския газ означава по-голяма автономност и изисква засилено използване на наличните в ЕС ресурси, в това число бързо внедряване на възобновяемите енергийни източници. Поради това ЕС следва да използва в максимална степен наличните ресурси и съществуващия собствен капацитет за справяне с недостига на енергийни доставки. Местните източници обаче няма да бъдат достатъчни или леснодостъпни и поради това ЕС трябва да създаде нови партньорства с надеждни държави. Във връзка с това ЕИСК подчертава, че при създаването на енергийни партньорства с държави извън ЕС трябва внимателно да се взема предвид въздействието на зависимостта от държави, които не споделят ценностите на ЕС или биха могли да бъдат определени като враждебни режими. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Основната причина за настоящите високи цени на електроенергията е газът, което води до повишаване на цените на електроенергията. Единственото идеално решение на този проблем би било увеличаването на производството и използването на електроенергия от неизкопаеми горива, с което да се задоволи цялото търсене на електроенергия. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Въпреки че съобщението е посветено на краткосрочните мерки за гарантиране на сигурността на доставките и достъпните цени, тези мерки трябва да бъдат разгледани в рамките на по-дългосрочните цели. ЕИСК счита, че е от жизненоважно значение да се следват постоянно и последователно всички основни цели за устойчива енергийна система: сигурност на доставките, разумни разходи и цени и екологична устойчивост. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Прякото подпомагане несъмнено е най-реалистичният вариант като спешна мярка. Използването на увеличените приходи от ДДС и данъците върху енергията може да помогне на държавите членки да финансират такива мерки. Всички мерки за подкрепа, насочени към смекчаване на кризата, следва да бъдат временни и добре насочени към най-засегнатите, независимо от това дали става въпрос за граждани, МСП или енергоемки отрасли. В съобщението обаче не се посочва, че и потребителите трябва да положат значителни усилия за намаляване на потреблението на газ. Следователно компенсация, която не води до намаляване на потреблението на газ, не е устойчива възможност. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | В тази ситуация би трябвало да се изискват само целенасочени временни мерки в държавите членки с най-малко нарушаващи конкуренцията последици за пазара на ЕС или мерки на равнището на ЕС, които няма да застрашат усилията за декарбонизация или енергийните доставки. Като цяло намесите на пазара са свързани с риск от подкопаване на по-дългосрочните цели, тъй като предизвикват несигурност по отношение на инвестициите и възпрепятстват декарбонизацията в енергийната промишленост. ЕИСК изразява съгласие със заключенията на Агенцията за сътрудничество между регулаторите на енергия (ACER), че пазарът на електроенергия е доказал доброто си функциониране по отношение на недопускането на спад в производството на електроенергия или дори на прекъсване на електроснабдяването в някои области. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Общи бележки

| 2.1. | След решението на Кремъл да прекъсне доставките на газ за някои европейски държави, европейските лидери осъзнаха сериозността на положението, което изисква безпрецедентен отговор и максимално равнище на солидарност и доверие между държавите — членки на ЕС. Европа се нуждае от ефикасен план, който да предвижда различни сценарии в случай на недостиг на енергия и да очертава как тези ситуации следва да бъдат преодолявани със съвместни действия на държавите — членки на ЕС, и кой е най-ефикасният начин за използване и доразвиване на енергийната инфраструктура. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Даденото съобщение трябва да се разглежда в цялостния контекст на плана REPowerEU, чиято основна цел е откъсване от руските изкопаеми горива. Във връзка с това ЕИСК се позовава на свои предходни становища (1), съдържащи мнения и послания относно както краткосрочните, така и дългосрочните мерки в отговор на предизвикателствата, свързани с този проблем. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Въпреки че съобщението е посветено на краткосрочните мерки за гарантиране на сигурността на доставките и достъпните цени, тези мерки трябва да бъдат разгледани в рамките на по-дългосрочните цели. ЕИСК счита, че е от жизненоважно значение да се следват постоянно и последователно всички основни цели за устойчива енергийна система: сигурност на доставките, разумни разходи и цени и екологична устойчивост. Необходимо е да се признае, че много мерки, особено големите инвестиции, изискват повече време, за да се реализират на практика, и че може да са необходими компромисни краткосрочни мерки, за да се преодолее извънредната ситуация. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Без всеобхватен подход съществува голям риск към острите симптоми да се подходи с мерки, които са или неефективни, или в най-лошия случай работят срещу постигането на основните цели. Осигуряването на равнопоставен достъп до енергия на достъпни цени и сигурността на енергийните доставки при разумни разходи, при същевременно полагане на усилия за постигане на неутралност по отношение на климата, трябва да бъде абсолютен приоритет за Европейския съюз. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Конкретни бележки — сигурност на доставките на газ на разумна цена

| 3.1. | В съобщението се предлагат колективни европейски действия за решаване на проблема с доставките на газ. Мерките включват партньорства на ЕС с трети държави и улесняване на колективното закупуване, както и обща политика за съхранение на газ. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Намаляването на зависимостта от руския газ означава по-голяма автономност и изисква засилено използване на наличните в ЕС ресурси, включително внедряване на възобновяеми енергийни източници. Поради това ЕС следва да използва в максимална степен наличните ресурси и съществуващия собствен капацитет за справяне с недостига на енергийни доставки. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Очевидно е обаче, че местните източници няма да бъдат достатъчни или леснодостъпни, и поради това ЕС трябва да създаде нови партньорства с трети държави. Във връзка с това ЕИСК подчертава, че при създаването на енергийни партньорства с държави извън ЕС трябва внимателно да се взема предвид въздействието на зависимостта от държави, които не споделят ценностите на ЕС или биха могли да бъдат определени като враждебни режими. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Съответно ЕС следва да анализира задълбочено предимствата и недостатъците на вноса на водород от трети държави, както и да потърси подходящи решения, които могат да бъдат намерени в рамките на Европейския съюз. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Терминалите за ВПГ, съоръженията за съхранение на газ и тръбопроводите за диверсифицирани доставки играят централна роля за сигурността на доставките на газ. За да се използват наличните в ЕС ресурси по устойчив начин, Европа ще трябва да направи огромни инвестиции в инфраструктурата, научните изследвания, развитието и иновациите. ЕИСК насърчава съвместните действия на държавите членки в отговор на необходимостта от подходяща инфраструктура и нейното ефективно използване. ЕИСК обръща внимание на някои текущи проекти, като например съвместното отдаване под наем на плаващ терминал за втечнен природен газ от Финландия и Естония. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК категорично подкрепя новите правила за съхранение на газ, които бяха одобрени бързо от европейските съзаконодатели. Добре запълнените газохранилища ще допринесат за гарантирането на сигурността на доставките през зимата (2022—2023 г.), защитата срещу ценови шокове, предпазването на европейците от енергийна бедност и запазването на конкурентоспособността на европейските предприятия. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | В съответствие със становището си относно политиката на ЕС за съхранение на газ (2) ЕИСК възприема сътрудничеството с трети държави като мярка, допълваща инвестициите в нова инфраструктура, която ще повиши енергийната сигурност на Европа. ЕИСК настоятелно призовава Съвета и Парламента да обмислят използването на съоръжения за съхранение на газ в надеждни съседни държави, включително в Украйна, което ще допринесе за гарантиране на сигурността на доставките. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Конкретни бележки — справяне с високите цени на електроенергията

| 4.1. | Рязкото покачване на цените на енергията след пандемията, което се засили допълнително поради руското нашествие в Украйна, засяга широк кръг потребители и допринася за увеличаването на енергийната бедност в цяла Европа. Положението на тези, които вече са били изправени пред този проблем, се влошава, а потребителите, които в миналото не са изпитвали затруднения с плащането на сметките си за енергия, са изложени на риск от изпадане в бедност. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Комисията вече публикува няколко инициативи за справяне с високите цени на енергията и тяхното въздействие, които включват набора от мерки за действие и подкрепа (3) и представените в съобщението относно плана REPowerEU варианти за подпомагане на уязвимите граждани и най-засегнатите предприятия, като енергоемките отрасли, с цел облекчаване на производствените разходи и увеличаване на усилията за декарбонизация. ЕИСК приветства това и счита, че е от решаващо значение мерките за подкрепа да обхванат и МСП. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК приветства представения в разглежданото съобщение анализ на предимствата и недостатъците на различните варианти за справяне с високите цени на електроенергията и тяхното въздействие върху гражданите и предприятията. Вариантите обхващат два вида мерки: финансова подкрепа за смекчаване на въздействието на високите цени и мерки за намеса на пазара, които имат за цел да повлияят на самите цени. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Прякото подпомагане несъмнено е най-реалистичният вариант като спешна мярка. Използването на увеличените приходи от ДДС и данъците върху енергията може да помогне на държавите членки да финансират такива мерки. Всички мерки за подкрепа, насочени към смекчаване на кризата, следва да бъдат временни и добре насочени към най-засегнатите, независимо от това дали става въпрос за граждани, МСП или енергоемки отрасли. В съобщението обаче не се посочва, че и потребителите трябва да положат значителни усилия за намаляване на потреблението на газ. Следователно компенсация, която не води до намаляване на потреблението на газ, не е устойчива възможност. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Както правилно се посочва в съобщението, не съществува идеално решение. Всяка намеса на енергийния пазар ще има отрицателни последици. В много случаи това могат да бъдат нарушения на пазара, фискални разходи, прекъсване на доставките, отрицателно въздействие върху инвестициите или върху поведението на потребителите. Накратко, това може да се отрази на усилията за декарбонизация или да застраши сигурността на доставките. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ето защо картината, очертана от Комисията, свидетелства за сложната ситуация, при която Европа е изправена пред тройно предизвикателство — сигурността на енергийните доставки, достъпните цени и борбата с изменението на климата. Това още веднъж подчертава необходимостта от всеобхватен подход към всички политики и мерки, за да се гарантира тяхната съгласуваност и принос към целта за цялостна устойчивост на енергийната система. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Както е представено в документа, не съществува универсално решение и това предоставя възможност на държавите членки да намерят най-подходящото за себе си решение. В случая с енергийния пазар на ЕС обаче всяка намеса на всяко едно място би могла да има последици за останалата част от пазара. Поради това в дадената ситуация би трябвало да се изискват само целенасочени временни мерки в държавите членки с най-малко нарушаващи конкуренцията последици за пазара на ЕС или мерки на равнището на ЕС, които няма да застрашат усилията за декарбонизация или енергийните доставки. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | В съответствие с неотдавнашния доклад на ACER (4) ЕИСК изразява съгласие със заключението, че пазарът на електроенергия е доказал доброто си функциониране по отношение на недопускането на спад в производството на електроенергия или дори прекъсване на електроснабдяването в някои области. Според оценката на ACER настоящата структура на пазара си заслужава да бъде запазена. Освен това някои по-дългосрочни подобрения вероятно ще се окажат от ключово значение, за да се реализира, посредством рамката, амбициозната траектория на ЕС за декарбонизация през следващите 10—15 години, и то при по-ниски разходи, като същевременно се гарантира сигурността на доставките. ЕИСК подчертава, че всички промени в структурата на пазара трябва да се основават на внимателен анализ на техните икономически, социални и екологични последици. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че основната причина за настоящите високи цени на електроенергията е газът, което води и до повишаване на цените на електроенергията поради пределното ценообразуване. Идеалното решение на този проблем би било увеличаването на производството и използването на електроенергия от неизкопаеми горива, с което да се задоволи цялото търсене на електроенергия. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕИСК счита за проблематични въвеждането на горна граница на цените или други интервенции на пазарите за търговия на едро с енергия, тъй като те биха изкривили необходимите ценови сигнали и биха довели до трудности, свързани с определянето на „правилното“ равнище на цените. Фискалните мерки, като например данъчното облагане на неочакваните печалби, не намаляват цените, а се разглеждат по-скоро като източник на приходи. Като цяло намесите на пазара са свързани с риск от подкопаване на по-дългосрочните цели, тъй като предизвикват несигурност по отношение на инвестициите и възпрепятстват декарбонизацията в енергийната промишленост. |
| --- | --- |

4.10.

Брюксел, 13 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ C 323, 26.8.2022 г., стр. 123 и ОВ C 323, 26.8.2022 г., стр. 129

1

(2)  ОВ C 323, 26.8.2022 г., стр. 129.

2

(3)  COM(2021) 660 final.

3

(4)  Окончателна оценка на ACER на структурата на пазара на ЕС за електроенергия на едро.

4

---

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/144 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/144

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на особени и временни мерки с оглед на руското нашествие в Украйна по отношение на документите на водач, издадени от Украйна в съответствие с нейното законодателство

(COM(2022) 313 final — 2022/0204 (COD))

(2022/C 443/21)

| Искане за консултация | Съвет, 28.6.2022 г.
  Европейски парламент, 4.7.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 91 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане на пленарна сесия | 13.7.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 195/4/3 |

Искане за консултация

Съвет, 28.6.2022 г.

Европейски парламент, 4.7.2022 г.

Правно основание

Член 91 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане на пленарна сесия

13.7.2022 г.

Приемане на пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

195/4/3

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, Комитетът реши да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 13 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

| 22.11.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 443/145 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 443/145

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива (ЕС) 2018/2001 за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници, Директива 2010/31/ЕС относно енергийните характеристики на сградите и Директива 2012/27/ЕС относно енергийната ефективност

(COM(2022) 222 final)

(2022/C 443/22)

| Искане за консултация | Европейски парламент, 6.6.2022 г.
  Съвет на Европейския съюз, 15.6.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 91 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане на пленарна сесия | 13.7.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 571 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 201/2/1 |

Искане за консултация

Европейски парламент, 6.6.2022 г.

Съвет на Европейския съюз, 15.6.2022 г.

Правно основание

Член 91 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане на пленарна сесия

13.7.2022 г.

Пленарна сесия No

571

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

201/2/1

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, Комитетът реши да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 13 юли 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---