# Europos Sąjungos C 466/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 466 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. gruodžio 7d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 466

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. gruodžio 7d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Taryba |
| 2022/C 466/01 | Tarybos rezoliucija dėl 2023–2026 m. ES darbo plano kultūros srityje | 1 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Taryba

2022/C 466/01

Tarybos rezoliucija dėl 2023–2026 m. ES darbo plano kultūros srityje

1

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 466/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10895 – ATHORA / AXA CUSTOMER SOLUTIONS) (
  1
  ) | 19 |
| 2022/C 466/03 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10942 – PHO P / STORA ENSO MAXAU) (
  1
  ) | 20 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2022/C 466/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10895 – ATHORA / AXA CUSTOMER SOLUTIONS) (
  1
  )

1

19

2022/C 466/03

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10942 – PHO P / STORA ENSO MAXAU) (
  1
  )

1

20

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2022/C 466/04 | Bendras Europos Parlamento ir Tarybos pareiškimas dėl Reglamento (ES) 2022/2379, susijęs su nacionalinių kompetentingų institucijų tvarkomo augalų apsaugos produktų naudojimo žemės ūkyje registro sukūrimo visose valstybėse narėse svarba | 21 |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 466/05 | 2022 m. gruodžio 6 d. Euro kursas | 22 |
| 2022/C 466/06 | Komisijos pareiškimas, susijęs su Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (ES) 2022/2379, dėl veiksmų, kurių imamasi siekiant užtikrinti, kad profesionalių augalų apsaugos produktų naudotojų pagal Reglamento (EB) Europos Parlamento ir Tarybos Nr. 1107/2009 67 straipsnio 1 dalį vedama apskaita būtų prieinama elektronine forma | 23 |
| 2022/C 466/07 | Remiantis 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų pripažintų organizacijų sąrašas | 24 |
| | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas |
| 2022/C 466/08 | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonės dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 389/2012 nuostatos dėl keitimosi elektroniniuose registruose turima informacija apie ekonominės veiklos vykdytojus, kurie komerciniais tikslais gabena akcizais apmokestinamas prekes iš vienų valstybių narių į kitas, santrauka
  (Visą šios nuomonės tekstą anglų, prancūzų ir vokiečių kalbomis galima rasti EDAPP interneto svetainėje https://edps.europa.eu) | 25 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2022/C 466/09 | Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą | 27 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2022/C 466/04

Bendras Europos Parlamento ir Tarybos pareiškimas dėl Reglamento (ES) 2022/2379, susijęs su nacionalinių kompetentingų institucijų tvarkomo augalų apsaugos produktų naudojimo žemės ūkyje registro sukūrimo visose valstybėse narėse svarba

21

Europos Komisija

2022/C 466/05

2022 m. gruodžio 6 d. Euro kursas

22

2022/C 466/06

Komisijos pareiškimas, susijęs su Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (ES) 2022/2379, dėl veiksmų, kurių imamasi siekiant užtikrinti, kad profesionalių augalų apsaugos produktų naudotojų pagal Reglamento (EB) Europos Parlamento ir Tarybos Nr. 1107/2009 67 straipsnio 1 dalį vedama apskaita būtų prieinama elektronine forma

23

2022/C 466/07

Remiantis 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų pripažintų organizacijų sąrašas

24

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

2022/C 466/08

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonės dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 389/2012 nuostatos dėl keitimosi elektroniniuose registruose turima informacija apie ekonominės veiklos vykdytojus, kurie komerciniais tikslais gabena akcizais apmokestinamas prekes iš vienų valstybių narių į kitas, santrauka
  (Visą šios nuomonės tekstą anglų, prancūzų ir vokiečių kalbomis galima rasti EDAPP interneto svetainėje https://edps.europa.eu)

(Visą šios nuomonės tekstą anglų, prancūzų ir vokiečių kalbomis galima rasti EDAPP interneto svetainėje https://edps.europa.eu)

25

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2022/C 466/09

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

27

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 466/10 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10837 – ASTARA WESTERN EUROPE / MITSUBISHI CORPORATION / ISUZU MOTORS LIMITED / ISUZU SALES DEUTSCHLAND). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 28 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 466/11 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 30 |
| 2022/C 466/12 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 37 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2022/C 466/10

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10837 – ASTARA WESTERN EUROPE / MITSUBISHI CORPORATION / ISUZU MOTORS LIMITED / ISUZU SALES DEUTSCHLAND). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

28

KITI AKTAI

Europos Komisija

2022/C 466/11

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

30

2022/C 466/12

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

37

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Taryba

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 466/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 466/1

---

TARYBOS REZOLIUCIJA DĖL 2023–2026 M. ES DARBO PLANO KULTŪROS SRITYJE

(2022/C 466/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

PRIPAŽINDAMA:

| — | tai, kad kultūra yra begalinis įkvėpimo ir inovacijų šaltinis, žmonijos ir estetikos, mūsų bendros kalbos ir paveldo atspindys ir viena iš esminių mūsų tapatybės ir bendruomenių dalių; |
| --- | --- |

—

tai, kad kultūra yra begalinis įkvėpimo ir inovacijų šaltinis, žmonijos ir estetikos, mūsų bendros kalbos ir paveldo atspindys ir viena iš esminių mūsų tapatybės ir bendruomenių dalių;

| — | kultūros, kaip neatsiejamo darnaus vystymosi ir pozityvios visuomenės transformacijos elemento, vaidmenį; |
| --- | --- |

—

kultūros, kaip neatsiejamo darnaus vystymosi ir pozityvios visuomenės transformacijos elemento, vaidmenį;

| — | didėjančią ES vertybių, įskaitant saviraiškos ir kūrybos laisvę, svarbą; |
| --- | --- |

—

didėjančią ES vertybių, įskaitant saviraiškos ir kūrybos laisvę, svarbą;

| — | kultūros ir kūrybos sektorių indėlį į užimtumą ir ES ekonomiką; |
| --- | --- |

—

kultūros ir kūrybos sektorių indėlį į užimtumą ir ES ekonomiką;

| — | kultūros vaidmenį plėtojant ES išorės santykius ir bendradarbiaujant su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma Europos Taryba ir UNESCO; |
| --- | --- |

—

kultūros vaidmenį plėtojant ES išorės santykius ir bendradarbiaujant su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma Europos Taryba ir UNESCO;

| — | ankstesnius Tarybos darbo planus kultūros srityje ir pasiektus rezultatus; |
| --- | --- |

—

ankstesnius Tarybos darbo planus kultūros srityje ir pasiektus rezultatus;

ATSIŽVELGDAMA Į:

| — | tebesitęsiantį Rusijos karą prieš Ukrainą – ES šalį kandidatę, kuris yra akivaizdus tarptautinės teisės pažeidimas ir išpuolis prieš žmogaus teises ir pagrindines ES vertybes bei principus, dėl kurio kyla grėsmė, kad bus sunaikintas turtingas Ukrainos kultūrinis gyvenimas ir paveldas, ir kuris nulėmė didžiausią piliečių persikėlimą Europoje nuo Antrojo pasaulinio karo, ir nerimą keliančią energetikos krizę; |
| --- | --- |

—

tebesitęsiantį Rusijos karą prieš Ukrainą – ES šalį kandidatę, kuris yra akivaizdus tarptautinės teisės pažeidimas ir išpuolis prieš žmogaus teises ir pagrindines ES vertybes bei principus, dėl kurio kyla grėsmė, kad bus sunaikintas turtingas Ukrainos kultūrinis gyvenimas ir paveldas, ir kuris nulėmė didžiausią piliečių persikėlimą Europoje nuo Antrojo pasaulinio karo, ir nerimą keliančią energetikos krizę;

| — | didelį COVID-19 pandemijos poveikį visai visuomenei, kiekvienam asmeniui ir daugeliui ekonomikos sektorių, ypač kultūros ir kūrybos sektoriams, kurių daugelis ir toliau kenčia nuo jos padarinių; |
| --- | --- |

—

didelį COVID-19 pandemijos poveikį visai visuomenei, kiekvienam asmeniui ir daugeliui ekonomikos sektorių, ypač kultūros ir kūrybos sektoriams, kurių daugelis ir toliau kenčia nuo jos padarinių;

| — | spartėjantį klimato kaitos tempą, biologinės įvairovės nykimą ir su tuo susijusį poreikį paspartinti perėjimą prie darnesnio vystymosi – šį perėjimą kultūra gali pagreitinti didinant informuotumą, užtikrinant kūrybiškumą ir inovacijas; |
| --- | --- |

—

spartėjantį klimato kaitos tempą, biologinės įvairovės nykimą ir su tuo susijusį poreikį paspartinti perėjimą prie darnesnio vystymosi – šį perėjimą kultūra gali pagreitinti didinant informuotumą, užtikrinant kūrybiškumą ir inovacijas;

| — | vykstančius procesus, pavyzdžiui, skaitmeninimą ir nuolatinius iššūkius, kaip antai specifinės menininkų, kūrėjų ir kitų kultūros sektoriaus specialistų darbo sąlygos; |
| --- | --- |

—

vykstančius procesus, pavyzdžiui, skaitmeninimą ir nuolatinius iššūkius, kaip antai specifinės menininkų, kūrėjų ir kitų kultūros sektoriaus specialistų darbo sąlygos;

PRIMINDAMA:

| — | susijusius pagrindinius politinius dokumentus, išdėstytus šios rezoliucijos II priede; |
| --- | --- |

—

susijusius pagrindinius politinius dokumentus, išdėstytus šios rezoliucijos II priede;

| — | kultūros aspekto integravimo į visas atitinkamas politikos sritis, programas ir iniciatyvas svarbą ir didesnės sinergijos poreikį; |
| --- | --- |

—

kultūros aspekto integravimo į visas atitinkamas politikos sritis, programas ir iniciatyvas svarbą ir didesnės sinergijos poreikį;

| — | pastangas, kurių imtasi siekiant plėtoti ir įgyvendinti strateginį ES požiūrį į tarptautinius kultūrinius ryšius, |
| --- | --- |

—

pastangas, kurių imtasi siekiant plėtoti ir įgyvendinti strateginį ES požiūrį į tarptautinius kultūrinius ryšius,

SUSITARIA

dėl toliau nurodytų visa apimančių prioritetų, susijusių su jų indėliu stiprinant Europos kultūrinį bendradarbiavimą, skatinant kultūrų įvairovę ir kuriant Europos pridėtinę vertę, taip pat – atsižvelgiant į tai, kad per ateinančius ketverius metus reikia imtis bendrų veiksmų – dėmesį skiriant pagrindiniams iššūkiams ir tinkamai laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų:

| a) | Menininkai ir kultūros sektoriaus specialistai: kultūros ir kūrybos sektorių įgalinimas |
| --- | --- |

a)

Menininkai ir kultūros sektoriaus specialistai: kultūros ir kūrybos sektorių įgalinimas

| b) | Kultūra žmonių labui: dalyvavimo kultūriniame gyvenime ir kultūros vaidmens visuomenėje didinimas |
| --- | --- |

b)

Kultūra žmonių labui: dalyvavimo kultūriniame gyvenime ir kultūros vaidmens visuomenėje didinimas

| c) | Kultūra planetos labui: kultūros galios išnaudojimas |
| --- | --- |

c)

Kultūra planetos labui: kultūros galios išnaudojimas

| d) | Kultūra siekiant bendra kūryba grindžiamų partnerysčių: ES išorės santykių kultūrinio aspekto stiprinimas |
| --- | --- |

d)

Kultūra siekiant bendra kūryba grindžiamų partnerysčių: ES išorės santykių kultūrinio aspekto stiprinimas

PRAŠO KOMISIJOS IR SĄJUNGOS VYRIAUSIOJO ĮGALIOTINIO UŽSIENIO REIKALAMS IR SAUGUMO POLITIKAI JŲ ATITINKAMOSE KOMPETENCIJOS SRITYSE IR DERAMAI ATSIŽVELGIANT Į SUBSIDIARUMO PRINCIPĄ:

| — | ne vėliau kaip 2026 m. balandžio mėn. parengti darbinį dokumentą dėl preliminarių pagrindinių šio ES darbo plano įgyvendinimo išvadų, remiantis savanoriška rašytine valstybių narių pateikta informacija, ir ne vėliau kaip 2026 m. birželio mėn. priimti galutinę ataskaitą; |
| --- | --- |

—

ne vėliau kaip 2026 m. balandžio mėn. parengti darbinį dokumentą dėl preliminarių pagrindinių šio ES darbo plano įgyvendinimo išvadų, remiantis savanoriška rašytine valstybių narių pateikta informacija, ir ne vėliau kaip 2026 m. birželio mėn. priimti galutinę ataskaitą;

| — | remiantis išankstinėmis konsultacijomis su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais apsvarstyti galimybę pasiūlyti ES kultūros strateginę programą, kuri atspindėtų I priede išdėstytus pagrindinius principus ir kuria būtų siekiama strategiškai integruoti kultūros politikos perspektyvą ir kultūros vertybes į visas atitinkamas ES politikos sritis, programas ir iniciatyvas. ES darbo planuose kultūros srityje ir toliau bus pirmenybės tvarka išdėstomi ir nustatomi specifiniai kultūrinio bendradarbiavimo Europos lygmeniu veiksmai. |
| --- | --- |

—

remiantis išankstinėmis konsultacijomis su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais apsvarstyti galimybę pasiūlyti ES kultūros strateginę programą, kuri atspindėtų I priede išdėstytus pagrindinius principus ir kuria būtų siekiama strategiškai integruoti kultūros politikos perspektyvą ir kultūros vertybes į visas atitinkamas ES politikos sritis, programas ir iniciatyvas. ES darbo planuose kultūros srityje ir toliau bus pirmenybės tvarka išdėstomi ir nustatomi specifiniai kultūrinio bendradarbiavimo Europos lygmeniu veiksmai.

---

I PRIEDAS

I.   PAGRINDINIAI PRINCIPAI

ES darbo planas kultūros srityje grindžiamas tokiais pagrindiniais principais:

| — | kultūra, įskaitant kultūros paveldą, turi savąją vertę ir prisideda prie europinės tapatybės stiprinimo; |
| --- | --- |

—

kultūra, įskaitant kultūros paveldą, turi savąją vertę ir prisideda prie europinės tapatybės stiprinimo;

| — | kultūrų ir kalbų įvairovė yra viena iš pagrindinių ES vertybių ir turi būti gerbiama, skatinama ir stiprinama, be kita ko, pasitelkiant judumą ir kūrinių sklaidą; |
| --- | --- |

—

kultūrų ir kalbų įvairovė yra viena iš pagrindinių ES vertybių ir turi būti gerbiama, skatinama ir stiprinama, be kita ko, pasitelkiant judumą ir kūrinių sklaidą;

| — | meninės raiškos ir kūrybiškumo laisvė yra labai svarbi žmogaus gebėjimui įveikti iššūkius, kritiškai mąstyti, diegti inovacijas ir išradinėti, todėl ji turi būti skatinama ir remiama visais reikiamais būdais; |
| --- | --- |

—

meninės raiškos ir kūrybiškumo laisvė yra labai svarbi žmogaus gebėjimui įveikti iššūkius, kritiškai mąstyti, diegti inovacijas ir išradinėti, todėl ji turi būti skatinama ir remiama visais reikiamais būdais;

| — | kultūrų įvairovė ir kultūrų dialogas yra labai svarbūs propaguojant ir ginant žmogaus teises, jie skatina tarpusavio supratimą, padeda užkirsti kelią konfliktams ir juos spręsti, skatina susitaikymą, taiką ir tarptautinį stabilumą, o bet koks netinkamas kultūros naudojimas siekiant skleisti karo propagandą ir dezinformaciją ar kurstyti neapykantą yra nesuderinamas su ES pagrindinėmis vertybėmis ir principais; |
| --- | --- |

—

kultūrų įvairovė ir kultūrų dialogas yra labai svarbūs propaguojant ir ginant žmogaus teises, jie skatina tarpusavio supratimą, padeda užkirsti kelią konfliktams ir juos spręsti, skatina susitaikymą, taiką ir tarptautinį stabilumą, o bet koks netinkamas kultūros naudojimas siekiant skleisti karo propagandą ir dezinformaciją ar kurstyti neapykantą yra nesuderinamas su ES pagrindinėmis vertybėmis ir principais;

| — | kultūra svariai prisideda prie darnaus vystymosi, ekonomikos ir socialinės įtraukties, stiprinant teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

—

kultūra svariai prisideda prie darnaus vystymosi, ekonomikos ir socialinės įtraukties, stiprinant teritorinę sanglaudą;

| — | kultūra turi potencialo skatinti lygybę ir abipusę pagarbą, taip pat kovoti su visų formų smurtu, diskriminacija, netolerancija ir išankstiniu nusistatymu; |
| --- | --- |

—

kultūra turi potencialo skatinti lygybę ir abipusę pagarbą, taip pat kovoti su visų formų smurtu, diskriminacija, netolerancija ir išankstiniu nusistatymu;

| — | įgyvendinimas turėtų būti remiamas optimaliai naudojant kokybiškus duomenis ir statistiką. |
| --- | --- |

—

įgyvendinimas turėtų būti remiamas optimaliai naudojant kokybiškus duomenis ir statistiką.

II.   PRIORITETINĖS SRITYS

a)   Menininkai ir kultūros sektoriaus specialistai: kultūros ir kūrybos sektorių įgalinimas

Kultūros ir kūrybos ekosistema neįmanoma be žmonių, kurie kuria įvairiausių formų kultūrinį turinį: menininkų ir kitų kultūros bei kūrybos sektorių specialistų, institucijų ir organizacijų. Todėl būtini stiprūs kultūros ir kūrybos sektoriai. Tačiau šiems sektoriams būdinga savarankiškas darbas, mažosios ir labai mažos įmonės, didelis konkurencingumas ir susiskaidžiusios rinkos. Pastebima tendencija, kad menininkų ir kultūros bei kūrybos sektorių specialistų karjeros paprastai būna pagrįstos projektais ir jiems būdingas didelis judumas. Jų pajamos yra dažnai nereguliarios ir neprognozuojamos, taip pat jie derina kelis darbus, kad užsidirbtų pragyvenimui.

COVID-19 pandemijos metu kultūros ir kūrybos sektoriai parodė didelį gebėjimą prisitaikyti ir novatoriškumą. Nepaisant to, jie buvo labai paveikti ir vis dar jaučia pandemijos padarinius.

Tebesitęsianti Rusijos invazija į Ukrainą ir jos poveikis kultūros ir kūrybos ekosistemai pabrėžia neatsiejamą kultūros veikėjų vaidmenį demokratinėse visuomenėse ir meninės raiškos laisvės, kuriai daromas vis didesnis spaudimas, apsaugos svarbą.

Dabar labiau nei bet kada reikia skubiai toliau stiprinti kultūros ir kūrybos sektorių atsparumą, remti jų atsigavimą ir įvairovę, skatinti juos siekti tvarumo tikslų, pasinaudoti naujomis pandemijos paspartintomis tendencijomis, be kita ko, skaitmeninėje aplinkoje, ir užtikrinti tinkamas darbo sąlygas visiems kultūros bei kūrybos sektorių specialistams, kad būtų galima išgirsti daugiau nuomonių šiame nepriklausomame ir dinamiškame sektoriuje.

b)   Kultūra žmonių labui: dalyvavimo kultūriniame gyvenime ir kultūros vaidmens visuomenėje didinimas

Kultūra, įskaitant kultūros paveldą, atlieka labai svarbų vaidmenį mūsų demokratijose ir asmenų gyvenime. Dalyvavimas su kultūra ir kultūros paveldu, kūrybiškumu ir menu susijusioje veikloje daro teigiamą poveikį įvairaus amžiaus ir kilmės žmonėms; jis gerina žmonių gyvenimo kokybę ir asmenų bei bendruomenių sveikatą ir bendrą gerovę. Dalyvavimas kultūriniame gyvenime palengvina socialinę ir teritorinę sanglaudą, kartu puoselėja pagarbą kultūrų bei kalbų įvairovei ir sudaro sąlygas atviram dialogui pilietinėje visuomenėje.

Kultūrų ir kalbų įvairovė yra viena iš svarbiausių Europos vertybių, todėl ji turi būti gerbiama ir skatinama, ypatingą dėmesį skiriant mažiau vartojamoms kalboms. Ypatingas dėmesys reikalingas siekiant užtikrinti vaikų ir jaunimo dalyvavimą kultūriniame gyvenime ir jų skaitymo gebėjimus, skatinant jų kūrybiškumą ir praturtinant jų patirtį. Taip pat svarbu laikytis įtraukaus požiūrio pažeidžiamų ir nepalankioje padėtyje esančių grupių atžvilgiu.

Kultūros įstaigos atlieka labai svarbų vaidmenį stiprinant demokratiją ir socialinę gerovę, nes jos palaiko ryšius su visa bendruomene, suteikia įperkamą arba nemokamą prieigą prie žinių ir informacijos, visapusiškai paisant intelektinės nuosavybės teisių, didina gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, sukuria bendrą dialogo ir diskusijų platformą ir taip stiprina socialinę integraciją bei bendruomenės angažavimąsi ir galiausiai prisideda prie kovos su dezinformacija, neapykantą kurstančiomis kalbomis ir melagingomis naujienomis. Šį kultūros įstaigų vaidmenį reikia puoselėti toliau.

Šiuo atžvilgiu dabartiniame darbo plane ypatingas dėmesys skiriamas bibliotekų plėtros skatinimui. Daug bibliotekų taip pat užtikrina taikią ir saugią aplinką pažeidžiamiems asmenims, o tai šiuo metu yra ypač aktualu daugeliui iš Ukrainos persikėlusių asmenų, kuriems reikia fizinės ir dvasinės užuovėjos.

c)   Kultūra planetos labui: kultūros galios išnaudojimas

Kultūros ir kūrybos ekosistemos Europoje ir už jos ribų susiduria su tiek gamtos, tiek žmogaus keliamomis didelėmis grėsmėmis – ypač klimato kaita daro ilgalaikį poveikį Europos kultūros ir kūrybos sektoriams. Labai svarbu, kad kultūros paveldas ir kultūros bei kūrybos sektoriai būtų pasirengę būsimiems iššūkiams. Laikas imtis veiksmų dėl pasirengimo valdyti riziką kultūros paveldo srityje ir dėl kultūros paveldo atsparumo klimato kaitai stiprinimo. ES tęs ir intensyvins kovą su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis.

Kultūra, įskaitant kultūros paveldą, prisidedama prie perėjimo prie darnesnio vystymosi, reikalingo, kad būtų pasiekti Europos žaliojo kurso ir Darbotvarkės iki 2030 m. tikslai. Šiame kontekste svarbų vaidmenį atlieka ir skaitmeninės technologijos. Todėl reikia toliau stiprinti inovacijas kultūros ir kūrybos sektoriuose, skaitmeninę transformaciją ir kultūros bei kultūros paveldo prieinamumą skaitmeninėje erdvėje. Šiuo atžvilgiu svarbų vaidmenį atliks EIT ŽIB „Kultūra ir kūrybiškumas“ (1). Taip pat būtina laikytis subalansuoto požiūrio į apstatytą aplinką. Plataus masto naujojo europinio bauhauzo (NEB) iniciatyvos propagavimas galėtų padėti didinti informuotumą apie kokybiškos architektūros ir apstatytos aplinkos svarbą.

Be to, turėtų būti tobulinami moksliniai tyrimai ir kultūros statistika, kad būtų galima geriau stebėti kultūros ir kūrybos sektorių veiklos rezultatus ir parengti veiksmingą įrodymais pagrįstą politiką jiems remti. Eurostatas turėtų atlikti pagrindinį ir vis svarbesnį vaidmenį bendradarbiaudamas su kitomis tarptautinėmis ir nepriklausomomis organizacijomis, dirbančiomis kultūros ir kūrybos sektorių mokslinių tyrimų ir statistikos srityje.

d)   Kultūra siekiant bendra kūryba grindžiamų partnerysčių: ES išorės santykių kultūrinio aspekto stiprinimas

Europos kultūros turtingumas ir laisvė, pilietinėje visuomenėje įtvirtintas ES požiūris „iš apačios į viršų“ ir tvirtas ES angažavimasis bendroje kūryboje yra svarbūs tarptautinių santykių privalumai siekiant kurti tvarias lygiateises partnerystes. Labai svarbu visapusiškai išnaudoti šį potencialą ne tik didinant kultūrinio bendradarbiavimo veiksmų ir projektų skaičių, bet ir didinant jų matomumą ir sklaidą.

Rusijos karas prieš Ukrainą yra akivaizdus tiek laipsniškai kintančių geopolitinių realijų, tiek netinkamo kultūros ir paveldo naudojimo siekiant padėti pateisinti karinę agresiją ženklas. Šiomis aplinkybėmis bendra kūryba kultūros sektoriuje gali autentiškai paremti ir patikimai skleisti mūsų europines vertybes, įskaitant menines laisves ir kultūrines teises, didžiojoje pasaulio dalyje ir taip padėti neleisti plisti autoritarinių sistemų skleidžiamai informacijai.

Atsižvelgiant į mūsų planetos ateitį ir bendrą tvarumo tikslą, reikia didesnio kultūros užmojo siekiant pokyčių ir intelektinio dialogo, kuris sudarytų sąlygas bendriems požiūriams laikantis naujojo europinio bauhauzo (tvaru, įtrauku ir gražu) iniciatyvos. Glaudus koordinavimas ES lygmeniu ir kultūros aspekto integravimas į visas atitinkamas ES išorės veiksmų sritis ir atitinkamas finansines priemones bus labai svarbūs siekiant stiprinti kultūros vaidmenį ES išorės santykiuose.

III.   ĮGYVENDINIMAS IR DARBO METODAI

| 1. | Taryba prašo valstybių narių, Komisijos ir, kiek tai susiję su išorės veiksmų aspektais, Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendradarbiauti įgyvendinant veiksmus pagal darbo planą remiantis tęstine darbotvarke, išdėstyta IV skyriuje ir A priede. A priede pateiktas tvarkaraštis yra orientacinio pobūdžio ir jį atitinkamai įgyvendins pirmininkausiančios valstybės narės. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tikimasi, kad reguliarus valstybių narių, ES institucijų, pilietinės visuomenės, tarptautinių organizacijų ir trečiųjų valstybių partnerių dialogas ir bendradarbiavimas padės sukurti holistinį požiūrį, kurį taikant remiama sinergija ir, kai tinkama, politikos suderinamumas, skatinamas tarpusavio mokymasis ir galima pasiekti geresnių rezultatų. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Darbo plano įgyvendinimas ir programos „Kūrybiška Europa“ įgyvendinimas pagal jos metinius darbo planus ir kitas su kultūra susijusias programas bei veiklą turėtų vienas kitą papildyti sinerginiu būdu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ES darbo planą kultūros srityje turėtų stebėti Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė ir prireikus Taryba gali jį pakoreguoti atsižvelgdama į pasiektus rezultatus ir (arba) atitinkamus politikos pokyčius Europos arba tarptautiniu lygmeniu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kiekvienos prioritetinės srities temos nagrinėjamos imantis kelių veiksmų (IV skyrius), taikant tinkamiausią (-ius) darbo metodą (-us). Galutiniai kiekvieno veiksmo rezultatai kartu su atitinkama ataskaita, kurioje, kai tinkama, pateikiamos išvados ir rekomendacijos, bus pateikti Kultūros reikalų komitetui ir, kai tinkama, Audiovizualinės ir žiniasklaidos darbo grupei aptarti ir galimam sprendimui dėl būsimų veiksmų priimti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Labai svarbus veiksnys yra ES darbo plano kultūros srityje nuostatų ir įgyvendinimo lankstumas, kad būtų galima reaguoti į esamus ir būsimus iššūkius ir kintančią politinę aplinką. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Be kita ko, gali būti taikomi šie darbo metodai (2): atvirasis koordinavimo metodas (AKM); ad hoc arba Komisijos vadovaujamos ekspertų grupės ir apskritojo stalo diskusijos; tarpusavio mokymosi veikla; eksperimentiniai ir bandomieji veiksmai; idėjų kalvių susitikimai; tyrimai; konferencijos; padėties įvertinimo seminarai ar padėties įvertinimas kitokiu formatu; dialogas su pilietine visuomene; formalūs ir neformalūs praktiniai seminarai; bendros iniciatyvos su Europos Taryba ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis; Tarybos išvados ir neformalūs kultūros ministerijų ir, kai tinkama, kitų ministerijų pareigūnų susitikimai. |
| --- | --- |

7.

IV.   VEIKSMAI

Kalbant apie prioritetines sritis ir darbo metodus, apibūdintus II ir III skyriuose, bus vykdomi toliau nurodyti veiksmai.

a)   Menininkai ir kultūros sektoriaus specialistai: kultūros ir kūrybos sektorių įgalinimas

—   
  Menininkų ir kultūros bei kūrybos sektorių specialistų statusas ir darbo sąlygos

Darbo metodai:
  tolesnė veikla, susijusi su veikiančia AKM grupe; teminiai praktiniai seminarai; galima konferencija.

Pagrindimas:
  vykdant tolesnę veiklą, susijusią su AKM ekspertų grupe, siūloma sukurti interneto platformą, kurioje būtų teikiama informacija apie menininkų ir kultūros bei kūrybos sektorių specialistų darbo sąlygas ES valstybėse narėse. Platforma bus grindžiama vertingais duomenimis ir medžiaga, surinkta, be kita ko, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, atstovaujančiais įvairiems kultūros sektoriams, ir joje turėtų būti nuolat atsižvelgiama į naujausią informaciją ir naujas priemones. Be to, bus nagrinėjamos ir tokios temos kaip įvairovė, judumas ir lyčių aspektas. Tai padėtų gauti informacijos apie darbo sąlygas visoje ES ir geriau įvykdyti administracinius reikalavimus, susijusius su socialine apsauga ir kitais aspektais, pavyzdžiui, apmokestinimu. Šios temos kontekste taip pat reikėtų atsižvelgti į keitimąsi patirtimi, susijusia su Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone (EGADP).

Siektini rezultatai:
  interneto platforma, sudaranti sąlygas suinteresuotiesiems subjektams nuolat keistis informacija ir gerosios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su menininkų ir kūrybos sektorių specialistų darbo sąlygų gerinimu; pažangos įvertinimu ir darbu, susijusiu su specialiomis rekomendacijomis dėl menininko statuso (3).

—   
  Meninė laisvė

Darbo metodai: konferencija, po kurios pateikiamos susijusios Tarybos išvados.

Pagrindimas:
  meninė laisvė yra viena iš esminių kultūrinio darbo dalių, o meninės laisvės apsauga, kaip paaiškėjo, yra svarbus elementas stiprinant kultūros ir demokratijos ryšį. Menininkai ir kultūros sektoriaus suinteresuotieji subjektai susiduria su naujais ir vis sudėtingesniais iššūkiais. Todėl labai svarbu dėti bendras pastangas, kad menininkai ir kultūros subjektai galėtų laisvai vykdyti profesinę veiklą visoje ES. Šis klausimas susijęs ne tik su menininkams keliamomis sąlygomis, bet taip pat lemia, kieno nuomonė išklausoma.

Siektini rezultatai:
  siekiant skatinti teigiamus pokyčius, keitimasis idėjomis ir geriausios praktikos pavyzdžiais aptariant įvairias perspektyvas ir politikos formavimą.

—   Kultūros ir kūrybos sektorių skaitmeninės transformacijos skatinimas

Darbo metodai:
  konferencija, po kurios galbūt bus pateiktos susijusios Tarybos išvados.

Pagrindimas:
  pastarąjį dešimtmetį skaitmeninimas lėmė dideles permainas kultūros ir kūrybos sektoriuose. Iš esmės pasikeitė šių sektorių specialistų veiklos metodai, jų tarpusavio santykiai ir jų ryšys su auditorija. Tačiau pastangų susiskaidymas ir nepakankamas bendradarbiavimas platesniu mastu trukdo įsitvirtinti tvirtam ir lanksčiam požiūriui į skaitmeninę transformaciją.

Siektini rezultatai:
  keitimasis patirtimi siekiant nustatyti perduodamos geriausios praktikos pavyzdžius, kad būtų skatinama nuosekli ir darni skaitmeninė transformacija kultūros ir kūrybos sektoriuose.

—   Kultūros ir kūrybos sektorių žaliosios pertvarkos skatinimas, ypatingą dėmesį skiriant energetikos krizei

Darbo metodai: praktinis (-iai) seminaras (-ai) / AKM; energetikos krizės padėties įvertinimas siekiant dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais.

Pagrindimas:
  vykdant žaliąją pertvarką, kultūros ir kūrybos sektoriai neturi būti palikti nuošalyje. Jie turi padidinti savo indėlį į tvarią ateitį ir aktyviai dalyvauti žaliojoje pertvarkoje, klimato politikos veiksmuose ir Europos atsigavimo procese, ypatingą dėmesį skirdami dabartinei energetikos krizei, o kartu atsižvelgdami į Sąjungos geografinę įvairovę ir ypatumus. Jau išbandyta įvairi praktika ir iniciatyvos. Darbas pagal šį veiksmą turėtų atspindėti AKM grupių rezultatus, susijusius su darnaus vystymosi kultūriniu aspektu ir kultūros paveldo atsparumo klimato kaitai didinimu. Šios temos kontekste taip pat reikėtų atsižvelgti į keitimąsi patirtimi, susijusia su EGADP.

Siektini rezultatai:
  keitimasis patirtimi ir perduodamos geriausios praktikos pavyzdžių nustatymas kultūros ir kūrybos sektoriuose (ypač scenos meno, muzikos, muziejų, filmų gamybos srityse), be kita ko, susijusių su CO2 skaičiuoklėmis, parama kultūros ir kūrybos sektorių pastangoms prisitaikyti prie žaliosios pertvarkos.

—   Europos vaizdo žaidimų sektoriaus kultūrinio ir kūrybinio aspekto stiprinimas

Darbo metodas:
  eilė apskritojo stalo diskusijų ir (arba) idėjų kalvių susitikimas.

Pagrindimas:
  tolesnės veiklos, susijusios su Tarybos išvadomis dėl Europos kultūros ir kūrybos pramonės ekosistemos strategijos ir Europos Parlamento pranešimu savo iniciatyva ir bandomuoju projektu, susijusiais su vaizdo žaidimais, kontekste rengiant diskusijas Europos lygmeniu būtų galima nustatyti būdus, kaip paremti kultūros ir kūrybos aspektą Europos vaizdo žaidimų sektoriuje, – tai užima pagrindinę naujos kultūrinės veiklos skaitmeninėje aplinkoje poziciją. Šiose diskusijose taip pat galėtų būti nagrinėjami klausimai, susiję su finansavimo mechanizmais, visų pirma skirtais MVĮ ir startuoliams, nepriklausomumu, kūrybos laisve ir kultūrinės raiškos įvairove, įgūdžiais ir mokymais, kūrybinėmis ir technologinėmis inovacijomis, naujais vaizdo žaidimų naudojimo siekiant remti kultūros prieinamumą būdais, vaizdo žaidimų vaidmeniu siekiant švietimo tikslų ir t. t.

Siektini rezultatai: rekomendacijos remti Europos vaizdo žaidimų sektoriaus kultūrinį ir kūrybinį aspektą ir stiprinti Europos suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą šioje srityje.

b)   Kultūra žmonių labui: dalyvavimo kultūriniame gyvenime ir kultūros vaidmens visuomenėje didinimas

—   Kultūra ir demokratijos skatinimas: siekiant kultūrinės pilietybės Europoje

Darbo metodai: tarpusavio mokymasis ir galima konferencija, kurioje dalyvautų politikos formuotojai ir atitinkami kultūros ir švietimo sektorių suinteresuotieji subjektai.

Pagrindimas:
  atsižvelgiant į Porto Santo chartiją ir remiantis pagal 2019–2022 m. darbo planą kultūros srityje užsakytu tyrimu, būtina intensyvinti ir plėsti piliečių, ypač jaunesniųjų kartų, dalyvavimą ir įteisinti sprendimų priėmimo procesus, kuriais visa bendruomenė įtraukiama į sprendimų priėmimą, kūrimą, rengimą, komunikaciją, tarpininkavimą ir įgyvendinimą. Būtina užtikrinti tarpsektorinę mokyklų, kultūros organizacijų, pilietinės visuomenės ir kitų subjektų sinergiją, kad būtų visapusiškai išnaudotas kultūros potencialas skatinti permainas siekiant stiprinti demokratiją.

Siektini rezultatai:
  dalijimasis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžių atranka.

—   Kultūra ir sveikata

Darbo metodai: galima konferencija; galimi neformalūs kultūros ministerijų ir sveikatos ministerijų pareigūnų susitikimai; trumpalaikė AKM grupė kultūros aspekto įtraukimo į sveikatos politiką klausimais – keitimasis gerosios praktikos pavyzdžiais, ypatingą dėmesį skiriant psichikos sveikatai.

Pagrindimas:
  kultūrine veikla gali būti remiama ligų prevencija, sveikatingumo skatinimas, ligų valdymas ir gydymas. Kultūrinė veikla suteikia galimybę taikyti holistinį požiūrį ir daro teigiamą poveikį įvairaus amžiaus ir kilmės žmonėms, gerina žmonių gyvenimo kokybę, stiprina asmenų bei bendruomenių sveikatą ir didina jų bendrą gerovę. Taip pat daromas didelis ekonominis poveikis. AKM gali būti grindžiamas 2022 m. parengiamųjų veiksmų „Kultūra sveikatos labui“ rezultatais ir atliktais ankstesniais moksliniais tyrimais bei darbu šia tema.

Siektini rezultatai: informuotumo apie teigiamą kultūros poveikį didinimas ir labiau tarpsektorinį sprendimus priimančių asmenų bendradarbiavimo užmezgimas; rekomendacijos dėl dalyvaujamosios kultūrinės veiklos įgyvendinimo, daugiausia dėmesio skiriant psichikos sveikatai; tolesnis gerosios praktikos pavyzdžių sisteminimas.

—   Ryšių užmezgimas: stiprinti bibliotekų įvairialypius vaidmenis – jos yra vartai į kultūros kūrinius, įgūdžius ir europines vertybes ir jų skleidėjos

Darbo metodai: AKM grupė; praktiniai seminarai; konferencija.

Pagrindimas:
  bibliotekos atlieka svarbų vaidmenį Europos demokratinėje, socialinėje, kultūrinėje ir švietimo aplinkoje visais lygmenimis. Jos svariai prisideda prie demokratijos kūrimo, piliečių angažuotumo ir visuomenės dalyvaujamosios veiklos visoje ES, be kita ko, kaimo ir atokiose vietovėse, įskaitant atokiausius regionus. Jos priima įvairias grupes, rengia programas ir veiklą, atspindinčias dabartinius visuomenės iššūkius, ir suteikia prieigą prie pliuralistinės ir patikimos informacijos bei įvairaus kultūrinio turinio saugioje ir prieinamoje aplinkoje. Jos yra svarbūs vartai į vietos ir čiabuvių duomenis, žinias, mokslinius tyrimus ir kultūrą.

Siektini rezultatai:
  išsamių diskusijų pradėjimas ir bibliotekų propagavimo ir stiprinimo sričių išnagrinėjimas; įvairių aspektų ir sričių, kuriose esama potencialo, nustatymas ir finansavimo eilučių pagal ES programas išnagrinėjimas; politikos formuotojų ir bibliotekų specialistų subūrimas; specialistų mokymo ir tolesnės veiklos galimybių išnagrinėjimas.

—   Vaikų ir jaunimo apsauga nuo žalingo turinio skaitmeninėse platformose

Darbo metodai: praktinis seminaras (-ai) / apskritojo stalo diskusija (-os).

Pagrindimas:
  šiuo metu labai daug vaikų ir jaunuolių dalyvauja skaitmeninėse platformose, kurios turi didžiulį teigiamą potencialą. Tačiau dėl to taip pat padidėja rizika, kad pažeidžiamos grupės susidurs su žalingu turiniu arba klaidinga informacija, taip pat priklausomybės rizika. Galima remtis Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto, Skaitmeninių paslaugų aktu (SPA) ir Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje (AŽPD) nustatytomis nepilnamečių apsaugos taisyklėmis. Be to, siekiant apsaugoti vaikus ir jaunimą nuo žalingo turinio, ypač svarbus ir aktualus yra žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas ir kritiškas žiniasklaidos ir platformų vertinimas.

Siektini rezultatai:
  geriausios praktikos pavyzdžių nustatymas ir rėmimas siekiant užtikrinti vaikų ir jaunimo apsaugą ir įgalėjimą internete tiek valstybėse narėse, tiek ES lygmeniu.

—   Įvairaus Europos kultūrinio turinio aptinkamumas skaitmeninėje aplinkoje

Darbo metodai: techninis tyrimas ir (arba) praktinis seminaras.

Pagrindimas:
  kultūrinio turinio aptinkamumas priklauso nuo to, kaip duomenys buvo parengti ir dokumentuojami, taip pat nuo didelių platformų, kurios veikia kaip prieigos valdytojos, vykdomo turinio valdymo. Europinis turinys turi būti aptinkamas, o ne tik tiesiog prieinamas internete. Labai svarbu remtis jau atliktu darbu ir konsultacijomis (pvz., Žiniasklaidos perspektyva, Europos audiovizualine observatorija, EUROPEANA), geriau suprasti, kokį poveikį turinio prioritetų nustatymo praktika, algoritmų rekomendacijos ir kuravimo strategijos daro kultūrų ir kalbų įvairovei, ir rasti bendrus sprendimus, kaip padidinti aukštos kokybės europinio turinio matomumą internete, įskaitant tinkamus duomenimis grindžiamus pajamų modelius.

Siektini rezultatai:
  rekomendacijos; novatoriškų projektų ir konkrečių priemonių, taip pat sunkumų, susijusių su prieiga prie turinio (be kita ko, neįgaliesiems ar mažesnes pajamas gaunantiems asmenims), peržiūra, daugiausia dėmesio skiriant mažiau ištirtiems ir mažiau reguliuojamiems, pavyzdžiui, muzikos ar knygų, sektoriams.

c)   Kultūra planetos labui: kultūros galios išnaudojimas

—   Kultūros statistika – didinti atsparumą kultūros sektoriuje ir per kultūrą

Darbo metodai: eilė praktinių seminarų ir (arba) tarpusavio mokymosi veikla; diskusijos su Eurostatu ir ES valstybių narių statistikos tarnybomis.

Pagrindimas:
  COVID-19 pandemija išryškino keletą struktūrinių iššūkių ir pažeidžiamų vietų kultūros ir kūrybos sektoriuose. Nacionaliniu ir ES lygmenimis jau imtasi svarbių paramos priemonių, tačiau dar reikia imtis tolesnių veiksmų, pavyzdžiui, aktyviau keistis geriausios praktikos pavyzdžiais tarp valstybių narių ir plėtoti patikimą kultūros statistiką, kurią būtų galima palyginti visoje ES, be kita ko, apie lyčių nelygybę kultūros ir kūrybos sektoriuose. Svarbu remtis 2022 m. bandomojo projekto „Europos kultūros ir kūrybos sektorių vertinimas“ rezultatais ir glaudžiai bendradarbiauti su Eurostatu.

Siektini rezultatai:
  valstybių narių keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais; visoje ES suderintų ir palyginamų statistinių duomenų, apimančių lyčių lygybės aspektus, darbo aspektą, ekonominę paramą sektoriui ir dalyvavimą kultūriniame gyvenime, su atitinkamu socialiniu ir demografiniu suskirstymu, nustatymas ir plėtojimas.

—   Kultūros valdymas

Darbo metodai: idėjų kalvių susitikimas, po kurios galbūt bus pateiktos susijusios Tarybos išvados.

Pagrindimas:
  šiuo metu pasaulyje vyksta daugybė sparčių pokyčių. Todėl reikalingi nauji mąstymo būdai ir naujoviški požiūriai, o siekiant, kad kultūra taptų esmine visuomenės gyvenimo dalimi, būtina taikyti ir universalius bei integruotus požiūrius į kultūros valdymą, pagrįstus naujausiais pokyčiais, moksliniais tyrimais ir inovacijomis.

Siektini rezultatai:
  naujo kultūros valdymo modelio, kuriuo siekiant visapusiškai įveikti dabartinius iššūkius būtų pateikiamas į ateitį orientuotas požiūris, sukūrimas.

—   Klimato politikos veiksmai pasitelkiant kultūrą, įskaitant meną ir kultūros paveldą

Darbo metodai: tolesnė veikla, susijusi su 2022 m. AKM ataskaitomis; praktiniai seminarai, po kurių galbūt bus pateiktos susijusios Tarybos išvados.

Pagrindimas:
  kultūra, įskaitant meną ir kultūros paveldą, gali atlikti itin svarbų vaidmenį skatinant klimato politikos veiksmus ir tvaraus vartojimo bei gamybos modelius. Kultūra gali atlikti aktyvų vaidmenį vykdant klimato politikos veiksmus ir paskatinti keisti mąstyseną klimato krizės klausimu. Mūsų kultūros paveldas gali būti apsaugotas dalijantis geriausios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su tikslinėmis apsaugos priemonėmis, ir kartu gali būti gerosios praktikos ir žinių apie prisitaikymą prie klimato kaitos šaltinis. Bendradarbiavimas turėtų būti grindžiamas AKM ataskaitomis dėl kultūros paveldo atsparumo klimato kaitai stiprinimo ir dėl darnaus vystymosi kultūros aspekto.

Siektini rezultatai:
  keitimasis žiniomis apie novatoriškus meno ir kultūros požiūrius, įskaitant priemones pagal EGADP, siekiant kovoti su klimato krize ir padėti pakeisti elgesį siekiant įveikti klimato krizę; ES finansuojamų mokslinių tyrimų šia tema pažanga.

—   Aukštos kokybės gyvenamoji aplinka visiems

Darbo metodai: Europos architektūros politikos direktorių (EAPD) susitikimai; NEB iniciatyvos skatinimas pasitelkiant ekspertų tinklo po AKM mainus; galimas Europos architektūros politikos konferencijos organizavimas.

Pagrindimas:
  atsižvelgiant į ES valstybių narių ekspertų AKM grupės darbą ir ataskaitą dėl investicijų į aukštos kokybės architektūrą ir gyvenamąją aplinką visiems (2021 m.), taip pat į Tarybos išvadas dėl kultūros, aukštos kokybės architektūros ir apstatytos aplinkos kaip itin svarbių NEB iniciatyvos elementų (2021 m.), kiekvieno pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu susirenka EAPD, kad apsvarstytų galimas iniciatyvas, kuriomis būtų siekiama užtikrinti aukštos kokybės gyvenamąją aplinką visiems, įskaitant tuos, kurie gyvena kaimo ir atokiose vietovėse, pavyzdžiui, atokiausiuose regionuose. EAPD posėdžiuose daugiausia dėmesio galėtų būti skiriama tokioms temoms kaip ateities būsto kokybė, kultūros paveldo restauravimas, renovavimas ir pritaikomasis pakartotinis naudojimas, taip pat architektūros konkursų tobulinimas ir viešieji pirkimai. Labai svarbu kurti sinergiją su NEB tinklu.

Siektini rezultatai:
  EAPD vykdomas keitimasis gerosios praktikos pavyzdžiais; esamų teisės aktų sistemų ir atitinkamų iniciatyvų šioje srityje įvertinimas ir galbūt proceso siekiant stebėti ir aktyviai remti aukštos kokybės standartų įtraukimą į naujas ir peržiūrėtas politikos kryptis ir programas pradėjimas; su NEB susiję veiksmai.

—   Paveldo apsauga nuo gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių

Darbo metodai: tarpusavio mokymosi veikla (praktiniai seminarai, vizitai) ir (arba) konferencija.

Pagrindimas:
  kylant gaivalinėms ir žmogaus sukeltoms nelaimėms ir krizėms (tai, pavyzdžiui, klimato kaita, COVID-19 pandemija ir Rusijos karas prieš Ukrainą) reikalingi stipresni rizikos vertinimo įgūdžiai, geresnis pasirengimas nelaimėms ir koordinuoti veiksmai laikantis universalaus požiūrio, kad būtų apsaugotas kultūros paveldas, įskaitant nematerialųjį kultūros paveldą. Remiantis esamo darbo rezultatais būtina toliau integruoti kultūros paveldą į platesnę politiką bei iniciatyvas visais lygmenimis ir naudotis esamomis bendromis Europos platformomis ir kuriamais projektais (pvz., Europos kultūros paveldo bendradarbiavimo tinklu debesijoje (HEREIN)), siekiant keistis informacija, diskutuoti ir dalytis žiniomis bei ekspertine patirtimi apie pasirengimą rizikoms ir jų valdymą, ir apie kultūros paveldo atgaivinimą ir atstatymą.

Siektini rezultatai: suinteresuotųjų subjektų pajėgumų ir įgūdžių stiprinimas; išsamaus atitinkamų vadovų, gairių ir metodikos aprašo parengimas Europos lygmeniu, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos veiksmingam pasirengimo rizikai ir ekstremaliosioms situacijoms priemonių kūrimui ir įgyvendinimui valstybėse narėse ir valstybių narių galimybėms tai daryti.

—   Kultūros paveldo srities specialistų ir už kultūros vertybes atsakingų kompetentingų institucijų keitimasis informacija apie kovą su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis

Darbo metodai: eilė praktinių seminarų, papildančių būsimą 2023–2027 m. ES kovos su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis veiksmų planą, ir (arba) tarpusavio mokymosi veikla.

Pagrindimas:
  ES teisės aktuose dėl kultūros vertybių importo ir eksporto sprendžiama, kaip reaguoti į tarpvalstybinės neteisėtos prekybos problemas, kiek tai susiję kultūros paveldo apsauga. Kompetentingos institucijos susiduria su keliais iššūkiais (tikrinimo metodai, dokumentai, duomenų analizė, supratimas, kaip veikia meno rinka, įskaitant jos perkėlimą į internetą ir t. t.). Svarbu užtikrinti veiksmingą visų dalyvaujančių subjektų, įskaitant kultūros ministerijas, regionines ir vietos institucijas, kultūros paveldo srities specialistus, teisėsaugos institucijas, specialiąsias policijos pajėgas, muitines ir teismines institucijas, taip pat meno rinkos specialistus, dalyvavimą.

Siektini rezultatai:
  dalyvaujančių subjektų bendradarbiavimo įvertinimas ir pagerinimas; įžvalgų apie vieni kitų darbo metodus įgijimas; rizikos bei problemų nustatymas galimų rekomendacijų dėl patobulinimų rengimas.

d)   Kultūra siekiant bendra kūryba grindžiamų partnerysčių: ES išorės santykių kultūrinio aspekto stiprinimas

—   ES strateginio požiūrio į tarptautinius kultūros ryšius ir veiksmų programos valdymas

Darbo metodai: trumpalaikis AKM, vyresniųjų pareigūnų susitikimai.

Pagrindimas:
  kultūros vaidmuo išorės santykių srityje įtvirtintas keliuose naujausiuose kertiniuose ES dokumentuose. Vis dėlto įgyvendinimo procese dalyvaujančių įvairių suinteresuotųjų subjektų veiksmų koordinavimas ir jų nuomonių suderinimas tebėra iššūkis visais lygmenimis tiek ES, tiek valstybėms narėms. Todėl būtina struktūrizuoti visų atitinkamų subjektų bendradarbiavimą ir stiprinti vienodas sąlygas visų, be kita ko, menininkų ir kultūros sektoriaus specialistų, interesų atžvilgiu. Atsižvelgiant į bendros kūrybos principą ES išorės santykių srityje, darbo metodus reikia pritaikyti prie nuolatinio darnaus sprendimų formavimo, be kita ko, siekiant nustatyti regioninius ir teminius prioritetus (pvz., partnerysčių su šalimis kandidatėmis kontekste) arba rengti ES pavyzdinius veiksmus (pvz., knygų muges, pasaulines parodas, muges ir festivalius ir t. t.).

Siektini rezultatai:
  kompleksinė ir įtrauki metodika, įskaitant pasiūlymus dėl būsimų darbo struktūrų ir metodų, kuriais būtų užtikrintas tvirtesnis, darnus ir ilgalaikis kultūrinio bendradarbiavimo procesas tarptautinių kultūrinių ryšių srityje, įtraukiant visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus.

—   Kultūros paveldo išsaugojimas ir vietos kultūros ir kūrybos sektorių įgalinimas Ukrainoje

Darbo metodai: Komisijos vadovaujama ekspertų grupė ar idėjų kalvių susitikimai ir tarpusavio mokymosi / mokymo veikla; susitikimai su nuolatinėmis atstovybėmis.

Pagrindimas: Rusijos karas prieš Ukrainą sunaikino ir padarė žalą Ukrainos kultūros paveldui bei kultūros institucijoms; be to, iškilo didelė grėsmė, kad paveldo objektai bus ir toliau naikinami ir jiems daroma žala arba kad jais bus neteisėtai prekiaujama. Todėl turėtų būti remiamos išsaugojimo ir apsaugos pastangos. Atstatymo ir atkūrimo procesas turėtų būti vykdomas stiprinant Ukrainos pajėgumus bei ekspertines žinias ir turėtų būti grindžiamas nacionalinėmis, tarptautinėmis ir Europos normomis, standartus nustatančiais dokumentais, principais (pvz., NEB iniciatyva) ir įgyta patirtimi, taip pat atitikti Europos kokybės principus, taikomus ES finansuojamoms intervencinėms priemonėms, galinčioms daryti poveikį kultūros paveldui (4). Taip pat reikalinga parama Ukrainos kultūros ir kūrybos sektorių subjektams ir specialistams, nes jie savo veikloje toliau susiduria su daugybe sunkumų. Todėl, vadovaujantis bendros kūrybos principu, bendradarbiaujant su Ukraina kultūros srityje turėtų būti siekiama stiprinti kultūros ir kūrybos sektorių atsparumą, taip pat jų pajėgumą puoselėti gyvybingą kultūros ir meno aplinką.

Siektini rezultatai:
  galimų bendrų priemonių, sinergijų ir geriausios praktikos pavydžių įvertinimas siekiant išsaugoti, apsaugoti ir atstatyti Ukrainos kultūros paveldą ir kultūros institucijas, ir remti Ukrainos kultūros ir kūrybos sektorių subjektus.

—   Kultūros ir kultūros sektoriaus specialistų vaidmuo propaguojant ir ginant demokratiją ir žmogaus teises nestabilioje aplinkoje

Darbo metodai:
  galimi bendri posėdžiai su atitinkamomis Tarybos darbo grupėmis; bendra padėties įvertinimo konferencija / seminaras su Europos Parlamentu, Europos Taryba, UNESCO ir pilietine visuomene.

Pagrindimas:
  2021 m. EIVT metinėje ataskaitoje dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje atkreipiamas dėmesys į pasaulinį demokratijos nuosmukį ir plačiai paplitusius tarptautinių žmogaus teisių pažeidimus. Tai daro poveikį ir trečiųjų valstybių kultūros ir kūrybos sektorių specialistams, kurie gina demokratiją, žmogaus teises, meninės raiškos laisvę ir t. t. Nors ES jau skatina pagarbą kultūrinėms teisėms ir įvairovei trečiosiose valstybėse, būtų galima išnagrinėti tikslingesnę ir sistemingesnę paramą, atsižvelgiant į Europos Tarybos, UNESCO ir Europos Parlamento poveikį šioje srityje.

Siektini rezultatai: išsami kultūrines teises ginančių žmogaus teisių gynėjų situacijų, poreikių ir kitų aspektų apžvalga.

---

(1)  Europos inovacijos ir technologijos instituto žinių ir inovacijų bendrija (https://eit.europa.eu/eit-community/eit-culture-creativity)

(2)  Bendrosios darbo metodų gairės išdėstytos B priede.

(3)  https://en.unesco.org/creativity/governance/status-artist.

(4)  https://www.icomos.org/en/about-icomos/committees/regional-activities-europe/58799-european-quality-principles-for-eu-funded-interventions-with-potential-impact-upon-cultural-heritage

---

A PRIEDAS

Orientacinis 2023–2026 m. ES darbo plano kultūros srityje tvarkaraštis

| Prioritetas | Veiksmas | 2023 m. | 2024 m. | 2025 m. | 2026 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1-as pusmetis | 2-as pusmetis | 1-as pusmetis | 2-as pusmetis | 1-as pusmetis | 2-as pusmetis | 1-as pusmetis | 2-as pusmetis |
| a) | Menininkai ir kultūros sektoriaus specialistai: kultūros ir kūrybos sektorių įgalinimas |

Prioritetas

Veiksmas

2023 m.

2024 m.

2025 m.

2026 m.

1-as pusmetis

2-as pusmetis

1-as pusmetis

2-as pusmetis

1-as pusmetis

2-as pusmetis

1-as pusmetis

2-as pusmetis

a)

Menininkai ir kultūros sektoriaus specialistai: kultūros ir kūrybos sektorių įgalinimas

Menininkų ir kultūros bei kūrybos sektorių specialistų statusas ir darbo sąlygos

Platforma (EK)

Teminis

praktinis seminaras

Teminis

praktinis seminaras

Teminis praktinis seminaras

arba

(galbūt) konferencija

Meninė laisvė

Pirmininkaujančios valstybės narės konferencija

Tarybos išvados

Skatinti kultūros ir kūrybos sektorių skaitmeninę transformaciją

Pirmininkaujančios valstybės narės konferencija

(galbūt) Tarybos išvados

Skatinti kultūros ir kūrybos sektorių žaliąją pertvarką, ypatingą dėmesį skiriant energetikos krizei

Padėties įvertinimas. Energetikos krizė

AKM arba praktiniai seminarai

Europos vaizdo žaidimų sektoriaus kultūrinio ir kūrybinio aspekto stiprinimas

Apskritojo stalo diskusijos ir (arba) idėjų kalvių susitikimas

Tarybos išvados dėl kultūros ir kūrybos sektorių atsigavimo, atsparumo ir tvarumo

Padėties įvertinimas

Tarybos išvados dėl tarpkultūrinių mainų stiprinimo pasitelkiant menininkų ir kultūros bei kūrybos sektorių specialistų mobilumą ir daugiakalbystę skaitmeniniame amžiuje

Padėties įvertinimas

| b) | Kultūra žmonių labui: dalyvavimo kultūriniame gyvenime ir kultūros vaidmens visuomenėje didinimas |
| --- | --- |

b)

Kultūra žmonių labui: dalyvavimo kultūriniame gyvenime ir kultūros vaidmens visuomenėje didinimas

Kultūra ir demokratijos skatinimas: siekiant kultūrinės pilietybės Europoje

(2022 m. EK tyrimo pristatymas – ankstesnis darbo planas)

Tarpusavio mokymasis

(galbūt) Konferencija

Kultūra ir sveikata

(galbūt) Konferencija

(galbūt) Neoficialus pareigūnų susitikimas

(trumpalaikė) AKM grupė

Ryšių užmezgimas: stiprinti bibliotekų įvairialypį vaidmenį – jos yra vartai į kultūros kūrinius, įgūdžius ir europines vertybes ir jų skleidėjos

Praktinis seminaras

AKM grupė

Praktinis seminaras

Konferencija

Vaikų ir jaunimo apsauga nuo žalingo turinio skaitmeninėse platformose

Praktinis seminaras

Įvairaus Europos turinio aptinkamumas skaitmeninėje aplinkoje

Tyrimas

(galbūt) Praktinis seminaras

| c) | Kultūra planetos labui: kultūros galios išnaudojimas |
| --- | --- |

c)

Kultūra planetos labui: kultūros galios išnaudojimas

Kultūros statistika – didinti atsparumą kultūros sektoriuje ir per kultūrą

Praktiniai seminarai / tarpusavio mokymasis ir diskusijos su Eurostatu ir ES valstybių narių statistikos institucijomis

Kultūros valdymas

Idėjų kalvių susitikimas

(galbūt) Tarybos išvados

Klimato politikos veiksmai pasitelkiant kultūrą, įskaitant meną ir kultūros paveldą

(galbūt) Praktinis seminaras

(galbūt) Praktinis seminaras

Praktinis seminaras

(galbūt) Tarybos išvados

ES finansuojamų mokslinių tyrimų šia tema pažanga

Aukštos kokybės gyvenamoji aplinka visiems

EAPD posėdžiai

NEB iniciatyvos skatinimas

(galbūt) konferencija

Paveldo apsauga nuo gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių

Tarpusavio mokymasis

(galbūt) Konferencija

Kultūros paveldo srities specialistų ir už kultūros vertybes atsakingų kompetentingų institucijų keitimasis informacija apie kovą su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis

Praktinis seminaras / tarpusavio mokymasis

Praktinis seminaras / tarpusavio mokymasis

Praktinis seminaras / tarpusavio mokymasis

| d) | Kultūra siekiant bendra kūryba grindžiamų partnerysčių: ES išorės santykių kultūrinio aspekto stiprinimas |
| --- | --- |

d)

Kultūra siekiant bendra kūryba grindžiamų partnerysčių: ES išorės santykių kultūrinio aspekto stiprinimas

ES strateginio požiūrio į tarptautinius kultūros ryšius ir veiksmų programos valdymas

Vyresniųjų pareigūnų susitikimas

Trumpalaikis AKM

Kultūros paveldo išsaugojimas ir vietos kultūros ir kūrybos sektorių įgalinimas Ukrainoje

Komisijos vadovaujama ekspertų grupė arba idėjų kalvių susitikimai

Tarpusavio mokymasis / mokymo veikla

Susitikimai su nuolatinėmis atstovybėmis

Kultūros ir kultūros sektoriaus specialistų vaidmuo propaguojant ir ginant demokratiją ir žmogaus teises nestabilioje aplinkoje

Bendra padėties įvertinimo konferencija / seminaras (su Europos Parlamentu, Europos Taryba, UNESCO, pilietine visuomene)

Bendras posėdis su atitinkama Tarybos darbo grupe

---

B PRIEDAS

Su visais darbo metodais susijusios gairės

Bendrosios gairės

| — | Darbo plane numatyti darbo metodai yra lankstūs ir neapsiriboja III skyriaus 7 punkte išvardytais metodais. |
| --- | --- |

—

Darbo plane numatyti darbo metodai yra lankstūs ir neapsiriboja III skyriaus 7 punkte išvardytais metodais.

| — | Prireikus Komisija teiks ekspertines žinias (įskaitant tyrimus ir kitų formų ekspertų indėlį) ir logistinę paramą, susijusią su šiame darbo plane siūlomais darbo metodais. |
| --- | --- |

—

Prireikus Komisija teiks ekspertines žinias (įskaitant tyrimus ir kitų formų ekspertų indėlį) ir logistinę paramą, susijusią su šiame darbo plane siūlomais darbo metodais.

| — | Dalyvavimas yra savanoriškas ir, kai aktualu, grindžiamas valstybės narės atliekamu paskyrimu. Komisijos ekspertų grupėms ir apskritojo stalo diskusijoms taikomos specialios taisyklės (žr. toliau). |
| --- | --- |

—

Dalyvavimas yra savanoriškas ir, kai aktualu, grindžiamas valstybės narės atliekamu paskyrimu. Komisijos ekspertų grupėms ir apskritojo stalo diskusijoms taikomos specialios taisyklės (žr. toliau).

| — | Jei aktualu, įmanoma ir jei to bus paprašyta, Komisija suteiks virtualią erdvę (komunikacijos ir dalijimosi dokumentais tikslais) pasirinktiems darbo metodams, kad ekspertai galėtų palaikyti ryšius ir diskutuoti atitinkamais klausimais. Šioje virtualioje erdvėje galės dalyvauti paskirtieji asmenys iš visų valstybių narių ir, kai aktualu, kitų dalyvaujančių šalių. |
| --- | --- |

—

Jei aktualu, įmanoma ir jei to bus paprašyta, Komisija suteiks virtualią erdvę (komunikacijos ir dalijimosi dokumentais tikslais) pasirinktiems darbo metodams, kad ekspertai galėtų palaikyti ryšius ir diskutuoti atitinkamais klausimais. Šioje virtualioje erdvėje galės dalyvauti paskirtieji asmenys iš visų valstybių narių ir, kai aktualu, kitų dalyvaujančių šalių.

| — | Kultūros reikalų komiteto prašymu jis bus informuotas apie pažangą, padarytą įgyvendinant darbo plano veiksmus. |
| --- | --- |

—

Kultūros reikalų komiteto prašymu jis bus informuotas apie pažangą, padarytą įgyvendinant darbo plano veiksmus.

| — | Kiekvienam galutiniam kiekvieno darbo metodo pagal darbo planą rezultatui bus pasiūlytas, jei tikslinga, paskirstymo ir komunikacijos Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis planas. |
| --- | --- |

—

Kiekvienam galutiniam kiekvieno darbo metodo pagal darbo planą rezultatui bus pasiūlytas, jei tikslinga, paskirstymo ir komunikacijos Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis planas.

| — | Rekomendacijas, parengtas taikant kiekvieną darbo metodą, aptars Kultūros reikalų komitetas ir, jei aktualu, kiti atitinkami parengiamieji organai ir, jei tikslinga, jos bus pateiktos Tarybai. |
| --- | --- |

—

Rekomendacijas, parengtas taikant kiekvieną darbo metodą, aptars Kultūros reikalų komitetas ir, jei aktualu, kiti atitinkami parengiamieji organai ir, jei tikslinga, jos bus pateiktos Tarybai.

| — | Bus skelbiamos galutinės kiekvieno darbo metodo ataskaitos, o Komisijos tarnybos, jei tikslinga, išvers ne ilgesnę kaip keturių puslapių santrauką į visas oficialiąsias ES kalbas. |
| --- | --- |

—

Bus skelbiamos galutinės kiekvieno darbo metodo ataskaitos, o Komisijos tarnybos, jei tikslinga, išvers ne ilgesnę kaip keturių puslapių santrauką į visas oficialiąsias ES kalbas.

Atvirasis koordinavimo metodas (AKM)

| — | AKM yra valstybių narių bendradarbiavimo, keitimosi informacija ir dalijimosi gerosios praktikos pavyzdžiais tam tikromis bendromis temomis sistema, užtikrinanti galimybę rengti neprivalomas rekomendacijas. |
| --- | --- |

—

AKM yra valstybių narių bendradarbiavimo, keitimosi informacija ir dalijimosi gerosios praktikos pavyzdžiais tam tikromis bendromis temomis sistema, užtikrinanti galimybę rengti neprivalomas rekomendacijas.

| — | Kultūros reikalų komitetas, kai aktualu, prisidedant Audiovizualinių klausimų ir žiniasklaidos darbo grupei, remdamasis Komisijos pasiūlytu įgaliojimų projektu, parengs galutinę AKM įgaliojimų redakciją. |
| --- | --- |

—

Kultūros reikalų komitetas, kai aktualu, prisidedant Audiovizualinių klausimų ir žiniasklaidos darbo grupei, remdamasis Komisijos pasiūlytu įgaliojimų projektu, parengs galutinę AKM įgaliojimų redakciją.

| — | Įgaliojimuose gali būti siūloma, kad trečiosios šalys, įskaitant trečiąsias valstybes, būtų kviečiamos į AKM grupę (1). |
| --- | --- |

—

Įgaliojimuose gali būti siūloma, kad trečiosios šalys, įskaitant trečiąsias valstybes, būtų kviečiamos į AKM grupę (1).

| — | Kiekviena AKM grupė bus atsakinga už tai, kad pirmame ekspertų grupės posėdyje būtų paskirtas jos pirmininkas arba bendrapirmininkiai. |
| --- | --- |

—

Kiekviena AKM grupė bus atsakinga už tai, kad pirmame ekspertų grupės posėdyje būtų paskirtas jos pirmininkas arba bendrapirmininkiai.

| — | Priklausomai nuo temos, AKM grupė galėtų būti paskatinta sudaryti mažesnes tikslines grupes ir, jei tikslinga, taikyti dalyvaujamuosius metodus. |
| --- | --- |

—

Priklausomai nuo temos, AKM grupė galėtų būti paskatinta sudaryti mažesnes tikslines grupes ir, jei tikslinga, taikyti dalyvaujamuosius metodus.

Tarpusavio mokymosi veikla

| — | Tarpusavio mokymosi veikla turėtų suteikti galimybę atitinkamiems politikos formuotojams, specialistams ir (arba) atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams keistis idėjomis ir žiniomis apie praktiką, priemones ir darbo metodus nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmenimis. Tai turėtų būti reali veikla, vykdoma laikantis tvirto praktinio požiūrio. |
| --- | --- |

—

Tarpusavio mokymosi veikla turėtų suteikti galimybę atitinkamiems politikos formuotojams, specialistams ir (arba) atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams keistis idėjomis ir žiniomis apie praktiką, priemones ir darbo metodus nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmenimis. Tai turėtų būti reali veikla, vykdoma laikantis tvirto praktinio požiūrio.

| — | Atskiros valstybės narės arba valstybių narių grupė gali imtis iniciatyvos ir teikti ekspertines žinias arba prašyti ekspertinių žinių apie šį darbo metodą. |
| --- | --- |

—

Atskiros valstybės narės arba valstybių narių grupė gali imtis iniciatyvos ir teikti ekspertines žinias arba prašyti ekspertinių žinių apie šį darbo metodą.

| — | Komisija taip pat gali organizuoti nacionalinių, regioninių ar vietos specialistų tarpusavio mokymosi veiklą. |
| --- | --- |

—

Komisija taip pat gali organizuoti nacionalinių, regioninių ar vietos specialistų tarpusavio mokymosi veiklą.

Idėjų kalvių susitikimai

| — | Idėjų kalvių susitikimai turėtų suteikti galimybę aptarti naujas, aktualias ar novatoriškas temas, taip pat drauge pasidalyti idėjomis apie planus ar strategijas. Debatai turėtų būti atviri ir visiškai neformalūs. |
| --- | --- |

—

Idėjų kalvių susitikimai turėtų suteikti galimybę aptarti naujas, aktualias ar novatoriškas temas, taip pat drauge pasidalyti idėjomis apie planus ar strategijas. Debatai turėtų būti atviri ir visiškai neformalūs.

| — | Atskiros valstybės narės arba valstybių narių grupė, bendradarbiaudamos su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, gali imtis iniciatyvos ir teikti ekspertines žinias apie šį darbo metodą ir su juo susijusią logistinę paramą. |
| --- | --- |

—

Atskiros valstybės narės arba valstybių narių grupė, bendradarbiaudamos su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, gali imtis iniciatyvos ir teikti ekspertines žinias apie šį darbo metodą ir su juo susijusią logistinę paramą.

| — | Taikant šį metodą gali būti surengtas vienas susitikimas arba eilė susitikimų, kaip siūlo inicijuojančioji institucija. |
| --- | --- |

—

Taikant šį metodą gali būti surengtas vienas susitikimas arba eilė susitikimų, kaip siūlo inicijuojančioji institucija.

Padėties vertinimas

| — | Padėties vertinimo tikslas – apžvelgti ir įvertinti Kultūros reikalų komiteto sutartos temos pokyčius ir pasiekimus šioje srityje. Be to, tai bus forumas visiems diskusijoje dalyvaujantiems asmenims. |
| --- | --- |

—

Padėties vertinimo tikslas – apžvelgti ir įvertinti Kultūros reikalų komiteto sutartos temos pokyčius ir pasiekimus šioje srityje. Be to, tai bus forumas visiems diskusijoje dalyvaujantiems asmenims.

| — | Padėties vertinimas gali būti atliekamas bet kokia tinkama forma, pvz., rengiant internetinį ekspertų susitikimą, pateikiant klausimyną, surengiant konferenciją ir t. t. |
| --- | --- |

—

Padėties vertinimas gali būti atliekamas bet kokia tinkama forma, pvz., rengiant internetinį ekspertų susitikimą, pateikiant klausimyną, surengiant konferenciją ir t. t.

Komisijos vadovaujamos ekspertų grupės ir apskritojo stalo diskusijos

| — | Komisijos vadovaujamos ekspertų grupės yra Komisijos įsteigti konsultaciniai organai, kurie teikia konsultacijas dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir politikos iniciatyvų rengimo (2). Dalyvaujantys ekspertai atrenkami pagal Komisijos vidaus taisykles. |
| --- | --- |

—

Komisijos vadovaujamos ekspertų grupės yra Komisijos įsteigti konsultaciniai organai, kurie teikia konsultacijas dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir politikos iniciatyvų rengimo (2). Dalyvaujantys ekspertai atrenkami pagal Komisijos vidaus taisykles.

| — | Komisija taip pat gali surengti apskritojo stalo diskusijas su atrinktais dalyviais tam tikra tema, dėl kurios susitarta ES darbo plane kultūros srityje. |
| --- | --- |

—

Komisija taip pat gali surengti apskritojo stalo diskusijas su atrinktais dalyviais tam tikra tema, dėl kurios susitarta ES darbo plane kultūros srityje.

---

(1)  Šiame darbo plane „trečiosios valstybės“ yra valstybės, nurodytos programos „Kūrybiška Europa“ (Reglamentas (ES) 2021/818 (OL L 189, 2021 5 28, p. 34)) 9 ir 10 straipsnių nuostatose.

(2)  Komisijos ekspertų grupių registras: https://ec.europa.eu/transparency/expert-groups-register/screen/home

---

II PRIEDAS

Susiję pagrindiniai politiniai dokumentai

| — | Nauja 2019–2024 m. ES strateginė darbotvarkė (priimta 2019 m. birželio 20 d.); |
| --- | --- |

—

Nauja 2019–2024 m. ES strateginė darbotvarkė (priimta 2019 m. birželio 20 d.);

| — | 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatas „Nauja Europos kultūros darbotvarkė“ (COM(2018) 267 final); |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatas „Nauja Europos kultūros darbotvarkė“ (COM(2018) 267 final);

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žiniasklaida skaitmeniniame dešimtmetyje: gaivinimo ir transformacijos rėmimo veiksmų planas“ (COM(2020) 784 final); |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žiniasklaida skaitmeniniame dešimtmetyje: gaivinimo ir transformacijos rėmimo veiksmų planas“ (COM(2020) 784 final);

| — | Koncepcija dėl kultūros paveldo konfliktų ir krizių metu. Taikos ir saugumo komponentas Europos Sąjungos išorės veiksmų srityje (2021 m. balandžio mėn.); |
| --- | --- |

—

Koncepcija dėl kultūros paveldo konfliktų ir krizių metu. Taikos ir saugumo komponentas Europos Sąjungos išorės veiksmų srityje (2021 m. balandžio mėn.);

| — | Konferencija dėl Europos ateities. Galutinių rezultatų ataskaita (2022 m. gegužės mėn.); |
| --- | --- |

—

Konferencija dėl Europos ateities. Galutinių rezultatų ataskaita (2022 m. gegužės mėn.);

| — | Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo suvestinė redakcija, ypač SESV (OL C 202, 2016 6 7, p. 47) 8, 10 ir 167 straipsniai; |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo suvestinė redakcija, ypač SESV (OL C 202, 2016 6 7, p. 47) 8, 10 ir 167 straipsniai;

| — | Konvencija dėl teisės pažeidimų, susijusių su kultūrinėmis vertybėmis (2017 m.); |
| --- | --- |

—

Konvencija dėl teisės pažeidimų, susijusių su kultūrinėmis vertybėmis (2017 m.);

| — | Tarybos išvados „Europos žiniasklaida skaitmeniniame dešimtmetyje. Gaivinimo ir transformacijos rėmimo veiksmų planas“ (OL C 210 2021 6 3, p. 1.); |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados „Europos žiniasklaida skaitmeniniame dešimtmetyje. Gaivinimo ir transformacijos rėmimo veiksmų planas“ (OL C 210 2021 6 3, p. 1.);

| — | Tarybos išvados dėl ES strateginio požiūrio į tarptautinius kultūros ryšius ir veiksmų programos (OL C 192, 2019 6 7, p. 6); |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl ES strateginio požiūrio į tarptautinius kultūros ryšius ir veiksmų programos (OL C 192, 2019 6 7, p. 6);

| — | Tarybos išvados dėl Europos kultūros ir kūrybos pramonės ekosistemos strategijos kūrimo (OL C 160, 2022 4 13, p. 13); |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl Europos kultūros ir kūrybos pramonės ekosistemos strategijos kūrimo (OL C 160, 2022 4 13, p. 13);

| — | Tarybos išvados dėl kultūros valdymo (OL C 393/03, 2012 12 19, p. 8); |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl kultūros valdymo (OL C 393/03, 2012 12 19, p. 8);

| — | Tarybos išvados dėl kultūros, aukštos kokybės architektūros ir apstatytos aplinkos kaip itin svarbių naujojo europinio bauhauzo iniciatyvos elementų (OL CI 501, 2021 12 13, p. 13); |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl kultūros, aukštos kokybės architektūros ir apstatytos aplinkos kaip itin svarbių naujojo europinio bauhauzo iniciatyvos elementų (OL CI 501, 2021 12 13, p. 13);

| — | Tarybos išvados dėl ES požiūrio į kultūros paveldą konfliktų ir krizių metu (dok. 9837/21); |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl ES požiūrio į kultūros paveldą konfliktų ir krizių metu (dok. 9837/21);

| — | Tarybos išvados dėl tarpkultūrinių mainų stiprinimo pasitelkiant menininkų ir kultūros bei kūrybos sektorių specialistų mobilumą ir daugiakalbystę skaitmeniniame amžiuje (OL C 160, 2022 4 13, p. 20); |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl tarpkultūrinių mainų stiprinimo pasitelkiant menininkų ir kultūros bei kūrybos sektorių specialistų mobilumą ir daugiakalbystę skaitmeniniame amžiuje (OL C 160, 2022 4 13, p. 20);

| — | Tarybos išvados dėl rizikos valdymo kultūros paveldo srityje (OL C 186, 2020 6 5, p. 1); |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl rizikos valdymo kultūros paveldo srityje (OL C 186, 2020 6 5, p. 1);

| — | Tarybos išvados dėl kultūros ir kūrybos sektorių atsigavimo, atsparumo ir tvarumo (OL C 209, 2021 6 2, p. 3); |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl kultūros ir kūrybos sektorių atsigavimo, atsparumo ir tvarumo (OL C 209, 2021 6 2, p. 3);

| — | Tarybos išvados dėl 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje (OL C 460, 2018 12 21, p. 12) ir Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje (COM/2022/317 final); |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje (OL C 460, 2018 12 21, p. 12) ir Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje (COM/2022/317 final);

| — | Tarybos išvados dėl jaunųjų kūrybiškų kartų (OL C 189, 2019 6 5, p. 34); |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl jaunųjų kūrybiškų kartų (OL C 189, 2019 6 5, p. 34);

| — | Davoso deklaracija „Siekis sukurti kokybišką statybos kultūrą („Baukultur“) Europoje“, 2018 m. sausio 20–22 d.; |
| --- | --- |

—

Davoso deklaracija „Siekis sukurti kokybišką statybos kultūrą („Baukultur“) Europoje“, 2018 m. sausio 20–22 d.;

| — | 2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2017/864 dėl Europos kultūros paveldo metų (2018 m.) (OL L 131, 2017 5 20, p. 1); |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2017/864 dėl Europos kultūros paveldo metų (2018 m.) (OL L 131, 2017 5 20, p. 1);

| — | 2022 m. kovo 7–8 d. Anžė posėdžiavusių už kultūrą, audiovizualinius klausimus ir žiniasklaidą atsakingų Europos ministrų deklaracija; |
| --- | --- |

—

2022 m. kovo 7–8 d. Anžė posėdžiavusių už kultūrą, audiovizualinius klausimus ir žiniasklaidą atsakingų Europos ministrų deklaracija;

| — | 2020–2024 m. ES žmogaus teisių ir demokratijos veiksmų planas (JOIN/2020/5 final); |
| --- | --- |

—

2020–2024 m. ES žmogaus teisių ir demokratijos veiksmų planas (JOIN/2020/5 final);

| — | European Cultural Heritage Green Paper, Putting Europe’s shared heritage at the heart of the European Green Deal (Europos kultūros paveldo žalioji knyga „Bendras Europos paveldas – Europos žaliojo kurso pagrindas“) (2021 m. kovo mėn.); |
| --- | --- |

—

European Cultural Heritage Green Paper, Putting Europe’s shared heritage at the heart of the European Green Deal (Europos kultūros paveldo žalioji knyga „Bendras Europos paveldas – Europos žaliojo kurso pagrindas“) (2021 m. kovo mėn.);

| — | 2020 m. rugsėjo 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos kultūros gaivinimo (2020/2708(RSP)); |
| --- | --- |

—

2020 m. rugsėjo 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos kultūros gaivinimo (2020/2708(RSP));

| — | 2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl menininkų padėties ir kultūros gaivinimo ES (2020/2261(INI)); |
| --- | --- |

—

2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl menininkų padėties ir kultūros gaivinimo ES (2020/2261(INI));

| — | Kultūros paveldo vertės visuomenei pagrindų konvencija (Faro konvencija, 2005 m.); |
| --- | --- |

—

Kultūros paveldo vertės visuomenei pagrindų konvencija (Faro konvencija, 2005 m.);

| — | G20 vadovų Romos deklaracija; |
| --- | --- |

—

G20 vadovų Romos deklaracija;

| — | Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendras komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ (JOIN/2016/029 final); |
| --- | --- |

—

Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendras komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ (JOIN/2016/029 final);

| — | Ministrų deklaracija dėl kultūros COVID-19 krizės metu (2020 m. balandžio mėn.); |
| --- | --- |

—

Ministrų deklaracija dėl kultūros COVID-19 krizės metu (2020 m. balandžio mėn.);

| — | Porto Santo chartija (2021 m.); |
| --- | --- |

—

Porto Santo chartija (2021 m.);

| — | Rekomendacija CM/Rec (2017) valstybėms narėms dėl XXI-ojo amžiaus Europos kultūros paveldo strategijos (2017 m.); |
| --- | --- |

—

Rekomendacija CM/Rec (2017) valstybėms narėms dėl XXI-ojo amžiaus Europos kultūros paveldo strategijos (2017 m.);

| — | 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2021/818, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. programa „Kūrybiška Europa“ (OL L 189, 2021 5 28, p. 34); |
| --- | --- |

—

2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2021/818, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. programa „Kūrybiška Europa“ (OL L 189, 2021 5 28, p. 34);

| — | Europos Sąjungos Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų rezoliucija dėl darnaus vystymosi kultūros aspekto (OL C 410, 2019 12 6, p. 1); |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų rezoliucija dėl darnaus vystymosi kultūros aspekto (OL C 410, 2019 12 6, p. 1);

| — | Romos chartija (2020 m.); |
| --- | --- |

—

Romos chartija (2020 m.);

| — | Keiskime mūsų pasaulį. JT darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m. (A/RES/70/1); |
| --- | --- |

—

Keiskime mūsų pasaulį. JT darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m. (A/RES/70/1);

| — | 2005 m. UNESCO konvencija dėl kultūros raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo; |
| --- | --- |

—

2005 m. UNESCO konvencija dėl kultūros raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo;

| — | UNESCO kultūros vertybių apsaugos ginkluoto konflikto metu konvencija ir Konvencijos įgyvendinimo taisyklės (1954 m. gegužės 14 d., Haga); |
| --- | --- |

—

UNESCO kultūros vertybių apsaugos ginkluoto konflikto metu konvencija ir Konvencijos įgyvendinimo taisyklės (1954 m. gegužės 14 d., Haga);

| — | UNESCO „Mondiacult“ deklaracija kultūros klausimais (Meksikas, 2022 m. rugsėjo 30 d.); |
| --- | --- |

—

UNESCO „Mondiacult“ deklaracija kultūros klausimais (Meksikas, 2022 m. rugsėjo 30 d.);

| — | Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucija 2347 (UNESCO skaitmeninė biblioteka, 2017, CL/4210). |
| --- | --- |

—

Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucija 2347 (UNESCO skaitmeninė biblioteka, 2017, CL/4210).

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 466/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 466/19

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10895 – ATHORA / AXA CUSTOMER SOLUTIONS)

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 466/02)

2022 m. spalio 28 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10895. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10895. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 466/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 466/20

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10942 – PHO P / STORA ENSO MAXAU)

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 466/03)

2022 m. lapkričio 29 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10942. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10942. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 466/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 466/21

---

Bendras Europos Parlamento ir Tarybos pareiškimas dėl Reglamento (ES) 2022/2379, susijęs su nacionalinių kompetentingų institucijų tvarkomo augalų apsaugos produktų naudojimo žemės ūkyje registro sukūrimo visose valstybėse narėse svarba

(2022/C 466/04)

Įgyvendinant Europos žaliąjį kursą, strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategijoje pabrėžiama, kad reikia pereiti prie darnios maisto sistemos, visų pirma iki 2030 m. 50 % sumažinti naudojamą pesticidų kiekį bei riziką ir didinti ekologinės gamybos plėtrą bei gausinti žemės ūkio paskirties žemės kraštovaizdžio elementus, kuriuose gausu biologinės įvairovės.

Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/2379 (1) visus duomenis apie tai, kaip profesionalūs naudotojai naudoja augalų apsaugos produktus žemės ūkio veikloje, t. y. aprėpti 95 % naudojimo kiekvienoje valstybėje narėje, galima surinkti tik tuo atveju, jei pagal Sąjungos teisę augalų apsaugos produktų profesionaliems naudotojams būtų taikomas teisinis reikalavimas perduoti savo įrašus nacionalinėms kompetentingoms institucijoms elektroniniu formatu.

Europos Parlamentas ir Taryba pripažįsta, kad svarbu tokį reikalavimą įtraukti į Sąjungos teisės aktus, ir įsipareigoja tuo tikslu bendradarbiauti.

---

(1)  2022 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/2379 dėl žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos statistikos, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 617/2008 ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1165/2008, (EB) Nr. 543/2009 bei (EB) Nr. 1185/2009 ir Tarybos direktyva 96/16/EB (OL L 315 , 2022 12 7, p. 1).

---

Europos Komisija

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 466/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 466/22

---

Euro kursas (1)

2022 m. gruodžio 6 d.

(2022/C 466/05)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0516 |
| JPY | Japonijos jena | 143,33 |
| DKK | Danijos krona | 7,4380 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,86170 |
| SEK | Švedijos krona | 10,8890 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 0,9872 |
| ISK | Islandijos krona | 148,90 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,4408 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,316 |
| HUF | Vengrijos forintas | 415,08 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,6975 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9130 |
| TRY | Turkijos lira | 19,6010 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5625 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4326 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,1813 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6583 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4263 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 386,39 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 18,2068 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,3494 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5563 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 441,49 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6223 |
| PHP | Filipinų pesas | 58,782 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 36,827 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,5113 |
| MXN | Meksikos pesas | 20,6884 |
| INR | Indijos rupija | 86,6485 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0516

JPY

Japonijos jena

143,33

DKK

Danijos krona

7,4380

GBP

Svaras sterlingas

0,86170

SEK

Švedijos krona

10,8890

CHF

Šveicarijos frankas

0,9872

ISK

Islandijos krona

148,90

NOK

Norvegijos krona

10,4408

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,316

HUF

Vengrijos forintas

415,08

PLN

Lenkijos zlotas

4,6975

RON

Rumunijos lėja

4,9130

TRY

Turkijos lira

19,6010

AUD

Australijos doleris

1,5625

CAD

Kanados doleris

1,4326

HKD

Honkongo doleris

8,1813

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6583

SGD

Singapūro doleris

1,4263

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 386,39

ZAR

Pietų Afrikos randas

18,2068

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,3494

HRK

Kroatijos kuna

7,5563

IDR

Indonezijos rupija

16 441,49

MYR

Malaizijos ringitas

4,6223

PHP

Filipinų pesas

58,782

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

36,827

BRL

Brazilijos realas

5,5113

MXN

Meksikos pesas

20,6884

INR

Indijos rupija

86,6485

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 466/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 466/23

---

Komisijos pareiškimas, susijęs su Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (ES) 2022/2379, dėl veiksmų, kurių imamasi siekiant užtikrinti, kad profesionalių augalų apsaugos produktų naudotojų pagal Reglamento (EB) Europos Parlamento ir Tarybos Nr. 1107/2009 67 straipsnio 1 dalį vedama apskaita būtų prieinama elektronine forma

(2022/C 466/06)

Europos žaliojo kurso komunikate ir strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ nurodyta, kad cheminių pesticidų naudojimo ir rizikos mažinimas yra vienas iš pagrindinių Sąjungos tikslų. Siekiant užtikrinti veiksmingą ir rezultatyvią politiką, labai svarbu turėti patikimų ir išsamių duomenų apie pesticidų naudojimą ūkiuose. Veiksmai, kurių šiuo metu imamasi siekiant užtikrinti, kad profesionalių augalų apsaugos produktų naudotojų vedama apskaita būtų prieinama elektronine forma, yra svarbus veiksnys, sudarantis sąlygas įgyvendinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2022/2379 (1) (ŽŪSPS) nustatytas duomenų apie pesticidus teikimo pareigas.

Todėl Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 (2) 67 straipsnio 4 dalimi, parengė Komisijos įgyvendinimo reglamento projektą dėl augalų apsaugos produktų naudojimo apskaitos, kurią pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 67 straipsnio 1 dalį turi vesti profesionalūs naudotojai, turinio ir formos.

Jei šis įgyvendinimo reglamentas būtų priimtas, kaip numatyta, juo būtų išsamiai reglamentuojama pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 reikalaujama apskaita, be kita ko, nustatant elementus, kuriuos turi apskaityti profesionalūs naudotojai, ir užtikrinant, kad ta informacija būtų prieinama elektronine forma ne vėliau kaip nuo 2025 m. sausio 1 d.

Šio įgyvendinimo reglamento projektą šiuo metu svarsto Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto skyrius „Augalų apsaugos farmaciniai produktai. Teisės aktai“. Artimiausiais mėnesiais Komisija ketina prašyti komiteto pateikti nuomonę pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (3) 5 straipsnį.

Komisija ketina minėtą įgyvendinimo reglamentą priimti iki 2022 m. pabaigos.

---

(1)  2022 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/2379 dėl žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos statistikos, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 617/2008 ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1165/2008, (EB) Nr. 543/2009 bei (EB) Nr. 1185/2009 ir Tarybos direktyva 96/16/EB (OL L 315 , 2022 12 7, p. 1).

(2)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

(3)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

---

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 466/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 466/24

---

Remiantis 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų pripažintų organizacijų sąrašas

(2022/C 466/07)

| — | American Bureau of Shipping (ABS) |
| --- | --- |

—

American Bureau of Shipping (ABS)

| — | Bureau Veritas SA (BV) |
| --- | --- |

—

Bureau Veritas SA (BV)

| — | China Classification Society (CCS) |
| --- | --- |

—

China Classification Society (CCS)

| — | Croatian Register of Shipping (CRS) |
| --- | --- |

—

Croatian Register of Shipping (CRS)

| — | DNV AS (DNV) |
| --- | --- |

—

DNV AS (DNV)

| — | Indian Register of Shipping (IRS) |
| --- | --- |

—

Indian Register of Shipping (IRS)

| — | Korean Register (KR) |
| --- | --- |

—

Korean Register (KR)

| — | Lloyd's Register Group LTD (LR) |
| --- | --- |

—

Lloyd's Register Group LTD (LR)

| — | Nippon Kaiji Kyokai General Incorporated Foundation (ClassNK) |
| --- | --- |

—

Nippon Kaiji Kyokai General Incorporated Foundation (ClassNK)

| — | Polish Register of Shipping (PRS) |
| --- | --- |

—

Polish Register of Shipping (PRS)

| — | RINA Services S.p.A. (RINA) |
| --- | --- |

—

RINA Services S.p.A. (RINA)

---

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 466/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 466/25

---

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonės dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 389/2012 nuostatos dėl keitimosi elektroniniuose registruose turima informacija apie ekonominės veiklos vykdytojus, kurie komerciniais tikslais gabena akcizais apmokestinamas prekes iš vienų valstybių narių į kitas, santrauka

(2022/C 466/08)

(Visą šios nuomonės tekstą anglų, prancūzų ir vokiečių kalbomis galima rasti EDAPP interneto svetainėje https://edps.europa.eu)

EDAPP atsižvelgė į tai, kad pasiūlymo projektu būtų padaryti šie Tarybos reglamento (ES) Nr. 389/2012 (1) pakeitimai:

| — | pagal naują 19 straipsnio 4 dalį nacionaliniuose registruose esančia informacija apie visus ekonominės veiklos vykdytojus, gabenančius akcizais apmokestinamas prekes, kaip nurodyta Tarybos direktyvos (ES) 2020/262 (2) IV skyriuje ir V skyriaus 2 skirsnyje, automatiškai keičiamasi per centrinį registrą; |
| --- | --- |

—

pagal naują 19 straipsnio 4 dalį nacionaliniuose registruose esančia informacija apie visus ekonominės veiklos vykdytojus, gabenančius akcizais apmokestinamas prekes, kaip nurodyta Tarybos direktyvos (ES) 2020/262 (2) IV skyriuje ir V skyriaus 2 skirsnyje, automatiškai keičiamasi per centrinį registrą;

| — | pagal naują 20 straipsnio 1 dalį Komisija turi užtikrinti, kad visi asmenys, dalyvaujantys akcizais apmokestinamų prekių gabenime galėtų elektroniniu būdu gauti akcizo numerių, laikomų centriniame registre, galiojimo patvirtinimą. |
| --- | --- |

—

pagal naują 20 straipsnio 1 dalį Komisija turi užtikrinti, kad visi asmenys, dalyvaujantys akcizais apmokestinamų prekių gabenime galėtų elektroniniu būdu gauti akcizo numerių, laikomų centriniame registre, galiojimo patvirtinimą.

EDAPP mano, kad šie pakeitimai nekelia reikšmingų duomenų apsaugos klausimų, visų pirma dėl to, kad siūlomais pakeitimais nekeičiama informacija, kuri turi būti teikiama vykdant administracinį bendradarbiavimą akcizų srityje.

EDAPP taip pat pažymi, kad siūlomi pakeitimai neturėtų poveikio jau nustatytoms asmens duomenų tvarkymo priemonėms pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 389/2012.

1.   ĮVADAS

| 1. | 2022 m. spalio 24 d. Europos Komisija priėmė pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 389/2012 nuostatos dėl keitimosi elektroniniuose registruose turima informacija apie ekonominės veiklos vykdytojus, kurie komerciniais tikslais gabena akcizais apmokestinamas prekes iš vienų valstybių narių į kitas (toliau – pasiūlymas). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pasiūlymo tikslas pagal aiškinamąjį memorandumą – nustatyti valstybių narių pareigas, susijusias su nacionaliniuose registruose turimų duomenų apie ekonominės veiklos vykdytojus, gabenančius prekes pagal Direktyvos (ES) 2020/262 V skyriaus 2 skirsnį, mainais su centriniu registru, suteikiant galimybę visapusiškai keistis informacija ir sumažinti administracinę naštą ekonominės veiklos vykdytojams ir sukčiavimo riziką ir pagerinti valstybių narių kompetentingų institucijų administracinį bendradarbiavimą.
  Kad šie tikslai būtų pasiekti, pasiūlymu siekiama suderinti duomenų apie ekonominės veiklos vykdytojus, gabenančius prekes, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, mainų procedūrą su duomenų apie ekonominės veiklos vykdytojus, gabenančius prekes, už kurias sumokėtas akcizas, mainų procedūra. Kaip nurodyta aiškinamajame memorandume, įgyvendinant šį suderinimą bus toliau skaitmeninama gabenimo stebėsena, susijusi su akcizais apmokestinamomis prekėmis, išleistomis vartoti vienos valstybės narės teritorijoje ir gabenamomis į kitos valstybės narės teritoriją pristatyti komerciniais tikslais, ir gerinama kova su mokesčių slėpimu. |
| --- | --- |

2.

Kad šie tikslai būtų pasiekti, pasiūlymu siekiama suderinti duomenų apie ekonominės veiklos vykdytojus, gabenančius prekes, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, mainų procedūrą su duomenų apie ekonominės veiklos vykdytojus, gabenančius prekes, už kurias sumokėtas akcizas, mainų procedūra. Kaip nurodyta aiškinamajame memorandume, įgyvendinant šį suderinimą bus toliau skaitmeninama gabenimo stebėsena, susijusi su akcizais apmokestinamomis prekėmis, išleistomis vartoti vienos valstybės narės teritorijoje ir gabenamomis į kitos valstybės narės teritoriją pristatyti komerciniais tikslais, ir gerinama kova su mokesčių slėpimu.

| 3. | Pagal Tarybos direktyvos (ES) 2020/262, 36 straipsnį nuo 2023 m. vasario 13 d. visas akcizais apmokestinamų prekių, išleistų vartoti vienoje valstybėje narėje ir gabenamų į kitą valstybę narę, kad būtų pristatytos į ją komerciniais tikslais, („gabenamos prekės, už kurias sumokėti akcizai“) gabenimas ES viduje bus stebimas naudojant kompiuterizuotą sistemą, t. y. akcizais apmokestinamų prekių gabenimo ir kontrolės sistemą (EMCS). Iki 2023 m. vasario 13 d. EMCS taikoma tik akcizais apmokestinamų prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, gabenimui ES viduje.
  Tarybos direktyva (ES) 2020/262 išplėtus kompiuterizuotą sistemą, kad ji apimtų ir gabenamas prekes, už kurias sumokėti akcizai, reikia išplėsti ir Reglamento (ES) Nr. 389/2012 taikymo sritį. |
| --- | --- |

3.

Tarybos direktyva (ES) 2020/262 išplėtus kompiuterizuotą sistemą, kad ji apimtų ir gabenamas prekes, už kurias sumokėti akcizai, reikia išplėsti ir Reglamento (ES) Nr. 389/2012 taikymo sritį.

| 4. | Ši EDAPP nuomonė pateikta atsižvelgiant į 2022 m. spalio 26 d. Europos Komisijos kreipimąsi dėl konsultacijos pagal ESDAR (3) 42 straipsnio 1 dalį. EDAPP palankiai vertina pasiūlymo 6 konstatuojamojoje dalyje pateiktą nuorodą į šią konsultaciją. Šiuo atžvilgiu EDAPP taip pat teigiamai vertina tai, kad su juo buvo neoficialiai konsultuojamasi pagal ES duomenų apsaugos reglamento 60 konstatuojamąją dalį. |
| --- | --- |

4.

4.   IŠVADOS

| 11. | Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, EDAPP neteikia jokių rekomendacijų. |
| --- | --- |

11.

Briuselis, 2022 m. lapkričio 9 d.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  2012 m. gegužės 2 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 389/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo akcizų srityje ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 2073/2004 (OL L 121, 2012 5 8, p. 1.).

1

(2)  Tarybos Direktyva (ES) 2020/262 2019 m. gruodžio 19 d. kuria nustatoma bendroji akcizų tvarka (OL L 58, 2020 2 27, p. 4.).

2

(3)  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39.).

3

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 466/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 466/27

---

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

(2022/C 466/09)

Pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), 35 straipsnio 3 dalį priimtas sprendimas uždrausti žvejybą, kaip nurodyta šioje lentelėje:

| Draudimo įsigaliojimo data ir laikas | 2022-11-19 |
| --- | --- |
| Taikymo trukmė | 2022-11-19 – 2022-12-31 |
| Valstybė narė | Portugalija |
| Ištekliai arba išteklių grupė | RJU/9-C. |
| Rūšis | Marmurinės rombinės rajos (Raja undulata) |
| Zona | 9 parajonio Sąjungos vandenys |
| Žvejybos laivų tipas (-ai) | -- |
| Nuorodos numeris | 12/TQ109 |

Draudimo įsigaliojimo data ir laikas

2022-11-19

Taikymo trukmė

2022-11-19 – 2022-12-31

Valstybė narė

Portugalija

Ištekliai arba išteklių grupė

RJU/9-C.

Rūšis

Marmurinės rombinės rajos (Raja undulata)

Zona

9 parajonio Sąjungos vandenys

Žvejybos laivų tipas (-ai)

--

Nuorodos numeris

12/TQ109

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 466/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 466/28

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10837 – ASTARA WESTERN EUROPE / MITSUBISHI CORPORATION / ISUZU MOTORS LIMITED / ISUZU SALES DEUTSCHLAND)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 466/10)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Astara Western Europe N.V.“ (Belgija), |
| --- | --- |

—

„Astara Western Europe N.V.“ (Belgija),

| — | „Mitsubishi Corporation“ (Japonija), |
| --- | --- |

—

„Mitsubishi Corporation“ (Japonija),

| — | „Isuzu Motors Limited“ (toliau – „Isuzu“, Japonija), |
| --- | --- |

—

„Isuzu Motors Limited“ (toliau – „Isuzu“, Japonija),

| — | „Isuzu Sales Deutschland GmbH“ (Vokietija), šiuo metu „Mitsubishi Corporation“ ir „Isuzu“ kontroliuojama bendrąja įmone. |
| --- | --- |

—

„Isuzu Sales Deutschland GmbH“ (Vokietija), šiuo metu „Mitsubishi Corporation“ ir „Isuzu“ kontroliuojama bendrąja įmone.

„Astara Western Europe“, „Mitsubishi Corporation“ ir „Isuzu“ įgys, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą visos tikslinės įmonės kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Astara Western Europe“ vykdo keturračių variklinių transporto priemonių importo ir didmeninio platinimo veiklą; |
| --- | --- |

—

„Astara Western Europe“ vykdo keturračių variklinių transporto priemonių importo ir didmeninio platinimo veiklą;

| — | „Mitsubishi Corporation“ veikia keliose pramonės šakose, įskaitant pramonės finansavimo, energetikos, metalų, mašinų, chemikalų, maisto ir aplinkos, taip pat variklinių transporto priemonių platinimo sektorius; |
| --- | --- |

—

„Mitsubishi Corporation“ veikia keliose pramonės šakose, įskaitant pramonės finansavimo, energetikos, metalų, mašinų, chemikalų, maisto ir aplinkos, taip pat variklinių transporto priemonių platinimo sektorius;

| — | „Isuzu“ gamina ir platina motorines transporto priemones; |
| --- | --- |

—

„Isuzu“ gamina ir platina motorines transporto priemones;

| — | „Isuzu Sales Deutschland“, importuoja ir platina naujas lengvąsias komercines transporto priemones ir susijusias atsargines dalis bei reikmenis. |
| --- | --- |

—

„Isuzu Sales Deutschland“, importuoja ir platina naujas lengvąsias komercines transporto priemones ir susijusias atsargines dalis bei reikmenis.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10837 – ASTARA WESTERN EUROPE / MITSUBISHI CORPORATION / ISUZU MOTORS LIMITED / ISUZU SALES DEUTSCHLAND

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 466/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 466/30

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2022/C 466/11)

Šis pranešimas skelbiamas Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„Pouilly-Fumé / Blanc Fumé de Pouilly“

PDO-FR-A0824-AM01

Pranešimo data: 2022.9.23

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Oficialusis geografinių kodų registras

Arčiausiai esančios geografinės vietovės komunų sąrašas atnaujintas atsižvelgiant į Oficialųjį geografinių kodų registrą.

Vietovės ribos lieka nepakitusios.

Iš dalies pakeisti bendrojo dokumento 6 ir 9 punktai.

2.   Genėjimas

Specifikacijoje nurodyta, kad vynmedžiai genimi iki fenologinės stadijos, sutampančios su 2–3 lapų išsiskleidimo laikotarpiu, arba 9-osios Eichhorno ir Lorentzo skalės stadijos.

Pakeitimas atliktas tam, kad būtų aiškiau, kaip vykdyti patikrą. Iš tiesų patikslinus stadiją, iki kurios turi būti baigtas genėjimas, užtikrinta, kad konkretūs visų veiklos vykdytojų lūkesčiai būtų vienodi, ir sudarytos geriausios sąlygos patikrai atlikti.

Iš dalies pakeistas bendrojo dokumento 5 punktas.

3.   Šakų rišimas

Specifikacijoje nurodyta, kad šakos rišamos iki fenologinės stadijos, sutampančios su uogų augimo pabaiga, arba 32-osios Eichhorno ir Lorentzo skalės stadijos. Patikslintas šakų rišimo būdas:

| „— | Naudojamos bent dvi kėlimo vielos ir viena atraminė viela, jeigu vynmedžiai genimi vienpečiu Guyot metodu ar Royat kordonu, arba dvi kėlimo vielos, jeigu vynmedžiai genimi taurės ar vėduoklės forma. |
| --- | --- |

„—

Naudojamos bent dvi kėlimo vielos ir viena atraminė viela, jeigu vynmedžiai genimi vienpečiu Guyot metodu ar Royat kordonu, arba dvi kėlimo vielos, jeigu vynmedžiai genimi taurės ar vėduoklės forma.

| — | Kėlimo vielos tvirtinamos virš kekių. |
| --- | --- |

—

Kėlimo vielos tvirtinamos virš kekių.

| — | Priraišiotų vynmedžių lapijos aukštis turi būti bent lygus 0,6 atstumo tarp eilių; priraišiotų vynmedžių lapijos aukštis matuojamas nuo taško, esančio 0,10 m žemiau lenkimo vielos, iki augalo viršaus.“ |
| --- | --- |

—

Priraišiotų vynmedžių lapijos aukštis turi būti bent lygus 0,6 atstumo tarp eilių; priraišiotų vynmedžių lapijos aukštis matuojamas nuo taško, esančio 0,10 m žemiau lenkimo vielos, iki augalo viršaus.“

Pakeitimas atliktas tam, kad būtų aiškiau, kaip vykdyti patikrą. Veiklos vykdytojams vis sunkiau vynuogynuose įdarbinti nuolatinius darbuotojus ir jie kreipiasi į paslaugų teikėjus, kurie nebūtinai yra vynuogininkystės specialistai. Specifikacijoje pateikta išsami informacija apie šakų rišimą taip pat yra mokomojo pobūdžio, joje paaiškinta, ko yra tikimasi. Remiantis šia informacija taip pat galima nurodyti auginimo sąlygas, kuriomis užauginamos geros kokybės vynuogės – kokybiškas žaliavų pagrindas.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

4.   Žemės ūkio ir ekologinės nuostatos

Specifikacija papildyta informacija, kad augintojas ypatingą dėmesį skiria erozijos problemoms.

Dėl klimato pavojų (visų pirma smarkių liūčių) šiame vynuogyne, kurio dalis yra stačiame šlaite, gali prasidėti erozija arba atsirasti išplovų. Papildžius specifikaciją galima užtikrinti, kad augintojai būtų geriau informuoti apie tokį pavojų, ir kartu palengvinti patikrą, jeigu į jį nebūtų atsižvelgiama.

Specifikacija papildyta tokiomis žemės ūkio ir ekologinėmis nuostatomis:

| „— | Draudžiama iš esmės keisti podirvio sandarą, viršutinį dirvožemio sluoksnį ar elementus, kuriais užtikrinamas sklypo, skirto saugoma kilmės vietos nuoroda ženklinamam produktui gaminti, dirvožemio vientisumas ir ilgaamžiškumas, išskyrus įprastus arimo darbus.
  Būtina palaikyti nuolatinę augaliją aplink sklypus (pakraščiuose ir neapsodintose arba nedirbamose erdvėse tarp sklypų). Šis įpareigojimas netaikomas atkuriant pakraščių augalijos būklę, ypač po erozijos ar ypatingų klimato reiškinių. |
| --- | --- |

„—

Draudžiama iš esmės keisti podirvio sandarą, viršutinį dirvožemio sluoksnį ar elementus, kuriais užtikrinamas sklypo, skirto saugoma kilmės vietos nuoroda ženklinamam produktui gaminti, dirvožemio vientisumas ir ilgaamžiškumas, išskyrus įprastus arimo darbus.

Būtina palaikyti nuolatinę augaliją aplink sklypus (pakraščiuose ir neapsodintose arba nedirbamose erdvėse tarp sklypų). Šis įpareigojimas netaikomas atkuriant pakraščių augalijos būklę, ypač po erozijos ar ypatingų klimato reiškinių.

| — | Draudžiamas cheminis piktžolių naikinimas sklype (ne mažesniame plote nei 25 proc. tarpueilių). |
| --- | --- |

—

Draudžiamas cheminis piktžolių naikinimas sklype (ne mažesniame plote nei 25 proc. tarpueilių).

| — | Draudžiamas cheminis piktžolių naikinimas sklype nuo fenologinės stadijos, sutampančios su nokimo pradžia, arba 36-osios Eichhorno ir Lorentzo skalės stadijos iki kitų metų po derliaus nuėmimo metų vasario 1 d.“ |
| --- | --- |

—

Draudžiamas cheminis piktžolių naikinimas sklype nuo fenologinės stadijos, sutampančios su nokimo pradžia, arba 36-osios Eichhorno ir Lorentzo skalės stadijos iki kitų metų po derliaus nuėmimo metų vasario 1 d.“

Šie pakeitimai padaryti siekiant geriau atsižvelgti į aplinką.

Specifikacijoje buvo nustatyta, kad pakraščių danga yra augalinė. Redakcija iš dalies pakeista siekiant suderinti specifikaciją.

Norint apriboti herbicidų naudojimą įtrauktos dvi nuostatos: draudimas naikinti piktžoles visame sklype atsižvelgiant į mažiausią tarpueilių plotą, kuriame piktžolės nenaikinamos cheminėmis priemonėmis, ir draudimas cheminį piktžolių naikinimą vykdyti rudenį ar žiemą.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

5.   Drėkinimas

Išbraukta nuostata dėl draudimo drėkinti.

Drėkinti ir toliau draudžiama nuo gegužės 1 d. iki derliaus nuėmimo.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

6.   Analitinės savybės

Nurodyta, kad paruoštų parduoti neišpilstytų arba pilstomų vynų lakusis rūgštingumas – ne didesnis nei 14,5 miliekvivalento viename litre.

Šis kiekis nustatytas atlikus daugelį metų trukusį SKVN ženklinamų vynų savybių tyrimą. Remiantis šiuo tyrimu galima užtikrinti gaminamų vynų kokybę ir paisyti SKVN būdingų savybių.

Paruoštų parduoti neišpilstytų arba pilstomų vynų SO2 kiekis – ne didesnis nei 150 mg/l.

Šia nuostata siekiama mažinti sąnaudas, kartu išsaugant vynų kokybę.

Iš dalies pakeistas bendrojo dokumento 4 punktas.

7.   Talpų temperatūros reguliavimas

Nustatytas reikalavimas, kad didesnėse nei 30 hl vyno gamybos talpose būtų įrengtas temperatūros reguliavimo įtaisas.

Tai leidžia įtvirtinti su baltųjų vynų temperatūros reguliavimu susijusius naudojimo būdus ir kokybinę praktiką.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

8.   Draudžiama įranga

Siekiant užtikrinti kokybę, neleidžiama naudoti šios įrangos:

| — | horizontaliųjų presų su grandininėmis ir žiedinėmis plokštėmis, |
| --- | --- |

—

horizontaliųjų presų su grandininėmis ir žiedinėmis plokštėmis,

| — | derliui nuimti skirtų savivarčių priekabų, kuriose įrengti išcentriniai menteliniai siurbliai. |
| --- | --- |

—

derliui nuimti skirtų savivarčių priekabų, kuriose įrengti išcentriniai menteliniai siurbliai.

SKVN ženklinamiems produktams gaminti jau yra naudojama kokybės požiūriu efektyvesnė įranga. Taikant iš dalies pakeistą specifikaciją galima užtikrinti, kad ji ir toliau būtų naudojama.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

9.   Fermentavimo patalpos pajėgumas

Padidintas fermentavimo patalpos pajėgumas: joje telpantis vyno kiekis padidėjo nuo 1,4 iki 1,6 karto, palyginti su bazine gamybos išeiga.

Šia nuostata sudaromos sąlygos reguliuoti rinką ir vyno išleidimą į apyvartą iš rūsio, kad būtų sumažinta kainų kritimo rizika, ypač prieš derliaus nuėmimą.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

10.   Vyno išleidimas į apyvartą tarp įgaliotų sandėlių savininkų

Išbraukiamas 1 skyriaus IX antraštinės dalies 4 punkto b papunktis dėl vyno išleidimo į apyvartą tarp įgaliotų sandėlių savininkų datos.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

11.   Deklaravimo prievolė

Specifikacija papildoma nuostata dėl atsisakymo gaminti deklaracijos ir nunykusių bei nudžiūvusių sodinių deklaracijos.

Šių dviejų deklaracijų pateikimas sudarys geresnes sąlygas atlikti gamybos patikrą.

Galutinė pretendavimo į SKVN deklaracijos gavimo diena iš lapkričio 25 d. perkeliama į gruodžio 10 d.

Taigi galutinės šios deklaracijos ir derliaus deklaracijos gavimo dienos sutampa.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

12.   Pagrindiniai tikrintini punktai

3 skyrius pakoreguotas, kad sutaptų su Luaros žemumos specifikacijos pagrindinių tikrintinų punktų redakcija.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

13.   Nuoroda į kontrolės įstaigą

Siekiant suderinti tekstą su kitomis nuorodų specifikacijomis, peržiūrėta nuorodos į kontrolės įstaigą redakcija. Šis pakeitimas yra tik redakcinio pobūdžio.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Pavadinimas (-ai)

Pouilly-Fumé

Blanc Fumé de Pouilly

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Tai baltieji neputojantys vynai, pasižymintys šiomis savybėmis: paruoštų parduoti neišpilstytų arba pilstomų vynų mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais – 10,5 %: fermentuojamųjų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis yra ne didesnis kaip 4 g/l; po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 13 %; lakusis rūgštingumas yra ne didesnis nei 14,5 miliekvivalento viename litre, SO2 kiekis – ne didesnis nei 150 mg/l.

Bendrojo rūgštingumo kiekis atitinka nustatytąjį Sąjungos teisės aktuose. Vynai yra baltieji neputojantys sausi vynai, kurių spalva gali būti nuo šviesiai geltonos iki auksinės. Jiems būdinga plati aromatų paletė, galinti apimti pokvapius, primenančius citrusinius vaisius ir baltos spalvos gėles, veislei įprastus ir minerališkus kvapus. Šiems vynams būdingas kompleksiškumas, subtilumas, sodrumas ir gaivumas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

5.1.   Specifiniai vynininkystės metodai

1.   Specifinis vynininkystės metodas

Draudžiama vynuoges termiškai apdoroti aukštesnėje nei 40 °C temperatūroje, jeigu po apdorojimo skystis iškart atskiriamas nuo kietųjų medžiagų. Draudžiama naudoti medžio skiedras. Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 13 %. Vynai turi būti gaminami laikantis ne tik pirmiau nurodytų nuostatų, bet ir visoje Sąjungoje taikytinų bei Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

2.   Auginimo praktika

Vynmedžių formavimo būdai

| a) | Sodinimo tankumas. Minimalus vynuogyno tankumas – 6 000 vynmedžių sodinių viename hektare. Vynuogyne atstumas tarp eilių yra ne didesnis nei 1,30 m, o atstumas tarp sodinių toje pačioje eilėje – 0,80–1,20 m. |
| --- | --- |

a)

Sodinimo tankumas. Minimalus vynuogyno tankumas – 6 000 vynmedžių sodinių viename hektare. Vynuogyne atstumas tarp eilių yra ne didesnis nei 1,30 m, o atstumas tarp sodinių toje pačioje eilėje – 0,80–1,20 m.

| b) | Genėjimo taisyklės. Vynmedžiai genimi iki fenologinės stadijos, sutampančios su 2–3 lapų išsiskleidimo laikotarpiu, arba 9-osios Eichhorno ir Lorentzo skalės stadijos tokiais būdais: vienpečiu Guyot metodu, ant kiekvieno vynmedžio paliekant ne daugiau kaip 10 pumpurų, iš kurių ne daugiau kaip 8 pumpurai turi būti ant ilgosios šakos, taip pat paliekant vieną ar dvi ataugas, turinčias ne daugiau kaip po 2 pumpurus; arba genimi trumpai (Royat kordonu), ant sodinio paliekant ne daugiau kaip 14 pumpurų ir formuojant vienpetį ar dvipetį kordoną. Ant ataugos turi būti ne daugiau kaip 2 pumpurai. Kordono suformavimo laikotarpis yra ne ilgesnis kaip 4 metai. Šiuo laikotarpiu leidžiama genėti vienpečiu arba dvipečiu Guyot metodu, ant kiekvienos ilgos šakos paliekant ne daugiau kaip 8 pumpurus. Royat kordonu suformuotų vynmedžių sklype per metus naujais galima pakeisti ne daugiau kaip 20 % vynmedžių. |
| --- | --- |

b)

Genėjimo taisyklės. Vynmedžiai genimi iki fenologinės stadijos, sutampančios su 2–3 lapų išsiskleidimo laikotarpiu, arba 9-osios Eichhorno ir Lorentzo skalės stadijos tokiais būdais: vienpečiu Guyot metodu, ant kiekvieno vynmedžio paliekant ne daugiau kaip 10 pumpurų, iš kurių ne daugiau kaip 8 pumpurai turi būti ant ilgosios šakos, taip pat paliekant vieną ar dvi ataugas, turinčias ne daugiau kaip po 2 pumpurus; arba genimi trumpai (Royat kordonu), ant sodinio paliekant ne daugiau kaip 14 pumpurų ir formuojant vienpetį ar dvipetį kordoną. Ant ataugos turi būti ne daugiau kaip 2 pumpurai. Kordono suformavimo laikotarpis yra ne ilgesnis kaip 4 metai. Šiuo laikotarpiu leidžiama genėti vienpečiu arba dvipečiu Guyot metodu, ant kiekvienos ilgos šakos paliekant ne daugiau kaip 8 pumpurus. Royat kordonu suformuotų vynmedžių sklype per metus naujais galima pakeisti ne daugiau kaip 20 % vynmedžių.

5.2.   Didžiausia išeiga

| 1. | 75 hektolitrai iš hektaro. |
| --- | --- |

1.

75 hektolitrai iš hektaro.

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogių derlius nuimamas, vynai brandinami ir gaminami šių Njevro departamento komunų teritorijoje: Garchy, Mesves-sur-Loire, Pouilly-sur-Loire, Saint-Andelain, Saint-Laurent-l’Abbaye, Saint-Martin-sur-Nohain, Tracy-sur-Loire (sąrašas sudarytas pagal 2020 m. oficialųjį geografinių kodų registrą).

7.   Vyninių vynuogių veislė (-ės)

„Sauvignon B“ – „Sauvignon blanc“

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

| a) | Gamtinių veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas. Geografinė vietovė, besidriekianti apie dvidešimt kilometrų palei dešinįjį Luaros krantą, ribojasi su Paryžiaus baseino pietrytine dalimi. Jos aukščiausia vieta siekia 270 metrų, t. y. iškyla daugiau kaip 100 metrų virš slėnio, todėl kraštovaizdis labai kontrastingas, su giliais išsišakojusiais slėniais, kurie paprastai orientuoti į šiaurės rytus bei pietvakarius ir atsiveria į Luaros žemutinį slėnį.
  Vynuogynas išsidėstęs 7 komunose aplink Sent Andleno kalvą, kuri yra aukščiausia geografinės vietovės vieta.
  Jis driekiasi per įvairius geologinius sluoksnius, apimančius nustatytų ribų žemės sklypus, atrinktus vynuogių derliui auginti. Vyrauja šie geologiniai sluoksniai: kimeridžio mergelis arba „baltasis dirvožemis“ jis driekiasi centrinėje geografinės vietovės dalyje, Puji prie Luaros ir Sent Andleno komunose: tai labiausiai paplitęs vynuogynų dirvožemis; oksfordžio klintys, iš kurių susidarė labai akmenuotas dirvožemis, vietinių vadinamas „gargždu“: jo gausu geografinės vietovės šiaurės rytuose; titnagas – tai daugiau ar mažiau molingos liekanos, atsiradusios po galingo erozijos etapo kreidos periode ir daugiausia plytinčios Sent Andleno komunos teritorijoje; daugiau ar mažiau molingas silicio dirvožemis, kuris driekiasi daugiausia vakarinėje geografinės vietovės dalyje, Trasi prie Luaros komunoje.
  Geografinei vietovei būdingas pusiau jūrinis klimatas. Vidutinis metinis kritulių kiekis yra 600 milimetrų, o Luaros upė atlieka svarbų vaidmenį reguliuojant temperatūrą – ji neleidžia šaltam orui užsilaikyti statmenuose slėniuose. |
| --- | --- |

a)

Gamtinių veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas. Geografinė vietovė, besidriekianti apie dvidešimt kilometrų palei dešinįjį Luaros krantą, ribojasi su Paryžiaus baseino pietrytine dalimi. Jos aukščiausia vieta siekia 270 metrų, t. y. iškyla daugiau kaip 100 metrų virš slėnio, todėl kraštovaizdis labai kontrastingas, su giliais išsišakojusiais slėniais, kurie paprastai orientuoti į šiaurės rytus bei pietvakarius ir atsiveria į Luaros žemutinį slėnį.

Vynuogynas išsidėstęs 7 komunose aplink Sent Andleno kalvą, kuri yra aukščiausia geografinės vietovės vieta.

Jis driekiasi per įvairius geologinius sluoksnius, apimančius nustatytų ribų žemės sklypus, atrinktus vynuogių derliui auginti. Vyrauja šie geologiniai sluoksniai: kimeridžio mergelis arba „baltasis dirvožemis“ jis driekiasi centrinėje geografinės vietovės dalyje, Puji prie Luaros ir Sent Andleno komunose: tai labiausiai paplitęs vynuogynų dirvožemis; oksfordžio klintys, iš kurių susidarė labai akmenuotas dirvožemis, vietinių vadinamas „gargždu“: jo gausu geografinės vietovės šiaurės rytuose; titnagas – tai daugiau ar mažiau molingos liekanos, atsiradusios po galingo erozijos etapo kreidos periode ir daugiausia plytinčios Sent Andleno komunos teritorijoje; daugiau ar mažiau molingas silicio dirvožemis, kuris driekiasi daugiausia vakarinėje geografinės vietovės dalyje, Trasi prie Luaros komunoje.

Geografinei vietovei būdingas pusiau jūrinis klimatas. Vidutinis metinis kritulių kiekis yra 600 milimetrų, o Luaros upė atlieka svarbų vaidmenį reguliuojant temperatūrą – ji neleidžia šaltam orui užsilaikyti statmenuose slėniuose.

| b) | Žmogiškųjų veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas. Yra įrodymų, kad vynuogės pradėtos auginti jau V a. galų-romėnų dvare „Pauliacum“ (Pauliaus dvare). 680 m. vyskupas VIGILE savo Puji dvarą ir jame esančius vynuogynus testamentu paliko Osero katedros abatijai. Iš šio laikotarpio išlikęs ir jį liudijantis romėnų kelias, kertantis geografinę vietovę, taip pat rodo, kad komercinė veikla vykdyta jau labai seniai.
  Anuo metu vynuogynai išgyveno tikrą pakilimą ir prie to prisidėjo vienuolių kongregacijos, ypač La Šaritė prie Luaros benediktinai. Vienoje iš kalvų, nuo kurios atsiveria vaizdas į Luarą, yra maždaug 4 ha žemės sklypas, vadinamas „Loge aux Moines“ („Vienuolių buveine“), liudijantis šį plėtros laikotarpį.
  Nuo XVI a. atsirado daugiau galimybių vyną platinti Luaros upe ir ja plaukiančiais laivais, o 1642 m. atidarius Briaro kanalą, sujungusį Luarą su Sena, prekyba buvo nukreipta į Paryžių. Tuomet vynai „Pouilly“ pasiekė Angliją, pradėjus jais prekiauti Ruano mugėse. XVII a. pabaigoje susikūrė Šventojo Vincento vyndarių brolijos.
  Visą XVIII amžių vynas „Pouilly“ buvo siunčiamas į Montarži, Fontenblo, Paryžių ir Versalį. 2 000 ha ploto vynuogyne augintos įvairių veislių vynuogės: „melon B“, „meslier Saint-François B“, „sauvignon B“, „chasselas B“.
  XIX a. antroje pusėje didelė dalis vyno gamybos buvo nutraukta pradėjus auginti valgomąsias vynuoges („chasselas B“), kurios geležinkeliu vežtos į menkai aprūpinamą Paryžiaus rinką, kol 1890 m. kilo filokseros krizė.
  XX a. pradžioje vynuogių veislė „sauvignon B“, vietinių vadinama „dūmine baltąja“, nes prinokusios vynuogės pasidengia pilka apnaša, greitai tapo pagrindine vynuogyno veisle.
  1923 m. teismo sprendimu iš veislės „sauvignon B“ vynuogių pagamintiems vynams buvo leista naudoti pavadinimą „Pouilly-Fumé“. Tada gamintojai susibūrė ir 1948 m. įsteigė Puji kooperatinę vyno daryklą, vėliau – broliją „Baillis“, kurios tikslas buvo didinti vynų „Pouilly“ žinomumą. Nuo to laiko didelė dalis produkcijos parduodama šalies teritorijoje ir eksportuojama į daugiau kaip 90 šalių.
  2009 m. iš 1 220 ha vynuogynų, kuriuose veiklą daugiausia vykdė šeimos įmonės, pagaminta apie 59 000 hektolitrų vyno. |
| --- | --- |

b)

Žmogiškųjų veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas. Yra įrodymų, kad vynuogės pradėtos auginti jau V a. galų-romėnų dvare „Pauliacum“ (Pauliaus dvare). 680 m. vyskupas VIGILE savo Puji dvarą ir jame esančius vynuogynus testamentu paliko Osero katedros abatijai. Iš šio laikotarpio išlikęs ir jį liudijantis romėnų kelias, kertantis geografinę vietovę, taip pat rodo, kad komercinė veikla vykdyta jau labai seniai.

Anuo metu vynuogynai išgyveno tikrą pakilimą ir prie to prisidėjo vienuolių kongregacijos, ypač La Šaritė prie Luaros benediktinai. Vienoje iš kalvų, nuo kurios atsiveria vaizdas į Luarą, yra maždaug 4 ha žemės sklypas, vadinamas „Loge aux Moines“ („Vienuolių buveine“), liudijantis šį plėtros laikotarpį.

Nuo XVI a. atsirado daugiau galimybių vyną platinti Luaros upe ir ja plaukiančiais laivais, o 1642 m. atidarius Briaro kanalą, sujungusį Luarą su Sena, prekyba buvo nukreipta į Paryžių. Tuomet vynai „Pouilly“ pasiekė Angliją, pradėjus jais prekiauti Ruano mugėse. XVII a. pabaigoje susikūrė Šventojo Vincento vyndarių brolijos.

Visą XVIII amžių vynas „Pouilly“ buvo siunčiamas į Montarži, Fontenblo, Paryžių ir Versalį. 2 000 ha ploto vynuogyne augintos įvairių veislių vynuogės: „melon B“, „meslier Saint-François B“, „sauvignon B“, „chasselas B“.

XIX a. antroje pusėje didelė dalis vyno gamybos buvo nutraukta pradėjus auginti valgomąsias vynuoges („chasselas B“), kurios geležinkeliu vežtos į menkai aprūpinamą Paryžiaus rinką, kol 1890 m. kilo filokseros krizė.

XX a. pradžioje vynuogių veislė „sauvignon B“, vietinių vadinama „dūmine baltąja“, nes prinokusios vynuogės pasidengia pilka apnaša, greitai tapo pagrindine vynuogyno veisle.

1923 m. teismo sprendimu iš veislės „sauvignon B“ vynuogių pagamintiems vynams buvo leista naudoti pavadinimą „Pouilly-Fumé“. Tada gamintojai susibūrė ir 1948 m. įsteigė Puji kooperatinę vyno daryklą, vėliau – broliją „Baillis“, kurios tikslas buvo didinti vynų „Pouilly“ žinomumą. Nuo to laiko didelė dalis produkcijos parduodama šalies teritorijoje ir eksportuojama į daugiau kaip 90 šalių.

2009 m. iš 1 220 ha vynuogynų, kuriuose veiklą daugiausia vykdė šeimos įmonės, pagaminta apie 59 000 hektolitrų vyno.

Tai baltieji neputojantys sausi vynai, kurių spalva gali būti nuo šviesiai geltonos iki auksinės.

Jiems būdinga plati aromatų paletė, galinti apimti pokvapius, primenančius citrusinius vaisius ir baltos spalvos gėles, veislei įprastus ir minerališkus kvapus. Šiems vynams būdingas kompleksiškumas, subtilumas, sodrumas ir gaivumas. Kadangi vyrauja pusiau jūrinis klimatas, o vieta yra apsaugota nuo vakarų vėjų ir driekiasi arti Luaros upės, kuri atlieka lemiamą vaidmenį reguliuojant temperatūrą, šioje geografinėje vietovėje susidaro puikios klimato sąlygos veislės „sauvignon B“ vynuogėms auginti.

Vynuogių augimo ciklo metu temperatūra yra mažesnė ir dėl to vynuogės noksta taisyklingai, o dėl karštų dienų ir vėsių naktų kaitos per visą vynuogių nokimo laikotarpį išsaugomas vyno gaivumas ir išryškėja jo aromatas.

Šis regionas per šimtmečius patyrė didelių pokyčių ir visada išsaugojo vyno gamybos tradicijas. Vietovės, kuriose galima išauginti aukštos kokybės vynuogių ir kuriose per pastaruosius šimtmečius vynmedžiai akivaizdžiai buvo vyraujanti kultūra, palyginti su kitomis kultūromis, vis dar yra skirtos vynuogininkystei.

Vynmedžiai auginami nustatytų ribų sklypuose, apimančiuose tik tuos sklypus, kuriuose dirvožemis negilus ir kurie išsidėstę paprastai stačiuose šlaituose. Šiose vietovėse augalai ir jų produktyvumo potencialas turi būti valdomi kuo geriau, labai tankiai sodinant vynmedžius, atitinkamai juos formuojant ir intensyviai genint. Toks valdymas rodo protėvių patirtį, sukauptą žmonių bendruomenėje, kuri laikosi vynuogių auginimo tradicijų ir puoselėja vynuogynų kraštovaizdį (to įrodymas yra išlikusios XVII a. įsteigtos brolijos).

Tokia patirtis taip pat pasireiškia vyndarių gebėjimu, įgytu per daugelio kartų patirtį, atskleisti gamtinės aplinkos savitumą ir turtingumą: stiprus vynas gaminamas iš vynuogių, išaugintų „baltajame dirvožemyje“, citrusinių vaisių poskoniu pasižymintis elegantiškas vynas – iš vynuogių, išaugintų „gargždu“ vadinamame dirvožemyje, o gaivaus baltos spalvos gėlių pokvapio ir mineralų skonio vynas – iš vynuogių, išaugintų titnago dirvožemyje.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Arčiausiai esanti vietovė

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Papildomos sąlygos rūšis

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata.

Sąlygos aprašymas

Pritaikius nukrypti leidžiančią nuostatą, nustatyta arčiausiai esanti vyno gamybos ir brandinimo vietovė apima toliau nurodytų komunų, kaip jos apibrėžtos 2020 m. Oficialiajame geografinių kodų registre, teritoriją:

| — | Šero departamentas: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny, Vinon; |
| --- | --- |

—

Šero departamentas: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny, Vinon;

| — | Luarė departamentas: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Saint-Brisson-sur-Loire, Thou; |
| --- | --- |

—

Luarė departamentas: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Saint-Brisson-sur-Loire, Thou;

| — | Njevro departamentas: Alligny-Cosne, Bulcy, Cosne-Cours-sur-Loire, La Celle-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup, Saint-Père. |
| --- | --- |

—

Njevro departamentas: Alligny-Cosne, Bulcy, Cosne-Cours-sur-Loire, La Celle-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup, Saint-Père.

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Papildomos sąlygos rūšis

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo.

Sąlygos aprašymas

Visa neprivaloma informacija etiketėse užrašoma rašmenimis, kurių dydis (aukštis, plotis ir storis) yra ne daugiau kaip du kartus didesnis už rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydį.

Papildoma geografinė nuoroda „Val de Loire“ užrašoma rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei 2/3 rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydžio.

Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu ji:

| — | įtraukta į kadastrą, |
| --- | --- |

—

įtraukta į kadastrą,

| — | nurodyta derliaus deklaracijoje. |
| --- | --- |

—

nurodyta derliaus deklaracijoje.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c8e782e2-9df9-46eb-b243-3eff89c512ec

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 466/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 466/37

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2022/C 466/12)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 5 dalį (1)

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„Pouilly-sur-Loire“

PDO-FR-A0825-AM01

Pranešimo data: 2022 9 23

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Oficialusis geografinių kodų registras

Arčiausiai esančios geografinės vietovės komunų sąrašas atnaujinamas atsižvelgiant į Oficialųjį geografinių kodų registrą.

Vietovės ribos nekeičiamos.

Iš dalies keičiami bendrojo dokumento 6 ir 9 punktai.

2.   Genėjimas

Specifikacijoje patikslinama, kad vynmedžiai genimi prieš 9 augimo tarpsnį pagal Eichhorno ir Lorenzo skalę, t. y. prieš išsiskleidžiant 2–3 lapams.

Pakeitimu siekiama, kad kontrolė būtų aiškesnė. Patikslinus tarpsnį, kuriuo genėjimas turi būti užbaigtas, užtikrinama, kad ūkio subjektai žinotų, ko tiksliai iš jų visų tikimasi, o patikros vyktų optimaliomis sąlygomis.

Iš dalies keičiamas bendrojo dokumento 5 punktas.

3.   Šakų rišimas

Specifikacijoje patikslinama, kad vynmedžiai genimi prieš 32 augimo tarpsnį pagal Eichhorno ir Lorenzo skalę, t. y. prieš kekių uogoms pasiekus maksimalų dydį. Nurodomas šakų rišimo metodas:

| „— | Kai vynmedžiai genimi vienpečio Guyot arba Royat kordono forma, šakos rišamos ne mažiau kaip dviem pakeliamosiomis vielomis ir viena atramine viela, o kai vynmedžiai genimi taurės arba vėduoklės forma, – dviem pakeliamosiomis vielomis. |
| --- | --- |

„—

Kai vynmedžiai genimi vienpečio Guyot arba Royat kordono forma, šakos rišamos ne mažiau kaip dviem pakeliamosiomis vielomis ir viena atramine viela, o kai vynmedžiai genimi taurės arba vėduoklės forma, – dviem pakeliamosiomis vielomis.

| — | Pakeliamosios vielos tvirtinamos virš kekių. |
| --- | --- |

—

Pakeliamosios vielos tvirtinamos virš kekių.

| — | Pririštų lapų aukštis turi būti bent 0,6 karto didesnis už atstumą tarp eilių. Jis matuojamas nuo taško, esančio 0,10 m po viela, iki augalų viršūnės.“ |
| --- | --- |

—

Pririštų lapų aukštis turi būti bent 0,6 karto didesnis už atstumą tarp eilių. Jis matuojamas nuo taško, esančio 0,10 m po viela, iki augalų viršūnės.“

Pakeitimu siekiama, kad kontrolė būtų aiškesnė. Ūkio subjektams vis sunkiau rasti nuolatinių darbuotojų darbui vynuogynuose, todėl jie kreipiasi į paslaugų teikėjus, o šie ne visada būna vynuogininkystės specialistai. Su šakų rišimu susijusio specifikacijos patikslinimo tikslas – šviesti, kartu paaiškinant, ko tikimasi. Kartu sudaromos sąlygos nurodyti auginimo sąlygas, kuriomis bus galima užauginti kokybiškas vynuoges – kokybinį žaliavos pagrindą.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

4.   Agroekologinės nuostatos

Pridedamos nuostatos, kad gamintojas ypatingą dėmesį turi skirti erozijos keliamoms problemoms.

Eroziją ar išplovas šiame vietomis itin stačių šlaitų vynuogyne gali kelti klimato kaita (pvz., liūtys). Taip didinamas gamintojų informuotumas apie šią riziką, o kartu palengvinama kontrolė, vykdoma tuomet, jei į šią riziką neatsižvelgiama.

Pridedamos šios agroekologinės nuostatos:

| „— | Draudžiama iš pagrindų keisti podirvio, viršutinio dirvožemio sluoksnio arba elementų, užtikrinančių saugomos kilmės vietos nuoroda žymimo vyno gamybai skirto sklypo dirvožemio vientisumą ir tvarumą, sudėtį (leidžiama imtis tik įprastų arimo darbų).
  Būtina palaikyti nuolatinę augaliją aplink sklypus (pakraščiuose ir neapsodintose arba nedirbamose erdvėse tarp sklypų). Šis įpareigojimas netaikomas atkuriant pakraščių augalijos būklę, ypač po erozijos ar ekstremalių klimato reiškinių. |
| --- | --- |

„—

Draudžiama iš pagrindų keisti podirvio, viršutinio dirvožemio sluoksnio arba elementų, užtikrinančių saugomos kilmės vietos nuoroda žymimo vyno gamybai skirto sklypo dirvožemio vientisumą ir tvarumą, sudėtį (leidžiama imtis tik įprastų arimo darbų).

Būtina palaikyti nuolatinę augaliją aplink sklypus (pakraščiuose ir neapsodintose arba nedirbamose erdvėse tarp sklypų). Šis įpareigojimas netaikomas atkuriant pakraščių augalijos būklę, ypač po erozijos ar ekstremalių klimato reiškinių.

| — | Draudžiama sklypuose chemiškai piktžoles naikinti ne mažesniame kaip 25 proc. tarpueilių plote. |
| --- | --- |

—

Draudžiama sklypuose chemiškai piktžoles naikinti ne mažesniame kaip 25 proc. tarpueilių plote.

| — | Draudžiama sklypuose chemiškai piktžoles naikinti nuo 36 augimo tarpsnio pagal Eichhorno ir Lorenzo skalę, kai vynuogės pradeda nokti, iki kitų metų po derliaus nuėmimo vasario 1 d.“ |
| --- | --- |

—

Draudžiama sklypuose chemiškai piktžoles naikinti nuo 36 augimo tarpsnio pagal Eichhorno ir Lorenzo skalę, kai vynuogės pradeda nokti, iki kitų metų po derliaus nuėmimo vasario 1 d.“

Šie pakeitimai daromi siekiant labiau tausoti aplinką.

Nuostata dėl pakraščių augalijos specifikacijoje jau buvo. Formuluotė iš dalies pakeista siekiant suderinti šią specifikaciją su kitomis.

Siekiant apriboti herbicidų naudojimą, įtraukiamos dvi nuostatos: draudimas chemiškai piktžoles naikinti kartu su prievole jų chemiškai nenaikinti minimaliame tarpueilių plote ir draudimas chemiškai piktžoles naikinti rudenį arba žiemą.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

5.   Drėkinimas

Panaikinamas drėkinimo draudimas.

Tačiau drėkinti ir toliau draudžiama nuo gegužės 1 d. iki derliaus nuėmimo.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

6.   Analitinės savybės

Patikslinama, kad paruoštų parduoti neišpilstytų arba pilstomų vynų lakusis rūgštingumas negali viršyti 14,5 mEq/l.

Toks kiekis grindžiamas daugiamečio SKVN žymimų vynų verčių tyrimo rezultatais. Taip užtikrinama gaminamų vynų kokybė ir išsaugomos šiai SKVN būdingos savybės.

Paruoštų parduoti neišpilstytų arba pilstomų vynų bendras sieros dioksido kiekis negali viršyti 150 mg/l.

Ši nuostata atitinka siekį mažinti gamybos sąnaudas kartu išsaugant vynų kokybę.

Iš dalies keičiamas bendrojo dokumento 4 punktas.

7.   Kubilų šilumos reguliavimas

Nustatoma prievolė didesnės kaip 30 hl talpos vyno kubiluose įrengti šilumos reguliatorių.

Taip įtvirtinama katilų, kuriuose gaminami baltieji vynai, šilumos reguliavimo tradicija ir kokybinė praktika.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

8.   Draudžiama naudoti įranga

Kokybės sumetimais draudžiama naudoti šią įrangą:

| — | horizontalius lėkštinius spaudimo presus su grandinėmis ir diskais; |
| --- | --- |

—

horizontalius lėkštinius spaudimo presus su grandinėmis ir diskais;

| — | savivarčius su mentiniais įcentriniais siurbliais. |
| --- | --- |

—

savivarčius su mentiniais įcentriniais siurbliais.

SKVN žymimų vynų gamyboje jau naudojama geresnės kokybės įranga. Toks naudojimas užtikrinamas produkto specifikacijos pakeitimu.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

9.   Fermentavimo patalpos pajėgumas

Fermentavimo patalpos pajėgumas padidinamas: nuo dydžio, lygaus 1,4 karto padauginus iš bazinio derliaus pagaminamo vyno tūrį, iki dydžio, lygaus 1,6 karto padauginus iš bazinio derliaus pagaminamo vyno tūrį.

Ši nuostata padeda reguliuoti rinką ir sandėliuojamų vynų realizavimą ir taip sumažinti kainų kritimo, ypač prieš derliaus nuėmimą, riziką.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

10.   Vyno išleidimas į apyvartą tarp įgaliotų sandėlių savininkų

Išbraukiamas 1 skyriaus IX antraštinės dalies 4 punkto b papunktis dėl vyno išleidimo į apyvartą tarp įgaliotųjų sandėlių savininkų datos.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

11.   Deklaravimo prievolės

Pridedama prievolė pateikti gamybos nutraukimo deklaraciją ir deklaraciją dėl nudžiūvusių ir nunykusių sodinių.

Abi deklaracijos palengvins gamybos sąlygų patikras.

Paskutinė pretendavimo į SKVN deklaracijos priėmimo diena iš lapkričio 25 d. perkeliama į gruodžio 10 d.

Taigi galutinė pretendavimo į SKVN deklaracijos priėmimo diena sutampa su derliaus deklaracijos diena.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

12.   Pagrindiniai kontroliuotini punktai

3 skyrius pakoreguotas, kad sutaptų su Luaros žemumos specifikacijų pagrindinių tikrintinų punktų redakcija.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

13.   Kontrolės įstaigos duomenys

Siekiant suderinti tekstą su kitų nuorodų specifikacijomis, peržiūrėti kontrolės įstaigos duomenys. Šis pakeitimas yra tik redakcinio pobūdžio.

Bendrasis dokumentas nekeičiamas.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Pavadinimas (-ai)

Pouilly-sur-Loire

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

4.   Vyno (-ų) aprašymas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Tai baltieji neputojantys vynai, pasižymintys šiomis pagrindinėmis savybėmis: mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais – 9,5 proc.; paruoštų parduoti neišpilstytų arba pilstomų vynų: fermentuojamųjų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis yra ne didesnis kaip 4 g/l.; po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, neviršija 12 %; bendrojo rūgštingumo kiekis atitinka nustatytąjį Bendrijos teisės aktuose.

Paruoštų parduoti neišpilstytų arba pilstomų vynų lakusis rūgštingumas negali viršyti 14,5 mEq/l.

Paruoštų parduoti neišpilstytų arba pilstomų vynų bendras sieros dioksido kiekis negali viršyti 150 mg/l.

Tai baltieji sausi neputojantys vynai nuo gelsvos iki aukso geltonumo spalvos. Jie švelnūs, gryni ir gaivūs. Neretai justi mineralų, baltų gėlių ir džiovintų vaisių poskonis, šioks toks švelnumas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

5.1.   Specifiniai vynininkystės metodai

1.   Specifinis vynininkystės metodas

Draudžiama vynuoges termiškai apdoroti aukštesnėje nei 40 °C temperatūroje. Po apdorojimo skystimas iškart atskiriamas nuo kietimo. Draudžiama naudoti medžio skiedras. Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, negali viršyti 12 proc. Vynai turi būti gaminami laikantis ne tik pirmiau nurodytų nuostatų, bet ir visoje Sąjungoje taikytinų bei Prancūzijos kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės reikalavimų.

2.   Auginimo praktika

Vynmedžių formavimo metodai

| a) | sodinimo tankumas: viename vynuogyno hektare turi būti ne mažiau kaip 6 000 sodinių. Atstumas tarp eilių turi būti ne didesnis nei 1,30 m, o atstumas tarp sodinių toje pačioje eilėje – nuo 0,80 iki 1,20 m. |
| --- | --- |

a)

sodinimo tankumas: viename vynuogyno hektare turi būti ne mažiau kaip 6 000 sodinių. Atstumas tarp eilių turi būti ne didesnis nei 1,30 m, o atstumas tarp sodinių toje pačioje eilėje – nuo 0,80 iki 1,20 m.

| b) | genėjimo taisyklės: vynmedžiai genimi prieš 9 augimo tarpsnį pagal Eichhorno ir Lorenzo skalę, t. y. prieš išsiskleidžiant 2–3 lapams, tokiais metodais: - arba vienpečiu Guyot metodu, ant kiekvieno vynmedžio paliekant ne daugiau kaip 10 pumpurų (ant ilgosios šakos turi būti ne daugiau kaip 8 pumpurai, taip pat paliekama viena ar dvi ataugos, turinčios ne daugiau kaip po du pumpurus); - arba trumpai (Royat kordonu), ant kiekvieno vynmedžio paliekant ne daugiau kaip 14 pumpurų (ant viengubos ar dvigubos atraminės atšakos paliekant dvi ataugas, turinčias ne daugiau kaip po du pumpurus). Royat kordono suformavimo laikotarpis apribojamas iki daugiausia 4 metų. Šiuo laikotarpiu leidžiama genėti vienpečiu arba dvipečiu Guyot metodu, ant kiekvienos ilgos šakos paliekant ne daugiau kaip 8 pumpurus. Royat kordonu suformuotų vynmedžių sklype naujais galima pakeisti ne daugiau kaip 20 % sodinių per metus; - arba trumpai (taure arba vėduokle), ant sodinio paliekant ne daugiau kaip 12 pumpurų. Ant ataugos turi būti ne daugiau kaip 1–2 pumpurai. |
| --- | --- |

b)

genėjimo taisyklės: vynmedžiai genimi prieš 9 augimo tarpsnį pagal Eichhorno ir Lorenzo skalę, t. y. prieš išsiskleidžiant 2–3 lapams, tokiais metodais: - arba vienpečiu Guyot metodu, ant kiekvieno vynmedžio paliekant ne daugiau kaip 10 pumpurų (ant ilgosios šakos turi būti ne daugiau kaip 8 pumpurai, taip pat paliekama viena ar dvi ataugos, turinčios ne daugiau kaip po du pumpurus); - arba trumpai (Royat kordonu), ant kiekvieno vynmedžio paliekant ne daugiau kaip 14 pumpurų (ant viengubos ar dvigubos atraminės atšakos paliekant dvi ataugas, turinčias ne daugiau kaip po du pumpurus). Royat kordono suformavimo laikotarpis apribojamas iki daugiausia 4 metų. Šiuo laikotarpiu leidžiama genėti vienpečiu arba dvipečiu Guyot metodu, ant kiekvienos ilgos šakos paliekant ne daugiau kaip 8 pumpurus. Royat kordonu suformuotų vynmedžių sklype naujais galima pakeisti ne daugiau kaip 20 % sodinių per metus; - arba trumpai (taure arba vėduokle), ant sodinio paliekant ne daugiau kaip 12 pumpurų. Ant ataugos turi būti ne daugiau kaip 1–2 pumpurai.

5.2.   Didžiausia išeiga

75 hektolitrai iš hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogių derlius nuimamas, vynai brandinami ir gaminami šių Njevro departamento komunų teritorijoje: Garchy, Mesves-sur-Loire, Pouilly-sur-Loire, Saint-Andelain, Saint-Laurent-l’Abbaye, Saint-Martin-sur-Nohain, Tracy-sur-Loire (sąrašas sudarytas pagal 2020 m. Oficialųjį geografinių kodų registrą).

7.   Vyninių vynuogių veislė (-ės)

„Chasselas B“

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

| a) | Gamtinių veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas. Besidriekianti maždaug 20 km išilgai dešiniojo Luaros kranto, geografinė vietovė eina palei pietrytinę Paryžiaus baseino dalį. Aukščiausias vietovės taškas – 270 m, t. y. daugiau kaip 100 m virš slėnio. Čia kraštovaizdis labai kontrastingas, išvagotas gilių, piršto formos slėnių, dažniausiai atsigręžusių į šiaurės rytus arba pietvakarius ir atsiveriančių į žemutinį Luaros slėnį.
  Vynuogynu užsodintos 7 savivaldybės, išsidėsčiusios aplink Sent Andleno kalvą – aukščiausią geografinės vietovės tašką.
  Uolienų klodai, ant kurių jis plyti, pasižymi įvairove, o šią atspindi ir vynuogių derliui nuimti atrinkti sklypai. Pirmenybė teikta šioms uolienoms: – geografinės vietovės viduryje, Puji prie Luaros ir Sent Andleno savivaldybėse, glūdinčiam kimeridžio amžiaus mergeliui (tokių baltąja žeme vadinamų sklypų čia daugiausia); – oksfordžio amžiaus kalkakmeniui, dėl kurio sklypai itin akmeningi ir vietinių vadinami „caillottes“ (tokių sklypų labai daug geografinės vietovės šiaurės rytuose); – daugiau mažiau molingoms titnago nuoguloms, susiklosčiusioms po stipraus irimo kreidos periodu stadijos (tokių sklypų ypač daug Sent Andleno savivaldybės teritorijoje); – daugiau mažiau molingoms kvarco nuosėdoms (tokių sklypų daugiausia vakariniame geografinės vietovės pakraštyje, Trasi prie Luaros savivaldybėje).
  Geografinei vietovei būdingas pusiau jūrinis klimatas. Per metus iškrenta vidutiniškai 600 mm kritulių. Luara atlieka pagrindinį vaidmenį reguliuojant šilumą, nes drenuoja iš statmenai iškilusių slėnių atklystantį šaltą orą. |
| --- | --- |

a)

Gamtinių veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas. Besidriekianti maždaug 20 km išilgai dešiniojo Luaros kranto, geografinė vietovė eina palei pietrytinę Paryžiaus baseino dalį. Aukščiausias vietovės taškas – 270 m, t. y. daugiau kaip 100 m virš slėnio. Čia kraštovaizdis labai kontrastingas, išvagotas gilių, piršto formos slėnių, dažniausiai atsigręžusių į šiaurės rytus arba pietvakarius ir atsiveriančių į žemutinį Luaros slėnį.

Vynuogynu užsodintos 7 savivaldybės, išsidėsčiusios aplink Sent Andleno kalvą – aukščiausią geografinės vietovės tašką.

Uolienų klodai, ant kurių jis plyti, pasižymi įvairove, o šią atspindi ir vynuogių derliui nuimti atrinkti sklypai. Pirmenybė teikta šioms uolienoms: – geografinės vietovės viduryje, Puji prie Luaros ir Sent Andleno savivaldybėse, glūdinčiam kimeridžio amžiaus mergeliui (tokių baltąja žeme vadinamų sklypų čia daugiausia); – oksfordžio amžiaus kalkakmeniui, dėl kurio sklypai itin akmeningi ir vietinių vadinami „caillottes“ (tokių sklypų labai daug geografinės vietovės šiaurės rytuose); – daugiau mažiau molingoms titnago nuoguloms, susiklosčiusioms po stipraus irimo kreidos periodu stadijos (tokių sklypų ypač daug Sent Andleno savivaldybės teritorijoje); – daugiau mažiau molingoms kvarco nuosėdoms (tokių sklypų daugiausia vakariniame geografinės vietovės pakraštyje, Trasi prie Luaros savivaldybėje).

Geografinei vietovei būdingas pusiau jūrinis klimatas. Per metus iškrenta vidutiniškai 600 mm kritulių. Luara atlieka pagrindinį vaidmenį reguliuojant šilumą, nes drenuoja iš statmenai iškilusių slėnių atklystantį šaltą orą.

| b) | Žmogiškųjų veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas. Vynuogininkystės užuomazgų būta dar V amžiuje: tai rodo išlikę galo-romėniškosios valdos „Pauliacum“ griuvėsiai. 680 m. vyskupas Vigilijus kaip palikimą Osero Notr Damo abatijai paliko savo Puji valdą ir vynmedžius. Šią epochą mena ir per geografinę vietovę ėjusio Romos kelio griuvėsiai, liudijantys apie itin seną prekybos veiklą.
  Tuo metu vienuolių kongregacijų, kaip antai Šaritė prie Luaros benediktinų, pastangomis vynuogynas ypač suklestėjo. Apie šią plėtros epochą liudija vienoje iš virš Luaros iškilusių kalvų plytintis maždaug 4 ha sklypas, vadinamas vienuolių lodžija.
  Jau XVI a. vynų prekyba palengvėjo ėmus juos plukdyti Luara, o 1642 m., atidarius Luarą su Sena jungiantį Briaro kanalą, vynus pradėta tiekti ir į Paryžių. Tuo metu Ruano mugėse suderėti vynai „Pouilly“ ėmė pasiekti ir Angliją. XVII a. pabaigoje Sen Vensano vyndariai susibūrė į bendrijas.
  Visą XVIII amžių vynai „Pouilly“ buvo gabenami į Montarži, Fontenblo, Paryžių ir Versalį. Tuo metu 2 000 ha vynuogyno plotas buvo apsodintas įvairių veislių vynmedžiais: „Melon B“, „Meslier Saint-François B“, „Sauvignon B“ ir „Chasselas B“.
  XIX a. antrojoje pusėje vynų iš šių veislių gamyba iš esmės sustojo, o vietoj jų vynus imta gaminti iš valgomųjų vynuogių („Chasselas B“). Iki 1890 m. filokserų antplūdžio šie vynai traukiniai buvo pristatomi Paryžiaus rinkai, kur jų trūko.
  1923 m. teismo sprendimu įteisintas pavadinimo „Pouilly-sur-Loire“ naudojimas iš veislės „Chasselas B“ gaminamiems vynams žymėti. Paskui gamintojai ėmė vienytis: 1948 m. įkūrė Puji vyno kooperatyvą, vėliau – bendriją „Baillis“. Šių organizacijų tikslas – geriau informuoti apie vynus „Pouilly“. Nuo tada didelė produkcijos dalis parduodama šalies teritorijoje ir eksportuojama į daugiau kaip 90 šalių.
  2009 m. pagaminta apie 1 000 hektolitrų iš 30 hektarų vynuogynų, daugiausia eksploatuojamų šeimos įmonių. Tai baltieji sausi neputojantys vynai nuo gelsvos iki aukso geltonumo spalvos.
  Jie švelnūs, gryni ir gaivūs. Neretai justi mineralų, baltų gėlių ir džiovintų vaisių poskonis, šioks toks švelnumas. Tai, kad šią geografinę vietovę veikia pusiau jūrinis klimatas, ji apsaugota nuo vakarinių vėjų ir plyti netoli Luaros, kuri atlieka lemiamą vaidmenį reguliuojant šilumą, sudaro puikias klimato sąlygas čia auginti veislės „Chasselas B“ vynuoges. |
| --- | --- |

b)

Žmogiškųjų veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas. Vynuogininkystės užuomazgų būta dar V amžiuje: tai rodo išlikę galo-romėniškosios valdos „Pauliacum“ griuvėsiai. 680 m. vyskupas Vigilijus kaip palikimą Osero Notr Damo abatijai paliko savo Puji valdą ir vynmedžius. Šią epochą mena ir per geografinę vietovę ėjusio Romos kelio griuvėsiai, liudijantys apie itin seną prekybos veiklą.

Tuo metu vienuolių kongregacijų, kaip antai Šaritė prie Luaros benediktinų, pastangomis vynuogynas ypač suklestėjo. Apie šią plėtros epochą liudija vienoje iš virš Luaros iškilusių kalvų plytintis maždaug 4 ha sklypas, vadinamas vienuolių lodžija.

Jau XVI a. vynų prekyba palengvėjo ėmus juos plukdyti Luara, o 1642 m., atidarius Luarą su Sena jungiantį Briaro kanalą, vynus pradėta tiekti ir į Paryžių. Tuo metu Ruano mugėse suderėti vynai „Pouilly“ ėmė pasiekti ir Angliją. XVII a. pabaigoje Sen Vensano vyndariai susibūrė į bendrijas.

Visą XVIII amžių vynai „Pouilly“ buvo gabenami į Montarži, Fontenblo, Paryžių ir Versalį. Tuo metu 2 000 ha vynuogyno plotas buvo apsodintas įvairių veislių vynmedžiais: „Melon B“, „Meslier Saint-François B“, „Sauvignon B“ ir „Chasselas B“.

XIX a. antrojoje pusėje vynų iš šių veislių gamyba iš esmės sustojo, o vietoj jų vynus imta gaminti iš valgomųjų vynuogių („Chasselas B“). Iki 1890 m. filokserų antplūdžio šie vynai traukiniai buvo pristatomi Paryžiaus rinkai, kur jų trūko.

1923 m. teismo sprendimu įteisintas pavadinimo „Pouilly-sur-Loire“ naudojimas iš veislės „Chasselas B“ gaminamiems vynams žymėti. Paskui gamintojai ėmė vienytis: 1948 m. įkūrė Puji vyno kooperatyvą, vėliau – bendriją „Baillis“. Šių organizacijų tikslas – geriau informuoti apie vynus „Pouilly“. Nuo tada didelė produkcijos dalis parduodama šalies teritorijoje ir eksportuojama į daugiau kaip 90 šalių.

2009 m. pagaminta apie 1 000 hektolitrų iš 30 hektarų vynuogynų, daugiausia eksploatuojamų šeimos įmonių. Tai baltieji sausi neputojantys vynai nuo gelsvos iki aukso geltonumo spalvos.

Jie švelnūs, gryni ir gaivūs. Neretai justi mineralų, baltų gėlių ir džiovintų vaisių poskonis, šioks toks švelnumas. Tai, kad šią geografinę vietovę veikia pusiau jūrinis klimatas, ji apsaugota nuo vakarinių vėjų ir plyti netoli Luaros, kuri atlieka lemiamą vaidmenį reguliuojant šilumą, sudaro puikias klimato sąlygas čia auginti veislės „Chasselas B“ vynuoges.

Tokioje švelnesnėje temperatūroje augančios vynuogės sunoksta tolydžiai, o visą jų nokimo laikotarpį vykstanti karštų dienų ir vėsių naktų kaita padeda išlaikyti vynų gaivumą ir atsiskleisti jų aromatams.

Nors praėjusiais šimtmečiais šiame regione įvyko ne viena didelė permaina, vynuogininkystės tradicijos neišnyko. Jos ir toliau puoselėjamos didelį kokybinį potencialą turinčiose vietovėse, kur pastaraisiais šimtmečiais vynuogių auginimas visa galva lenkė kitų augalų auginimą.

Šios tradicijos įtvirtinamos nustatytame plote, sudarytame tik iš neretai stačiuose šlaituose plytinčių sklypų, kur žemė negili. Tai verčia optimizuoti vynmedžių priežiūrą ir vynų gamybos iš jų potencialą: sodinti vynmedžius tankiai ir laikytis griežtų jų formavimo ir genėjimo taisyklių. Tokia priežiūra atspindi iš protėvių perimtą vynuogininkystės tradicijų ir peizažo puoselėjimo patirtį – tai liudija ir faktas, kad dar XVII a. įsikūrusios bendrijos veikia iki šiol.

Šią patirtį atspindi ir iš kartos į kartą gamintojų perduodamas gebėjimas perteikti subtiliuose vynuose „Pouilly-sur-Loire“ aplinkinės gamtos savitumą ir jos išteklių gausą.

Pirmieji baltuosius vynus „Pouilly-sur-Loire“ dar XII a. paminėjo Šaritė prie Luaros vienuoliai, o vėliau, XVI a., – deputatas iš trečiojo luomo Guy Coquille, pažymėjęs, kad šio regiono vynai tiekiami ant karalystės didikų stalo. Plačiai pasklidęs garsas apie šiuos vynus iki šiol nenutilo. Puikus to pavyzdys – tarptautinė prekyba jais.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (pakavimas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Papildoma sąlyga

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas

Pritaikius nukrypti leidžiančią nuostatą, nustatyta arčiausiai esanti vyno gamybos ir brandinimo vietovė apima toliau nurodytų komunų, apibrėžtų 2020 m. Oficialiajame geografinių kodų registre, teritoriją:

| — | Šero departamentas: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny, Vinon ; |
| --- | --- |

—

Šero departamentas: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny, Vinon ;

| — | Luarė departamentas: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Saint-Brisson-sur-Loire, Thou ; |
| --- | --- |

—

Luarė departamentas: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Saint-Brisson-sur-Loire, Thou ;

| — | Njevro departamentas: Alligny-Cosne, Bulcy, Cosne-Cours-sur-Loire, La Celle-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup, Saint-Père. |
| --- | --- |

—

Njevro departamentas: Alligny-Cosne, Bulcy, Cosne-Cours-sur-Loire, La Celle-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup, Saint-Père.

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Papildoma sąlyga

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo.

Sąlygos aprašymas

Etiketėse visa neprivaloma informacija užrašoma rašmenimis, kurių dydis (aukštis, plotis ir storis) negali būti didesnis nei dvigubas rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis.

Papildoma geografinė nuoroda „Val de Loire“ užrašoma rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) negali būti didesnis nei du trečdaliai rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydžio.

Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti mažesnį geografinį vienetą, jeigu jis: - įtrauktas į kadastrą; - nurodytas derliaus deklaracijoje.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c8e782e2-9df9-46eb-b243-3eff89c512ec

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---