# Europos Sąjungos C 476/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 476 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. gruodžio 15d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 476

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. gruodžio 15d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Taryba |
| 2022/C 476/01 | 2022 m. gruodžio 8 d. Tarybos rekomendacija dėl galimybės gauti įperkamas, kokybiškas ilgalaikės priežiūros paslaugas | 1 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

2022/C 476/01

2022 m. gruodžio 8 d. Tarybos rekomendacija dėl galimybės gauti įperkamas, kokybiškas ilgalaikės priežiūros paslaugas

1

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 476/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10619 – SNAM / ENI / JV) (
  1
  ) | 12 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2022/C 476/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10619 – SNAM / ENI / JV) (
  1
  )

1

12

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | TARYBA |
| 2022/C 476/03 | Tarybos priimta 2022 m. gruodžio 10 d. Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 4/2022, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma paramos Ukrainai teikimo 2023 m. priemonė (makrofinansinė pagalba +) | 13 |
| 2022/C 476/04 | Tarybos motyvų pareiškimas. Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 4/2022 siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma paramos Ukrainai teikimo 2023 m. priemonė (makrofinansinė pagalba +) | 27 |

III   Parengiamieji aktai

TARYBA

2022/C 476/03

Tarybos priimta 2022 m. gruodžio 10 d. Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 4/2022, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma paramos Ukrainai teikimo 2023 m. priemonė (makrofinansinė pagalba +)

13

2022/C 476/04

Tarybos motyvų pareiškimas. Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 4/2022 siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma paramos Ukrainai teikimo 2023 m. priemonė (makrofinansinė pagalba +)

27

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 476/05 | 2022 m. gruodžio 14 d. Euro kursas | 29 |
| | Audito Rūmai |
| 2022/C 476/06 | Specialioji ataskaita 28/2022:. Paramos priemonė nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE) | 30 |
| | PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE |
| | ELPA Priežiūros taryba |
| 2022/C 476/07 | ELPA priežiūros institucijos pranešimas apie susigrąžinamos valstybės pagalbos palūkanų normas ir orientacines (diskonto) normas, taikomas ELPA valstybėms nuo 2022 m. rugsėjo 1 d..
  Skelbiama pagal ELPA priežiūros institucijos valstybės pagalbos gairių VII dalyje nustatytas orientacinių ir diskonto normų taisykles ir 2004 m. liepos 14 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimo Nr. 195/04/KOL
  10 straipsnį. | 31 |
| 2022/C 476/08 | Valstybės pagalba – Sprendimas neteikti prieštaravimų | 32 |
| 2022/C 476/09 | Valstybės pagalba. Sprendimas, kuriuo patvirtinamas atitinkamų priemonių priėmimas pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį ir II dalies 19 straipsnio 1 dalį, siūlomas priimant naujas Valstybės pagalbos rizikos finansų investicijoms skatinti gaires | 33 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2022/C 476/05

2022 m. gruodžio 14 d. Euro kursas

29

Audito Rūmai

2022/C 476/06

Specialioji ataskaita 28/2022:. Paramos priemonė nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE)

30

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros taryba

2022/C 476/07

ELPA priežiūros institucijos pranešimas apie susigrąžinamos valstybės pagalbos palūkanų normas ir orientacines (diskonto) normas, taikomas ELPA valstybėms nuo 2022 m. rugsėjo 1 d..
  Skelbiama pagal ELPA priežiūros institucijos valstybės pagalbos gairių VII dalyje nustatytas orientacinių ir diskonto normų taisykles ir 2004 m. liepos 14 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimo Nr. 195/04/KOL
  10 straipsnį.

Skelbiama pagal ELPA priežiūros institucijos valstybės pagalbos gairių VII dalyje nustatytas orientacinių ir diskonto normų taisykles ir 2004 m. liepos 14 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimo Nr. 195/04/KOL

10 straipsnį.

31

2022/C 476/08

Valstybės pagalba – Sprendimas neteikti prieštaravimų

32

2022/C 476/09

Valstybės pagalba. Sprendimas, kuriuo patvirtinamas atitinkamų priemonių priėmimas pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį ir II dalies 19 straipsnio 1 dalį, siūlomas priimant naujas Valstybės pagalbos rizikos finansų investicijoms skatinti gaires

33

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

| 2022 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 476/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 476/1

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2022 m. gruodžio 8 d.

dėl galimybės gauti įperkamas, kokybiškas ilgalaikės priežiūros paslaugas

(2022/C 476/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį kartu su 153 straipsnio 1 dalies k punktu,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | prieinamos, įperkamos ir kokybiškos ilgalaikės priežiūros paslaugos leidžia asmenims, kuriems reikia priežiūros, kuo ilgiau išlaikyti savarankiškumą ir gyventi oriai. Jos padeda apsaugoti žmogaus teises, skatinti socialinę pažangą ir kartų solidarumą, kovoti su socialine atskirtimi ir diskriminacija ir gali prisidėti prie darbo vietų kūrimo; |
| --- | --- |

(1)

prieinamos, įperkamos ir kokybiškos ilgalaikės priežiūros paslaugos leidžia asmenims, kuriems reikia priežiūros, kuo ilgiau išlaikyti savarankiškumą ir gyventi oriai. Jos padeda apsaugoti žmogaus teises, skatinti socialinę pažangą ir kartų solidarumą, kovoti su socialine atskirtimi ir diskriminacija ir gali prisidėti prie darbo vietų kūrimo;

| (2) | 2017 m. lapkričio mėn. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pristatė Europos socialinių teisių ramstį (1), kuriame nustatyta 20 principų, skirtų remti gerai veikiančias ir sąžiningas darbo rinkas bei socialinės gerovės sistemas. 2 principu puoselėjama lyčių lygybė skatinant vienodą požiūrį į moteris ir vyrus ir jų lygias galimybes visose srityse. 9 principu skatinama priežiūros pareigų turinčių asmenų teisė į profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą. 10 principu pabrėžiamos darbuotojų teisės į aukšto lygio sveikatos apsaugą ir saugą darbe. 17 principu pripažįstama neįgaliųjų teisė į įtrauktį, visų pirma į paslaugas, kurios jiems suteikia galimybę dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime. 18 principo dėl ilgalaikės priežiūros apraše teigiama, kad kiekvienas turi teisę į kokybiškas ir įperkamas ilgalaikės priežiūros paslaugas, visų pirma į namuose teikiamas priežiūros paslaugas ir bendruomenines paslaugas; |
| --- | --- |

(2)

2017 m. lapkričio mėn. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pristatė Europos socialinių teisių ramstį (1), kuriame nustatyta 20 principų, skirtų remti gerai veikiančias ir sąžiningas darbo rinkas bei socialinės gerovės sistemas. 2 principu puoselėjama lyčių lygybė skatinant vienodą požiūrį į moteris ir vyrus ir jų lygias galimybes visose srityse. 9 principu skatinama priežiūros pareigų turinčių asmenų teisė į profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą. 10 principu pabrėžiamos darbuotojų teisės į aukšto lygio sveikatos apsaugą ir saugą darbe. 17 principu pripažįstama neįgaliųjų teisė į įtrauktį, visų pirma į paslaugas, kurios jiems suteikia galimybę dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime. 18 principo dėl ilgalaikės priežiūros apraše teigiama, kad kiekvienas turi teisę į kokybiškas ir įperkamas ilgalaikės priežiūros paslaugas, visų pirma į namuose teikiamas priežiūros paslaugas ir bendruomenines paslaugas;

| (3) | ilgalaikės priežiūros paslaugos, kurias nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmeniu organizuoja valdžios institucijos, visų pirma laikomos visuotinės svarbos socialinėmis paslaugomis, nes jos atlieka aiškią socialinę funkciją. Jos sudaro palankesnes sąlygas socialinei įtraukčiai ir padeda apsaugoti visų žmonių, kuriems reikalinga priežiūra, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis, pagrindines teises; |
| --- | --- |

(3)

ilgalaikės priežiūros paslaugos, kurias nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmeniu organizuoja valdžios institucijos, visų pirma laikomos visuotinės svarbos socialinėmis paslaugomis, nes jos atlieka aiškią socialinę funkciją. Jos sudaro palankesnes sąlygas socialinei įtraukčiai ir padeda apsaugoti visų žmonių, kuriems reikalinga priežiūra, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis, pagrindines teises;

| (4) | dauguma prižiūrinčiųjų asmenų pagal Europos Komisijos ir Socialinės apsaugos komiteto „2021 m. ilgalaikės priežiūros ataskaitą. Tendencijos, iššūkiai ir galimybės senėjančioje visuomenėje“ (2) (toliau – „2021 m. ilgalaikės priežiūros ataskaita“) yra moterys. Priežiūros darbo pasiskirstymo pagal lytis skirtumai yra vienas iš pagrindinių lyčių nelygybės darbo rinkoje veiksnių. Vidutiniškai moterys gauna mažesnes pajamas, įskaitant pensijas, ir gali turėti mažiau galimybių įpirkti priežiūros paslaugas, bet jos gyvena ilgiau nei vyrai ir todėl joms dažniau reikia ilgalaikės priežiūros, be to, taip per visą savo gyvenimą jos patiria didesnę skurdo ir socialinės atskirties riziką. Todėl siekiant lyčių lygybės galėtų padėti tinkamos, įperkamos formaliosios ilgalaikės priežiūros paslaugos, taip pat politika, kuria siekiama pagerinti darbo sąlygas šiame sektoriuje ir suderinti apmokamą darbą su priežiūros pareigomis; |
| --- | --- |

(4)

dauguma prižiūrinčiųjų asmenų pagal Europos Komisijos ir Socialinės apsaugos komiteto „2021 m. ilgalaikės priežiūros ataskaitą. Tendencijos, iššūkiai ir galimybės senėjančioje visuomenėje“ (2) (toliau – „2021 m. ilgalaikės priežiūros ataskaita“) yra moterys. Priežiūros darbo pasiskirstymo pagal lytis skirtumai yra vienas iš pagrindinių lyčių nelygybės darbo rinkoje veiksnių. Vidutiniškai moterys gauna mažesnes pajamas, įskaitant pensijas, ir gali turėti mažiau galimybių įpirkti priežiūros paslaugas, bet jos gyvena ilgiau nei vyrai ir todėl joms dažniau reikia ilgalaikės priežiūros, be to, taip per visą savo gyvenimą jos patiria didesnę skurdo ir socialinės atskirties riziką. Todėl siekiant lyčių lygybės galėtų padėti tinkamos, įperkamos formaliosios ilgalaikės priežiūros paslaugos, taip pat politika, kuria siekiama pagerinti darbo sąlygas šiame sektoriuje ir suderinti apmokamą darbą su priežiūros pareigomis;

| (5) | šia rekomendacija skatinama taikyti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (3) 21, 23, 24, 25, 26, 31, 33 ir 34 straipsnius, apimančius nediskriminavimą, moterų ir vyrų lygybę, vaiko teises, pagyvenusių žmonių teises, neįgaliųjų integraciją, tinkamas ir teisingas darbo sąlygas, taip pat teises į šeimos ir profesinį gyvenimą, socialinę apsaugą ir socialinę paramą; |
| --- | --- |

(5)

šia rekomendacija skatinama taikyti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (3) 21, 23, 24, 25, 26, 31, 33 ir 34 straipsnius, apimančius nediskriminavimą, moterų ir vyrų lygybę, vaiko teises, pagyvenusių žmonių teises, neįgaliųjų integraciją, tinkamas ir teisingas darbo sąlygas, taip pat teises į šeimos ir profesinį gyvenimą, socialinę apsaugą ir socialinę paramą;

| (6) | šia rekomendacija atsižvelgiama į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, kurioje pripažįstamos lygios visų neįgaliųjų teisės savarankiškai gyventi bendruomenėje, suteikiant lygias galimybes su kitais rinktis; |
| --- | --- |

(6)

šia rekomendacija atsižvelgiama į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, kurioje pripažįstamos lygios visų neįgaliųjų teisės savarankiškai gyventi bendruomenėje, suteikiant lygias galimybes su kitais rinktis;

| (7) | 2021 m. kovo 4 d. Komisijos priimtame Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane paskelbta iniciatyva dėl ilgalaikės priežiūros siekiant nustatyti politikos reformų sistemą, kuria būtų vadovaujamasi plėtojant tvarią ilgalaikę priežiūrą, kuria būtų užtikrintos geresnės galimybės gauti kokybiškas paslaugas tiems, kuriems jos reikia, ir valstybės narės buvo paskatintos investuoti į sveikatos priežiūros ir priežiūros darbuotojus, gerinant jų darbo sąlygas ir galimybes mokytis; |
| --- | --- |

(7)

2021 m. kovo 4 d. Komisijos priimtame Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane paskelbta iniciatyva dėl ilgalaikės priežiūros siekiant nustatyti politikos reformų sistemą, kuria būtų vadovaujamasi plėtojant tvarią ilgalaikę priežiūrą, kuria būtų užtikrintos geresnės galimybės gauti kokybiškas paslaugas tiems, kuriems jos reikia, ir valstybės narės buvo paskatintos investuoti į sveikatos priežiūros ir priežiūros darbuotojus, gerinant jų darbo sąlygas ir galimybes mokytis;

| (8) | 2021 m. ilgalaikės priežiūros ataskaitoje pabrėžiama, kad aukštos kokybės ilgalaikės priežiūros paklausa didės ir kad padidinus jos teikimo aprėptį gali būti prisidedama prie lyčių lygybės ir socialinio teisingumo. Toje ataskaitoje nurodoma, kad galimybė gauti paslaugas, jų įperkamumas ir kokybė yra pagrindiniai iššūkiai ilgalaikės priežiūros srityje – tinkama darbo jėga yra itin svarbi siekiant patenkinti didėjančią kokybiškų paslaugų paklausą, kartu pabrėžiant, kad neretai nepaisoma su neformaliąja priežiūra susijusių išlaidų; |
| --- | --- |

(8)

2021 m. ilgalaikės priežiūros ataskaitoje pabrėžiama, kad aukštos kokybės ilgalaikės priežiūros paklausa didės ir kad padidinus jos teikimo aprėptį gali būti prisidedama prie lyčių lygybės ir socialinio teisingumo. Toje ataskaitoje nurodoma, kad galimybė gauti paslaugas, jų įperkamumas ir kokybė yra pagrindiniai iššūkiai ilgalaikės priežiūros srityje – tinkama darbo jėga yra itin svarbi siekiant patenkinti didėjančią kokybiškų paslaugų paklausą, kartu pabrėžiant, kad neretai nepaisoma su neformaliąja priežiūra susijusių išlaidų;

| (9) | numatoma, kad dėl visuomenės senėjimo padidės ilgalaikės priežiūros paklausa, nes funkcinių gebėjimų mažėjimas ir ilgalaikės priežiūros poreikis yra susiję su vyresniu amžiumi. 2021 m. ilgalaikės priežiūros ataskaitoje prognozuojama, kad 65 metų amžiaus ir vyresnių žmonių skaičius per ateinančius 30 metų padidės 41 % nuo 92,1 mln. 2020 m. iki 130,2 mln. 2050 m., o 80 metų amžiaus ir vyresnių žmonių skaičius turėtų padidėti 88 % nuo 26,6 mln. 2020 m. iki 49,9 mln. 2050 m.; |
| --- | --- |

(9)

numatoma, kad dėl visuomenės senėjimo padidės ilgalaikės priežiūros paklausa, nes funkcinių gebėjimų mažėjimas ir ilgalaikės priežiūros poreikis yra susiję su vyresniu amžiumi. 2021 m. ilgalaikės priežiūros ataskaitoje prognozuojama, kad 65 metų amžiaus ir vyresnių žmonių skaičius per ateinančius 30 metų padidės 41 % nuo 92,1 mln. 2020 m. iki 130,2 mln. 2050 m., o 80 metų amžiaus ir vyresnių žmonių skaičius turėtų padidėti 88 % nuo 26,6 mln. 2020 m. iki 49,9 mln. 2050 m.;

| (10) | COVID-19 pandemija neigiamai paveikė ilgalaikės priežiūros sistemas ir paaštrino daug anksčiau egzistavusių struktūrinių trūkumų, visų pirma kokybiškų paslaugų ir darbuotojų trūkumą, taip pat išryškino neatidėliotiną poreikį didinti ilgalaikės priežiūros sistemų atsparumą ir dėti daugiau pastangų, kad būtų padidintas asmeninis savarankiškumas ir sudarytos palankesnės sąlygos savarankiškam gyvenimui; |
| --- | --- |

(10)

COVID-19 pandemija neigiamai paveikė ilgalaikės priežiūros sistemas ir paaštrino daug anksčiau egzistavusių struktūrinių trūkumų, visų pirma kokybiškų paslaugų ir darbuotojų trūkumą, taip pat išryškino neatidėliotiną poreikį didinti ilgalaikės priežiūros sistemų atsparumą ir dėti daugiau pastangų, kad būtų padidintas asmeninis savarankiškumas ir sudarytos palankesnės sąlygos savarankiškam gyvenimui;

| (11) | iš Europos Komisijos ir Ekonominės politikos komiteto dokumento „2021 m. ataskaita dėl senėjimo. ES valstybių narių ekonominės ir biudžeto prognozės (2019–2070 m.)“ matyti, kad ilgalaikės priežiūros viešojo finansavimo lygis valstybėse narėse labai skiriasi: vienos šalys investuoja mažiau nei 1 % BVP, o kitos skiria daugiau nei 3 % BVP. Pagal tą ataskaitą 2019 m. viešosios išlaidos ilgalaikei priežiūrai sudarė 1,7 % Sąjungos BVP, t. y. mažiau nei apskaičiuota neformaliųjų prižiūrinčiųjų asmenų teikiamos ilgalaikės priežiūros valandų vertė, kuri vertinama kaip sudaranti apie 2,5 % Sąjungos BVP (4). Valstybėse narėse, kuriose viešosios išlaidos ilgalaikei priežiūrai yra nedidelės, formaliųjų ilgalaikės priežiūros paslaugų naudojimas yra labiau ribotas. Didėjant ilgalaikės priežiūros paklausai didėja spaudimas viešosioms išlaidoms ir kartu raginama didinti ilgalaikės priežiūros teikimo ekonominį efektyvumą, pavyzdžiui, vykdant sveikatinimo ir prevencijos politiką, geriau integruojant ir tikslingai teikiant paslaugas, renkant duomenis ir įrodymus ir naudojant naujas ir skaitmenines technologijas. Tvariam ilgalaikės priežiūros finansavimui palanki politika yra svarbi viešųjų finansų tvarumui užtikrinti, ypač atsižvelgiant į senėjančią visuomenę ir mažėjančią darbo jėgą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(11)

iš Europos Komisijos ir Ekonominės politikos komiteto dokumento „2021 m. ataskaita dėl senėjimo. ES valstybių narių ekonominės ir biudžeto prognozės (2019–2070 m.)“ matyti, kad ilgalaikės priežiūros viešojo finansavimo lygis valstybėse narėse labai skiriasi: vienos šalys investuoja mažiau nei 1 % BVP, o kitos skiria daugiau nei 3 % BVP. Pagal tą ataskaitą 2019 m. viešosios išlaidos ilgalaikei priežiūrai sudarė 1,7 % Sąjungos BVP, t. y. mažiau nei apskaičiuota neformaliųjų prižiūrinčiųjų asmenų teikiamos ilgalaikės priežiūros valandų vertė, kuri vertinama kaip sudaranti apie 2,5 % Sąjungos BVP (4). Valstybėse narėse, kuriose viešosios išlaidos ilgalaikei priežiūrai yra nedidelės, formaliųjų ilgalaikės priežiūros paslaugų naudojimas yra labiau ribotas. Didėjant ilgalaikės priežiūros paklausai didėja spaudimas viešosioms išlaidoms ir kartu raginama didinti ilgalaikės priežiūros teikimo ekonominį efektyvumą, pavyzdžiui, vykdant sveikatinimo ir prevencijos politiką, geriau integruojant ir tikslingai teikiant paslaugas, renkant duomenis ir įrodymus ir naudojant naujas ir skaitmenines technologijas. Tvariam ilgalaikės priežiūros finansavimui palanki politika yra svarbi viešųjų finansų tvarumui užtikrinti, ypač atsižvelgiant į senėjančią visuomenę ir mažėjančią darbo jėgą Sąjungoje;

| (12) | didelė priklausomybė nuo neformaliosios priežiūros nebus tvari, o formaliosios priežiūros poreikiai ir spaudimas valstybių biudžetams tikriausiai padidės; |
| --- | --- |

(12)

didelė priklausomybė nuo neformaliosios priežiūros nebus tvari, o formaliosios priežiūros poreikiai ir spaudimas valstybių biudžetams tikriausiai padidės;

| (13) | ilgalaikės priežiūros socialinės apsaugos aprėptis yra ribota, ir dažnai išlaidos yra rimta kliūtis ilgalaikei priežiūrai gauti. Pagrindinės priežastys, dėl kurių daug namų ūkių nesinaudoja arba per mažai naudojasi profesionaliomis priežiūros namuose paslaugomis, yra finansinės. Jei nėra tinkamos socialinės apsaugos, numatomos bendros ilgalaikės priežiūros išlaidos dažnai gali viršyti asmens pajamas. Nors socialinės apsaugos sistemos valstybėse narėse skiriasi, kai kuriose valstybėse narėse viešoji parama teikiama tik nedidelei daliai asmenų, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros. Net jei yra galimybė gauti socialinę apsaugą, jos dažnai nepakanka; vertinama, kad, net gavę paramą, vidutiniškai beveik pusė vyresnio amžiaus asmenų, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros ir kurie savo lėšomis padengia priežiūros namuose išlaidas, atsiduria žemiau skurdo ribos; |
| --- | --- |

(13)

ilgalaikės priežiūros socialinės apsaugos aprėptis yra ribota, ir dažnai išlaidos yra rimta kliūtis ilgalaikei priežiūrai gauti. Pagrindinės priežastys, dėl kurių daug namų ūkių nesinaudoja arba per mažai naudojasi profesionaliomis priežiūros namuose paslaugomis, yra finansinės. Jei nėra tinkamos socialinės apsaugos, numatomos bendros ilgalaikės priežiūros išlaidos dažnai gali viršyti asmens pajamas. Nors socialinės apsaugos sistemos valstybėse narėse skiriasi, kai kuriose valstybėse narėse viešoji parama teikiama tik nedidelei daliai asmenų, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros. Net jei yra galimybė gauti socialinę apsaugą, jos dažnai nepakanka; vertinama, kad, net gavę paramą, vidutiniškai beveik pusė vyresnio amžiaus asmenų, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros ir kurie savo lėšomis padengia priežiūros namuose išlaidas, atsiduria žemiau skurdo ribos;

| (14) | daug žmonių negali gauti jiems reikalingų ilgalaikės priežiūros paslaugų dėl apskritai mažos paslaugų pasiūlos ir, be kita ko, dėl riboto ilgalaikės priežiūros galimybių spektro ir teritorinių netolygumų. Daugelyje valstybių narių ilgalaikės priežiūros paslaugų pasirinkimas yra ribotas. Tais atvejais, kai galima rinktis, dažniausiai kalbama apie neformaliąją priežiūrą, kurią dažniausiai teikia moterys, ir stacionariąją globą. Ilgalaikės priežiūros paslaugų namuose ir bendruomeninės globos paslaugų pasiūla vis dar menka. Be to, dėl teritorinių ilgalaikės priežiūros paslaugų skirtumų sunku užtikrinti vienodas galimybes gauti ilgalaikę priežiūrą, ypač kaimo vietovėse ir vietovėse, kuriose mažėja gyventojų. Negalią turinčių asmenų galimybės rinktis yra dar labiau ribotos dėl nevienodo priežiūros paslaugų prieinamumo. Pripažįstama, kad ilgalaikės priežiūros sistemos valstybėse narėse yra labai įvairios, bet stiprūs viešieji ilgalaikės priežiūros paslaugų teikėjų tinklai, kuriems skiriama pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių, gali padėti gerinti galimybes gauti ilgalaikės priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

(14)

daug žmonių negali gauti jiems reikalingų ilgalaikės priežiūros paslaugų dėl apskritai mažos paslaugų pasiūlos ir, be kita ko, dėl riboto ilgalaikės priežiūros galimybių spektro ir teritorinių netolygumų. Daugelyje valstybių narių ilgalaikės priežiūros paslaugų pasirinkimas yra ribotas. Tais atvejais, kai galima rinktis, dažniausiai kalbama apie neformaliąją priežiūrą, kurią dažniausiai teikia moterys, ir stacionariąją globą. Ilgalaikės priežiūros paslaugų namuose ir bendruomeninės globos paslaugų pasiūla vis dar menka. Be to, dėl teritorinių ilgalaikės priežiūros paslaugų skirtumų sunku užtikrinti vienodas galimybes gauti ilgalaikę priežiūrą, ypač kaimo vietovėse ir vietovėse, kuriose mažėja gyventojų. Negalią turinčių asmenų galimybės rinktis yra dar labiau ribotos dėl nevienodo priežiūros paslaugų prieinamumo. Pripažįstama, kad ilgalaikės priežiūros sistemos valstybėse narėse yra labai įvairios, bet stiprūs viešieji ilgalaikės priežiūros paslaugų teikėjų tinklai, kuriems skiriama pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių, gali padėti gerinti galimybes gauti ilgalaikės priežiūros paslaugas;

| (15) | ilgalaikės priežiūros srityje kokybė priklauso nuo veiksmingo kokybės užtikrinimo mechanizmo; tokio mechanizmo daugelyje valstybių narių nėra arba jam nepakanka išteklių. Priežiūros namuose paslaugų ir bendruomeninės globos kokybė dažnai nepakankamai užtikrinama. Nors stacionariosios globos kokybė yra labiau reguliuojama, taikant kokybės standartus dažnai daugiausia dėmesio skiriama klinikiniams rezultatams ir nepakankamai atsižvelgiama į asmenų, kuriems teikiamos priežiūros paslaugos, gyvenimo kokybę ir jų gebėjimą gyventi savarankiškai. Net jei kokybės standartai yra nustatyti, jie ne visada veiksmingai įgyvendinami, dažnai dėl netinkamos administracinės struktūros arba išteklių trūkumo. Trūkstant aukštos kokybės standartų, kurie būtų griežtai taikomi tiek valstybiniams, tiek privatiems priežiūros paslaugų teikėjams, gali atsirasti priežiūros gavėjų nepriežiūros ir prievartos jų atžvilgiu atvejų, o prižiūrinčiųjų asmenų darbo sąlygos gali būti prastos. Prie nacionalinių aplinkybių ir veikimo struktūrų pritaikyta nacionalinė ilgalaikės priežiūros kokybės sistema gali padėti įveikti tuos iššūkius. Tokia sistema gali būti įtvirtinta konkrečiose kokybės sistemose, skirtose įvairiems ilgalaikės priežiūros paslaugų teikimo ir administravimo lygiams arba skirtingai priežiūros aplinkai; |
| --- | --- |

(15)

ilgalaikės priežiūros srityje kokybė priklauso nuo veiksmingo kokybės užtikrinimo mechanizmo; tokio mechanizmo daugelyje valstybių narių nėra arba jam nepakanka išteklių. Priežiūros namuose paslaugų ir bendruomeninės globos kokybė dažnai nepakankamai užtikrinama. Nors stacionariosios globos kokybė yra labiau reguliuojama, taikant kokybės standartus dažnai daugiausia dėmesio skiriama klinikiniams rezultatams ir nepakankamai atsižvelgiama į asmenų, kuriems teikiamos priežiūros paslaugos, gyvenimo kokybę ir jų gebėjimą gyventi savarankiškai. Net jei kokybės standartai yra nustatyti, jie ne visada veiksmingai įgyvendinami, dažnai dėl netinkamos administracinės struktūros arba išteklių trūkumo. Trūkstant aukštos kokybės standartų, kurie būtų griežtai taikomi tiek valstybiniams, tiek privatiems priežiūros paslaugų teikėjams, gali atsirasti priežiūros gavėjų nepriežiūros ir prievartos jų atžvilgiu atvejų, o prižiūrinčiųjų asmenų darbo sąlygos gali būti prastos. Prie nacionalinių aplinkybių ir veikimo struktūrų pritaikyta nacionalinė ilgalaikės priežiūros kokybės sistema gali padėti įveikti tuos iššūkius. Tokia sistema gali būti įtvirtinta konkrečiose kokybės sistemose, skirtose įvairiems ilgalaikės priežiūros paslaugų teikimo ir administravimo lygiams arba skirtingai priežiūros aplinkai;

| (16) | ilgalaikė priežiūra turi didelę socialinę vertę ir darbo vietų kūrimo potencialą, tačiau valstybėms narėms sunku pritraukti ir išlaikyti priežiūros darbuotojus, inter alia, dėl nepakankamų įgūdžių, sunkių darbo sąlygų ir mažo darbo užmokesčio. Darbo jėgos trūkumo šiame sektoriuje problemai spręsti dar yra neišnaudotų galimybių. Atsižvelgiant į nacionalinius poreikius ir aplinkybes, tokios priemonės galėtų, be kita ko, būti skirtos ne visą darbo laiką dirbantiems darbuotojams, norintiems dirbti daugiau, bedarbiams ir neaktyviems buvusiems prižiūrintiesiems asmenims, formaliosios ilgalaikės priežiūros darbuotojams, kurie nori atidėti savo išėjimą į pensiją, ir studentams. Nedarant poveikio valstybių narių kompetencijai reglamentuoti trečiųjų šalių piliečių priėmimą, įskaitant priėmimo apimtį, darbo tikslais, darbo jėgos trūkumo problemą galėtų būti padedama spręsti išnagrinėjus teisėtos ir etiškos ilgalaikės priežiūros darbuotojų migracijos būdus; |
| --- | --- |

(16)

ilgalaikė priežiūra turi didelę socialinę vertę ir darbo vietų kūrimo potencialą, tačiau valstybėms narėms sunku pritraukti ir išlaikyti priežiūros darbuotojus, inter alia, dėl nepakankamų įgūdžių, sunkių darbo sąlygų ir mažo darbo užmokesčio. Darbo jėgos trūkumo šiame sektoriuje problemai spręsti dar yra neišnaudotų galimybių. Atsižvelgiant į nacionalinius poreikius ir aplinkybes, tokios priemonės galėtų, be kita ko, būti skirtos ne visą darbo laiką dirbantiems darbuotojams, norintiems dirbti daugiau, bedarbiams ir neaktyviems buvusiems prižiūrintiesiems asmenims, formaliosios ilgalaikės priežiūros darbuotojams, kurie nori atidėti savo išėjimą į pensiją, ir studentams. Nedarant poveikio valstybių narių kompetencijai reglamentuoti trečiųjų šalių piliečių priėmimą, įskaitant priėmimo apimtį, darbo tikslais, darbo jėgos trūkumo problemą galėtų būti padedama spręsti išnagrinėjus teisėtos ir etiškos ilgalaikės priežiūros darbuotojų migracijos būdus;

| (17) | priežiūros sektoriuje reikia vis sudėtingesnių įgūdžių. Įgūdžiai – tai žinių, gebėjimų ir nuostatų derinys, leidžiantis asmeniui konkrečiomis aplinkybėmis sėkmingai atlikti užduotį ar veiklą. Prižiūrintiesiems asmenims dažnai reikia ne tik tradicinių įgūdžių ir kompetencijų, bet ir technologinių žinių, susijusių su naujų technologijų naudojimu, skaitmeninių įgūdžių ir bendravimo įgūdžių (dažnai užsienio kalba), taip pat įgūdžių, kad galėtų patenkinti kompleksinius poreikius ir dirbti įvairių sričių specialistų grupėse. Be tinkamos švietimo ir mokymo politikos, įskaitant mokymąsi darbo vietoje, įgūdžių reikalavimai daugeliui gali būti kliūtis patekti į šį sektorių arba jame daryti karjerą; |
| --- | --- |

(17)

priežiūros sektoriuje reikia vis sudėtingesnių įgūdžių. Įgūdžiai – tai žinių, gebėjimų ir nuostatų derinys, leidžiantis asmeniui konkrečiomis aplinkybėmis sėkmingai atlikti užduotį ar veiklą. Prižiūrintiesiems asmenims dažnai reikia ne tik tradicinių įgūdžių ir kompetencijų, bet ir technologinių žinių, susijusių su naujų technologijų naudojimu, skaitmeninių įgūdžių ir bendravimo įgūdžių (dažnai užsienio kalba), taip pat įgūdžių, kad galėtų patenkinti kompleksinius poreikius ir dirbti įvairių sričių specialistų grupėse. Be tinkamos švietimo ir mokymo politikos, įskaitant mokymąsi darbo vietoje, įgūdžių reikalavimai daugeliui gali būti kliūtis patekti į šį sektorių arba jame daryti karjerą;

| (18) | profesionaliems prižiūrintiesiems asmenims dažnai trūksta mokymų apie darbuotojų sveikatą ir saugą, jie dažnai dirba nestandartinėmis darbo sąlygomis, jų darbo valandos dažnai yra nereguliarios, jie dažnai dirba pamainomis, jų socialinė apsauga dažnai turi spragų, jie dažnai patiria fizinę ar psichinę įtampą ir gauna mažą darbo užmokestį. Nedidelis ilgalaikės priežiūros darbuotojų įtraukimas į kolektyvines sutartis ir menkos viešosios išlaidos ilgalaikei priežiūrai gali prisidėti prie mažo darbo užmokesčio šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

(18)

profesionaliems prižiūrintiesiems asmenims dažnai trūksta mokymų apie darbuotojų sveikatą ir saugą, jie dažnai dirba nestandartinėmis darbo sąlygomis, jų darbo valandos dažnai yra nereguliarios, jie dažnai dirba pamainomis, jų socialinė apsauga dažnai turi spragų, jie dažnai patiria fizinę ar psichinę įtampą ir gauna mažą darbo užmokestį. Nedidelis ilgalaikės priežiūros darbuotojų įtraukimas į kolektyvines sutartis ir menkos viešosios išlaidos ilgalaikei priežiūrai gali prisidėti prie mažo darbo užmokesčio šiame sektoriuje;

| (19) | tam tikrų grupių darbuotojai, įskaitant kartu gyvenančius prižiūrinčiuosius darbuotojus arba namų ūkio darbuotojus, teikiančius ilgalaikę priežiūrą, dirba ypač sunkiomis darbo sąlygomis, įskaitant mažą darbo užmokestį, nepalankią darbo laiko tvarką, nedeklaruojamą darbą, netinkamą socialinę apsaugą, esminių darbo apsaugos taisyklių nesilaikymą ir nereguliarų darbą. 2011 m. Tarptautinės darbo organizacijos Namų ūkio darbuotojų konvencijoje (Nr. 189) nustatytos pagrindinės teisės ir principai ir reikalaujama, kad nacionalinės kompetentingos institucijos imtųsi įvairių priemonių, kad namų ūkio darbuotojams būtų užtikrintos deramos darbo sąlygos; |
| --- | --- |

(19)

tam tikrų grupių darbuotojai, įskaitant kartu gyvenančius prižiūrinčiuosius darbuotojus arba namų ūkio darbuotojus, teikiančius ilgalaikę priežiūrą, dirba ypač sunkiomis darbo sąlygomis, įskaitant mažą darbo užmokestį, nepalankią darbo laiko tvarką, nedeklaruojamą darbą, netinkamą socialinę apsaugą, esminių darbo apsaugos taisyklių nesilaikymą ir nereguliarų darbą. 2011 m. Tarptautinės darbo organizacijos Namų ūkio darbuotojų konvencijoje (Nr. 189) nustatytos pagrindinės teisės ir principai ir reikalaujama, kad nacionalinės kompetentingos institucijos imtųsi įvairių priemonių, kad namų ūkio darbuotojams būtų užtikrintos deramos darbo sąlygos;

| (20) | neformalioji priežiūra yra labai svarbi teikiant ilgalaikę priežiūrą – neformalieji prižiūrintieji asmenys, daugiausia moterys, tradiciškai teikia didžiąją dalį priežiūros paslaugų, dažnai dėl prieinamos ir įperkamos formaliosios ilgalaikės priežiūros trūkumo. Kita vertus, taip pat daug žmonių savo noru nusprendžia teikti arba gauti neformaliąją priežiūrą. Vis dėlto neformaliosios priežiūros paslaugų teikimas gali neigiamai paveikti prižiūrinčiųjų asmenų fizinę ir psichikos sveikatą bei gerovę ir yra didelė kliūtis įsidarbinti, ypač moterims. Tai daro tiesioginį poveikį jų esamoms pajamoms ir turi įtakos jų pajamoms senatvėje, nes sumažėja kaupiama pensija, o tai gali būti dar svarbiau prižiūrintiesiems asmenimis, turintiems dar ir vaikų priežiūros pareigų. Todėl visiems neformaliesiems prižiūrintiesiems asmenims – tiek vyrams, tiek moterims – būtina užtikrinti gerą profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir geresnį darbo ir priežiūros pareigų suderinimą. Be to, kai kuriais atvejais neformalieji prižiūrintieji asmenys neturi prieigos prie tinkamos socialinės apsaugos ir negauna pakankamos tiesioginės ir (arba) netiesioginės pagalbos jų atliekamai priežiūros veiklai, įskaitant finansinę paramą. Priemonės, kuriomis remiamas jų įgūdžių patvirtinimas, gali padėti suinteresuotiesiems asmenims pereiti prie formaliosios priežiūros veiklos. Vaikai ir jaunuoliai, turintys lėtinėmis ligomis sergančių šeimos narių, paprastai turi daugiau psichikos sveikatos problemų ir daugiau neigiamų pasekmių, kurios daro ilgalaikį poveikį jų pajamoms ir integracijai į visuomenę; |
| --- | --- |

(20)

neformalioji priežiūra yra labai svarbi teikiant ilgalaikę priežiūrą – neformalieji prižiūrintieji asmenys, daugiausia moterys, tradiciškai teikia didžiąją dalį priežiūros paslaugų, dažnai dėl prieinamos ir įperkamos formaliosios ilgalaikės priežiūros trūkumo. Kita vertus, taip pat daug žmonių savo noru nusprendžia teikti arba gauti neformaliąją priežiūrą. Vis dėlto neformaliosios priežiūros paslaugų teikimas gali neigiamai paveikti prižiūrinčiųjų asmenų fizinę ir psichikos sveikatą bei gerovę ir yra didelė kliūtis įsidarbinti, ypač moterims. Tai daro tiesioginį poveikį jų esamoms pajamoms ir turi įtakos jų pajamoms senatvėje, nes sumažėja kaupiama pensija, o tai gali būti dar svarbiau prižiūrintiesiems asmenimis, turintiems dar ir vaikų priežiūros pareigų. Todėl visiems neformaliesiems prižiūrintiesiems asmenims – tiek vyrams, tiek moterims – būtina užtikrinti gerą profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir geresnį darbo ir priežiūros pareigų suderinimą. Be to, kai kuriais atvejais neformalieji prižiūrintieji asmenys neturi prieigos prie tinkamos socialinės apsaugos ir negauna pakankamos tiesioginės ir (arba) netiesioginės pagalbos jų atliekamai priežiūros veiklai, įskaitant finansinę paramą. Priemonės, kuriomis remiamas jų įgūdžių patvirtinimas, gali padėti suinteresuotiesiems asmenims pereiti prie formaliosios priežiūros veiklos. Vaikai ir jaunuoliai, turintys lėtinėmis ligomis sergančių šeimos narių, paprastai turi daugiau psichikos sveikatos problemų ir daugiau neigiamų pasekmių, kurios daro ilgalaikį poveikį jų pajamoms ir integracijai į visuomenę;

| (21) | ilgalaikės priežiūros organizavimas Sąjungoje yra nevienodas. Ilgalaikė priežiūra organizuojama dažnai sudėtingoje sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos paslaugų sistemoje, o kartais įtraukiant ir kitų rūšių paramą pavyzdžiui, aprūpinimą būstu ir vietos mastu vykdomą veiklą. Be to, skiriasi profesionalių prižiūrinčiųjų asmenų užimtumo statusas, taip pat nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų administracijos bei viešojo, privačiojo ir kooperatyvų sektorių vaidmenys. Ilgalaikės priežiūros stebėsenos rodikliai taip pat skiriasi, o administracinių duomenų dažnai nėra arba jų negalima palyginti Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

(21)

ilgalaikės priežiūros organizavimas Sąjungoje yra nevienodas. Ilgalaikė priežiūra organizuojama dažnai sudėtingoje sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos paslaugų sistemoje, o kartais įtraukiant ir kitų rūšių paramą pavyzdžiui, aprūpinimą būstu ir vietos mastu vykdomą veiklą. Be to, skiriasi profesionalių prižiūrinčiųjų asmenų užimtumo statusas, taip pat nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų administracijos bei viešojo, privačiojo ir kooperatyvų sektorių vaidmenys. Ilgalaikės priežiūros stebėsenos rodikliai taip pat skiriasi, o administracinių duomenų dažnai nėra arba jų negalima palyginti Sąjungos lygmeniu;

| (22) | ilgalaikė priežiūra apima įvairius suinteresuotuosius subjektus, įskaitant asmenis, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros, jų šeimos narius ir jiems atstovaujančias organizacijas, atitinkamas valdžios institucijas nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, socialinius partnerius, pilietinės visuomenės organizacijas, ilgalaikės priežiūros paslaugų teikėjus ir už socialinės įtraukties bei integracijos skatinimą ir pagrindinių teisių apsaugą atsakingas įstaigas, įskaitant nacionalines lygybės institucijas. Socialinės ekonomikos įstaigos, įskaitant kooperatyvus, savidraudos draugijas, asociacijas ir fondus bei socialines įmones, yra svarbūs valdžios institucijų partneriai teikiant ilgalaikę priežiūrą; |
| --- | --- |

(22)

ilgalaikė priežiūra apima įvairius suinteresuotuosius subjektus, įskaitant asmenis, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros, jų šeimos narius ir jiems atstovaujančias organizacijas, atitinkamas valdžios institucijas nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, socialinius partnerius, pilietinės visuomenės organizacijas, ilgalaikės priežiūros paslaugų teikėjus ir už socialinės įtraukties bei integracijos skatinimą ir pagrindinių teisių apsaugą atsakingas įstaigas, įskaitant nacionalines lygybės institucijas. Socialinės ekonomikos įstaigos, įskaitant kooperatyvus, savidraudos draugijas, asociacijas ir fondus bei socialines įmones, yra svarbūs valdžios institucijų partneriai teikiant ilgalaikę priežiūrą;

| (23) | Europos semestro procesas, paremtas socialinių rodiklių suvestine, išryškino ilgalaikės priežiūros problemas, todėl kai kurios valstybės narės gavo konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas šioje srityje. Tarybos sprendimu (ES) 2022/2296 (5) priimtose valstybių narių užimtumo politikos gairėse pabrėžiama, kad svarbu užtikrinti galimybę gauti prieinamas, įperkamas ir kokybiškas ilgalaikės priežiūros paslaugas. Atviruoju koordinavimo metodu socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties srityje siekiama skatinti prieinamą, kokybišką ir tvarią ilgalaikę priežiūrą ir juo šis tikslas remiamas vykdant stebėseną, daugiašalę reformų priežiūrą, teminį darbą ir tarpusavio mokymąsi. Socialinės apsaugos komitetas parengė Europos socialinių paslaugų, įskaitant ilgalaikę priežiūrą, kokybės sistemą (6). Tačiau vis dar nėra visa apimančios Sąjungos sistemos, kuria būtų vadovaujamasi vykdant nacionalines ilgalaikės priežiūros reformas; |
| --- | --- |

(23)

Europos semestro procesas, paremtas socialinių rodiklių suvestine, išryškino ilgalaikės priežiūros problemas, todėl kai kurios valstybės narės gavo konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas šioje srityje. Tarybos sprendimu (ES) 2022/2296 (5) priimtose valstybių narių užimtumo politikos gairėse pabrėžiama, kad svarbu užtikrinti galimybę gauti prieinamas, įperkamas ir kokybiškas ilgalaikės priežiūros paslaugas. Atviruoju koordinavimo metodu socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties srityje siekiama skatinti prieinamą, kokybišką ir tvarią ilgalaikę priežiūrą ir juo šis tikslas remiamas vykdant stebėseną, daugiašalę reformų priežiūrą, teminį darbą ir tarpusavio mokymąsi. Socialinės apsaugos komitetas parengė Europos socialinių paslaugų, įskaitant ilgalaikę priežiūrą, kokybės sistemą (6). Tačiau vis dar nėra visa apimančios Sąjungos sistemos, kuria būtų vadovaujamasi vykdant nacionalines ilgalaikės priežiūros reformas;

| (24) | Sąjunga suteikia daug ilgalaikės priežiūros finansavimo galimybių, orientuodamasi į įvairius investavimo prioritetus pagal konkrečias taisykles, nustatytas įvairiose finansavimo programose, įskaitant Europos regioninės plėtros fondą (daugiausia dėmesio skiriant nestacionariosioms šeimoje teikiamoms ir bendruomeninėms paslaugoms), „Europos socialinį fondą +“ ir jo užimtumo ir socialinių inovacijų paprogramę, Teisingos pertvarkos fondą, programą „Europos horizontas“, programą „ES – sveikatos labui“, Skaitmeninės Europos programą, per techninės paramos priemonę teikiamą techninę paramą, skirtą pagerinti nacionalinių valdžios institucijų pajėgumą rengti, plėtoti ir įgyvendinti reformas, ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, skirtą reikalavimus atitinkančioms reformoms ir investicijoms vykdant ekonomikos gaivinimą po COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(24)

Sąjunga suteikia daug ilgalaikės priežiūros finansavimo galimybių, orientuodamasi į įvairius investavimo prioritetus pagal konkrečias taisykles, nustatytas įvairiose finansavimo programose, įskaitant Europos regioninės plėtros fondą (daugiausia dėmesio skiriant nestacionariosioms šeimoje teikiamoms ir bendruomeninėms paslaugoms), „Europos socialinį fondą +“ ir jo užimtumo ir socialinių inovacijų paprogramę, Teisingos pertvarkos fondą, programą „Europos horizontas“, programą „ES – sveikatos labui“, Skaitmeninės Europos programą, per techninės paramos priemonę teikiamą techninę paramą, skirtą pagerinti nacionalinių valdžios institucijų pajėgumą rengti, plėtoti ir įgyvendinti reformas, ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, skirtą reikalavimus atitinkančioms reformoms ir investicijoms vykdant ekonomikos gaivinimą po COVID-19 pandemijos;

| (25) | ši rekomendacija grindžiama Sąjungos teisės aktais, susijusiais su skaidriomis ir nuspėjamomis darbo sąlygomis, pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/71/EB (7), Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1152 (8) bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2041 (9), su profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1158 (10), ir su sveikata ir sauga darbe, pavyzdžiui, Tarybos direktyva 89/391/EEB (11), Tarybos direktyva 89/656/EEB (12), Tarybos direktyva 90/269/EEB (13), Tarybos direktyva 98/24/EB (14),
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/54/EB (15), Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/88/EB (16), Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/37/EB (17) bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/35/ES (18), taikomais ilgalaikei priežiūrai ir jai aktualiais; |
| --- | --- |

(25)

ši rekomendacija grindžiama Sąjungos teisės aktais, susijusiais su skaidriomis ir nuspėjamomis darbo sąlygomis, pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/71/EB (7), Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1152 (8) bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2041 (9), su profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1158 (10), ir su sveikata ir sauga darbe, pavyzdžiui, Tarybos direktyva 89/391/EEB (11), Tarybos direktyva 89/656/EEB (12), Tarybos direktyva 90/269/EEB (13), Tarybos direktyva 98/24/EB (14),

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/54/EB (15), Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/88/EB (16), Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/37/EB (17) bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/35/ES (18), taikomais ilgalaikei priežiūrai ir jai aktualiais;

| (26) | visapusiškai laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų ir atsižvelgiant į ilgalaikės priežiūros sistemų (įskaitant nedecentralizuotas) įvairovę ir jų organizacinių struktūrų skirtumus, ši rekomendacija nedaro poveikio valstybių narių įgaliojimams organizuoti savo socialinės apsaugos sistemas ir neužkerta joms kelio išlaikyti ar nustatyti nuostatas dėl socialinės apsaugos, kurios viršytų rekomenduojamas nuostatas, |
| --- | --- |

(26)

visapusiškai laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų ir atsižvelgiant į ilgalaikės priežiūros sistemų (įskaitant nedecentralizuotas) įvairovę ir jų organizacinių struktūrų skirtumus, ši rekomendacija nedaro poveikio valstybių narių įgaliojimams organizuoti savo socialinės apsaugos sistemas ir neužkerta joms kelio išlaikyti ar nustatyti nuostatas dėl socialinės apsaugos, kurios viršytų rekomenduojamas nuostatas,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

TIKSLAS IR TAIKYMO SRITIS

| 1. | Šia rekomendacija siekiama pagerinti visų žmonių, kuriems to reikia, galimybes gauti įperkamas, kokybiškas ilgalaikės priežiūros paslaugas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ši rekomendacija aktuali visiems asmenims, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros, ir visiems formaliesiems bei neformaliesiems prižiūrintiesiems asmenims. Ji taikoma ilgalaikei priežiūrai bet kokioje priežiūros aplinkoje. |
| --- | --- |

2.

APIBRĖŽTYS

| 3. | Šioje rekomendacijoje vartojamų terminų apibrėžtys:






  a) | ilgalaikė priežiūra – įvairios paslaugos ir pagalba žmonėms, kurie dėl psichinio ir (arba) fizinio silpnumo, ligos ir (arba) negalios ilgą laiką yra priklausomi nuo pagalbos kasdienio gyvenimo veikloje ir (arba) kuriems reikalinga tam tikra nuolatinė slauga. Kasdienio gyvenimo veikla, kuriai reikia pagalbos, gali būti asmens kasdienio rūpinimosi savimi veikla, t. y. tokie kasdienio gyvenimo veiksmai, kaip maudymasis, apsirengimas, valgymas, įlipimas į lovą ir išlipimas iš jos, atsisėdimas į krėslą ir atsistojimas iš jo, judėjimas po namus, naudojimasis tualetu, šlapinimosi ir tuštinimosi funkcijų kontroliavimas, arba veikla, kuri gali būti susijusi su savarankišku gyvenimu, t. y. tokia būtinoji kasdienio gyvenimo veikla, kaip maisto ruošimas, pinigų valdymas, maisto produktų ar asmeninių daiktų pirkimas, lengvų ar sunkių namų ruošos darbų atlikimas ir naudojimasis telefonu; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

ilgalaikė priežiūra – įvairios paslaugos ir pagalba žmonėms, kurie dėl psichinio ir (arba) fizinio silpnumo, ligos ir (arba) negalios ilgą laiką yra priklausomi nuo pagalbos kasdienio gyvenimo veikloje ir (arba) kuriems reikalinga tam tikra nuolatinė slauga. Kasdienio gyvenimo veikla, kuriai reikia pagalbos, gali būti asmens kasdienio rūpinimosi savimi veikla, t. y. tokie kasdienio gyvenimo veiksmai, kaip maudymasis, apsirengimas, valgymas, įlipimas į lovą ir išlipimas iš jos, atsisėdimas į krėslą ir atsistojimas iš jo, judėjimas po namus, naudojimasis tualetu, šlapinimosi ir tuštinimosi funkcijų kontroliavimas, arba veikla, kuri gali būti susijusi su savarankišku gyvenimu, t. y. tokia būtinoji kasdienio gyvenimo veikla, kaip maisto ruošimas, pinigų valdymas, maisto produktų ar asmeninių daiktų pirkimas, lengvų ar sunkių namų ruošos darbų atlikimas ir naudojimasis telefonu;

| b) | formalioji ilgalaikė priežiūra – profesionalių ilgalaikės priežiūros darbuotojų teikiamos ilgalaikės priežiūros paslaugos, tokios kaip priežiūra namuose, bendruomeninė arba stacionarioji globa; |
| --- | --- |

b)

formalioji ilgalaikė priežiūra – profesionalių ilgalaikės priežiūros darbuotojų teikiamos ilgalaikės priežiūros paslaugos, tokios kaip priežiūra namuose, bendruomeninė arba stacionarioji globa;

| c) | priežiūra namuose – formaliosios ilgalaikės priežiūros paslaugos, kurias gavėjo privačiuose namuose teikia vienas ar daugiau profesionalių ilgalaikės priežiūros darbuotojų; |
| --- | --- |

c)

priežiūra namuose – formaliosios ilgalaikės priežiūros paslaugos, kurias gavėjo privačiuose namuose teikia vienas ar daugiau profesionalių ilgalaikės priežiūros darbuotojų;

| d) | bendruomeninė globa – bendruomenės lygmeniu teikiamos ir organizuojamos formaliosios ilgalaikės priežiūros paslaugos, pavyzdžiui, suaugusiųjų dienos priežiūros paslaugos ar laikino atokvėpio paslaugos; |
| --- | --- |

d)

bendruomeninė globa – bendruomenės lygmeniu teikiamos ir organizuojamos formaliosios ilgalaikės priežiūros paslaugos, pavyzdžiui, suaugusiųjų dienos priežiūros paslaugos ar laikino atokvėpio paslaugos;

| e) | stacionarioji globa – formaliosios ilgalaikės priežiūros paslaugos, teikiamos asmenims stacionariosios ilgalaikės priežiūros įstaigose; |
| --- | --- |

e)

stacionarioji globa – formaliosios ilgalaikės priežiūros paslaugos, teikiamos asmenims stacionariosios ilgalaikės priežiūros įstaigose;

| f) | neformalioji priežiūra – ilgalaikės priežiūros paslaugos, kurias teikia neformalusis prižiūrintysis asmuo, t. y. asmuo prižiūrimojo asmens socialinėje aplinkoje, įskaitant partnerį, vaiką, vieną iš tėvų ar kitą asmenį, kuris nėra samdomas kaip profesionalus ilgalaikės priežiūros darbuotojas; |
| --- | --- |

f)

neformalioji priežiūra – ilgalaikės priežiūros paslaugos, kurias teikia neformalusis prižiūrintysis asmuo, t. y. asmuo prižiūrimojo asmens socialinėje aplinkoje, įskaitant partnerį, vaiką, vieną iš tėvų ar kitą asmenį, kuris nėra samdomas kaip profesionalus ilgalaikės priežiūros darbuotojas;

| g) | savarankiškas gyvenimas – visų asmenų, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros, gyvenimas bendruomenėje turint lygias su kitais galimybes rinktis, galint taip pat, kaip kiti asmenys, pasirinkti gyvenamąją vietą, kur ir su kuo gyventi, neprivalant gyventi tam tikromis sąlygomis; |
| --- | --- |

g)

savarankiškas gyvenimas – visų asmenų, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros, gyvenimas bendruomenėje turint lygias su kitais galimybes rinktis, galint taip pat, kaip kiti asmenys, pasirinkti gyvenamąją vietą, kur ir su kuo gyventi, neprivalant gyventi tam tikromis sąlygomis;

| h) | namų ūkio ilgalaikės priežiūros darbuotojas – namų ūkyje dirbantis samdomas asmuo, teikiantis ilgalaikės priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

h)

namų ūkio ilgalaikės priežiūros darbuotojas – namų ūkyje dirbantis samdomas asmuo, teikiantis ilgalaikės priežiūros paslaugas;

| i) | kartu gyvenantis priežiūros darbuotojas – namų ūkio ilgalaikės priežiūros darbuotojas, gyvenantis kartu su priežiūros gavėju ir teikiantis ilgalaikės priežiūros paslaugas. |
| --- | --- |

i)

kartu gyvenantis priežiūros darbuotojas – namų ūkio ilgalaikės priežiūros darbuotojas, gyvenantis kartu su priežiūros gavėju ir teikiantis ilgalaikės priežiūros paslaugas.

TINKAMUMAS, PRIEINAMUMAS IR KOKYBĖ

| 4. | Valstybėms narėms rekomenduojama užtikrinti socialinės apsaugos ilgalaikės priežiūros atveju tinkamumą, visų pirma užtikrinant, kad visi ilgalaikės priežiūros poreikių turintys asmenys galėtų gauti ilgalaikę priežiūrą, kuri būtų:






  a) | savalaikė, kad žmonės, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros, galėtų reikiamas priežiūros paslaugas gauti iš karto, kai prireikia, ir tiek laiko, kiek reikia; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

savalaikė, kad žmonės, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros, galėtų reikiamas priežiūros paslaugas gauti iš karto, kai prireikia, ir tiek laiko, kiek reikia;

| b) | visapusiška, apimanti visus dėl psichinio ir (arba) fizinio funkcinių gebėjimų sumažėjimo atsiradusius ilgalaikės priežiūros poreikius, nustatytus atlikus aiškiais ir objektyviais tinkamumo kriterijais grindžiamą įvertinimą, koordinuojant veiksmus su kitomis paramos ir socialinės gerovės tarnybomis; |
| --- | --- |

b)

visapusiška, apimanti visus dėl psichinio ir (arba) fizinio funkcinių gebėjimų sumažėjimo atsiradusius ilgalaikės priežiūros poreikius, nustatytus atlikus aiškiais ir objektyviais tinkamumo kriterijais grindžiamą įvertinimą, koordinuojant veiksmus su kitomis paramos ir socialinės gerovės tarnybomis;

| c) | įperkama, kad žmonėms, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros, būtų sudaromos sąlygos išlaikyti deramą gyvenimo lygį ir kad jie būtų apsaugoti nuo skurdo ir socialinės atskirties dėl jų ilgalaikės priežiūros poreikių, taip pat užtikrintas jų orumas. |
| --- | --- |

c)

įperkama, kad žmonėms, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros, būtų sudaromos sąlygos išlaikyti deramą gyvenimo lygį ir kad jie būtų apsaugoti nuo skurdo ir socialinės atskirties dėl jų ilgalaikės priežiūros poreikių, taip pat užtikrintas jų orumas.

| 5. | Valstybėms narėms rekomenduojama ilgalaikės priežiūros paslaugų pasiūlą nuolat derinti su ilgalaikės priežiūros poreikiais, kartu užtikrinant subalansuotą ilgalaikės priežiūros galimybių derinį ir priežiūros aplinką, kad būtų patenkinti skirtingi ilgalaikės priežiūros poreikiai, ir remiant asmenų, kuriems reikia priežiūros, pasirinkimo laisvę ir dalyvavimą priimant sprendimus, be kita ko, šiuo tikslu:






  a) | plėtoti ir (arba) gerinti priežiūrą namuose ir bendruomeninę globą; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

plėtoti ir (arba) gerinti priežiūrą namuose ir bendruomeninę globą;

| b) | panaikinti teritorines ilgalaikės priežiūros paslaugų prieinamumo ir galimybių jas gauti spragas, visų pirma kaimo vietovėse ir vietovėse, kuriose mažėja gyventojų skaičius; |
| --- | --- |

b)

panaikinti teritorines ilgalaikės priežiūros paslaugų prieinamumo ir galimybių jas gauti spragas, visų pirma kaimo vietovėse ir vietovėse, kuriose mažėja gyventojų skaičius;

| c) | teikiant priežiūros paslaugas diegti prieinamas novatoriškas technologijas ir skaitmeninius sprendimus, be kita ko, siekiant remti savarankiškumą ir savarankišką gyvenimą, kartu reaguojant į galimus skaitmenizacijos iššūkius; |
| --- | --- |

c)

teikiant priežiūros paslaugas diegti prieinamas novatoriškas technologijas ir skaitmeninius sprendimus, be kita ko, siekiant remti savarankiškumą ir savarankišką gyvenimą, kartu reaguojant į galimus skaitmenizacijos iššūkius;

| d) | užtikrinti, kad ilgalaikės priežiūros paslaugos ir infrastruktūra būtų prieinamos specialiųjų poreikių ir negalią turintiems asmenims, ir gerbti visų negalią turinčių asmenų lygias teises savarankiškai gyventi bendruomenėje turint lygias su kitais galimybes rinktis; |
| --- | --- |

d)

užtikrinti, kad ilgalaikės priežiūros paslaugos ir infrastruktūra būtų prieinamos specialiųjų poreikių ir negalią turintiems asmenims, ir gerbti visų negalią turinčių asmenų lygias teises savarankiškai gyventi bendruomenėje turint lygias su kitais galimybes rinktis;

| e) | užtikrinti, kad ilgalaikės priežiūros paslaugos būtų tinkamai derinamos su prevencija, sveiku senėjimu bei vyresnių žmonių aktyvumu ir sveikatos priežiūros paslaugomis ir kad jomis būtų remiamas savarankiškumas ir savarankiškas gyvenimas, kuo labiau atkuriant fizinę ar psichikos būklę arba užkertant kelią jos blogėjimui. |
| --- | --- |

e)

užtikrinti, kad ilgalaikės priežiūros paslaugos būtų tinkamai derinamos su prevencija, sveiku senėjimu bei vyresnių žmonių aktyvumu ir sveikatos priežiūros paslaugomis ir kad jomis būtų remiamas savarankiškumas ir savarankiškas gyvenimas, kuo labiau atkuriant fizinę ar psichikos būklę arba užkertant kelią jos blogėjimui.

| 6. | Valstybėms narėms rekomenduojama užtikrinti, kad būtų nustatyti aukštos kokybės kriterijai ir standartai, taikytini bet kokioje ilgalaikės priežiūros aplinkoje ir pritaikyti prie jos ypatumų, ir taikyti juos visiems ilgalaikės priežiūros paslaugų teikėjams, nepriklausomai nuo jų teisinio statuso. Tuo tikslu valstybių narių prašoma užtikrinti nacionalinę ilgalaikės priežiūros kokybės sistemą, atitinkančią priede išdėstytus kokybės principus, įskaitant tinkamą kokybės užtikrinimo mechanizmą, kuriuo būtų:






  a) | bendradarbiaujant su ilgalaikės priežiūros paslaugų teikėjais ir asmenimis, kuriems teikiama ilgalaikė priežiūra, užtikrinama, kad bet kokioje ilgalaikės priežiūros aplinkoje visi paslaugų teikėjai laikytųsi kokybės kriterijų ir standartų; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

bendradarbiaujant su ilgalaikės priežiūros paslaugų teikėjais ir asmenimis, kuriems teikiama ilgalaikė priežiūra, užtikrinama, kad bet kokioje ilgalaikės priežiūros aplinkoje visi paslaugų teikėjai laikytųsi kokybės kriterijų ir standartų;

| b) | teikiamos paskatos ilgalaikės priežiūros paslaugų teikėjams ir didinamas jų pajėgumas viršyti minimalius kokybės standartus ir nuolat gerinti kokybę; |
| --- | --- |

b)

teikiamos paskatos ilgalaikės priežiūros paslaugų teikėjams ir didinamas jų pajėgumas viršyti minimalius kokybės standartus ir nuolat gerinti kokybę;

| c) | skiriama išteklių užtikrinti kokybę nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, o ilgalaikės priežiūros paslaugų teikėjai skatinami turėti finansinius išteklius kokybės valdymui; |
| --- | --- |

c)

skiriama išteklių užtikrinti kokybę nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, o ilgalaikės priežiūros paslaugų teikėjai skatinami turėti finansinius išteklius kokybės valdymui;

| d) | užtikrinama, kai aktualu, kad ilgalaikės priežiūros kokybės reikalavimai būtų įtraukti į viešuosius pirkimus; |
| --- | --- |

d)

užtikrinama, kai aktualu, kad ilgalaikės priežiūros kokybės reikalavimai būtų įtraukti į viešuosius pirkimus;

| e) | skatinamas savarankiškumas, savarankiškas gyvenimas ir įtrauktis į bendruomenę bet kokioje ilgalaikės priežiūros aplinkoje; |
| --- | --- |

e)

skatinamas savarankiškumas, savarankiškas gyvenimas ir įtrauktis į bendruomenę bet kokioje ilgalaikės priežiūros aplinkoje;

| f) | visiems asmenims, kuriems reikia priežiūros, ir visiems prižiūrintiesiems asmenims užtikrinama apsauga nuo prievartos, priekabiavimo, nepriežiūros ir visų formų smurto. |
| --- | --- |

f)

visiems asmenims, kuriems reikia priežiūros, ir visiems prižiūrintiesiems asmenims užtikrinama apsauga nuo prievartos, priekabiavimo, nepriežiūros ir visų formų smurto.

PRIŽIŪRINTIEJI ASMENYS

| 7. | Valstybėms narėms rekomenduojama remti kokybišką užimtumą ir sąžiningas darbo sąlygas ilgalaikės priežiūros srityje, visų pirma:






  a) | skatinti nacionalinį socialinį dialogą ir kolektyvines derybas ilgalaikės priežiūros srityje, be kita ko, remti patrauklaus darbo užmokesčio mokėjimą, tinkamas darbo sąlygas ir nediskriminavimą šiame sektoriuje, kartu gerbiant socialinių partnerių savarankiškumą; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

skatinti nacionalinį socialinį dialogą ir kolektyvines derybas ilgalaikės priežiūros srityje, be kita ko, remti patrauklaus darbo užmokesčio mokėjimą, tinkamas darbo sąlygas ir nediskriminavimą šiame sektoriuje, kartu gerbiant socialinių partnerių savarankiškumą;

| b) | nedarant poveikio Sąjungos darbuotojų sveikatos ir saugos teisei ir užtikrinant jos veiksmingą taikymą, skatinti taikyti aukščiausius darbuotojų sveikatos ir saugos standartus, įskaitant apsaugą nuo priekabiavimo, prievartos ir visų formų smurto, visiems ilgalaikės priežiūros darbuotojams; |
| --- | --- |

b)

nedarant poveikio Sąjungos darbuotojų sveikatos ir saugos teisei ir užtikrinant jos veiksmingą taikymą, skatinti taikyti aukščiausius darbuotojų sveikatos ir saugos standartus, įskaitant apsaugą nuo priekabiavimo, prievartos ir visų formų smurto, visiems ilgalaikės priežiūros darbuotojams;

| c) | spręsti pažeidžiamų darbuotojų grupių, pavyzdžiui, namų ūkio ilgalaikės priežiūros darbuotojų, kartu gyvenančių prižiūrinčiųjų darbuotojų ir priežiūros darbuotojų migrantų, problemas, be kita ko, užtikrinant veiksmingą tokio priežiūros darbo reguliavimą ir profesionalizaciją. |
| --- | --- |

c)

spręsti pažeidžiamų darbuotojų grupių, pavyzdžiui, namų ūkio ilgalaikės priežiūros darbuotojų, kartu gyvenančių prižiūrinčiųjų darbuotojų ir priežiūros darbuotojų migrantų, problemas, be kita ko, užtikrinant veiksmingą tokio priežiūros darbo reguliavimą ir profesionalizaciją.

| 8. | Valstybėms narėms, bendradarbiaujant, kai aktualu, su socialiniais partneriais, ilgalaikės priežiūros paslaugų teikėjais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, rekomenduojama gerinti priežiūros profesionalizaciją ir spręsti įgūdžių poreikių ir darbuotojų trūkumo ilgalaikės priežiūros srityje klausimus, visų pirma:






  a) | plėtoti ir tobulinti pradinį ir tęstinį švietimą ir mokymą, kad dabartiniai ir būsimi ilgalaikės priežiūros darbuotojai įgytų reikiamų įgūdžių ir kompetencijų, įskaitant skaitmeninius įgūdžius ir kompetencijas; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

plėtoti ir tobulinti pradinį ir tęstinį švietimą ir mokymą, kad dabartiniai ir būsimi ilgalaikės priežiūros darbuotojai įgytų reikiamų įgūdžių ir kompetencijų, įskaitant skaitmeninius įgūdžius ir kompetencijas;

| b) | kurti karjeros galimybes ilgalaikės priežiūros sektoriuje, be kita ko, užtikrinant kvalifikacijos kėlimą, persikvalifikavimą, įgūdžių patvirtinimą ir teikiant informavimo bei orientavimo paslaugas; |
| --- | --- |

b)

kurti karjeros galimybes ilgalaikės priežiūros sektoriuje, be kita ko, užtikrinant kvalifikacijos kėlimą, persikvalifikavimą, įgūdžių patvirtinimą ir teikiant informavimo bei orientavimo paslaugas;

| c) | nustatyti būdus, kaip nedeklaruojamą darbą dirbantiems ilgalaikės priežiūros darbuotojams įforminti savo darbą; |
| --- | --- |

c)

nustatyti būdus, kaip nedeklaruojamą darbą dirbantiems ilgalaikės priežiūros darbuotojams įforminti savo darbą;

| d) | nagrinėti ilgalaikės priežiūros darbuotojų teisėtos migracijos būdus; |
| --- | --- |

d)

nagrinėti ilgalaikės priežiūros darbuotojų teisėtos migracijos būdus;

| e) | stiprinti profesinius standartus, suteikiant patrauklų profesinį statusą bei karjeros perspektyvas ir tinkamą socialinę apsaugą ilgalaikės priežiūros darbuotojams, įskaitant žemos kvalifikacijos arba jos neturinčius asmenis; |
| --- | --- |

e)

stiprinti profesinius standartus, suteikiant patrauklų profesinį statusą bei karjeros perspektyvas ir tinkamą socialinę apsaugą ilgalaikės priežiūros darbuotojams, įskaitant žemos kvalifikacijos arba jos neturinčius asmenis;

| f) | įgyvendinti priemones, kuriomis kovojama su lyčių stereotipais ir lyčių segregacija ir siekiama, kad ilgalaikės priežiūros profesija taptų patraukli tiek vyrams, tiek moterims. |
| --- | --- |

f)

įgyvendinti priemones, kuriomis kovojama su lyčių stereotipais ir lyčių segregacija ir siekiama, kad ilgalaikės priežiūros profesija taptų patraukli tiek vyrams, tiek moterims.

| 9. | Valstybėms narėms rekomenduojama nustatyti aiškias neformaliųjų prižiūrinčiųjų asmenų identifikavimo procedūras ir remti juos jiems vykdant priežiūros veiklą:






  a) | palengvinti jų bendradarbiavimą su ilgalaikės priežiūros darbuotojais; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

palengvinti jų bendradarbiavimą su ilgalaikės priežiūros darbuotojais;

| b) | padėti jiems gauti reikiamą mokymą, be kita ko, darbuotojų sveikatos ir saugos, konsultavimo, sveikatos priežiūros, psichologinės pagalbos ir laikino atokvėpio paslaugų klausimais, taip pat padėti jiems derinti darbo ir priežiūros pareigas; |
| --- | --- |

b)

padėti jiems gauti reikiamą mokymą, be kita ko, darbuotojų sveikatos ir saugos, konsultavimo, sveikatos priežiūros, psichologinės pagalbos ir laikino atokvėpio paslaugų klausimais, taip pat padėti jiems derinti darbo ir priežiūros pareigas;

| c) | suteikti jiems galimybę naudotis socialine apsauga ir (arba) teikti jiems tinkamą finansinę paramą, kartu užtikrinant, kad tokios paramos priemonės neatgrasytų nuo dalyvavimo darbo rinkoje. |
| --- | --- |

c)

suteikti jiems galimybę naudotis socialine apsauga ir (arba) teikti jiems tinkamą finansinę paramą, kartu užtikrinant, kad tokios paramos priemonės neatgrasytų nuo dalyvavimo darbo rinkoje.

VALDYMAS, STEBĖSENA IR ATASKAITŲ TEIKIMAS

| 10. | Valstybėms narėms rekomenduojama užtikrinti patikimą ilgalaikės priežiūros politikos valdymą, įskaitant veiksmingą koordinavimo mechanizmą, pagal kurį būtų rengiami, įgyvendinami ir stebimi politikos veiksmai ir investicijos šioje srityje, visų pirma:






  a) | paskirti ilgalaikės priežiūros koordinatorių arba nustatyti kitokį tinkamą koordinavimo mechanizmą, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, kuris padėtų įgyvendinti šią rekomendaciją nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

paskirti ilgalaikės priežiūros koordinatorių arba nustatyti kitokį tinkamą koordinavimo mechanizmą, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, kuris padėtų įgyvendinti šią rekomendaciją nacionaliniu lygmeniu;

| b) | įtraukti atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, pavyzdžiui, socialinius partnerius, pilietinės visuomenės organizacijas, socialinės ekonomikos subjektus, profesinio mokymo ir švietimo įstaigas, priežiūros gavėjus ir kitus suinteresuotuosius subjektus, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis į ilgalaikės priežiūros politikos rengimą, įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą ir gerinti ilgalaikės priežiūros politikos suderinamumą su kitų atitinkamų sričių, įskaitant sveikatos priežiūrą, užimtumą, švietimą ir mokymą, platesnę socialinę apsaugą ir socialinę įtrauktį, lyčių lygybę, neįgaliųjų teises bei vaikų teises, politika; |
| --- | --- |

b)

įtraukti atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, pavyzdžiui, socialinius partnerius, pilietinės visuomenės organizacijas, socialinės ekonomikos subjektus, profesinio mokymo ir švietimo įstaigas, priežiūros gavėjus ir kitus suinteresuotuosius subjektus, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis į ilgalaikės priežiūros politikos rengimą, įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą ir gerinti ilgalaikės priežiūros politikos suderinamumą su kitų atitinkamų sričių, įskaitant sveikatos priežiūrą, užimtumą, švietimą ir mokymą, platesnę socialinę apsaugą ir socialinę įtrauktį, lyčių lygybę, neįgaliųjų teises bei vaikų teises, politika;

| c) | užtikrinti nacionalinę duomenų rinkimo ir vertinimo sistemą, grindžiamą atitinkamais rodikliais, kai aktualu ir įmanoma, suskirstytais pagal lytį ir amžių, taip pat įrodymų, be kita ko, apie ilgalaikės priežiūros paslaugų teikimo spragas, rinkimu; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti nacionalinę duomenų rinkimo ir vertinimo sistemą, grindžiamą atitinkamais rodikliais, kai aktualu ir įmanoma, suskirstytais pagal lytį ir amžių, taip pat įrodymų, be kita ko, apie ilgalaikės priežiūros paslaugų teikimo spragas, rinkimu;

| d) | kaupti įgytą patirtį, sėkmingos praktikos pavyzdžius ir grįžtamąją informaciją apie ilgalaikės priežiūros politiką ir praktiką, be kita ko, iš priežiūros gavėjų, prižiūrinčiųjų asmenų ir kitų suinteresuotųjų subjektų, kad politikos formavimas būtų pagrįstas informacija; |
| --- | --- |

d)

kaupti įgytą patirtį, sėkmingos praktikos pavyzdžius ir grįžtamąją informaciją apie ilgalaikės priežiūros politiką ir praktiką, be kita ko, iš priežiūros gavėjų, prižiūrinčiųjų asmenų ir kitų suinteresuotųjų subjektų, kad politikos formavimas būtų pagrįstas informacija;

| e) | sukurti ilgalaikės priežiūros poreikių prognozavimo nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis mechanizmą ir jį integruoti į ilgalaikės priežiūros paslaugų teikimo planavimą; |
| --- | --- |

e)

sukurti ilgalaikės priežiūros poreikių prognozavimo nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis mechanizmą ir jį integruoti į ilgalaikės priežiūros paslaugų teikimo planavimą;

| f) | stiprinti nenumatytų atvejų planavimą ir pajėgumus užtikrinti ilgalaikės priežiūros paslaugų teikimo tęstinumą susidarius nenumatytoms aplinkybėms ir ekstremaliosioms situacijoms; |
| --- | --- |

f)

stiprinti nenumatytų atvejų planavimą ir pajėgumus užtikrinti ilgalaikės priežiūros paslaugų teikimo tęstinumą susidarius nenumatytoms aplinkybėms ir ekstremaliosioms situacijoms;

| g) | imtis priemonių didinti informuotumą, skatinti ir palengvinti naudojimąsi esamomis ilgalaikės priežiūros paslaugomis ir parama asmenims, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros, jų šeimoms, ilgalaikės priežiūros darbuotojams ir neformaliesiems prižiūrintiesiems asmenims, be kita ko, regioniniu ir vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

g)

imtis priemonių didinti informuotumą, skatinti ir palengvinti naudojimąsi esamomis ilgalaikės priežiūros paslaugomis ir parama asmenims, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros, jų šeimoms, ilgalaikės priežiūros darbuotojams ir neformaliesiems prižiūrintiesiems asmenims, be kita ko, regioniniu ir vietos lygmenimis;

| h) | telkti tinkamą ir tvarų ilgalaikės priežiūros finansavimą ir ekonomiškai efektyviai jį naudoti, be kita ko, naudojantis Sąjungos lėšomis ir priemonėmis ir vykdant politiką, kuria skatinamas tvarus ilgalaikės priežiūros paslaugų finansavimas ir kuri dera su bendru viešųjų finansų tvarumu. |
| --- | --- |

h)

telkti tinkamą ir tvarų ilgalaikės priežiūros finansavimą ir ekonomiškai efektyviai jį naudoti, be kita ko, naudojantis Sąjungos lėšomis ir priemonėmis ir vykdant politiką, kuria skatinamas tvarus ilgalaikės priežiūros paslaugų finansavimas ir kuri dera su bendru viešųjų finansų tvarumu.

| 11. | Valstybėms narėms rekomenduojama per 18 mėnesių nuo šios rekomendacijos priėmimo pranešti Komisijai apie priemones, kurių imtasi arba planuojama imtis šiai rekomendacijai įgyvendinti, remiantis, kai aktualu, esamomis nacionalinėmis strategijomis ar planais bei atsižvelgiant į nacionalines, regionines ir vietos aplinkybes. Kai tinkama, vėlesnės pažangos ataskaitos turėtų būti grindžiamos atitinkamais ataskaitų teikimo mechanizmais ir forumais, įskaitant mechanizmus ir forumus pagal atvirąjį koordinavimo metodą socialinėje srityje, Europos semestrą ir kitus atitinkamus Sąjungos programavimo ir ataskaitų teikimo mechanizmus, pvz., nacionalinius ekonomikos gaivinimo planus. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Taryba palankiai vertina Komisijos ketinimus:






  a) | sutelkti Sąjungos finansavimą ir techninę paramą, kad būtų skatinamos nacionalinės reformos ir socialinės inovacijos ilgalaikės priežiūros srityje; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

sutelkti Sąjungos finansavimą ir techninę paramą, kad būtų skatinamos nacionalinės reformos ir socialinės inovacijos ilgalaikės priežiūros srityje;

| b) | stebėti šios rekomendacijos įgyvendinimo pažangą Europos semestro ir atvirojo koordinavimo metodo socialinėje srityje kontekste, reguliariai kartu su Socialinės apsaugos komitetu ir, kai aktualu, Užimtumo komitetu apžvelgiant pažangą, remiantis 11 punkte nurodytomis priemonėmis, valstybių narių nacionalinėmis reformų programomis ar kitais atitinkamais dokumentais bei pažangos ataskaitomis ir e punkte nurodytų rodiklių sistema, ir pateikti ataskaitą Tarybai per penkerius metus nuo šios rekomendacijos priėmimo; |
| --- | --- |

b)

stebėti šios rekomendacijos įgyvendinimo pažangą Europos semestro ir atvirojo koordinavimo metodo socialinėje srityje kontekste, reguliariai kartu su Socialinės apsaugos komitetu ir, kai aktualu, Užimtumo komitetu apžvelgiant pažangą, remiantis 11 punkte nurodytomis priemonėmis, valstybių narių nacionalinėmis reformų programomis ar kitais atitinkamais dokumentais bei pažangos ataskaitomis ir e punkte nurodytų rodiklių sistema, ir pateikti ataskaitą Tarybai per penkerius metus nuo šios rekomendacijos priėmimo;

| c) | dirbti kartu su valstybėmis narėmis, pasitelkiant Socialinės apsaugos komitetą ir Užimtumo komitetą, ir, priklausomai nuo to, kas aktualu, su ilgalaikės priežiūros koordinatoriais arba 10 punkto a papunktyje nurodytų koordinavimo mechanizmų nariais, taip pat su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų palengvintas tarpusavio mokymasis, dalijamasi patirtimi ir imamasi tolesnių veiksmų, susijusių su veiksmais, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją, kaip nustatyta 11 punkte; |
| --- | --- |

c)

dirbti kartu su valstybėmis narėmis, pasitelkiant Socialinės apsaugos komitetą ir Užimtumo komitetą, ir, priklausomai nuo to, kas aktualu, su ilgalaikės priežiūros koordinatoriais arba 10 punkto a papunktyje nurodytų koordinavimo mechanizmų nariais, taip pat su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų palengvintas tarpusavio mokymasis, dalijamasi patirtimi ir imamasi tolesnių veiksmų, susijusių su veiksmais, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją, kaip nustatyta 11 punkte;

| d) | bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant padidinti palyginamų duomenų apie ilgalaikę priežiūrą Sąjungos lygmeniu prieinamumą, aprėptį ir aktualumą, remiantis būsimais Komisijos ilgalaikės priežiūros statistikos klausimų darbo grupės rezultatais; |
| --- | --- |

d)

bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant padidinti palyginamų duomenų apie ilgalaikę priežiūrą Sąjungos lygmeniu prieinamumą, aprėptį ir aktualumą, remiantis būsimais Komisijos ilgalaikės priežiūros statistikos klausimų darbo grupės rezultatais;

| e) | bendradarbiauti su Socialinės apsaugos komitetu siekiant nustatyti šios rekomendacijos įgyvendinimo stebėsenos rodiklių sistemą, remiantis bendru darbu, susijusiu su bendrais ilgalaikės priežiūros rodikliais ir kitomis stebėsenos sistemomis, kad būtų išvengta darbo dubliavimo ir sumažinta administracinė našta; |
| --- | --- |

e)

bendradarbiauti su Socialinės apsaugos komitetu siekiant nustatyti šios rekomendacijos įgyvendinimo stebėsenos rodiklių sistemą, remiantis bendru darbu, susijusiu su bendrais ilgalaikės priežiūros rodikliais ir kitomis stebėsenos sistemomis, kad būtų išvengta darbo dubliavimo ir sumažinta administracinė našta;

| f) | kartu su Socialinės apsaugos komitetu rengti bendras ataskaitas dėl ilgalaikės priežiūros, kuriose būtų analizuojami bendri ilgalaikės priežiūros iššūkiai ir priemonės, kurių valstybės narės ėmėsi jiems įveikti; |
| --- | --- |

f)

kartu su Socialinės apsaugos komitetu rengti bendras ataskaitas dėl ilgalaikės priežiūros, kuriose būtų analizuojami bendri ilgalaikės priežiūros iššūkiai ir priemonės, kurių valstybės narės ėmėsi jiems įveikti;

| g) | stiprinti informuotumo didinimo ir komunikacijos pastangas Sąjungos lygmeniu ir tarp valstybių narių bei atitinkamų suinteresuotųjų subjektų. |
| --- | --- |

g)

stiprinti informuotumo didinimo ir komunikacijos pastangas Sąjungos lygmeniu ir tarp valstybių narių bei atitinkamų suinteresuotųjų subjektų.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 8 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. JUREČKA

---

(1)  Tarpinstitucinė deklaracija dėl Europos socialinių teisių ramsčio (OL C 428, 2017 12 13, p. 10).

1

(2)  Europos Komisija, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas ir Socialinės apsaugos komitetas, „Ilgalaikės priežiūros ataskaita. Tendencijos, iššūkiai ir galimybės senėjančioje visuomenėje“ (angl. Long-term care report: trends, challenges and opportunities in an ageing society), Leidinių biuras, 2021 m.

2

Long-term care report: trends, challenges and opportunities in an ageing society

(3)  OL C 326, 2012 10 26, p. 391.

3

(4)  Van der Ende, M. et al., 2021, Study on exploring the incidence and costs of informal long-term care in the EU.

4

Study on exploring the incidence and costs of informal long-term care in the EU

(5)  2022 m. lapkričio 21 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2296 dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 304, 2022 11 24, p. 67).

5

(6)  Europos savanoriška socialinių paslaugų kokybės užtikrinimo sistema, SPC/2010/10/8final.

6

final

(7)  1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (OL L 18, 1997 1 21, p. 1).

7

(8)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1152 dėl skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų Europos Sąjungoje (OL L 186, 2019 7 11, p. 105).

8

(9)  2022 m. spalio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2041 dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje (OL L 275, 2022 10 25, p. 33).

9

(10)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2010/18/ES (OL L 188, 2019 7 12, p. 79).

10

(11)  1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (OL L 183, 1989 6 29, p. 1).

11

(12)  1989 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyva 89/656/EEB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimų, darbuotojams darbo vietoje naudojant asmenines apsaugos priemones (trečioji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 393, 1989 12 30, p. 18).

12

(13)  1990 m. gegužės 29 d. Tarybos direktyva 90/269/EEB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, taikomų krovinių krovimui rankomis pirmiausia, kai gresia pavojus, jog darbuotojai gali susižeisti nugarą (ketvirtoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 156, 1990 6 21, p. 9).

13

(14)  1998 m. balandžio 7 d. Tarybos direktyva 98/24/EB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais darbe (keturioliktoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 131, 1998 5 5, p. 11).

14

(15)  2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/54/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su biologinių veiksnių poveikiu darbe (septintoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 262, 2000 10 17, p. 21).

15

(16)  2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų (OL L 299, 2003 11 18, p. 9).

16

(17)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų, mutagenų ar reprotoksinių medžiagų poveikiu darbe (šeštoji atskira direktyva, kaip tai suprantama Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 158, 2004 4 30, p. 50).

17

(18)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/35/ES dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių (elektromagnetinių laukų) keliama rizika darbuotojams (dvidešimtoji atskira direktyva, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje), ir kuria panaikinama Direktyva 2004/40/EB (OL L 179, 2013 6 29, p. 1).

18

---

PRIEDAS

ILGALAIKĖS PRIEŽIŪROS KOKYBĖS PRINCIPAI

Valstybių narių prašoma užtikrinti 6 punkte nurodytą nacionalinę ilgalaikės priežiūros kokybės sistemą, atitinkančią toliau nurodytus principus. Šie principai taikomi visiems ilgalaikės priežiūros paslaugų teikėjams, nepriklausomai nuo jų teisinio statuso, ir bet kokioje priežiūros aplinkoje. Jie išreiškia bendras vertybes ir bendrą supratimą apie ilgalaikės priežiūros kokybę.

Pagarba

Teikiant ilgalaikės priežiūros paslaugas gerbiamas žmonių, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros, jų šeimų ir prižiūrinčiųjų asmenų orumas ir kitos pagrindinės teisės bei laisvės. Tai apima visų žmonių, visų pirma negalią turinčių asmenų, lygias teises savarankiškai gyventi bendruomenėje turint lygias su kitais galimybes rinktis. Ilgalaikės priežiūros paslaugos teikiamos nediskriminuojant dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos. Asmenys, kuriems teikiamos priežiūros paslaugos, yra apsaugoti nuo prievartos, priekabiavimo, nepriežiūros ir visų formų smurto.

Prevencija

Ilgalaikės priežiūros tikslas – kuo labiau atkurti žmonių, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros, fizinę ir (arba) psichikos sveikatą arba užkirsti kelią jų fizinės ir (arba) psichikos sveikatos blogėjimui ir stiprinti jų gebėjimą gyventi savarankiškai, kartu mažinant jų patiriamą vienišumą ar socialinę izoliaciją.

Orientavimasis į asmenį

Ilgalaikės priežiūros paslaugos teikiamos be jokios diskriminacijos ir jomis tenkinami konkretūs ir kintantys kiekvieno asmens, kuriam reikia ilgalaikės priežiūros, poreikiai. Teikiant paslaugas, visapusiškai gerbiama žmonių, kuriems reikia priežiūros, asmens neliečiamybė, atsižvelgiama į jų lytį ir fizinę, intelektinę, kultūrinę, etninę, religinę, kalbinę ir socialinę įvairovę, o kai tinkama – į jų šeimų ar artimiausio socialinio rato įvairovę. Pagrindinis dėmesys skiriamas asmeniui, kuriam reikia ilgalaikės priežiūros, ir jis yra paslaugų planavimo, priežiūros valdymo, darbuotojų tobulėjimo ir kokybės stebėsenos pagrindas.

Visuotinumas ir tęstinumas

Ilgalaikė priežiūra rengiama ir teikiama integruotai su visomis kitomis atitinkamomis paslaugomis, įskaitant sveikatos priežiūros ir nuotolinės sveikatos paslaugas, ir veiksmingai koordinuojant veiklą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, be kita ko, įtraukiant suinteresuotuosius subjektus bendruomenėje. Ilgalaikė priežiūra organizuojama taip, kad žmonės, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros, galėtų, kai reikia ir tiek laiko, kiek reikia, nepertraukiamai naudotis paslaugomis, kartu remiant jų įtraukimą į visuomenės gyvenimą ir ryšių su šeima bei draugais palaikymą. Perėjimas nuo vienos ilgalaikės priežiūros paslaugos prie kitos yra sklandus, siekiama išvengti paslaugų sutrikdymo ar bet kokio neigiamo poveikio gaunamai priežiūrai.

Dėmesio sutelkimas į rezultatus

Teikiant ilgalaikę priežiūrą daugiausia dėmesio skiriama tam, kad būtų suteikta nauda asmenims, kuriems teikiamos priežiūros paslaugos, kiek tai susiję su jų gyvenimo kokybe ir gebėjimu gyventi savarankiškai, atsižvelgiant, kai tinkama, į naudą jų šeimoms, neformaliesiems prižiūrintiesiems asmenims ir bendruomenei.

Skaidrumas

Asmenims, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros, jų šeimoms ar prižiūrintiesiems asmenims informacija ir konsultacijos apie esamas ilgalaikės priežiūros paslaugų galimybes ir teikėjus, kokybės standartus ir kokybės užtikrinimo priemones yra teikiamos išsamiai, prieinamu būdu ir suprantamai, taip sudarant jiems sąlygas pasirinkti tinkamiausią priežiūros būdą.

Darbuotojai

Ilgalaikę priežiūrą teikia kvalifikuoti ir kompetentingi darbuotojai, gaunantys deramą darbo užmokestį ir dirbantys tinkamomis darbo sąlygomis. Nustatomas tinkamas reikalingų darbuotojų santykis, atspindintis asmenų, kuriems teikiama ilgalaikė priežiūra, skaičių bei poreikius ir įvairią priežiūros aplinką, ir šio santykio laikomasi. Laikomasi darbuotojų teisių, konfidencialumo, profesinės etikos ir profesinio savarankiškumo. Prižiūrintieji asmenys yra apsaugoti nuo prievartos, priekabiavimo ir visų formų smurto.

Tęstinis mokymasis prieinamas visiems ilgalaikės priežiūros darbuotojams.

Infrastruktūra

Visos ilgalaikės priežiūros paslaugos teikiamos laikantis sveikatos ir saugos taisyklių, prieinamumo, aplinkosaugos ir energijos taupymo reikalavimų.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2022 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 476/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 476/12

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10619 – SNAM / ENI / JV)

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 476/02)

2022 m. spalio 13 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10619. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10619. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

III Parengiamieji aktai

TARYBA

| 2022 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 476/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 476/13

---

PER PIRMĄJĮ SVARSTYMĄ PRIIMTA TARYBOS POZICIJA (ES) Nr. 4/2022

siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma paramos Ukrainai teikimo 2023 m. priemonė (makrofinansinė pagalba +)

Tarybos priimta 2022 m. gruodžio 10 d.

(2022/C 476/03)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 212 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | 2017 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojo Sąjungos ir Ukrainos asociacijos susitarimas (2), įskaitant nuostatas dėl išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės; |
| --- | --- |

(1)

2017 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojo Sąjungos ir Ukrainos asociacijos susitarimas (2), įskaitant nuostatas dėl išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės;

| (2) | 2014 m. Ukraina ėmėsi įgyvendinti plataus užmojo reformų programą, kuria siekiama stabilizuoti jos ekonomiką ir gerinti jos piliečių pragyvenimo lygį. Kova su korupcija, taip pat konstitucinės, rinkimų ir teismų reformos yra vieni svarbiausių darbotvarkės prioritetų. Tų reformų įgyvendinimas buvo remiamas paeiliui vykdytomis makrofinansinės pagalbos programomis, pagal kurias Ukraina iš Sąjungos iš viso gavo 6,6 mlrd. EUR vertės pagalbos paskolų forma; |
| --- | --- |

(2)

2014 m. Ukraina ėmėsi įgyvendinti plataus užmojo reformų programą, kuria siekiama stabilizuoti jos ekonomiką ir gerinti jos piliečių pragyvenimo lygį. Kova su korupcija, taip pat konstitucinės, rinkimų ir teismų reformos yra vieni svarbiausių darbotvarkės prioritetų. Tų reformų įgyvendinimas buvo remiamas paeiliui vykdytomis makrofinansinės pagalbos programomis, pagal kurias Ukraina iš Sąjungos iš viso gavo 6,6 mlrd. EUR vertės pagalbos paskolų forma;

| (3) | skubi makrofinansinė pagalba, kuri, didėjant grėsmei, buvo skirta prieš pat Rusijos invaziją pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2022/313 (3), Ukrainai suteikta 1,2 mlrd. EUR paskolų forma ir išmokėta dviem dalimis, kiekviena po 600 mln. EUR, 2022 m. kovo ir gegužės mėn.; |
| --- | --- |

(3)

skubi makrofinansinė pagalba, kuri, didėjant grėsmei, buvo skirta prieš pat Rusijos invaziją pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2022/313 (3), Ukrainai suteikta 1,2 mlrd. EUR paskolų forma ir išmokėta dviem dalimis, kiekviena po 600 mln. EUR, 2022 m. kovo ir gegužės mėn.;

| (4) | iki 1 mlrd. EUR dydžio Sąjungos išskirtine makrofinansine pagalba, numatyta pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2022/1201 (4), buvo suteikta skubi parama Ukrainos biudžetui, kuri buvo visiškai išmokėta dviem dalimis 2022 m. rugpjūčio 1–2 d. Ta pagalba buvo pirmasis planuojamos išskirtinės 9 mlrd. EUR neviršijančios makrofinansinės pagalbos Ukrainai, apie kurią Komisija paskelbė 2022 m. gegužės 18 d. komunikate „Pagalba Ukrainai ir Ukrainos atstatymas“ ir kurią 2022 m. birželio 23–24 d. patvirtino Europos Vadovų Taryba, etapas; |
| --- | --- |

(4)

iki 1 mlrd. EUR dydžio Sąjungos išskirtine makrofinansine pagalba, numatyta pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2022/1201 (4), buvo suteikta skubi parama Ukrainos biudžetui, kuri buvo visiškai išmokėta dviem dalimis 2022 m. rugpjūčio 1–2 d. Ta pagalba buvo pirmasis planuojamos išskirtinės 9 mlrd. EUR neviršijančios makrofinansinės pagalbos Ukrainai, apie kurią Komisija paskelbė 2022 m. gegužės 18 d. komunikate „Pagalba Ukrainai ir Ukrainos atstatymas“ ir kurią 2022 m. birželio 23–24 d. patvirtino Europos Vadovų Taryba, etapas;

| (5) | Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (ES) 2022/1628 (5) nustatytas tolesnis tos Sąjungos išskirtinės makrofinansinės pagalbos vykdymo etapas. Juo remiantis nustatytas papildomų 5 mlrd. EUR paskolų forma labai palankiomis sąlygomis suteikimo Ukrainai pagrindas; iš šios sumos 2 mlrd. EUR išmokėti spalio 18 d., o likę 3 mlrd. EUR turi būti išmokėti iki 2022 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(5)

Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (ES) 2022/1628 (5) nustatytas tolesnis tos Sąjungos išskirtinės makrofinansinės pagalbos vykdymo etapas. Juo remiantis nustatytas papildomų 5 mlrd. EUR paskolų forma labai palankiomis sąlygomis suteikimo Ukrainai pagrindas; iš šios sumos 2 mlrd. EUR išmokėti spalio 18 d., o likę 3 mlrd. EUR turi būti išmokėti iki 2022 m. pabaigos;

| (6) | 2022 m. vasario 24 d. prasidėjo neišprovokuotas ir nepateisinamas Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą ir dėl jo buvo prarastos galimybės Ukrainai patekti į finansų rinkas ir smarkiai sumažėjo viešosios pajamos, o viešosios išlaidos humanitarinei padėčiai gerinti ir valstybės paslaugų tęstinumui palaikyti gerokai išaugo. Esant tokiai labai neapibrėžtai ir nepastoviai padėčiai, tiksliausi Tarptautinio valiutos fondo (toliau – TVF) 2022 m. vasarą pateikti Ukrainos finansavimo poreikių įverčiai parodė, kad 2022 m. susidarys nepaprastai didelis, maždaug 39 mlrd. USD, finansavimo deficitas ir maždaug pusę šio deficito būtų galima padengti gavus tarptautinę pagalbą. Atsižvelgiant į ypatingas aplinkybes, skubus Sąjungos makrofinansinės pagalbos Ukrainai suteikimas pagal Sprendimą (ES) 2022/1628 buvo laikomas tinkamu trumpalaikiu atsaku į didelę riziką Ukrainos makrofinansiniam stabilumui. Papildoma iki 5 mlrd. EUR išskirtinė makrofinansinė pagalba pagal tą sprendimą buvo skirta siekiant padėti stabilizuoti Ukrainos makrofinansinę padėtį, nedelsiant sustiprinti šalies atsparumą ir palaikyti jos gebėjimą atsigauti, taip prisidedant prie Ukrainos valstybės skolos tvarumo ir Ukrainos gebėjimo galiausiai įvykdyti savo finansinius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

(6)

2022 m. vasario 24 d. prasidėjo neišprovokuotas ir nepateisinamas Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą ir dėl jo buvo prarastos galimybės Ukrainai patekti į finansų rinkas ir smarkiai sumažėjo viešosios pajamos, o viešosios išlaidos humanitarinei padėčiai gerinti ir valstybės paslaugų tęstinumui palaikyti gerokai išaugo. Esant tokiai labai neapibrėžtai ir nepastoviai padėčiai, tiksliausi Tarptautinio valiutos fondo (toliau – TVF) 2022 m. vasarą pateikti Ukrainos finansavimo poreikių įverčiai parodė, kad 2022 m. susidarys nepaprastai didelis, maždaug 39 mlrd. USD, finansavimo deficitas ir maždaug pusę šio deficito būtų galima padengti gavus tarptautinę pagalbą. Atsižvelgiant į ypatingas aplinkybes, skubus Sąjungos makrofinansinės pagalbos Ukrainai suteikimas pagal Sprendimą (ES) 2022/1628 buvo laikomas tinkamu trumpalaikiu atsaku į didelę riziką Ukrainos makrofinansiniam stabilumui. Papildoma iki 5 mlrd. EUR išskirtinė makrofinansinė pagalba pagal tą sprendimą buvo skirta siekiant padėti stabilizuoti Ukrainos makrofinansinę padėtį, nedelsiant sustiprinti šalies atsparumą ir palaikyti jos gebėjimą atsigauti, taip prisidedant prie Ukrainos valstybės skolos tvarumo ir Ukrainos gebėjimo galiausiai įvykdyti savo finansinius įsipareigojimus;

| (7) | Sąjunga, jos valstybės narės ir Europos finansų įstaigos nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą pradžios skyrė 19,7 mlrd. EUR Ukrainos ekonominiam, socialiniam ir finansiniam atsparumui užtikrinti. Ta suma apima paramą iš Sąjungos biudžeto, kurią sudaro 12,4 mlrd. EUR, įskaitant išskirtinę makrofinansinę pagalbą, Europos investicijų banko ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko paramą, visiškai arba iš dalies garantuojamą Sąjungos biudžeto lėšomis, taip pat papildomą valstybių narių finansinę paramą, kurią sudaro 7,3 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

(7)

Sąjunga, jos valstybės narės ir Europos finansų įstaigos nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą pradžios skyrė 19,7 mlrd. EUR Ukrainos ekonominiam, socialiniam ir finansiniam atsparumui užtikrinti. Ta suma apima paramą iš Sąjungos biudžeto, kurią sudaro 12,4 mlrd. EUR, įskaitant išskirtinę makrofinansinę pagalbą, Europos investicijų banko ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko paramą, visiškai arba iš dalies garantuojamą Sąjungos biudžeto lėšomis, taip pat papildomą valstybių narių finansinę paramą, kurią sudaro 7,3 mlrd. EUR;

| (8) | be to, Taryba nusprendė skirti 3,1 mlrd. EUR vertės pagalbos priemonių Ukrainos ginkluotosioms pajėgoms remti pagal Europos taikos priemonę pagal Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/509 (6) ir 0,1 mlrd. EUR – karinės pagalbos misijai Ukrainai remti ir šios misijos bendrosioms išlaidoms padengti pagal Tarybos sprendimą (BUSP) 2022/1968 (7). Sąjunga ir jos valstybės narės per Sąjungos civilinės saugos mechanizmą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/836 (8) taip pat suteikė precedento neturinčią pagalbą ekstremaliosios situacijos atveju – tai didžiausia skubios pagalbos operacija nuo to mechanizmo sukūrimo – ir perduoda Ukrainai bei regionui milijonus skubios pagalbos reikmenų; |
| --- | --- |

(8)

be to, Taryba nusprendė skirti 3,1 mlrd. EUR vertės pagalbos priemonių Ukrainos ginkluotosioms pajėgoms remti pagal Europos taikos priemonę pagal Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/509 (6) ir 0,1 mlrd. EUR – karinės pagalbos misijai Ukrainai remti ir šios misijos bendrosioms išlaidoms padengti pagal Tarybos sprendimą (BUSP) 2022/1968 (7). Sąjunga ir jos valstybės narės per Sąjungos civilinės saugos mechanizmą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/836 (8) taip pat suteikė precedento neturinčią pagalbą ekstremaliosios situacijos atveju – tai didžiausia skubios pagalbos operacija nuo to mechanizmo sukūrimo – ir perduoda Ukrainai bei regionui milijonus skubios pagalbos reikmenų;

| (9) | 2022 m. birželio 23 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė Ukrainai suteikti šalies kandidatės statusą. Tolesnė tvirta parama Ukrainai yra vienas iš pagrindinių Sąjungos prioritetų. Kadangi Rusijos agresijos karo žala Ukrainos ekonomikai, piliečiams ir įmonėms yra labai didelė, teikiant tolesnę tvirtą paramą Ukrainai reikalingas organizuotas kolektyvinis požiūris, kuris yra išdėstytas Sąjungos finansavimo teikimo Ukrainai priemonėje (makrofinansinė pagalba +), įsteigtoje pagal šį reglamentą (toliau – Priemonė); |
| --- | --- |

(9)

2022 m. birželio 23 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė Ukrainai suteikti šalies kandidatės statusą. Tolesnė tvirta parama Ukrainai yra vienas iš pagrindinių Sąjungos prioritetų. Kadangi Rusijos agresijos karo žala Ukrainos ekonomikai, piliečiams ir įmonėms yra labai didelė, teikiant tolesnę tvirtą paramą Ukrainai reikalingas organizuotas kolektyvinis požiūris, kuris yra išdėstytas Sąjungos finansavimo teikimo Ukrainai priemonėje (makrofinansinė pagalba +), įsteigtoje pagal šį reglamentą (toliau – Priemonė);

| (10) | brutalus Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą kelia strateginę geopolitinę grėsmę visai Sąjungai ir reikia, kad valstybės narės būtų stiprios ir vieningos. Todėl labai svarbu, kad Sąjungos parama būtų teikiama greitai ir kad ją būtų galima lanksčiai ir palaipsniui pritaikyti neatidėliotinai pagalbai ir trumpalaikiams atkūrimo darbams, pasirengiant būsimam atstatymui; |
| --- | --- |

(10)

brutalus Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą kelia strateginę geopolitinę grėsmę visai Sąjungai ir reikia, kad valstybės narės būtų stiprios ir vieningos. Todėl labai svarbu, kad Sąjungos parama būtų teikiama greitai ir kad ją būtų galima lanksčiai ir palaipsniui pritaikyti neatidėliotinai pagalbai ir trumpalaikiams atkūrimo darbams, pasirengiant būsimam atstatymui;

| (11) | pagrindinis Priemonės tikslas – padėti užpildyti Ukrainos finansavimo spragą 2023 m., visų pirma Ukrainos valstybės biudžetui nuspėjamai, nepertraukiamai, tvarkingai ir laiku teikiant trumpalaikę finansinę pagalbą labai palankiomis sąlygomis, be kita ko, siekiant prireikus finansuoti atkūrimą ir pradinę paramą šalies atstatymui po karo, siekiant paremti Ukrainos integraciją į Europos Sąjungą; |
| --- | --- |

(11)

pagrindinis Priemonės tikslas – padėti užpildyti Ukrainos finansavimo spragą 2023 m., visų pirma Ukrainos valstybės biudžetui nuspėjamai, nepertraukiamai, tvarkingai ir laiku teikiant trumpalaikę finansinę pagalbą labai palankiomis sąlygomis, be kita ko, siekiant prireikus finansuoti atkūrimą ir pradinę paramą šalies atstatymui po karo, siekiant paremti Ukrainos integraciją į Europos Sąjungą;

| (12) | siekiant Priemonės bendrojo tikslo, pagalba turėtų būti teikiama Ukrainos makrofinansiniam stabilumui remti ir jos išorės finansavimo apribojimams mažinti. Komisija turėtų įgyvendinti paramą pagal Priemonę vadovaudamasi įvairiose išorės veiksmų srityse patvirtintų priemonių ir kitos susijusios Sąjungos politikos pagrindiniais principais bei tikslais; |
| --- | --- |

(12)

siekiant Priemonės bendrojo tikslo, pagalba turėtų būti teikiama Ukrainos makrofinansiniam stabilumui remti ir jos išorės finansavimo apribojimams mažinti. Komisija turėtų įgyvendinti paramą pagal Priemonę vadovaudamasi įvairiose išorės veiksmų srityse patvirtintų priemonių ir kitos susijusios Sąjungos politikos pagrindiniais principais bei tikslais;

| (13) | paramos atkūrimui teikimas, svarbiausių funkcijų ir infrastruktūros objektų remontas ir priežiūra, taip pat pagalba žmonėms, kuriems jos reikia, ir labiausiai nukentėjusioms vietovėms, teikiant materialinę ir socialinę paramą, suteikiant laikiną apgyvendinimą, statant gyvenamuosius namus ir infrastruktūros objektus, taip pat turėtų būti priskiriama prie pagrindinių paramos pagal Priemonę sričių; |
| --- | --- |

(13)

paramos atkūrimui teikimas, svarbiausių funkcijų ir infrastruktūros objektų remontas ir priežiūra, taip pat pagalba žmonėms, kuriems jos reikia, ir labiausiai nukentėjusioms vietovėms, teikiant materialinę ir socialinę paramą, suteikiant laikiną apgyvendinimą, statant gyvenamuosius namus ir infrastruktūros objektus, taip pat turėtų būti priskiriama prie pagrindinių paramos pagal Priemonę sričių;

| (14) | pagal Priemonę taip pat turėtų būti remiamas Ukrainos valdžios institucijų gebėjimų pasirengti būsimam atstatymui po karo ir pasirengimo narystei proceso ankstyvajam parengiamajam etapui stiprinimas, įskaitant Ukrainos institucijų stiprinimą, viešojo administravimo reformavimą ir jo veiksmingumo didinimą, taip pat skaidrumą, struktūrines reformas ir gerą valdymą visais lygmenimis; |
| --- | --- |

(14)

pagal Priemonę taip pat turėtų būti remiamas Ukrainos valdžios institucijų gebėjimų pasirengti būsimam atstatymui po karo ir pasirengimo narystei proceso ankstyvajam parengiamajam etapui stiprinimas, įskaitant Ukrainos institucijų stiprinimą, viešojo administravimo reformavimą ir jo veiksmingumo didinimą, taip pat skaidrumą, struktūrines reformas ir gerą valdymą visais lygmenimis;

| (15) | Priemonė padės vykdyti Sąjungos išorės politiką dėl Ukrainos. Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų glaudžiai bendradarbiauti visą paramos operacijos vykdymo laikotarpį, siekdamos koordinuoti Sąjungos išorės politiką ir užtikrinti jos nuoseklumą. Parama Ukrainai pagal Priemonę toliau reikšmingai prisidės prie TVF, Pasaulio banko ir kitų tarptautinių finansų įstaigų įvertintų Ukrainos finansavimo poreikių tenkinimo, atsižvelgiant į Ukrainos gebėjimą finansuotis savais ištekliais. Paramos suma nustatoma, be kita ko, atsižvelgiant į numatomus finansinius dvišalių ir daugiašalių paramos teikėjų įnašus, taip pat į Ukrainoje jau įgyvendinamas kitas Sąjungos išorės finansavimo priemones ir į pridėtinę bendro Sąjungos dalyvavimo vertę; |
| --- | --- |

(15)

Priemonė padės vykdyti Sąjungos išorės politiką dėl Ukrainos. Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų glaudžiai bendradarbiauti visą paramos operacijos vykdymo laikotarpį, siekdamos koordinuoti Sąjungos išorės politiką ir užtikrinti jos nuoseklumą. Parama Ukrainai pagal Priemonę toliau reikšmingai prisidės prie TVF, Pasaulio banko ir kitų tarptautinių finansų įstaigų įvertintų Ukrainos finansavimo poreikių tenkinimo, atsižvelgiant į Ukrainos gebėjimą finansuotis savais ištekliais. Paramos suma nustatoma, be kita ko, atsižvelgiant į numatomus finansinius dvišalių ir daugiašalių paramos teikėjų įnašus, taip pat į Ukrainoje jau įgyvendinamas kitas Sąjungos išorės finansavimo priemones ir į pridėtinę bendro Sąjungos dalyvavimo vertę;

| (16) | atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje, reikia laikytis laipsniško požiūrio, pagal kurį makrofinansiniam stabilumui, taip pat neatidėliotinai pagalbai ir atkūrimui užtikrinti skirta priemonė turėtų būti įgyvendinama kartu su nuolatine parama pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/947 (9), ir humanitarinės pagalbos operacijomis pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/96 (10); |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje, reikia laikytis laipsniško požiūrio, pagal kurį makrofinansiniam stabilumui, taip pat neatidėliotinai pagalbai ir atkūrimui užtikrinti skirta priemonė turėtų būti įgyvendinama kartu su nuolatine parama pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/947 (9), ir humanitarinės pagalbos operacijomis pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/96 (10);

| (17) | šiame reglamente turėtų būti nustatyti ištekliai, Priemonei skirti laikotarpiu nuo 2023 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d., o lėšos gali būti išmokamos iki 2024 m. kovo 31 d. Suma, neviršijanti 18 mlrd. EUR, turėtų būti suteikta paskolų forma. Be to, laikotarpiu nuo 2023 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. šiame reglamente turėtų būti numatyta palūkanų subsidija. Siekiant užtikrinti, kad palūkanų išlaidos būtų dengiamos visu paskolų galiojimo laikotarpiu, valstybių narių įnašai po 2027 m. turėtų būti atnaujinti ir toliau laikomi išorės asignuotosiomis pajamomis, nebent jos būtų dengiamos kitomis priemonėmis pagal būsimas daugiametes finansines programas. Todėl valstybių narių įnašus gali būti leista skirti ir po 2027 m.; |
| --- | --- |

(17)

šiame reglamente turėtų būti nustatyti ištekliai, Priemonei skirti laikotarpiu nuo 2023 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d., o lėšos gali būti išmokamos iki 2024 m. kovo 31 d. Suma, neviršijanti 18 mlrd. EUR, turėtų būti suteikta paskolų forma. Be to, laikotarpiu nuo 2023 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. šiame reglamente turėtų būti numatyta palūkanų subsidija. Siekiant užtikrinti, kad palūkanų išlaidos būtų dengiamos visu paskolų galiojimo laikotarpiu, valstybių narių įnašai po 2027 m. turėtų būti atnaujinti ir toliau laikomi išorės asignuotosiomis pajamomis, nebent jos būtų dengiamos kitomis priemonėmis pagal būsimas daugiametes finansines programas. Todėl valstybių narių įnašus gali būti leista skirti ir po 2027 m.;

| (18) | šiame reglamente turėtų būti numatyta galimybė valstybėms narėms skirti papildomų išteklių išorės asignuotųjų pajamų forma, kurie būtų įgyvendinami vadovaujantis šios priemonės susitarimo memorandumu. Suinteresuotosioms trečiosioms valstybėms ir šalims turėtų būti suteikta galimybė papildomai prisidėti išorės asignuotųjų pajamų forma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (11) (toliau – Finansinis reglamentas) 21 straipsnio 2 dalies d ir e punktus. Siekiant skatinti sinergiją ir papildomumą, tikslinga leisti, kad tokie papildomi valstybių narių, suinteresuotųjų trečiųjų valstybių ir kitų trečiųjų šalių įnašai taip pat galėtų būti skiriami programoms, nustatytoms pagal reglamentus (ES) 2021/947 ir (EB) Nr. 1257/96, siekiant finansuoti priemones, kuriomis prisidedama prie Priemonės tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

(18)

šiame reglamente turėtų būti numatyta galimybė valstybėms narėms skirti papildomų išteklių išorės asignuotųjų pajamų forma, kurie būtų įgyvendinami vadovaujantis šios priemonės susitarimo memorandumu. Suinteresuotosioms trečiosioms valstybėms ir šalims turėtų būti suteikta galimybė papildomai prisidėti išorės asignuotųjų pajamų forma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (11) (toliau – Finansinis reglamentas) 21 straipsnio 2 dalies d ir e punktus. Siekiant skatinti sinergiją ir papildomumą, tikslinga leisti, kad tokie papildomi valstybių narių, suinteresuotųjų trečiųjų valstybių ir kitų trečiųjų šalių įnašai taip pat galėtų būti skiriami programoms, nustatytoms pagal reglamentus (ES) 2021/947 ir (EB) Nr. 1257/96, siekiant finansuoti priemones, kuriomis prisidedama prie Priemonės tikslų įgyvendinimo;

| (19) | savanoriški valstybių narių įnašai turėtų būti neatšaukiami, besąlyginiai ir teikiami pagal pareikalavimą. Tuo tikslu valstybės narės su Komisija turėtų sudaryti susitarimą dėl įnašo, kaip apibrėžta Finansinio reglamento 22 straipsnio 2 dalyje. Susitarimas dėl tokio įnašo turėtų apimti įnašą palūkanų subsidijai padengti ir papildomas sumas, jei valstybės narės pageidauja jas skirti; |
| --- | --- |

(19)

savanoriški valstybių narių įnašai turėtų būti neatšaukiami, besąlyginiai ir teikiami pagal pareikalavimą. Tuo tikslu valstybės narės su Komisija turėtų sudaryti susitarimą dėl įnašo, kaip apibrėžta Finansinio reglamento 22 straipsnio 2 dalyje. Susitarimas dėl tokio įnašo turėtų apimti įnašą palūkanų subsidijai padengti ir papildomas sumas, jei valstybės narės pageidauja jas skirti;

| (20) | parama pagal Priemonę turėtų būti teikiama, jei tenkinama išankstinė sąlyga, kad Ukraina toliau taikys veiksmingus demokratinius mechanizmus ir gerbs institucijas, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, bei laikysis teisinės valstybės principo ir gerbs žmogaus teises; |
| --- | --- |

(20)

parama pagal Priemonę turėtų būti teikiama, jei tenkinama išankstinė sąlyga, kad Ukraina toliau taikys veiksmingus demokratinius mechanizmus ir gerbs institucijas, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, bei laikysis teisinės valstybės principo ir gerbs žmogaus teises;

| (21) | parama pagal Priemonę turėtų būti susieta su politikos sąlygomis, kurios turi būti nustatytos susitarimo memorandume. Tos sąlygos taip pat turėtų apimti įsipareigojimus stiprinti šalies ekonominės veiklos rezultatus ir atsparumą, gerinti verslo aplinką, palengvinti kritinių objektų atstatymą ir spręsti energetikos sektoriaus problemas; |
| --- | --- |

(21)

parama pagal Priemonę turėtų būti susieta su politikos sąlygomis, kurios turi būti nustatytos susitarimo memorandume. Tos sąlygos taip pat turėtų apimti įsipareigojimus stiprinti šalies ekonominės veiklos rezultatus ir atsparumą, gerinti verslo aplinką, palengvinti kritinių objektų atstatymą ir spręsti energetikos sektoriaus problemas;

| (22) | politikos sąlygas turėtų papildyti griežti atskaitomybės reikalavimai, kuriais siekiama užtikrinti, kad lėšos būtų naudojamos veiksmingai, skaidriai ir atskaitingai; |
| --- | --- |

(22)

politikos sąlygas turėtų papildyti griežti atskaitomybės reikalavimai, kuriais siekiama užtikrinti, kad lėšos būtų naudojamos veiksmingai, skaidriai ir atskaitingai;

| (23) | atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje, tikslinga numatyti susitarimo memorandumo laikotarpio vidurio peržiūrą; |
| --- | --- |

(23)

atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje, tikslinga numatyti susitarimo memorandumo laikotarpio vidurio peržiūrą;

| (24) | parama pagal Priemonę turėtų būti išmokama, jeigu yra įvykdytos išankstinės sąlygos, patenkinamai įgyvendinamos politikos sąlygos ir daroma pažanga siekiant jas įgyvendinti; |
| --- | --- |

(24)

parama pagal Priemonę turėtų būti išmokama, jeigu yra įvykdytos išankstinės sąlygos, patenkinamai įgyvendinamos politikos sąlygos ir daroma pažanga siekiant jas įgyvendinti;

| (25) | tikslinga numatyti galimybę iš naujo įvertinti Ukrainos finansavimo poreikius ir sumažinti, sustabdyti arba nutraukti paramos teikimą, jei tie poreikiai iš esmės sumažėtų paramos pagal Priemonę išmokėjimo laikotarpiu, palyginti su pradinėmis prognozėmis. Taip pat tikslinga numatyti galimybę sustabdyti arba nutraukti išmokas, jeigu nėra įvykdyti paramos pagal Priemonę išmokėjimo reikalavimai; |
| --- | --- |

(25)

tikslinga numatyti galimybę iš naujo įvertinti Ukrainos finansavimo poreikius ir sumažinti, sustabdyti arba nutraukti paramos teikimą, jei tie poreikiai iš esmės sumažėtų paramos pagal Priemonę išmokėjimo laikotarpiu, palyginti su pradinėmis prognozėmis. Taip pat tikslinga numatyti galimybę sustabdyti arba nutraukti išmokas, jeigu nėra įvykdyti paramos pagal Priemonę išmokėjimo reikalavimai;

| (26) | atsižvelgiant į neatidėliotinus Ukrainos finansavimo poreikius, finansinę pagalbą Ukrainai tikslinga organizuoti pagal diversifikuotą finansavimo strategiją, numatytą Finansinio reglamento 220a straipsnyje ir nustatytą kaip bendrą finansavimo metodą, kuris, kaip tikimasi, padidins Sąjungos obligacijų likvidumą ir Sąjungos emisijų patrauklumą bei ekonominį efektyvumą; |
| --- | --- |

(26)

atsižvelgiant į neatidėliotinus Ukrainos finansavimo poreikius, finansinę pagalbą Ukrainai tikslinga organizuoti pagal diversifikuotą finansavimo strategiją, numatytą Finansinio reglamento 220a straipsnyje ir nustatytą kaip bendrą finansavimo metodą, kuris, kaip tikimasi, padidins Sąjungos obligacijų likvidumą ir Sąjungos emisijų patrauklumą bei ekonominį efektyvumą;

| (27) | atsižvelgiant į sudėtingą padėtį, susidariusią dėl Rusijos agresijos karo, ir siekiant remti Ukrainą siekiant ilgalaikio stabilumo, tikslinga Ukrainai paskolas suteikti labai palankiomis sąlygomis, ne ilgesniam kaip 35 metų laikotarpiui, o pagrindinės sumos grąžinimo pradžią numatyti ne anksčiau kaip 2033 m. Taip pat tikslinga nukrypti nuo Finansinio reglamento 220 straipsnio 5 dalies e punkto ir leisti, kad Sąjunga turėtų galimybę padengti palūkanų normų išlaidas ir netaikyti Ukrainai reikalavimo padengti administracines išlaidas, kurias kitu atveju turėtų dengti Ukraina. Palūkanų subsidija turėtų būti suteikta kaip priemonė, laikoma tinkama siekiant užtikrinti paramos pagal Priemonę veiksmingumą, kaip tai suprantama Finansinio reglamento 220 straipsnio 1 dalyje. Ji turėtų būti finansuojama papildomais savanoriškais valstybių narių įnašais ir turėtų būti teikiama palaipsniui, įsigaliojus susitarimams su valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

(27)

atsižvelgiant į sudėtingą padėtį, susidariusią dėl Rusijos agresijos karo, ir siekiant remti Ukrainą siekiant ilgalaikio stabilumo, tikslinga Ukrainai paskolas suteikti labai palankiomis sąlygomis, ne ilgesniam kaip 35 metų laikotarpiui, o pagrindinės sumos grąžinimo pradžią numatyti ne anksčiau kaip 2033 m. Taip pat tikslinga nukrypti nuo Finansinio reglamento 220 straipsnio 5 dalies e punkto ir leisti, kad Sąjunga turėtų galimybę padengti palūkanų normų išlaidas ir netaikyti Ukrainai reikalavimo padengti administracines išlaidas, kurias kitu atveju turėtų dengti Ukraina. Palūkanų subsidija turėtų būti suteikta kaip priemonė, laikoma tinkama siekiant užtikrinti paramos pagal Priemonę veiksmingumą, kaip tai suprantama Finansinio reglamento 220 straipsnio 1 dalyje. Ji turėtų būti finansuojama papildomais savanoriškais valstybių narių įnašais ir turėtų būti teikiama palaipsniui, įsigaliojus susitarimams su valstybėmis narėmis;

| (28) | Ukraina turėtų galėti prašyti palūkanų subsidijos ir atleidimo nuo administracinių išlaidų iki kiekvienų metų kovo mėn. pabaigos; |
| --- | --- |

(28)

Ukraina turėtų galėti prašyti palūkanų subsidijos ir atleidimo nuo administracinių išlaidų iki kiekvienų metų kovo mėn. pabaigos;

| (29) | nukrypstant nuo Reglamento (ES) 2021/947 31 straipsnio 3 dalies antro sakinio, finansinis įsipareigojimas dėl paskolų pagal šį reglamentą neturėtų būti remiamas išorės veiksmų garantija. Parama pagal Priemonę turėtų būti finansinė parama, apibrėžta Finansinio reglamento 220 straipsnio 1 dalyje. Atsižvelgiant į finansinę riziką ir biudžeto padengimą, pagal Priemonę teikiamai finansinei paramai paskolų forma atidėjiniai neturėtų būti sudaromi ir, nukrypstant nuo Finansinio reglamento 211 straipsnio 1 dalies, atidėjinių norma, išreikšta 4 straipsnio 1 dalyje nurodytos sumos procentine dalimi, neturėtų būti nustatoma; |
| --- | --- |

(29)

nukrypstant nuo Reglamento (ES) 2021/947 31 straipsnio 3 dalies antro sakinio, finansinis įsipareigojimas dėl paskolų pagal šį reglamentą neturėtų būti remiamas išorės veiksmų garantija. Parama pagal Priemonę turėtų būti finansinė parama, apibrėžta Finansinio reglamento 220 straipsnio 1 dalyje. Atsižvelgiant į finansinę riziką ir biudžeto padengimą, pagal Priemonę teikiamai finansinei paramai paskolų forma atidėjiniai neturėtų būti sudaromi ir, nukrypstant nuo Finansinio reglamento 211 straipsnio 1 dalies, atidėjinių norma, išreikšta 4 straipsnio 1 dalyje nurodytos sumos procentine dalimi, neturėtų būti nustatoma;

| (30) | Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2020/2093 (12) šiuo metu neleidžiama padengti finansinių įsipareigojimų, atsirandančių dėl paskolų pagal Priemonę. Kol neatliktas galimas dalinis jo pakeitimas, kuris leistų kaip garantiją mobilizuoti biudžeto išteklius viršijant daugiametės finansinės programos (DFP) viršutines ribas, bet neviršijant Tarybos sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 (13) 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, tikslinga ieškoti alternatyvaus sprendimo dėl papildomų išteklių; |
| --- | --- |

(30)

Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2020/2093 (12) šiuo metu neleidžiama padengti finansinių įsipareigojimų, atsirandančių dėl paskolų pagal Priemonę. Kol neatliktas galimas dalinis jo pakeitimas, kuris leistų kaip garantiją mobilizuoti biudžeto išteklius viršijant daugiametės finansinės programos (DFP) viršutines ribas, bet neviršijant Tarybos sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 (13) 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, tikslinga ieškoti alternatyvaus sprendimo dėl papildomų išteklių;

| (31) | nustatyta, kad savanoriški valstybių narių įnašai garantijų forma yra tinkama priemonė siekiant suteikti apsaugą, leidžiančią vykdyti skolinimosi ir skolinimo operacijas pagal šį reglamentą. Valstybių narių garantijos turėtų būti tinkama apsaugos priemonė, kuria užtikrinamas Sąjungos gebėjimas grąžinti pasiskolintas lėšas, kuriomis remiamos paskolos pagal Priemonę; |
| --- | --- |

(31)

nustatyta, kad savanoriški valstybių narių įnašai garantijų forma yra tinkama priemonė siekiant suteikti apsaugą, leidžiančią vykdyti skolinimosi ir skolinimo operacijas pagal šį reglamentą. Valstybių narių garantijos turėtų būti tinkama apsaugos priemonė, kuria užtikrinamas Sąjungos gebėjimas grąžinti pasiskolintas lėšas, kuriomis remiamos paskolos pagal Priemonę;

| (32) | valstybių narių teikiamos garantijos turėtų apimti paramą pagal Priemonę paskolų forma neviršijant 18 000 000 000 EUR. Svarbu, kad valstybės narės kuo skubiau užbaigtų taikytinas nacionalines procedūras, kad būtų teikiamos garantijos. Atsižvelgiant į situacijos skubumą, dėl toms procedūroms užbaigti reikalingo laiko neturėtų būti vėluojama išmokėti reikalingą finansinę paramą Ukrainai paskolų forma pagal šį reglamentą. Tuo pat metu finansinė parama pagal Priemonę paskolų forma turėtų būti teikiama palaipsniui, įsigaliojant valstybių narių teikiamoms garantijoms. Atsižvelgdama į patikimo finansų valdymo ir atsargumo principą, Komisija turėtų teikti paskolas tinkamai atsižvelgdama į savo kreditingumą. Tačiau nuo Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093 dalinio pakeitimo arba jį pakeisiančio reglamento, kuriuo numatoma pagal Priemonę teikiamų paskolų garantija, Sąjungos biudžete viršijant DFP viršutines ribas, bet neviršijant Sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, taikymo dienos turėtų būti prieinama visa 18 000 000 000 EUR neviršijanti paramos suma; |
| --- | --- |

(32)

valstybių narių teikiamos garantijos turėtų apimti paramą pagal Priemonę paskolų forma neviršijant 18 000 000 000 EUR. Svarbu, kad valstybės narės kuo skubiau užbaigtų taikytinas nacionalines procedūras, kad būtų teikiamos garantijos. Atsižvelgiant į situacijos skubumą, dėl toms procedūroms užbaigti reikalingo laiko neturėtų būti vėluojama išmokėti reikalingą finansinę paramą Ukrainai paskolų forma pagal šį reglamentą. Tuo pat metu finansinė parama pagal Priemonę paskolų forma turėtų būti teikiama palaipsniui, įsigaliojant valstybių narių teikiamoms garantijoms. Atsižvelgdama į patikimo finansų valdymo ir atsargumo principą, Komisija turėtų teikti paskolas tinkamai atsižvelgdama į savo kreditingumą. Tačiau nuo Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093 dalinio pakeitimo arba jį pakeisiančio reglamento, kuriuo numatoma pagal Priemonę teikiamų paskolų garantija, Sąjungos biudžete viršijant DFP viršutines ribas, bet neviršijant Sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, taikymo dienos turėtų būti prieinama visa 18 000 000 000 EUR neviršijanti paramos suma;

| (33) | valstybių narių garantijos turėtų būti neatšaukiamos, besąlyginės ir išmokamos pareikalavus. Tomis garantijomis turėtų būti užtikrintas Sąjungos gebėjimas grąžinti kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų pasiskolintas lėšas. Nuo Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093 dalinio pakeitimo arba jį pakeisiančio reglamento, kuriuo numatoma pagal Priemonę teikiamų paskolų garantija, Sąjungos biudžete viršijant DFP viršutines ribas, bet neviršijant Sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, taikymo dienos garantijų turėtų būti nebereikalaujama. Garantijų turėtų būti reikalaujama tuo atveju, jei Sąjunga iš Ukrainos laiku negauna paskolų pagal Priemonę mokėjimo, įskaitant, visų pirma, atvejus, kai dėl bet kokių priežasčių keičiamas mokėjimo grafikas arba to buvo ar nebuvo galima tikėtis; |
| --- | --- |

(33)

valstybių narių garantijos turėtų būti neatšaukiamos, besąlyginės ir išmokamos pareikalavus. Tomis garantijomis turėtų būti užtikrintas Sąjungos gebėjimas grąžinti kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų pasiskolintas lėšas. Nuo Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093 dalinio pakeitimo arba jį pakeisiančio reglamento, kuriuo numatoma pagal Priemonę teikiamų paskolų garantija, Sąjungos biudžete viršijant DFP viršutines ribas, bet neviršijant Sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, taikymo dienos garantijų turėtų būti nebereikalaujama. Garantijų turėtų būti reikalaujama tuo atveju, jei Sąjunga iš Ukrainos laiku negauna paskolų pagal Priemonę mokėjimo, įskaitant, visų pirma, atvejus, kai dėl bet kokių priežasčių keičiamas mokėjimo grafikas arba to buvo ar nebuvo galima tikėtis;

| (34) | pagal paskolų susitarimus susigrąžintos sumos, susijusios su paskolomis pagal Priemonę, nukrypstant nuo Finansinio reglamento 211 straipsnio 4 dalies c punkto, turėtų būti grąžintos valstybėms narėms, kurios įvykdė reikalavimus mokėti pagal garantijas; |
| --- | --- |

(34)

pagal paskolų susitarimus susigrąžintos sumos, susijusios su paskolomis pagal Priemonę, nukrypstant nuo Finansinio reglamento 211 straipsnio 4 dalies c punkto, turėtų būti grąžintos valstybėms narėms, kurios įvykdė reikalavimus mokėti pagal garantijas;

| (35) | prieš teikdama reikalavimus dėl valstybių narių mokėjimo pagal garantijas, Komisija, kaip Sąjungos institucija, kuriai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 317 straipsnį pavesta vykdyti Sąjungos bendrąjį biudžetą, tik savo nuožiūra ir atsakomybe turėtų išnagrinėti visas pagal diversifikuotą finansavimo strategiją, numatytą Finansinio reglamento 220a straipsnyje, prieinamas priemones, laikydamasi šiame reglamente nustatytų ribų. Teikdama susijusius reikalavimus mokėti pagal garantijas, Komisija turėtų atitinkamai informuoti valstybes nares apie nagrinėjimą; |
| --- | --- |

(35)

prieš teikdama reikalavimus dėl valstybių narių mokėjimo pagal garantijas, Komisija, kaip Sąjungos institucija, kuriai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 317 straipsnį pavesta vykdyti Sąjungos bendrąjį biudžetą, tik savo nuožiūra ir atsakomybe turėtų išnagrinėti visas pagal diversifikuotą finansavimo strategiją, numatytą Finansinio reglamento 220a straipsnyje, prieinamas priemones, laikydamasi šiame reglamente nustatytų ribų. Teikdama susijusius reikalavimus mokėti pagal garantijas, Komisija turėtų atitinkamai informuoti valstybes nares apie nagrinėjimą;

| (36) | kiekvienos valstybės narės įnašo į bendrą garantijos sumą santykinė dalis (įnašo raktas) turėtų atitikti valstybių narių santykinę visų Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) dalį. Reikalavimai mokėti pagal garantijas turėtų būti teikiami proporcingai, taikant įnašo raktą. Kol įsigalios visi Komisijos ir valstybių narių susitarimai dėl garantijų, įnašo raktas turėtų būti laikinai proporcingai koreguojamas; |
| --- | --- |

(36)

kiekvienos valstybės narės įnašo į bendrą garantijos sumą santykinė dalis (įnašo raktas) turėtų atitikti valstybių narių santykinę visų Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) dalį. Reikalavimai mokėti pagal garantijas turėtų būti teikiami proporcingai, taikant įnašo raktą. Kol įsigalios visi Komisijos ir valstybių narių susitarimai dėl garantijų, įnašo raktas turėtų būti laikinai proporcingai koreguojamas;

| (37) | tikslinga, kad Komisija ir Ukraina sudarytų paskolos susitarimą dėl paramos paskola, laikydamosi susitarimo memorandume nustatytų sąlygų. Siekdama užtikrinti, kad su parama pagal Priemonę susiję finansiniai Sąjungos interesai būtų apsaugoti veiksmingai, Ukraina turėtų imtis tinkamų sukčiavimo, korupcijos ir bet kokių kitų pažeidimų, susijusių su ta pagalba, prevencijos ir kovos su jais priemonių. Be to, susitarime dėl paskolos ir finansavimo susitarime turėtų būti nuostatos, pagal kurias Komisija atliktų patikrinimus, Audito Rūmai – auditus, o Europos prokuratūra naudotųsi savo kompetencija pagal Finansinio reglamento 129 ir 220 straipsnius; |
| --- | --- |

(37)

tikslinga, kad Komisija ir Ukraina sudarytų paskolos susitarimą dėl paramos paskola, laikydamosi susitarimo memorandume nustatytų sąlygų. Siekdama užtikrinti, kad su parama pagal Priemonę susiję finansiniai Sąjungos interesai būtų apsaugoti veiksmingai, Ukraina turėtų imtis tinkamų sukčiavimo, korupcijos ir bet kokių kitų pažeidimų, susijusių su ta pagalba, prevencijos ir kovos su jais priemonių. Be to, susitarime dėl paskolos ir finansavimo susitarime turėtų būti nuostatos, pagal kurias Komisija atliktų patikrinimus, Audito Rūmai – auditus, o Europos prokuratūra naudotųsi savo kompetencija pagal Finansinio reglamento 129 ir 220 straipsnius;

| (38) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. padėti užpildyti Ukrainos finansavimo spragą 2023 m., visų pirma Ukrainos valstybės biudžetui nuspėjamai, nepertraukiamai, tvarkingai ir laiku teikiant trumpalaikę finansinę pagalbą labai palankiomis sąlygomis, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(38)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. padėti užpildyti Ukrainos finansavimo spragą 2023 m., visų pirma Ukrainos valstybės biudžetui nuspėjamai, nepertraukiamai, tvarkingai ir laiku teikiant trumpalaikę finansinę pagalbą labai palankiomis sąlygomis, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (39) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011 (14); |
| --- | --- |

(39)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011 (14);

| (40) | atsižvelgiant į skubą, atsiradusią dėl išskirtinių aplinkybių, kurias sukėlė neišprovokuotas ir nepateisinamas Rusijos agresijos karas, tikslinga aštuonių savaičių laikotarpiui taikyti išimtį, nustatytą prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje; |
| --- | --- |

(40)

atsižvelgiant į skubą, atsiradusią dėl išskirtinių aplinkybių, kurias sukėlė neišprovokuotas ir nepateisinamas Rusijos agresijos karas, tikslinga aštuonių savaičių laikotarpiui taikyti išimtį, nustatytą prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje;

| (41) | atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, |
| --- | --- |

(41)

atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

SĄJUNGOS PARAMA UKRAINAI

1 SKIRSNIS

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Dalykas

1.   Šiuo reglamentu nustatoma Sąjungos paramos Ukrainai teikimo paskolų, negrąžintinos paramos ir palūkanų subsidijų forma priemonė (makrofinansinė pagalba +) (toliau – Priemonė).

2.   Jame nustatomi Priemonės tikslai, jos finansavimas, Sąjungos finansavimo formos pagal ją ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

2 straipsnis

Priemonės tikslai

1.   Bendrasis Priemonės tikslas – nuspėjamai, nepertraukiamai, tvarkingai ir laiku teikti Ukrainai trumpalaikę finansinę pagalbą, kai tinkama, finansuoti atkūrimą ir pradinę paramą šalies atstatymui po karo, kad būtų paremta Ukrainos integracija į Europos Sąjungą.

2.   Siekiant bendrojo tikslo turi būti įgyvendinami tokie pagrindiniai konkretūs tikslai:

| a) | makrofinansinis stabilumas ir Ukrainos išorės ir vidaus finansavimo apribojimų mažinimas; |
| --- | --- |

a)

makrofinansinis stabilumas ir Ukrainos išorės ir vidaus finansavimo apribojimų mažinimas;

| b) | reformų darbotvarkė, orientuota į pasirengimo narystei proceso parengiamąjį etapą, kai reikia, apimantį Ukrainos institucijų stiprinimą, viešojo administravimo reformavimą ir jo veiksmingumo didinimą, taip pat skaidrumą, struktūrines reformas ir gerą valdymą visais lygmenimis; |
| --- | --- |

b)

reformų darbotvarkė, orientuota į pasirengimo narystei proceso parengiamąjį etapą, kai reikia, apimantį Ukrainos institucijų stiprinimą, viešojo administravimo reformavimą ir jo veiksmingumo didinimą, taip pat skaidrumą, struktūrines reformas ir gerą valdymą visais lygmenimis;

| c) | ypatingos svarbos funkcijų ir infrastruktūros atkūrimas ir pagalba žmonėms, kuriems jos reikia. |
| --- | --- |

c)

ypatingos svarbos funkcijų ir infrastruktūros atkūrimas ir pagalba žmonėms, kuriems jos reikia.

3 straipsnis

Paramos formos

Kad būtų pasiekti Priemonės tikslai, pagal ją visų pirma remiamos šios sritys:

| a) | Ukrainos finansavimo poreikių finansavimas, siekiant išlaikyti šalies makrofinansinį stabilumą; |
| --- | --- |

a)

Ukrainos finansavimo poreikių finansavimas, siekiant išlaikyti šalies makrofinansinį stabilumą;

| b) | atkūrimas, pavyzdžiui, atstatant ypatingos svarbos infrastruktūrą, kaip antai energetikos infrastruktūrą, vandens sistemas, transporto tinklus, vidaus kelius ar tiltus, arba strateginius ekonomikos sektorius ir socialinę infrastruktūrą, kaip antai sveikatos priežiūros įstaigas, mokyklas ir perkeltų asmenų būstus, įskaitant laikiną ir socialinį būstą; |
| --- | --- |

b)

atkūrimas, pavyzdžiui, atstatant ypatingos svarbos infrastruktūrą, kaip antai energetikos infrastruktūrą, vandens sistemas, transporto tinklus, vidaus kelius ar tiltus, arba strateginius ekonomikos sektorius ir socialinę infrastruktūrą, kaip antai sveikatos priežiūros įstaigas, mokyklas ir perkeltų asmenų būstus, įskaitant laikiną ir socialinį būstą;

| c) | sektorinės ir institucinės reformos, įskaitant kovos su korupcija ir teismų reformas, teisinės valstybės principo laikymąsi, gerą valdymą ir nacionalinių bei vietos institucijų modernizavimą; |
| --- | --- |

c)

sektorinės ir institucinės reformos, įskaitant kovos su korupcija ir teismų reformas, teisinės valstybės principo laikymąsi, gerą valdymą ir nacionalinių bei vietos institucijų modernizavimą;

| d) | pasirengimas Ukrainos atstatymui; |
| --- | --- |

d)

pasirengimas Ukrainos atstatymui;

| e) | parama Ukrainos reguliavimo sistemos suderinimui su Sąjungos reguliavimo sistema ir Ukrainos integracijai į bendrąją rinką, taip pat ekonominio vystymosi stiprinimas ir konkurencingumo didinimas; |
| --- | --- |

e)

parama Ukrainos reguliavimo sistemos suderinimui su Sąjungos reguliavimo sistema ir Ukrainos integracijai į bendrąją rinką, taip pat ekonominio vystymosi stiprinimas ir konkurencingumo didinimas;

| f) | Ukrainos administracinių gebėjimų stiprinimas tinkamomis priemonėmis, įskaitant techninės pagalbos naudojimą. |
| --- | --- |

f)

Ukrainos administracinių gebėjimų stiprinimas tinkamomis priemonėmis, įskaitant techninės pagalbos naudojimą.

4 straipsnis

Pagal Priemonę teikiama parama

1.   Pagal Priemonę teikiama parama paskolų forma, neviršijanti 18 000 000 000 EUR sumos, laikantis 5 straipsnio skiriama laikotarpiui nuo 2023 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d.; ji galėtų būti išmokama iki 2024 m. kovo 31 d.

Parama teikiama palaipsniui, pagal 5 straipsnio 4 dalį įsigaliojant valstybių narių garantijoms, bet niekada neviršija tuose garantijų susitarimuose numatytų sumų.

Tačiau nuo Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093 dalinio pakeitimo arba jį pakeisiančio reglamento, kuriuo numatoma šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytų paskolų garantija, Sąjungos biudžete viršijant DFP viršutines ribas, bet neviršijant Sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, taikymo dienos šios dalies antra pastraipa nebėra taikoma, o šios dalies pirmoje pastraipoje nurodyta parama teikiama visa suma.

2.   Pagal Priemonę taip pat skiriama papildoma parama išlaidoms pagal 17 straipsnį padengti laikotarpiu nuo 2023 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d., laikantis 7 straipsnio 1 dalies. Ši papildoma parama gali būti teikiama ir po 2027 m. gruodžio 31 d., laikantis 7 straipsnio 1 dalies.

3.   Papildomos sumos, skiriamos pagal šio reglamento 7 straipsnio 2 ir 4 dalis, gali būti panaudotos kaip negrąžintina parama, jei tai numatyta susitarimo memorandume, kuris turi būti sudarytas pagal šio reglamento 9 straipsnį arba pagal Reglamentą (ES) 2021/947 ir Reglamentą (EB) Nr. 1257/96, siekiant finansuoti priemones, kuriomis siekiama šio reglamento 2 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose nurodytų tikslų, laikantis tų reglamentų taisyklių.

4.   3 dalyje nurodytos sumos gali padengti Priemonės įgyvendinimo ir jos tikslų siekimo rėmimo išlaidas, įskaitant administracinę paramą, susijusią su tokiam įgyvendinimui būtina parengiamąja, tolesne, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, taip pat būstinėse ir Sąjungos delegacijų patiriamas išlaidas, skirtas Priemonei reikalingai administracinei ir koordinavimo paramai, taip pat pagal Priemonę finansuojamoms operacijoms valdyti, įskaitant informavimo ir komunikacijos veiksmus ir institucines informacinių technologijų sistemas.

5 straipsnis

Valstybių narių įnašai garantijų forma

1.   Valstybės narės gali prisidėti teikdamos garantijas, kurių bendra suma neviršija 18 000 000 000 EUR paramos pagal Priemonę 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų paskolų forma.

2.   Jei valstybės narės skiria įnašus, jie teikiami kaip neatšaukiamos, besąlyginės ir išmokamos pagal pareikalavimą garantijos pagal susitarimą dėl garantijos, kuris turi būti sudarytas su Komisija pagal 6 straipsnį.

3.   Atitinkamos valstybės narės įnašo į šio straipsnio 1 dalyje nurodytą sumą santykinė dalis (įnašo raktas) atitinka tos valstybės narės santykinę visų Sąjungos BNP dalį, nurodytą galutinai priimto 2022 m. lapkričio 23 d. 2023 finansinių metų Sąjungos bendrojo biudžeto 2023 m. biudžeto bendrųjų pajamų A dalies („Sąjungos metinio biudžeto finansavimas. Įvadas“) 4 lentelės 1 skiltyje.

4.   Kiekvienos valstybės narės atžvilgiu garantijos įsigalioja nuo 6 straipsnyje nurodyto Komisijos ir atitinkamos valstybės narės susitarimo dėl garantijos įsigaliojimo dienos.

5.   Sumos, mokamos pagal reikalavimus mokėti pagal garantijas, sudaro išorės asignuotąsias pajamas pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktį, skirtas finansiniams įsipareigojimams, susijusiems su parama pagal Priemonę paskolų forma, kaip nurodyta šio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, apmokėti.

6.   Prieš teikdama reikalavimus dėl valstybių narių mokėjimo pagal garantijas, Komisija tik savo nuožiūra ir atsakomybe išnagrinėja visas pagal diversifikuotą finansavimo strategiją, numatytą Finansinio reglamento 220a straipsnyje, prieinamas priemones, laikydamasi šiame reglamente nustatytų ribų. Toks nagrinėjimas nedaro poveikio tam, kad pagal šio straipsnio 2 dalį suteiktos garantijos yra neatšaukiamos, besąlyginės ir vykdomos pagal pareikalavimą. Teikdama reikalavimus mokėti pagal garantijas, Komisija atitinkamai informuoja valstybes nares apie nagrinėjimą.

7.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 211 straipsnio 4 dalies c punkto, iš Ukrainos susigrąžintos sumos, susijusios su parama pagal Priemonę paskolų forma, kaip nurodyta šio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, bus sugrąžintos toms valstybėms narėms iki tokios sumos, kokia buvo reikalavimuose mokėti pagal garantiją, kuriuos valstybės narės vykdo pagal šio reglamento 6 straipsnio a punktą.

6 straipsnis

Susitarimai dėl garantijos

Komisija su kiekviena valstybe nare, teikiančia 5 straipsnyje nurodytą garantiją, sudaro susitarimą dėl garantijos. Tame susitarime nustatomos garantiją reglamentuojančios taisyklės, kurios yra vienodos visoms valstybėms narėms, visų pirma nuostatos:

| a) | kuriomis nustatoma valstybių narių pareiga vykdyti Komisijos reikalavimus mokėti pagal garantiją, susijusius su parama pagal Priemonę paskolų forma, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

a)

kuriomis nustatoma valstybių narių pareiga vykdyti Komisijos reikalavimus mokėti pagal garantiją, susijusius su parama pagal Priemonę paskolų forma, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalyje;

| b) | kuriomis užtikrinama, kad reikalavimai mokėti pagal garantiją būtų pateikiami proporcingai, taikant 5 straipsnio 3 dalyje nurodytą įnašo raktą; laikinai, iki įsigalios visi Komisijos ir valstybių narių susitarimai dėl garantijų pagal 5 straipsnio 4 dalį, įnašų raktas proporcingai koreguojamas; |
| --- | --- |

b)

kuriomis užtikrinama, kad reikalavimai mokėti pagal garantiją būtų pateikiami proporcingai, taikant 5 straipsnio 3 dalyje nurodytą įnašo raktą; laikinai, iki įsigalios visi Komisijos ir valstybių narių susitarimai dėl garantijų pagal 5 straipsnio 4 dalį, įnašų raktas proporcingai koreguojamas;

| c) | kuriomis nustatoma, kad reikalavimai mokėti pagal garantiją užtikrina Sąjungos gebėjimą grąžinti lėšas, pasiskolintas pagal 16 straipsnio 1 dalį kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų, jeigu Ukraina nesumoka, įskaitant atvejus, kai dėl bet kokių priežasčių keičiamas mokėjimo grafikas arba to buvo ar nebuvo galima tikėtis; |
| --- | --- |

c)

kuriomis nustatoma, kad reikalavimai mokėti pagal garantiją užtikrina Sąjungos gebėjimą grąžinti lėšas, pasiskolintas pagal 16 straipsnio 1 dalį kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų, jeigu Ukraina nesumoka, įskaitant atvejus, kai dėl bet kokių priežasčių keičiamas mokėjimo grafikas arba to buvo ar nebuvo galima tikėtis;

| d) | kuriomis užtikrinama, kad tais atvejais, kai valstybė narė visiškai ar iš dalies neįvykdo reikalavimo mokėti pagal garantiją laiku, Komisija, siekdama padengti tą dalį, kuri atitinka atitinkamos valstybės narės dalį, turėtų teisę teikti papildomus reikalavimus mokėti pagal garantiją kitų valstybių narių suteiktų garantijų atžvilgiu. Tokie papildomi reikalavimai teikiami proporcingai kiekvienos kitos valstybės narės santykinei Sąjungos BNG daliai, kaip nurodyta 5 straipsnio 3 dalyje, ir jie koreguojami neskaičiuojant atitinkamos valstybės narės dalies. Valstybė narė, kuri neįvykdė reikalavimo mokėti pagal garantiją, lieka atsakinga už jo įvykdymą ir taip pat yra atsakinga už visas su tuo susijusias išlaidas. Kitoms valstybėms narėms bet kokie papildomi įnašai grąžinami iš sumų, kurias Komisija susigrąžino iš atitinkamos valstybės narės, kuri neįvykdė reikalavimo mokėti pagal garantiją. Garantija, kurią vykdyti pareikalaujama iš valstybės narės, bet kokiomis aplinkybėmis neviršija bendros garantijos sumos, kurią ta valstybė narė suteikė pagal susitarimą dėl garantijos; |
| --- | --- |

d)

kuriomis užtikrinama, kad tais atvejais, kai valstybė narė visiškai ar iš dalies neįvykdo reikalavimo mokėti pagal garantiją laiku, Komisija, siekdama padengti tą dalį, kuri atitinka atitinkamos valstybės narės dalį, turėtų teisę teikti papildomus reikalavimus mokėti pagal garantiją kitų valstybių narių suteiktų garantijų atžvilgiu. Tokie papildomi reikalavimai teikiami proporcingai kiekvienos kitos valstybės narės santykinei Sąjungos BNG daliai, kaip nurodyta 5 straipsnio 3 dalyje, ir jie koreguojami neskaičiuojant atitinkamos valstybės narės dalies. Valstybė narė, kuri neįvykdė reikalavimo mokėti pagal garantiją, lieka atsakinga už jo įvykdymą ir taip pat yra atsakinga už visas su tuo susijusias išlaidas. Kitoms valstybėms narėms bet kokie papildomi įnašai grąžinami iš sumų, kurias Komisija susigrąžino iš atitinkamos valstybės narės, kuri neįvykdė reikalavimo mokėti pagal garantiją. Garantija, kurią vykdyti pareikalaujama iš valstybės narės, bet kokiomis aplinkybėmis neviršija bendros garantijos sumos, kurią ta valstybė narė suteikė pagal susitarimą dėl garantijos;

| e) | dėl mokėjimo sąlygų; |
| --- | --- |

e)

dėl mokėjimo sąlygų;

| f) | kuriomis užtikrinama, kad nuo Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093 dalinio pakeitimo arba jį pakeisiančio reglamento, kuriuo numatoma šio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų paskolų garantija, Sąjungos biudžete viršijant DFP viršutines ribas, bet neviršijant Sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, taikymo dienos garantijos turėtų būti nebereikalaujama. |
| --- | --- |

f)

kuriomis užtikrinama, kad nuo Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093 dalinio pakeitimo arba jį pakeisiančio reglamento, kuriuo numatoma šio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų paskolų garantija, Sąjungos biudžete viršijant DFP viršutines ribas, bet neviršijant Sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, taikymo dienos garantijos turėtų būti nebereikalaujama.

7 straipsnis

Valstybių narių ir trečiųjų šalių įnašai

1.   Valstybės narės gali prisidėti prie Priemonės 4 straipsnio 2 dalyje nurodytomis sumomis. Atitinkamos valstybės narės įnašo į tas sumas santykinė dalis turėtų atitikti tos valstybės narės santykinę visų Sąjungos BNP dalį. n metų įnašui apskaičiuoti BNP grindžiama santykinė dalis apskaičiuojama kaip visų Sąjungos BNP dalis, nustatoma remiantis atitinkamu paskutinio metinio biudžeto arba taisomojo Sąjungos metinio biudžeto, kurie priimti n – 1 metams, pajamų dalies stulpeliu.

Pagal šią dalį teikiamą paramą pagal Priemonę, atsižvelgiant į sumą, nustatytą Komisijos susitarime su atitinkama valstybe nare, galima skirti po to susitarimo įsigaliojimo.

2.   Valstybės narės gali prisidėti prie Priemonės, skirdamos papildomas sumas, kaip nurodyta 4 straipsnio 3 dalyje.

3.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti įnašai yra išorės asignuotosios pajamos pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktį.

4.   Suinteresuotosios trečiosios valstybės ir šalys taip pat gali prisidėti prie negrąžintinos paramos pagal Priemonę šio reglamento 4 straipsnio 3 dalyje nurodytomis papildomomis sumomis, visų pirma kai ta parama susijusi su šio reglamento 2 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose nurodytais konkrečiais tikslais. Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies d ir e punktus tie įnašai yra išorės asignuotosios pajamos.

2 SKYRIUS

2 SKYRIUS

Paramos pagal Priemonę sąlygos

Paramos pagal Priemonę sąlygos

8 straipsnis

Išankstinė paramos pagal priemonę sąlyga

1.   Pagalbos pagal Priemonę teikimo išankstinė sąlyga yra ta, kad Ukraina turi toliau puoselėti ir taikyti veiksmingus demokratinius mechanizmus, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, bei laikytis teisinės valstybės principo ir gerbti žmogaus teises.

2.   Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba stebi, kaip laikomasi 1 dalyje nustatytos išankstinės sąlygos visu paramos pagal Priemonę teikimo laikotarpiu, ypač prieš ją išmokant, kai aktualu, tinkamai atsižvelgdamos į Komisijos reguliarią plėtros ataskaitą. Taip pat atsižvelgiama į aplinkybes Ukrainoje ir į karo padėties taikymo šioje šalyje pasekmes.

3.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalys taikomos laikantis Tarybos sprendimo 2010/427/ES (15).

9 straipsnis

Susitarimo memorandumas

1.   Komisija su Ukraina sudaro susitarimo memorandumą, kuriame visų pirma nustatomos politikos sąlygos, preliminarus finansų planavimas ir ataskaitų teikimo reikalavimai, kaip nurodyta 10 straipsnyje, su kuriais turi būti susieta Sąjungos parama pagal Priemonę.

Kai aktualu, atsižvelgiant į bendrą padėtį Ukrainoje, politikos sąlygos atitinkamai siejamos su tikslais ir jų įgyvendinimu, kaip nurodyta atitinkamai 2 ir 3 straipsniuose, ir su 8 straipsnyje nustatyta išankstine sąlyga. Jos apima įsipareigojimą laikytis patikimo finansų valdymo principų, ypatingą dėmesį skiriant kovai su korupcija, kovai su organizuotu nusikalstamumu, kovai su sukčiavimu ir interesų konfliktų vengimui, taip pat skaidrios ir atskaitingos atkūrimo ir prireikus atstatymo valdymo sistemos sukūrimui.

2.   Susitarimo memorandumą Komisija gali peržiūrėti laikotarpio viduryje. Atlikusi peržiūrą, Komisija gali susitarimo memorandumą iš dalies pakeisti.

3.   Susitarimo memorandumas priimamas ir keičiamas laikantis 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

10 straipsnis

Informacijos teikimo reikalavimai

1.   Į susitarimo memorandumą įtraukiami Ukrainai skirti ataskaitų teikimo reikalavimai, kuriais visų pirma užtikrinamas pagal Priemonę teikiamos paramos naudojimo veiksmingumas, skaidrumas ir atskaitomybė.

2.   Komisija reguliariai tikrina, kaip vykdomi ataskaitų teikimo reikalavimai ir kokia pažanga padaryta vykdant politikos sąlygas, nustatytas susitarimo memorandume. Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie to patikrinimo rezultatus.

3 SKYRIUS

3 SKYRIUS

Paramos pagal Priemonę išmokėjimas, vertinimo ir informavimo įsipareigojimai

Paramos pagal Priemonę išmokėjimas, vertinimo ir informavimo įsipareigojimai

11 straipsnis

Paramos pagal Priemonę išmokėjimas

1.   Laikydamasi 12 straipsnyje nurodytų reikalavimų, Komisija paramą pagal Priemonę skiria dalimis. Komisija sprendžia dėl kiekvienos dalies išmokėjimo termino. Bet kuri dalis gali būti išmokama viena ar keliomis dalinėmis išmokomis.

2.   Paramos pagal Priemonę išmokėjimą administruoja Komisija, remdamasi savo atliktu į susitarimo memorandumą įtrauktų politikos sąlygų vykdymo vertinimu.

12 straipsnis

Sprendimas dėl paramos pagal Priemonę išmokėjimo

1.   Prieš išmokant kiekvieną dalį Ukraina pateikia prašymą išmokėti lėšas, kartu pridėdama ataskaitą pagal susitarimo memorandumo nuostatas.

2.   Dėl dalių išmokėjimo Komisija nusprendžia įvertinusi šiuos reikalavimus:

| a) | 8 straipsnyje nustatytos išankstinės sąlygos laikymąsi; |
| --- | --- |

a)

8 straipsnyje nustatytos išankstinės sąlygos laikymąsi;

| b) | patenkinamą susitarimo memorandume sutartų ataskaitų teikimo reikalavimų vykdymą; |
| --- | --- |

b)

patenkinamą susitarimo memorandume sutartų ataskaitų teikimo reikalavimų vykdymą;

| c) | patenkinamą pažangą vykdant susitarimo memorandume nustatytas politikos sąlygas. |
| --- | --- |

c)

patenkinamą pažangą vykdant susitarimo memorandume nustatytas politikos sąlygas.

3.   Prieš išmokėdama maksimalią Sąjungos paramos pagal Priemonę sumą, Komisija patikrina, ar įvykdytos visos susitarimo memorandume nustatytos politikos sąlygos.

13 straipsnis

Paramos pagal Priemonę sumažinimas, sustabdymas ir nutraukimas

1.   Jeigu Sąjungos paramos pagal Priemonę mokėjimo laikotarpiu Ukrainos finansavimo poreikiai gerokai sumažėja, palyginti su pirminiais skaičiavimais, Komisija gali sumažinti paramos sumą, laikinai sustabdyti ar nutraukti jos teikimą.

2.   Jei 12 straipsnio 2 dalyje nustatyti reikalavimai nevykdomi, Komisija laikinai sustabdo ar nutraukia Sąjungos paramos pagal Priemonę išmokėjimą.

14 straipsnis

Paramos pagal Priemonę įgyvendinimo vertinimas

Priemonės įgyvendinimo laikotarpiu Komisija, atlikdama veiklos vertinimą, kuris gali būti atliekamas kartu su sprendimuose (ES) 2022/1201 ir (ES) 2022/1628 numatytu veiklos vertinimu, įvertina su parama pagal Priemonę susijusių Ukrainos finansinių priemonių, administracinių procedūrų ir vidaus bei išorės kontrolės mechanizmų patikimumą.

15 straipsnis

Europos Parlamento ir Tarybos informavimas

Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie pokyčius, susijusius su Sąjungos parama pagal Priemonę, įskaitant jos išmokėjimą, ir 11 straipsnyje nurodytų operacijų pokyčius, ir toms institucijoms tinkamu metu pateikia atitinkamus dokumentus. Jei paramos teikimas sustabdomas arba nutraukiamas pagal 13 straipsnio 2 dalį, Komisija nedelsdama informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie to sustabdymo ar nutraukimo priežastis.

II SKYRIUS

KONKREČIOS NUOSTATOS, SUSIJUSIOS SU PARAMOS ĮGYVENDINIMU

KONKREČIOS NUOSTATOS, SUSIJUSIOS SU PARAMOS ĮGYVENDINIMU

16 straipsnis

Skolinimosi ir skolinimo operacijos

1.   Siekiant finansuoti pagal Priemonę teikiamą Sąjungos paramą paskolų forma, pagal Finansinio reglamento 220a straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai Sąjungos vardu skolintis reikiamų lėšų kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų ir jas perskolinti Ukrainai.

2.   Išsamios pagal Priemonę teikiamos paramos paskolų forma sąlygos nustatomos paskolos susitarime, kurį pagal Finansinio reglamento 220 straipsnį turi sudaryti Komisija ir Ukraina. Maksimalus paskolų terminas yra 35 metai.

3.   Nukrypstant nuo Reglamento (ES) 2021/947 31 straipsnio 3 dalies antro sakinio, makrofinansinė pagalba, teikiama Ukrainai pagal Priemonę paskolų forma, neremiama Išorės veiksmų garantija.

Pagal šį reglamentą teikiamoms paskoloms atidėjiniai nesudaromi ir, nukrypstant nuo Finansinio reglamento 211 straipsnio 1 dalies, atidėjinių norma, išreikšta šio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje nurodytos sumos procentine dalimi, nenustatoma.

17 straipsnis

Palūkanų subsidija

1.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 220 straipsnio 5 dalies e punkto ir atsižvelgiant į turimus išteklius, Sąjunga gali padengti pagal šį reglamentą teikiamų paskolų palūkanas, suteikdama palūkanų subsidiją ir padengdama administracines išlaidas, susijusias su skolinimusi ir skolinimu, išskyrus išankstinio paskolos grąžinimo išlaidas.

2.   Ukraina gali prašyti Sąjungos skirti palūkanų subsidiją ir padengti administracines išlaidas kiekvienais metais.

18 straipsnis

Finansavimo susitarimas dėl negrąžintinos paramos

Išsamios Sąjungos negrąžintinos paramos, nurodytos šio reglamento 4 straipsnio 3 dalyje, sąlygos nustatomos finansavimo susitarime, kurį turi sudaryti Komisija ir Ukraina. Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 220 straipsnio 5 dalies, į finansavimo susitarimą įtraukiamos tik to reglamento 220 straipsnio 5 dalies a, b ir c punktuose nurodytos nuostatos. Į finansavimo susitarimą įtraukiamos nuostatos dėl Sąjungos finansinių interesų apsaugos, patikrų, audito, sukčiavimo ir kitų pažeidimų prevencijos ir lėšų susigrąžinimo.

III SKYRIUS

BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

19 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip jis suprantamas Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

20 straipsnis

Metinė ataskaita

1.   Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento I skyriaus įgyvendinimo analizę, įskaitant to įgyvendinimo vertinimą. Toje ataskaitoje:

| a) | išnagrinėjama pažanga, padaryta įgyvendinant Sąjungos paramą pagal Priemonę; |
| --- | --- |

a)

išnagrinėjama pažanga, padaryta įgyvendinant Sąjungos paramą pagal Priemonę;

| b) | įvertinama Ukrainos ekonominė padėtis ir perspektyvos, taip pat šio reglamento I skyriaus 2 skirsnyje nurodytų reikalavimų ir sąlygų įgyvendinimas; |
| --- | --- |

b)

įvertinama Ukrainos ekonominė padėtis ir perspektyvos, taip pat šio reglamento I skyriaus 2 skirsnyje nurodytų reikalavimų ir sąlygų įgyvendinimas;

| c) | nurodomas susitarimo memorandume nustatytų reikalavimų ir sąlygų, Ukrainos esamos makrofinansinės padėties ir Komisijos sprendimų išmokėti Sąjungos paramos pagal Priemonę dalis ryšys. |
| --- | --- |

c)

nurodomas susitarimo memorandume nustatytų reikalavimų ir sąlygų, Ukrainos esamos makrofinansinės padėties ir Komisijos sprendimų išmokėti Sąjungos paramos pagal Priemonę dalis ryšys.

2.   Ne vėliau kaip po dvejų metų nuo paramos teikimo laikotarpio pabaigos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ex post vertinimo ataskaitą, kurioje įvertina Sąjungos pagal Priemonę suteiktos paramos rezultatus bei veiksmingumą ir kiek ji prisidėjo siekiant pagalbos tikslų.

21 straipsnis

Baigiamosios nuostatos

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

Tarybos vardu

Pirmininkas / Pirmininkė

---

(1)  2022 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. gruodžio 10 d. per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). ... m. ... ... d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimas (OL L 161, 2014 5 29, p. 3).

2

(3)  2022 m. vasario 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2022/313 dėl makrofinansinės pagalbos teikimo Ukrainai (OL L 55, 2022 2 28, p. 4).

3

(4)  2022 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2022/1201 dėl išskirtinės makrofinansinės pagalbos teikimo Ukrainai (OL L 186, 2022 7 13, p. 1).

4

(5)  2022 m. rugsėjo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2022/1628, kuriuo suteikiama išskirtinė makrofinansinė pagalba Ukrainai, bendras atidėjinių fondas sustiprinamas valstybių narių garantijomis ir specialiais atidėjiniais kai kuriems su Ukraina susijusiems finansiniams įsipareigojimams, kuriems suteikiamos garantijos pagal Sprendimą Nr. 466/2014/ES, ir iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2022/1201 (OL L 245, 2022 9 22, p. 1).

5

(6)  2021 m. kovo 22 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2021/509, kuriuo nustatoma Europos taikos priemonė ir panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2015/528 (OL L 102, 2021 3 24, p. 14).

6

(7)  2022 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/1968 dėl Europos Sąjungos karinės pagalbos misijos Ukrainai remti (EUMAM Ukraine) (OL L 270, 2022 10 18, p. 85).

7

(8)  2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/836, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (OL L 185, 2021 5 26, p. 1).

8

(9)  2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“, iš dalies keičiamas ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 466/2014/ES ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1601 ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009 (OL L 209, 2021 6 14, p. 1).

9

(10)  1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos (OL L 163, 1996 7 2, p. 1).

10

(11)  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

11

(12)  2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11).

12

(13)  2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimas (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2014/335/ES, Euratomas (OL L 424, 2020 12 15, p. 1).

13

(14)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

14

(15)  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (OL L 201, 2010 8 3, p. 30).

15

---

| 2022 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 476/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 476/27

---

Tarybos motyvų pareiškimas. Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 4/2022 siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma paramos Ukrainai teikimo 2023 m. priemonė (makrofinansinė pagalba +)

(2022/C 476/04)

I.   ĮVADAS

| 1. | 2022 m. lapkričio 9 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma paramos Ukrainai teikimo 2023 m. priemonė (makrofinansinė pagalba +) (priemonė MFP+) (1). Bendrasis priemonės MFP+ tikslas – nuspėjamai, nepertraukiamai, tvarkingai ir laiku teikti trumpalaikę finansinę pagalbą, kai tinkama, finansuoti atkūrimą ir pradinę paramą šalies atstatymui po karo, kad būtų paremta Ukrainos integracija į Europos Sąjungą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 2022 m. lapkričio 24 d. plenariniame posėdyje Europos Parlamentas priėmė savo poziciją dėl priemonės MFP+ per pirmąjį svarstymą (2) be jokių Komisijos pasiūlymo pakeitimų. |
| --- | --- |

2.

| 3. | 2022 m. lapkričio 15 d. ir 2022 m. gruodžio 8 d. posėdžiuose Patarėjų finansiniais klausimais darbo grupė išnagrinėjo siūlomą priemonę MFP+ ir susitarė padaryti Komisijos pasiūlymo pakeitimų (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | 2022 m. gruodžio 9 d. Nuolatinių atstovų komitetas patvirtino per pirmąjį svarstymą priimamą Tarybos poziciją ir pasiūlė ją Tarybai priimti. |
| --- | --- |

4.

| 5. | 2022 m. gruodžio 10 d. Taryba priėmė poziciją per pirmąjį svarstymą pagal SESV 294 straipsnyje nustatytą įprastą teisėkūros procedūrą (4). |
| --- | --- |

5.

II.   TIKSLAS

| 6. | Reglamentu (ES, Euratomas) 2020/2093 (5) (DFP reglamentas) šiuo metu neleidžiama padengti finansinių įsipareigojimų, atsirandančių dėl paskolų pagal priemonę MFP+. Todėl pasiūlymas dėl priemonės MFP+ buvo pasiūlymų dėl paramos Ukrainai finansavimo rinkinio dalis, kartu su Komisijos pasiūlymu dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas DFP reglamentas (6), ir Komisijos pasiūlymu dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl diversifikuotos finansavimo strategijos kaip bendrojo skolinimosi metodo nustatymo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 (7).
  Atsižvelgiant į tai, kad nepanašu esant įmanoma priimti siūlomą DFP reglamento pakeitimą pakankamai laiku, kad būtų galima padengti finansinius įsipareigojimus, kylančius dėl paskolų pagal priemonę MFP+, kaip siūlo Komisija, tikslinga ieškoti alternatyvaus sprendinio, kuriuo būtų sudarytos sąlygos vykdyti sparčias lėšų išmokas Ukrainai. |
| --- | --- |

6.

Atsižvelgiant į tai, kad nepanašu esant įmanoma priimti siūlomą DFP reglamento pakeitimą pakankamai laiku, kad būtų galima padengti finansinius įsipareigojimus, kylančius dėl paskolų pagal priemonę MFP+, kaip siūlo Komisija, tikslinga ieškoti alternatyvaus sprendinio, kuriuo būtų sudarytos sąlygos vykdyti sparčias lėšų išmokas Ukrainai.

| 7. | Nustatyta, kad savanoriški valstybių narių įnašai garantijų forma yra tinkama priemonė siekiant suteikti apsaugą, leidžiančią vykdyti skolinimosi ir skolinimo operacijas pagal priemonę MFP+. Valstybių narių garantijos būtų tinkama apsaugos priemonė, kuria užtikrinamas Sąjungos gebėjimas grąžinti pasiskolintas lėšas, kuriomis remiamos paskolos. Tokių savanoriškų garantijų turėtų būti nebereikalaujama nuo DFP reglamento dalinio pakeitimo arba jį pakeisiančio reglamento, kuriuo numatoma paskolų garantija pagal priemonę MFP+, Sąjungos biudžete viršijant DFP viršutines ribas, bet neviršijant Sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, taikymo dienos. |
| --- | --- |

7.

III.   PER PIRMĄJĮ SVARSTYMĄ PRIIMTOS TARYBOS POZICIJOS ANALIZĖ

| 8. | Taryba iš dalies pakeitė 4 straipsnį ir įtraukė du naujus 5 ir 6 straipsnius. Pakeitimų racija paaiškinta naujose 30–36 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

8.

a)   Pagal priemonę teikiama parama (4 straipsnis)

| 9. | Parama pagal priemonę MFP+ būtų teikiama palaipsniui, įsigaliojus valstybių narių garantijoms, neviršijant tuose garantijų susitarimuose numatytų sumų. Tačiau reikalavimas teikti paramą palaipsniui nebebūtų taikomas nuo DFP reglamento dalinio pakeitimo arba jį pakeisiančio reglamento, kuriuo numatoma paskolų garantija pagal priemonę MFP+, Sąjungos biudžete viršijant DFP viršutines ribas, bet neviršijant Sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų viršutinių ribų, taikymo dienos. |
| --- | --- |

9.

b)   Valstybių narių garantijos (5 ir 6 straipsniai)

| 10. | 5 straipsnyje numatyta galimybė valstybėms narėms paskolų forma paramos pagal priemonę MFP+ atžvilgiu teikti neatšaukiamas, besąlygines ir pagal pareikalavimą išmokamas garantijas, kurių bendra suma neviršija 18 mlrd. EUR. Santykinė valstybių narių įnašo dalis atitiktų BNP sumą. |
| --- | --- |

10.

| 11. | 6 straipsnyje nustatytos pagrindinės susitarimų dėl garantijos, kuriuos turi sudaryti Komisija ir valstybės narės, ypatybės. |
| --- | --- |

11.

IV.   IŠVADA

| 12. | Per pirmąjį svarstymą priimtoje Tarybos pozicijoje, išlaikant pradinį Komisijos pasiūlymą, pateikiami papildomi elementai, kurie leistų laiku išmokėti finansinę paramą Ukrainai, tiek iki tol, kol bus priimtas atitinkamas DFP pakeitimas, tiek nuo tokio pakeitimo taikymo dienos. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Dok. ST 14562/22.

(2)  Dok. PE-CONS 63/22.

(3)  Dok. 15231/22.

(4)  Dok. 15727/22.

(5)  2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (OL L 433I, 2020 12 22, p. 11).

(6)  Dok. 14442/22.

(7)  Dok. 14443/22.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2022 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 476/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 476/29

---

Euro kursas (1)

2022 m. gruodžio 14 d.

(2022/C 476/05)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0649 |
| JPY | Japonijos jena | 143,68 |
| DKK | Danijos krona | 7,4392 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,86118 |
| SEK | Švedijos krona | 10,8638 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 0,9865 |
| ISK | Islandijos krona | 150,90 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,3620 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,276 |
| HUF | Vengrijos forintas | 406,63 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,6810 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9248 |
| TRY | Turkijos lira | 19,8579 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5510 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4441 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,2751 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6508 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4349 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 379,99 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 18,2563 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,4009 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5380 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 599,51 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6765 |
| PHP | Filipinų pesas | 59,326 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 36,851 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,6842 |
| MXN | Meksikos pesas | 20,8635 |
| INR | Indijos rupija | 87,8435 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0649

JPY

Japonijos jena

143,68

DKK

Danijos krona

7,4392

GBP

Svaras sterlingas

0,86118

SEK

Švedijos krona

10,8638

CHF

Šveicarijos frankas

0,9865

ISK

Islandijos krona

150,90

NOK

Norvegijos krona

10,3620

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,276

HUF

Vengrijos forintas

406,63

PLN

Lenkijos zlotas

4,6810

RON

Rumunijos lėja

4,9248

TRY

Turkijos lira

19,8579

AUD

Australijos doleris

1,5510

CAD

Kanados doleris

1,4441

HKD

Honkongo doleris

8,2751

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6508

SGD

Singapūro doleris

1,4349

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 379,99

ZAR

Pietų Afrikos randas

18,2563

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,4009

HRK

Kroatijos kuna

7,5380

IDR

Indonezijos rupija

16 599,51

MYR

Malaizijos ringitas

4,6765

PHP

Filipinų pesas

59,326

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

36,851

BRL

Brazilijos realas

5,6842

MXN

Meksikos pesas

20,8635

INR

Indijos rupija

87,8435

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

Audito Rūmai

| 2022 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 476/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 476/30

---

Specialioji ataskaita 28/2022:

„Paramos priemonė nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE)“

(2022/C 476/06)

Europos Audito Rūmai paskelbė Specialiąją ataskaitą 28/2022 „Paramos priemonė nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE) – Finansavimas pagal priemonę SURE padėjo išsaugoti darbo vietas COVID-19 krizės metu, tačiau jo galutinis poveikis nežinomas“.

Ataskaita pateikta susipažinti arba parsisiųsti Europos Audito Rūmų interneto svetainėje: https://www.eca.europa.eu/lt/Pages/DocItem.aspx?did=62745

---

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros taryba

| 2022 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 476/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 476/31

---

ELPA priežiūros institucijos pranešimas apie susigrąžinamos valstybės pagalbos palūkanų normas ir orientacines (diskonto) normas, taikomas ELPA valstybėms nuo 2022 m. rugsėjo 1 d.

Skelbiama pagal ELPA priežiūros institucijos valstybės pagalbos gairių VII dalyje nustatytas orientacinių ir diskonto normų taisykles ir 2004 m. liepos 14 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimo Nr. 195/04/KOL (1)
  10 straipsnį.

(2022/C 476/07)

Bazinės palūkanų normos apskaičiuojamos remiantis ELPA priežiūros institucijos valstybės pagalbos gairių su pakeitimais, padarytais 2008 m. gruodžio 17 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimu Nr. 788/08/COL, skyriumi dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo. Taikytinos orientacinės palūkanų normos apskaičiuojamos pagal Valstybės pagalbos gaires prie bazinės palūkanų normos pridedant atitinkamas maržas.

Nustatytos tokios bazinės palūkanų normos:

| | Islandija | Lichtenšteinas | Norvegija |
| --- | --- | --- | --- |
| 2022.9.1– | 5,08 | –0,57 | 1,57 |

Islandija

Lichtenšteinas

Norvegija

2022.9.1–

5,08

–0,57

1,57

---

(1)  OL L 139, 2006 5 25, p. 37, ir OL EEE priedas Nr. 26/2006, 2006 5 25, p. 1.

---

| 2022 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 476/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 476/32

---

Valstybės pagalba – Sprendimas neteikti prieštaravimų

(2022/C 476/08)

ELPA priežiūros institucija neprieštarauja šiai valstybės pagalbos priemonei:

| Sprendimo priėmimo data | 2022 m. rugsėjo 7 d. |
| --- | --- |
| Bylos Nr. | 89101 |
| Sprendimo Nr. | 171/22/COL |
| ELPA valstybė | Norvegija |
| | |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | Norvegijos CO2 kompensavimo sistema po 2021 m. |
| Teisinis pagrindas | Reglamentas, kurį turi priimti Norvegijos klimato ir aplinkos ministerija
  Norvegijos nacionalinis biudžetas, kurį kasmet tvirtina Parlamentas (Stortingas) |
| Priemonės rūšis | Schema |
| Tikslas | Aplinkos apsauga |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | 2021 m. 3,65 mlrd. NOK (įvertis)
  Iš viso: 101 mlrd. NOK (įvertis) |
| Intensyvumas | Iki 75 % |
| Trukmė | 2021 m. sausio 1 d. – 2030 m. gruodžio 31 d. |
| Ekonomikos sektoriai | ELPA priežiūros institucijos tam tikrų valstybės pagalbos priemonių, susijusių su šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema po 2021 m., gairių I priede išvardyti sektoriai ir jų pasektoriai |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | The Norwegian Environment Agency P.O. Box 5672 Torgarden |
| N-7485 Trondheim |
| NORVEGIJA |

Sprendimo priėmimo data

2022 m. rugsėjo 7 d.

Bylos Nr.

89101

Sprendimo Nr.

171/22/COL

ELPA valstybė

Norvegija

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

Norvegijos CO2 kompensavimo sistema po 2021 m.

Teisinis pagrindas

Reglamentas, kurį turi priimti Norvegijos klimato ir aplinkos ministerija

Norvegijos nacionalinis biudžetas, kurį kasmet tvirtina Parlamentas (Stortingas)

Priemonės rūšis

Schema

Tikslas

Aplinkos apsauga

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

2021 m. 3,65 mlrd. NOK (įvertis)

Iš viso: 101 mlrd. NOK (įvertis)

Intensyvumas

Iki 75 %

Trukmė

2021 m. sausio 1 d. – 2030 m. gruodžio 31 d.

Ekonomikos sektoriai

ELPA priežiūros institucijos tam tikrų valstybės pagalbos priemonių, susijusių su šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema po 2021 m., gairių I priede išvardyti sektoriai ir jų pasektoriai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

The Norwegian Environment Agency P.O. Box 5672 Torgarden

N-7485 Trondheim

NORVEGIJA

Kita informacija

Autentišką sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti ELPA priežiūros institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 2022 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 476/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 476/33

---

Valstybės pagalba. Sprendimas, kuriuo patvirtinamas atitinkamų priemonių priėmimas pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį ir II dalies 19 straipsnio 1 dalį, siūlomas priimant naujas Valstybės pagalbos rizikos finansų investicijoms skatinti gaires

(2022/C 476/09)

ELPA priežiūros institucija pasiūlė atitinkamas priemones, kurioms pritarė visos ELPA valstybės, dėl šios valstybės pagalbos priemonės:

| Sprendimo priėmimo data | 2022 m. rugsėjo 7 d. |
| --- | --- |
| Bylos Nr. | 86868 |
| Sprendimo Nr. | 177/22/COL |
| ELPA valstybė | Visos |
| Pavadinimas | Sprendimas, kuriuo patvirtinamas atitinkamų priemonių priėmimas pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį ir II dalies 19 straipsnio 1 dalį, siūlomas priimant naujas Valstybės pagalbos rizikos finansų investicijoms skatinti gaires |
| Teisinis pagrindas | EEE susitarimas, ypač jo 61–63 straipsniai ir 26 protokolas;
  ELPA valstybių susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo), ypač jo 24 straipsnis ir 5 straipsnio 2 dalies a ir b punktai;
  Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolas, ypač jo I dalies 1 straipsnio 1 dalis ir II dalies 19 straipsnio 1 dalis |
| Priemonės rūšis | Sprendimas, kuriuo patvirtinamas siūlomų atitinkamų priemonių priėmimas |
| Tikslas | Užtikrinti, kad ELPA valstybės prireikus iš dalies pakeistų savo esamas rizikos finansų pagalbos schemas, kad jos atitiktų naujas Valstybės pagalbos rizikos finansų investicijoms skatinti gaires |

Sprendimo priėmimo data

2022 m. rugsėjo 7 d.

Bylos Nr.

86868

Sprendimo Nr.

177/22/COL

ELPA valstybė

Visos

Pavadinimas

Sprendimas, kuriuo patvirtinamas atitinkamų priemonių priėmimas pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį ir II dalies 19 straipsnio 1 dalį, siūlomas priimant naujas Valstybės pagalbos rizikos finansų investicijoms skatinti gaires

Teisinis pagrindas

EEE susitarimas, ypač jo 61–63 straipsniai ir 26 protokolas;

ELPA valstybių susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo), ypač jo 24 straipsnis ir 5 straipsnio 2 dalies a ir b punktai;

Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolas, ypač jo I dalies 1 straipsnio 1 dalis ir II dalies 19 straipsnio 1 dalis

Priemonės rūšis

Sprendimas, kuriuo patvirtinamas siūlomų atitinkamų priemonių priėmimas

Tikslas

Užtikrinti, kad ELPA valstybės prireikus iš dalies pakeistų savo esamas rizikos finansų pagalbos schemas, kad jos atitiktų naujas Valstybės pagalbos rizikos finansų investicijoms skatinti gaires

Autentišką sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti ELPA priežiūros institucijos interneto svetainėje

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---