# Eiropas Savienības C 443/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 443 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 22. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 443

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 22. novembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 571. plenārsesija – notiks tikai un vienīgi klātienē, 13.7.2022.–14.7.2022. |
| 2022/C 443/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas rezolūcija EESK ieguldījums Eiropas Komisijas 2023. gada darba programmā | 1 |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 571. plenārsesija – notiks tikai un vienīgi klātienē, 13.7.2022.–14.7.2022. |
| 2022/C 443/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Nodokļu uzlikšana pārrobežu tāldarbiniekiem un viņu darba devējiem (pašiniciatīvas atzinums) | 15 |
| 2022/C 443/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Digitālā identitāte, datu suverenitāte un taisnīgas virzības uz digitālo pārkārtošanos nodrošināšana informācijas sabiedrības locekļiem (pašiniciatīvas atzinums) | 22 |
| 2022/C 443/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Analīze par organizētas pilsoniskās sabiedrības lomu jaunajā Eiropas Savienības un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizācijas nolīgumā, tostarp par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu situāciju šajā kontekstā (pašiniciatīvas atzinums) | 29 |
| 2022/C 443/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Jaunā ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padome darbībā: prioritātes uzņēmumiem, darba ņēmējiem un patērētājiem un nepieciešamie aizsardzības pasākumi (pašiniciatīvas atzinums) | 37 |
| 2022/C 443/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Jaunatnes politika Rietumbalkānos – daļa no Inovācijas programmas Rietumbalkāniem (pašiniciatīvas atzinums) | 44 |
| 2022/C 443/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas integrācijas trūkuma radītās izmaksas – vienotā tirgus priekšrocības (izpētes atzinums) | 51 |
| 2022/C 443/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Nodokļu uzlikšana digitālajā ekonomikā (izpētes atzinums pēc Čehijas prezidentūras pieprasījuma) | 58 |
| 2022/C 443/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Dzimumu līdztiesība (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Čehijas pieprasījuma) | 63 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 571. plenārsesija – notiks tikai un vienīgi klātienē, 13.7.2022.–14.7.2022.

2022/C 443/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas rezolūcija EESK ieguldījums Eiropas Komisijas 2023. gada darba programmā

1

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 571. plenārsesija – notiks tikai un vienīgi klātienē, 13.7.2022.–14.7.2022.

2022/C 443/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Nodokļu uzlikšana pārrobežu tāldarbiniekiem un viņu darba devējiem (pašiniciatīvas atzinums)

15

2022/C 443/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Digitālā identitāte, datu suverenitāte un taisnīgas virzības uz digitālo pārkārtošanos nodrošināšana informācijas sabiedrības locekļiem (pašiniciatīvas atzinums)

22

2022/C 443/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Analīze par organizētas pilsoniskās sabiedrības lomu jaunajā Eiropas Savienības un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizācijas nolīgumā, tostarp par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu situāciju šajā kontekstā (pašiniciatīvas atzinums)

29

2022/C 443/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Jaunā ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padome darbībā: prioritātes uzņēmumiem, darba ņēmējiem un patērētājiem un nepieciešamie aizsardzības pasākumi (pašiniciatīvas atzinums)

37

2022/C 443/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Jaunatnes politika Rietumbalkānos – daļa no Inovācijas programmas Rietumbalkāniem (pašiniciatīvas atzinums)

44

2022/C 443/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas integrācijas trūkuma radītās izmaksas – vienotā tirgus priekšrocības (izpētes atzinums)

51

2022/C 443/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Nodokļu uzlikšana digitālajā ekonomikā (izpētes atzinums pēc Čehijas prezidentūras pieprasījuma)

58

2022/C 443/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Dzimumu līdztiesība (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Čehijas pieprasījuma)

63

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 571. plenārsesija – notiks tikai un vienīgi klātienē, 13.7.2022.–14.7.2022. |
| 2022/C 443/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz patērētāju iespēcināšanu zaļās pārkārtošanās procesam, nodrošinot viņiem labāku aizsardzību pret negodīgu praksi un viņu labāku informētību, groza Direktīvu 2005/29/EK un Direktīvu 2011/83/ES(COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD)) | 75 |
| 2022/C 443/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinmums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju un ar ko groza Direktīvu (ES) 2019/1937(COM(2022) 71 final) | 81 |
| 2022/C 443/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 909/2014 groza attiecībā uz norēķinu disciplīnu, pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, sadarbību uzraudzības jomā, banku tipa papildpakalpojumu sniegšanu un prasībām trešo valstu centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem(COM(2022) 120 final – 2022/0074 (COD)) | 87 |
| 2022/C 443/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē apkarošanu(COM(2022) 105 final) | 93 |
| 2022/C 443/14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Covid-19. ES gatavības un reaģēšanas uzturēšana: nākotnes perspektīva(COM(2022) 190 final) | 101 |
| 2022/C 443/15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES Tekstilizstrādājumu ilgtspējas un apritīguma stratēģija(COM(2022) 141 final) | 106 |
| 2022/C 443/16 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ceļvedis drošības un aizsardzības tehnoloģiju jomā(COM(2022) 61 final) | 112 |
| 2022/C 443/17 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vīnam, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lauksaimniecības produktiem un par lauksaimniecības produktu kvalitātes shēmām, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1308/2013, (ES) 2017/1001 un (ES) 2019/787 un atceļ Regulu (ES) Nr. 1151/2012(COM(2022) 134 final – 2022/0089 (COD)) | 116 |
| 2022/C 443/18 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Ilgtspējīgiem produktiem jākļūst par normu(COM(2022) 140 final) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru ekodizaina prasību noteikšanai ilgtspējīgiem produktiem un atceļ Direktīvu 2009/125/EK(COM(2022) 142 final – 2022/0095 (COD)) | 123 |
| 2022/C 443/19 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) un Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīvu 1999/31/EK par atkritumu poligoniem(COM(2022) 156 final – 2022/0104 (COD)) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padome regulai par rūpniecisko iekārtu vidisko datu ziņošanu un Rūpniecisko emisiju portāla izveidi(COM(2022) 157 final – 2022/0105 (COD)) | 130 |
| 2022/C 443/20 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Piegādes drošība un pieņemamas enerģijas cenas. Tūlītēji pasākumi un gatavošanās nākamajai ziemai: rīcības varianti(COM(2022) 138 final) | 140 |
| 2022/C 443/21 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā, nosaka īpašus un pagaidu pasākumus attiecībā uz autovadītāja dokumentiem, ko Ukraina izdevusi saskaņā ar tās tiesību aktiem(COM(2022) 313 final – 2022/0204 (COD)) | 144 |
| 2022/C 443/22 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu, Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti(COM(2022) 222 final) | 145 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 571. plenārsesija – notiks tikai un vienīgi klātienē, 13.7.2022.–14.7.2022.

2022/C 443/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz patērētāju iespēcināšanu zaļās pārkārtošanās procesam, nodrošinot viņiem labāku aizsardzību pret negodīgu praksi un viņu labāku informētību, groza Direktīvu 2005/29/EK un Direktīvu 2011/83/ES(COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD))

(COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD))

75

2022/C 443/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinmums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju un ar ko groza Direktīvu (ES) 2019/1937(COM(2022) 71 final)

(COM(2022) 71 final)

81

2022/C 443/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 909/2014 groza attiecībā uz norēķinu disciplīnu, pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, sadarbību uzraudzības jomā, banku tipa papildpakalpojumu sniegšanu un prasībām trešo valstu centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem(COM(2022) 120 final – 2022/0074 (COD))

(COM(2022) 120 final – 2022/0074 (COD))

87

2022/C 443/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē apkarošanu(COM(2022) 105 final)

(COM(2022) 105 final)

93

2022/C 443/14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Covid-19. ES gatavības un reaģēšanas uzturēšana: nākotnes perspektīva(COM(2022) 190 final)

(COM(2022) 190 final)

101

2022/C 443/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES Tekstilizstrādājumu ilgtspējas un apritīguma stratēģija(COM(2022) 141 final)

(COM(2022) 141 final)

106

2022/C 443/16

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ceļvedis drošības un aizsardzības tehnoloģiju jomā(COM(2022) 61 final)

(COM(2022) 61 final)

112

2022/C 443/17

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vīnam, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lauksaimniecības produktiem un par lauksaimniecības produktu kvalitātes shēmām, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1308/2013, (ES) 2017/1001 un (ES) 2019/787 un atceļ Regulu (ES) Nr. 1151/2012(COM(2022) 134 final – 2022/0089 (COD))

(COM(2022) 134 final – 2022/0089 (COD))

116

2022/C 443/18

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Ilgtspējīgiem produktiem jākļūst par normu(COM(2022) 140 final) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru ekodizaina prasību noteikšanai ilgtspējīgiem produktiem un atceļ Direktīvu 2009/125/EK(COM(2022) 142 final – 2022/0095 (COD))

(COM(2022) 140 final)

(COM(2022) 142 final – 2022/0095 (COD))

123

2022/C 443/19

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) un Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīvu 1999/31/EK par atkritumu poligoniem(COM(2022) 156 final – 2022/0104 (COD)) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padome regulai par rūpniecisko iekārtu vidisko datu ziņošanu un Rūpniecisko emisiju portāla izveidi(COM(2022) 157 final – 2022/0105 (COD))

(COM(2022) 156 final – 2022/0104 (COD))

(COM(2022) 157 final – 2022/0105 (COD))

130

2022/C 443/20

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Piegādes drošība un pieņemamas enerģijas cenas. Tūlītēji pasākumi un gatavošanās nākamajai ziemai: rīcības varianti(COM(2022) 138 final)

(COM(2022) 138 final)

140

2022/C 443/21

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā, nosaka īpašus un pagaidu pasākumus attiecībā uz autovadītāja dokumentiem, ko Ukraina izdevusi saskaņā ar tās tiesību aktiem(COM(2022) 313 final – 2022/0204 (COD))

(COM(2022) 313 final – 2022/0204 (COD))

144

2022/C 443/22

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu, Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti(COM(2022) 222 final)

(COM(2022) 222 final)

145

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 571. plenārsesija – notiks tikai un vienīgi klātienē, 13.7.2022.–14.7.2022.

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas rezolūcija “EESK ieguldījums Eiropas Komisijas 2023. gada darba programmā”

(2022/C 443/01)

| Ziņotāji: | Mariya MINCHEVA




  Stefano PALMIERI




  Kinga JOÓ |
| --- | --- |

Ziņotāji:

Mariya MINCHEVA

Stefano PALMIERI

Kinga JOÓ

| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 4. punkts |
| --- | --- |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 196/0/0/ |

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 4. punkts

Pieņemts plenārsesijā

14.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

196/0/0/

1.   Ievads

| 1.1. | Gan pandēmija, gan karš Ukrainā pierādīja, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai ES būtu labi sagatavota neparedzētiem notikumiem. Tas apliecina, cik svarīgi ir veikt prognozēšanas darbības, identificējot vājos signālus un ieskicējot dažādus scenārijus, lai ES politikas veidotājiem, sociālajiem partneriem un citiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem palīdzētu uzlabot noturību, novērst riskus un izmantot iespējas. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) aicina stratēģiskajā prognozēšanā pievērst daudz lielāku uzmanību ģeopolitiskajām norisēm ne tikai Eiropā, bet arī ārpus tās (1), kā arī šo norišu ietekmei uz drošību, tirdzniecību, bēgļiem un viņu integrāciju uzņemošajās sabiedrībās. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pandēmija un karš atkal izgaismo pilsoniskās sabiedrības un tās institūciju ietekmi un nozīmi krīžu seku novēršanā un palīdzības sniegšanā cilvēkiem. Tāpēc EESK aicina Komisiju vairāk atzīt pilsoniskās sabiedrības un tās institūciju nozīmi, piešķirot tām nozīmīgu vietu ES politikā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ES globālais spēks izriet no tās kopīgajām vērtībām, kuru pamatā ir demokrātija, tiesiskums un ES ekonomikas un sociālais modelis. Secīgi satricinājumi liecina par to, cik svarīgi ir veidot noturīgāku Eiropas ekonomiku un mazināt dažādu krīžu sekundāro ietekmi (inflāciju, enerģijas un izejvielu cenu pieaugumu un piegādes iztrūkumu, piegādes ķēdes traucējumus). Eiropai ir jāsamazina atkarība un pakļautība neuzticamiem piegādātājiem, tomēr vienlaikus arī jāveido koalīcijas ar līdzīgi domājošiem partneriem un jādažādo piegādes avoti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Līdzās enerģētikai Krievija un Ukraina ieņem ievērojamu vietu arī ES metālu importā, kas ir kritiski svarīgi vairākām stratēģiskām nozarēm (2). Abas valstis ir nozīmīgas vairāku lauksaimniecības produktu, piemēram, graudu un eļļas augu, eksportētājas. Eksporta pārtraukšana no šīm valstīm jau ir izraisījusi milzīgu lauksaimniecības preču cenu pieaugumu pasaulē. Sekas īpaši jūtamas pasaules nabadzīgākajās valstīs, un tieši nabadzīgākie cilvēki cietīs visvairāk. Šajā ziņā EESK atkārtoti aicina paātrināt Eiropas stratēģiskās un tehnoloģiskās autonomijas attīstību un mazināt mūsu atkarību no enerģijas, kritiski svarīgām izejvielām un pārtikas (3). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Lai nepieļautu krasas ekonomiskās un sociālās sekas, ES enerģētikas politikai jābūt reālai, jāpalīdz veidot Enerģētikas savienību un sasniegt klimata mērķus, neuzliekot papildu slogu neaizsargātiem patērētājiem un darba ņēmējiem un nemazinot Eiropas uzņēmumu konkurētspēju. Eiropas Savienībai ir jāstrādā, lai sasniegtu savus vērienīgos klimata mērķus, vienlaikus nodrošinot energoapgādes stabilitāti un drošību par uzņēmumiem un iedzīvotājiem pieejamām izmaksām. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Eiropas sabiedrību jau ir smagi skārusi pandēmija, un šī krīze ir vēl viens milzīgs satricinājums, ko pārsvarā izjūt visneaizsargātākie mūsu sabiedrības locekļi. Solidaritātei un sociālajai konverģencei ir jābūt arī turpmākās ES politikas virzītājspēkam; reaģēšana uz karu Ukrainā dārgi maksās ikvienam, un mums ir jāgādā, ka šis slogs tiek sadalīts taisnīgi. EK varētu turpināt diskusijas ar dalībvalstīm par iespējamiem ilgtermiņa instrumentiem, piemēram, bezdarba pārapdrošināšanas shēmām, lai risinātu sistēmiskas problēmas, ko vēl vairāk saasinājusi pašreizējā krīze. Būtu jāizpēta un jāapspriež ar sociālajiem partneriem arī SURE mehānisma ietekme un iespējamā turpmākā izmantošana. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK aicina Eiropas Komisiju labāku regulējumu saglabāt kā prioritāti un mudina Komisiju un ES likumdevējus konsekventi padziļināt un attīstīt visus ES labāka regulējuma sistēmas aspektus, turklāt savā darbā sistemātiski izmantojot labāka regulējuma nodrošināšanas instrumentus un pamatnostādnes. Tādēļ EESK mudina Komisiju arī turpmāk veicināt labāka regulējuma principu un instrumentu piemērošanu visos savos dienestos. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ilgtspējīgas attīstības pieeja būtu jāpieņem kā visu politikas virzienu, programmu un pasākumu visaptverošs un neatņemams mērķis. Lai veicinātu atlabšanu pēc krīzēm, Komisijai un dalībvalstīm būtu jānosaka un jācenšas īstenot tādu politiku un tādas iniciatīvas, kas vienlaikus dod ieguvumus ekonomikai, sabiedrībai un videi, t. i., stiprina uzņēmējdarbības vidi, uzlabo darba un dzīves apstākļus un atvieglo pāreju uz klimatneitrālu aprites ekonomiku. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ES atveseļošana un noturība pret krīzēm lielā mērā ir atkarīga no ilgtspējīgas izaugsmes, sociālās konverģences, labvēlīgas uzņēmējdarbības vides un pozitīvas nodarbinātības un nodarbinātības apstākļu attīstības saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, Eiropas sociālo tiesību pīlāru un tā rīcības plānu, kā arī ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Visiem veiktajiem politikas pasākumiem ir jāsekmē uzņēmumu, uzņēmējdarbības un darbvietu radīšanas ilgtspēja, kā arī jāuzlabo darba un dzīves apstākļi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Lai gan ir jārisina neatliekamas problēmas, ir svarīgi neaizmirst arī par ES pamatprincipiem, piemēram, par vienotā tirgus efektīvu īstenošanu, un par ilgtermiņa vajadzībām, piemēram, klimatneitralitātes sasniegšanu līdz 2050. gadam, kā arī nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanu, lai iedzīvotājiem un uzņēmumiem nodrošinātu sekmīgu nākotni. Tāpēc Komisijai būtu jāturpina atvieglot un veicināt ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, pienācīgi ņemot vērā to, ka steidzami ir jārod risinājumi un jāuzlabo noturība pret ģeoekonomiskajiem, sociālajiem, veselības un vides riskiem. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Lai nostiprinātu stāvokli pasaulē, līdzās iekšējā tirgus stiprināšanai un kritisko atkarību samazināšanai ir vajadzīgi arī panākumi eksporta jomā. Komisijai būtu jāizpēta, kā palielināt Eiropas uzņēmumu konkurētspēju kopumā un kā konkrēti veicināt ES uzņēmumu pozīcijas nostiprināšanos globālajos tehnoloģiju, produktu un risinājumu tirgos, reaģējot uz globālajām megatendencēm un tādām problēmām kā klimata pārmaiņas. Tai arī jāstiprina veselības nozares spēja uzlabot pētniecību un metodes, lai pārvaldītu augošo pieprasījumu pēc aprūpes, kā arī iespējamās pandēmijas nākotnē. Tam jāietver atbalsts standartu izstrādei un starptautiskai popularizēšanai, ko veic Eiropas uzņēmumi un inovatori, jo standarti veido tirgus. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Lai nostiprinātu ES lomu pasaulē, ir vajadzīga stingra dalībvalstu vienotība un kopīgas pūles. Komisijai būtu jāizmanto krīžu laikā panāktā vienotība un jāapzina iespējas, kā uzlabot ES atveseļošanu, konkurētspēju ilgtermiņā un iedzīvotāju labbūtību, arvien vairāk balstoties uz inovāciju un prasmēm, nevis uz valsts atbalstu vai tirdzniecības un sadarbības šķēršļiem. Attiecībās ar pārējo pasauli Savienībai joprojām būtu jātiecas uz nabadzības izskaušanu un cilvēktiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Eiropas zaļais kurss

| 2.1. | EESK ir atbalstījusi Eiropas zaļā kursa īstenošanu un norādījusi, ka tam jānotiek sociāli taisnīgi, ievērojot nosacījumus par Eiropas pārtikas nodrošinājumu, kā arī energoapgādes drošību par pieņemamu cenu. Tas attiecas arī uz paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, kas visā Eiropā atšķirīgi ietekmēs nozares, uzņēmumus, reģionus, kopienas un cilvēkus. EESK uzsver, ka gan plānošanas, gan īstenošanas posmā ir svarīgi aktīvi iesaistīt sociālos partnerus un attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Ir ārkārtīgi svarīgi motivēt iedzīvotājus un ieinteresēto personu grupas aktīvi piedalīties pārejā uz mazoglekļa sabiedrību. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESK norāda: lai Eiropas Savienībā izveidotu konkurētspējīgu, taisnīgu, klimatneitrālu aprites ekonomiku, iniciatīvām, kas saistītas ar Eiropas zaļo kursu, ir jābūt savstarpēji papildinošām un savstarpēji pastiprinošām tādās jomās kā klimats, enerģētika, transports, ēkas, rūpniecība, mežsaimniecība un pārtikas sistēmas. EESK aicina uzlabot arī zaļās un digitālās pārkārtošanās savstarpējo papildināmību. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Lai uzraudzītu, kā notiek pāreja uz ekonomiski, sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgu izaugsmi saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, EESK aicina izstrādāt atbilstīgu rādītāju kopumu “papildus IKP”. Būtu jāizstrādā īss ar IKP nesaistītu rezultātu apkopojums, kas jāiekļauj gan Eiropas zaļā kursa rezultātu apkopojumā, gan Eiropas ekonomikas pārvaldības procesā. Tādā veidā arī jānodrošina informācija politikas izstrādei, jāuzlabo komunikācija un jāveicina mērķu izvirzīšana. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESK atbalsta Eiropas Ilgtspējīgas darbības taksonomijas (“ES taksonomijas”) mērķi – novirzīt ieguldījumus ilgtspējīgiem projektiem un darbībām. Šajā nolūkā Komisija ir izstrādājusi noteikumu kopumu, lai noteiktu, kādus ieguldījumus var dēvēt par videi nekaitīgiem (zaļiem) ieguldījumiem. EESK aicina izstrādāt taksonomiju, ņemot vērā sabiedrības vajadzības, piemēram, energoapgādes drošību, būtiskās izejvielas un preces, kā arī pievērst lielāku uzmanību sociālās ilgtspējas aspektiem, piemēram, nodarbinātībai un cilvēktiesībām, vienlaikus ievērojot dalībvalstu kompetenci un atšķirīgās darba attiecību sistēmas, kā arī objektīva novērtējuma iespējamību saistībā ar piekļuvi finansējumam. EESK jau pašā sākumā ir apgalvojusi, ka zaļais kurss var būt un būs veiksmīgs tikai tad, ja tas būs arī sociālais kurss. Attiecībā uz taksonomijas sociālajiem aspektiem EESK pašlaik izstrādā pašiniciatīvas atzinumu “Sociālā taksonomija – izaicinājumi un iespējas”. Taksonomija būtu jāizmanto arī saistībā ar ES zaļo obligāciju standartu. EESK uzskata, ka, izmantojot starptautisko platformu ilgtspējīga finansējuma jomā, ir svarīgi taksonomiju saskaņot starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Lai risinātu ar Eiropas zaļo kursu saistītās sociālās un darba problēmas, EESK aicina Komisiju ierosināt papildu politikas pasākumus, kas stiprinātu Eiropas zaļā kursa sociālo un darba dimensiju, saskaņojot to ar vērienīgiem sociālajiem mērķiem saskaņā ar Portu deklarāciju, Eiropas sociālo tiesību pīlāru un SDO pamatnostādnēm par taisnīgu pārkārtošanos. Piemēram, EESK aicina ES iestādes plānot un analizēt zaļās pārkārtošanās iespējamo ietekmi uz nodarbinātību un prasmēm dažādās valstīs, reģionos un nozarēs, tostarp ietekmi uz apakšuzņēmējiem un pakārtotajām vērtības ķēdēm. EESK arī prasa gādāt, lai nacionālajos enerģētikas un klimata plānos būtu iekļautas taisnīgas pārkārtošanās stratēģijas. Turklāt ir svarīgi paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas darba pasaulē, cita starpā izmantojot mērķtiecīgu atbalstu – piemēram, uzlabojot nepieciešamās prasmes, nodrošinot sociālo aizsardzību un visus attiecīgos sabiedrības locekļus iesaistot pārkārtošanas veidošanā –, kā arī papildu priekšlikumus, kā iesaistīt apjomīgus publiskos un privātos ieguldījumus pārkārtošanās atbalstam, un ievērojami palielināt Taisnīgas pārkārtošanās fonda apjomu un piemērošanas jomu, lai pielāgotos problēmu risināšanai. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESK aicina nodrošināt, ka ES tiesiskais regulējums ļauj ES uzņēmumiem, tostarp MVU, kļūt par līderiem zaļās uzņēmējdarbības jomā, vienlaikus novēršot ražošanas pārvietošanas risku un aizsargājot pret tādu importu, kas palielina negatīvu ietekmi uz vidi. Tas īpaši attiecas uz energoietilpīgām nozarēm. EESK arī aicina palīdzēt MVU labāk izprast un pārvaldīt aizvien pieaugošās klimata un vides prasības, kuras uz tiem attiecas gan tieši, gan netieši. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESK prasa sniegt spēcīgu inovācijas atbalstu nozarēm, lai izstrādātu un ieviestu videi nekaitīgas tehnoloģijas, materiālus, ražojumus, ražošanas procesus un uzņēmējdarbības modeļus, piemēram, popularizējot programmas attiecībā uz ūdeņradi, baterijām, pusvadītājiem, oglekļa uztveršanu un izmantošanu, kā arī aprites ekonomikas praksi dažādās jomās, piemēram, iepakošanā. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Lai palielinātu ES globālo ietekmi klimata pārmaiņu mazināšanas jomā, Eiropas Savienībai ir jānodrošina ES rūpniecības nozarēm konkurētspējīgi nosacījumi, lai varētu izmantot eksporta iespējas, ko sniedz globālais pieprasījums pēc klimata tehnoloģijām un risinājumiem, un tādējādi palielinātu ES oglekļa ziņā pozitīvo pēdu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Industriālās alianses ir veiksmīga metode liela mēroga un pārrobežu rūpniecisko projektu izstrādei stratēģiskās jomās. Šīs industriālās alianses kopā ar svarīgiem projektiem visas Eiropas interesēs (IPCEI) ir būtiskas atveseļošanai un Eiropas standartu un pamattehnoloģiju veicināšanai, it īpaši jomās, kurās tirgus viens pats nespēj to nodrošināt vai tiek izkropļots. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Būtu jāpastiprina virzība uz reālu enerģētikas savienību, lai nodrošinātu enerģētikas pārkārtošanu uz pieejamu, nekaitīgu, konkurētspējīgu, drošu un ilgtspējīgu energosistēmu. Ņemot vērā pašreizējās problēmas, ko izraisījis Krievijas un Ukrainas karš, Komisijai būtu jākoncentrējas uz pasākumiem, kas dod vislielāko labumu attiecībā uz visiem enerģētikas savienības mērķiem un vienlaikus veicina neatliekamu problēmu risināšanu un ilgtermiņa mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Reaģējot uz situāciju Ukrainā, tika izstrādāts paziņojums par REPpowerEU (4), kam pēc Eiropadomes lūguma sekoja REPowerEU plāns ar priekšlikumiem (5), kuru pareiza īstenošana var ievērojami paātrināt gan Eiropas Savienības enerģētisko neatkarību, gan ilgtspēju. Lai iegūtu neatkarību no Krievijas gāzes un citiem fosilajiem kurināmajiem, nepieciešama gan steidzama piegādātāju un enerģijas avotu dažādošana, gan pastiprināta solidaritāte, gan ilgtermiņa pasākumi, kas veicina pāreju uz oglekļneitralitāti, ņemot vērā dažādu dalībvalstu un reģionu īpatnības un pieejamos alternatīvos avotus. Tomēr, lai nodrošinātu procesa veiksmīgu norisi, ir jāmobilizē pietiekami privātie un publiskie ieguldījumi, tai skaitā pilnībā izmantojot ANM un kohēzijas politikas fondus. Kā norādīts iepriekš (6), Krievijas gāzes pieprasījuma samazināšana par divām trešdaļām līdz 2022. gada beigām ir sarežģīts uzdevums un nozīmētu diversifikāciju: no vienas puses un galvenokārt īstermiņā, izmantojot LNG un biometānu, un, no otras puses, ar energoefektivitātes un plašāka atjaunīgo energoresursu izmantojuma palīdzību. Nedrīkstētu pieļaut infrastruktūras bloķēšanu, kas nākotnē var samazināt reālistisku alternatīvu klāstu, un pēc iespējas vairāk būtu jāiegulda atjaunīgajos energoresursos un atbalsta infrastruktūrās. Lai nodrošinātu šiem politikas priekšlikumiem atbalstu sabiedrībā un lai tos varētu ilgtspējīgi un sekmīgi īstenot, to izstrādē ir cieši jāiesaista sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība. Turklāt, lai ārēju krīžu gadījumos paaugstinātu reaģēšanas līmeni, Eiropas Savienības Padomē būtu vajadzīga pastāvīga koordinācijas struktūra. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | ES enerģijas tirgus turpmākai integrācijai būs svarīga nozīme energoapgādes pieejamības un drošības uzlabošanā. Šim nolūkam ir jāizveido pietiekama starpsavienojumu jauda (7) un atbilstīga infrastruktūra, it īpaši “enerģijas salās” (piemēram, Pireneju pussalā (8)). Lai veicinātu ES konkurētspējas priekšrocības atjaunīgo energoresursu jomā un nodrošinātu, ka atjaunīgo energoresursu izmantošana neapdraud energoapgādes drošību, būtu jāizstrādā reāls ceļvedis efektīvas atjaunīgo energoresursu infrastruktūras attīstībai un ieviešanai, tostarp uzglabāšanas jaudām un pietiekamiem pārvades starpsavienojumiem, kas saražoto lieko apjomu ļautu eksportēt uz citām dalībvalstīm. Lai ātri ieviestu tīras enerģijas infrastruktūru, dalībvalstīm jāpaātrina atļauju piešķiršana. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Lai veicinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, Eiropas Savienībai būtu jāpopularizē oglekļa cenas noteikšana pasaules mērogā. Oglekļa nodokļi būtu jāizstrādā un jāracionalizē tā, lai tie simetriski atspoguļotu ietekmi uz klimatu un ietvertu pasākumus oglekļa sekvestrēšanai no atmosfēras. Turklāt EESK būtu jāturpina īstenot savu mērķi – pakāpeniski atcelt subsīdijas tādiem energoresursiem, kas kaitīgi klimatam un videi, vienlaikus gādājot, ka pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku notiek taisnīgā veidā. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Pašreizējais enerģijas cenu kāpums rada lielu apdraudējumu, kas var izpausties gan kā enerģētiskās nabadzības palielināšanās, gan enerģiju izmantojošo uzņēmumu konkurētspējas samazināšanās. EESK aicina veikt pasākumus, ar kuriem sekmīgi mazinātu enerģijas cenu pieauguma ietekmi un novērstu enerģētisko nabadzību, arī ES mājsaimniecībās. Lai palīdzētu MVU un energoietilpīgām nozarēm pārdzīvot krīzi, ir vajadzīgi arī pagaidu un mērķtiecīgi pasākumi enerģijas cenu kāpuma ietekmes ierobežošanai. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Ilgtermiņā apsverot, kā enerģijas tirgus reaģē uz satricinājumiem, ir svarīgi pievērsties enerģijas cenu (pašlaik gāzes cenu) pieauguma cēloņiem, kā ierosinājusi Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūra (ACER), pamatojoties uz tās neseno novērtējumu (9) par pašreizējo elektroenerģijas tirgus struktūru un cenu noteikšanas sistēmu. Turklāt varētu apsvērt pārskatīšanu attiecībā uz tirgiem, kuros ir augsta energoapgādes koncentrācija un tādējādi var tikt traucēta normāla darbība. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Enerģētikas pārkārtošanā galvenā uzmanība būtu jāpievērš iedzīvotājiem un patērētājiem, atbalstot energokopienas un atbildības uzņemšanos vietējā līmenī un palīdzot enerģijas patērētājiem kļūt par ražojošiem patērētājiem. EESK aicina īstenot pārredzamas informācijas, konsultāciju un izglītošanas kampaņas, lai mudinātu iedzīvotājus iesaistīties enerģētikas pārkārtošanā. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | EESK arī aicina pievērst lielāku uzmanību pārejas problēmām ceļā uz oglekļneitrālu sabiedrību, it īpaši attiecībā uz nozarēm, kurām dažādu tehnisku un/vai finansiālu iemeslu dēļ nepieciešams laiks, lai pielāgotos un saglabātu konkurētspēju tirgū. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | EESK ir atzinīgi novērtējusi TEN-T regulas atjaunināšanu, lai tā labāk atbilstu aktuālajiem mērķiem un vajadzībām. Īpaša uzmanība jāpievērš prioritāšu noteikšanai un tāda tīkla izveidei, kas ar Eiropas koridoriem savieno visas dalībvalstu galvaspilsētas, lielās pilsētas, ostas, lidostas un termināļus. Koridoros pēc vajadzības būtu jāiekļauj “jūras tilti” vai augsta blīvuma regulārie Ro-Ro jūras savienojumi starp koridora ostām. Teritoriālās kohēzijas ziņā EESK uzskata, ka pamattīkla koridori ir labāk jāsavieno ar reģionālo, pilsētu un vietējo dimensiju. Jāapzina arī neatbilstības starp TEN-T tehniskajām prasībām un militārās mobilitātes prasībām, lai transporta infrastruktūra būtu izmantojama divējādi. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Ņemot vērā TEN-T projektu diezgan ilgo sagatavošanas laiku, EESK atbalsta Eiropas regulējuma un finansējuma sistēmu, lai transporta koridoru un projektu īstenošanā nodrošinātu vidēja termiņa un ilgtermiņa stabilitāti, līdz būs pabeigts Eiropas tīkls. EESK arī aicina steidzami izstrādāt nacionālos plānus par parasto un ārkārtas finansējumu TEN-T infrastruktūras uzturēšanai un Eiropas līmenī – pamattīkla uzraudzības plānu. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Ņemot vērā aviācijas būtisko nozīmi Eiropas Savienībai, EESK aicina īstenot visaptverošu un efektīvu pieeju, lai veicinātu ilgtspējīgas aviācijas atveseļošanu un izaugsmi. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Lai sekmētu centienus samazināt autotransporta radītās emisijas, EESK aicina ieviest labvēlīgus reglamentējošus nosacījumus lielāku un smagāku kravas transportlīdzekļu un to sastāvu izmantošanai attiecīgajās dalībvalstīs un starp tām. Eiropas Komisijai būtu jāapsver kravu pārvadājumu nākotne un īpašās problēmas, kā arī nākamajos gados paredzamais kravas automobiļu vadītāju trūkums, ko var izraisīt gan paaudžu maiņa, gan sarežģītie darba apstākļi. Šajā kontekstā multimodālo kravu pārvadājumu attīstība ir svarīga, lai palielinātu dzelzceļa kravu pārvadājumu kā pilnīgas loģistikas ķēdes daļas pievilcību un vienlaikus uzlabotu transporta nozares darba ņēmēju darba apstākļus. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | EESK atzinīgi vērtē ES pilsētu mobilitātes sistēmas attīstību un aicina rīkoties, lai pilsētas transports, īpaši sabiedriskais transports, kļūtu iekļaujošāks, tādējādi palīdzot nodrošināt iedzīvotājiem vienlīdzīgas iespējas. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Lai veicinātu ilgtspējīgu un gudru mobilitāti, EESK aicina Komisiju nākt klajā ar stingru iniciatīvu, kuras mērķis būtu sākt liela mēroga digitālos projektus transporta jomā, kas ir ārkārtīgi svarīgi, piemēram, efektīvai multimodalitātei un optimālam jaudas izmantojumam. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Tā kā enerģētikas, transporta un digitālās sistēmas ir aizvien ciešāk saistītas, ir vajadzīgi integrētie transporta, digitālie un enerģētikas tīkli. Lai uzlabotu sinerģiju un palielinātu visu infrastruktūru izturētspēju, EESK aicina gan pašreizējā, gan ilgtermiņa skatījumā izvērtēt galvenos šo sistēmu savstarpējās savienotības trūkumus un ievainojamību. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | EESK arī aicina palielināt enerģētikas, transporta un digitālā tīkla noturību pret klimata pārmaiņām, dabas katastrofām un cilvēku izraisītām katastrofām, lai radītu un saglabātu infrastruktūras ilgtermiņa vērtību. Kopumā EESK aicina veikt pasākumus, kas veicinātu pielāgošanos klimata pārmaiņām un to ietekmei. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Lai nodrošinātu pārtikas sistēmu ilgtspēju un Eiropas ražotāju konkurētspēju, EESK aicina veicināt atvērtu stratēģisko autonomiju – arī uzlabotu olbaltumvielu autonomiju –, nodrošināt tirdzniecības standartu (ekonomisko, sociālo, vides) savstarpīgumu, veicināt pētniecību, sekmēt digitalizāciju, izstrādāt inovatīvas tehnoloģijas un sēklas, kā arī veicināt godīgas cenas, kurās iekļautas augstākas izejvielu izmaksas un ilgtspējas palielināšanas izmaksas. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Kopējai lauksaimniecības politikai un kopējai zivsaimniecības politikai būtu jāsniedz būtisks ieguldījums ilgtspējīgāku un noturīgāku pārtikas sistēmu izveidē. Jānodrošina strukturēta un plaša pilsoniskās sabiedrības līdzdalība stratēģijas “No lauka līdz galdam” īstenošanā. Priekšlikumā par ilgtspējīgu pārtikas sistēmu tiesisko regulējumu būtu jāiekļauj skaidri mērķrādītāji, rādītāji un stabils uzraudzības mehānisms, kā arī rezultātu apkopojums. |
| --- | --- |

2.27.

3.   Digitālajam laikmetam gatava Eiropa

| 3.1. | Pandēmija un karš Ukrainā pierāda, ka digitālajām tehnoloģijām ir ārkārtīgi svarīga nozīme un ka Eiropas Savienībai ir jāpalielina digitālā suverenitāte. EESK ir atzinīgi novērtējusi “Digitālo kompasu” un Digitālās desmitgades ceļu un aicina faktiski ieviest pārvaldības mehānismu un veicināt mērķrādītāju ātru īstenošanu. Pandēmija ir arī izcēlusi problēmas, ko var radīt digitālā pārkārtošanās, un EESK aicina stiprināt sociālo dialogu Eiropas, valstu un rūpniecības līmenī, lai nodrošinātu, ka šī pārkārtošanās ir arī taisnīga. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK uzskata, ka Komisijas un dalībvalstu sadarbībai ir izšķiroša nozīme progresa izvērtēšanā un mērķu sasniegšanai nepieciešamo pasākumu novērtēšanā, arī ar daudzvalstu projektiem. EESK arī aicina saistībā ar ziņojumu par stāvokli digitālajā desmitgadē sekmēt zināšanu un labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK ir uzsvērusi, ka digitālā pārkārtošanās ir jāīsteno ilgtspējīgi, uz cilvēku vērstā veidā, iekļaujoši un atbilstīgi visu vajadzībām, nepadziļinot pašreizējo digitālo plaisu un neradot jaunu nevienlīdzību, nodrošinot darba apstākļus, darba un privātās dzīves līdzsvaru, kā arī darba ņēmēju veselību un drošību. Šajā nolūkā ir svarīgi arī paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas darba vidē, izmantojot sociālo dialogu dažādos līmeņos un uzlabojot vajadzīgās prasmes, kā arī radot pienācīgus darba apstākļus, tostarp attiecībā uz tāldarbu un platformu darbu, kā arī ES līmenī veicot novērtējumu par tā sauktajām “tiesībām būt bezsaistē”. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ieguldījumi digitālajā infrastruktūrā, kuri uzlabos piekļūstamību, un vienotā datu tirgus attīstība ir ļoti svarīgi un obligāti priekšnosacījumi, kas nodrošinās pienācīgu digitālo attīstību visos ES reģionos. EESK aicina efektīvi īstenot pasākumus, kas veicina datu brīvu apriti, vienlaikus nodrošinot datu, privātuma un intelektuālā īpašuma pienācīgu aizsardzību. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Eiropas Savienībai būtu jāturpina virzība uz drošas un autonomas kosmosā izvietotas savienojamības sistēmas izveidi, lai nodrošinātu garantētus un noturīgus satelītsakaru pakalpojumus, kas palielinās ātrdarbīgu, nepārtrauktu platjoslas un savienojumu pieejamību visā Eiropā. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK uzskata, ka ir svarīgi turpināt attīstīt intelektiskas transporta sistēmas, lai izveidotu vienotu Eiropas mobilitātes datu telpu, tādējādi uzlabojot efektivitāti un radot priekšnosacījumus darba apstākļu uzlabošanai, kā arī netraucētai multimodalitātei. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK uzskata, ka digitālo finanšu pakalpojumu ieviešanā ir lietderīgi paļauties uz spēcīgiem Eiropas tirgus dalībniekiem. EESK uzskata, ka steidzami jārīkojas, lai uzlabotu kriptogrāfijas nozares pārredzamību un aizsargātu digitālo finanšu galalietotājus, nodrošinātu finanšu stabilitāti, aizsargātu ES finanšu nozares integritāti un dažādiem ekonomikas un finanšu sistēmas dalībniekiem nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kā arī virzītu kriptogrāfijas nozari uz ilgtspējīgākiem un mazāk energoietilpīgiem darbības mehānismiem. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tā kā prasmes un kompetence ir ārkārtīgi svarīgi digitālās pārveides priekšnosacījumi, EESK aicina pastāvīgi pilnveidot veidus, kā attīstīt izcilus talantus un uzlabot iedzīvotāju un darba ņēmēju prasmes un kompetences, lai labāk izmantotu digitalizācijas sniegtās iespējas un pārvaldītu ar to saistītos riskus. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Lai veicinātu ES izcilību digitalizācijas jomā, Eiropas uzņēmumiem ir vajadzīgi labvēlīgāki nosacījumi inovācijai, ieguldījumiem un darbībai nekā ārvalstu konkurentiem. Ņemot vērā to, ka kooperatīvi ir īpaši piemēroti, lai atbalstītu iekļaujošu līdzdalību digitālo platformu pārvaldībā, EESK mudina izstrādāt iniciatīvas, kas veicinātu digitālo kooperatīvo platformu attīstību. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Veicinot novatorisku uzņēmumu attīstību, ir jāgādā, lai visi uzņēmumi, tostarp mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi un sociālās ekonomikas uzņēmumi, varētu iesaistīties progresa veicināšanā un izmantot tā radītās priekšrocības. Lai gan EESK uzskata, ka ir svarīgi veicināt mākslīgā intelekta un citu progresīvu tehnoloģiju ieviešanu, ir arī jāatzīst, ka lielai daļai MVU rodas problēmas, pat tikai ieviešot digitālās pamattehnoloģijas. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Visiem dalībniekiem un visās vērtību ķēdēs aizvien svarīgāk ir pievērst pienācīgu uzmanību kiberdrošībai, un krīzes arvien vairāk apliecina tās nozīmi ekonomikas un sabiedrības pienācīgas darbības nodrošināšanā un starptautisko sakaru saglabāšanā. Tādēļ ir vajadzīga pastiprināta dalībvalstu rīcība, tostarp sadarbība, ko atbalsta Komisija. Vēl svarīgāk ir cīnīties pret dezinformāciju, vienlaikus garantējot, ka tā netiek izmantota kā iegansts, lai ierobežotu sabiedrības brīvības, it sevišķi vārda brīvību. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESK aicina piesaistīt gan publisko, gan privāto finansējumu, lai veicinātu ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, izglītībā un apmācībā, kā arī tehniskajā infrastruktūrā. Vēl viens svarīgs faktors, kas ietekmē digitālo attīstību, ir tiesiskais regulējums. EESK uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, lai jaunais regulējums sekmētu inovāciju un ieguldījumus, kā arī vienlīdzīgus konkurences apstākļus saskaņā ar cilvēktiesībām, vides un klimata mērķiem. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Tā kā digitalizācija joprojām ir svarīgs globālās ekonomikas izaugsmes virzītājspēks, EESK uzskata, ka nodokļu politikai attiecībā uz digitalizēto ekonomiku būtu jācenšas veicināt, nevis kavēt ekonomikas izaugsmi un pārrobežu tirdzniecību un ieguldījumus. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Noteikumos pamatoti un vienlīdzīgi konkurences apstākļi digitālajām darbībām ir svarīgi arī starptautiskā līmenī, un vienotais tirgus ir sākums, lai ES kļūtu par ietekmīgu un spēcīgu globālo dalībnieci. EESK aicina izmantot plašu instrumentu klāstu, sākot no diplomātiskiem pasākumiem līdz sadarbībai inovācijas jomā un tirdzniecības nolīgumiem, lai veicinātu uz cilvēku vērstu pieeju un digitālo tehnoloģiju uzticamību. Lai kļūtu par globālu standartu noteicēju, ir vajadzīga arī globāla konkurētspēja, kuras pamatā ir cieša sadarbība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Ekonomika cilvēku labā

| 4.1. | Pašreizējo sociālekonomisko attīstību pavada liela nenoteiktība, kas saistīta ar joprojām aktuālo Covid-19 pandēmiju, ko vēl vairāk saasina karš Ukrainā un pieaugošais ģeopolitiskais saspīlējums ar Krieviju. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai dalībvalstis reāli stiprinātu un koordinētu ekonomikas, veselības un sociālo politiku, efektīvi novērstu makroekonomisko nelīdzsvarotību un nodrošinātu stabilu publisko finanšu stāvokli. Vienlaikus tām jāuzlabo arī savu publisko ieguldījumu kvalitāte un sastāvs, lai darītu pieejamus nepieciešamos finanšu resursus, cita starpā veicinot privātos ieguldījumus nolūkā atbalstīt ekonomikas sociāli ekoloģisko pārveidi, kuras mērķis ir veicināt augstu nodarbinātības līmeni, augstas kvalitātes darbvietu izveidi, labbūtību, nodrošināt pienācīgus ienākumus, vienlaikus gādājot, ka tas nemazina cilvēku motivāciju aktīvi iesaistīties darba tirgū. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Eiropas Savienībai būtu jākoncentrējas uz ES rūpniecības konkurētspējas priekšrocībām un darbvietām, kas ir labklājības atslēga, kā arī uz cīņu pret nevienlīdzību un nabadzību atveseļošanās procesā. Ekonomikas atveseļošanas stratēģijas centrā vajadzētu būt arī Eiropas sociālo tiesību pīlāram (ESTP) kā ES sociālās politikas vadošajam instrumentam, lai nodrošinātu, ka ekonomikas un sabiedrības atveseļošana norit vienlaikus. Īpaša uzmanība Eiropas Savienībai būtu jāpievērš neaizsargāto grupu atbalstam, izmantojot aktīvu un iekļaujošu politiku, ko papildinātu būtiski un veicinoši sociālie pakalpojumi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Gan Next Generation EU, gan Atveseļošanas un noturības mehānisms, pamatojoties uz to konjunktūras panākumiem, ir jāuzskata par efektīviem instrumentiem, ko izmantot, lai pārvarētu krīzi, ko pašreiz izraisījis karš, kas var radīt dramatiskas sekas Eiropas ekonomikai. Šie instrumenti papildina esošos strukturālos mehānismus, ar kuriem veicināt ekonomikas izaugsmi un augšupēju konverģenci, aizsargāt dzīves apstākļus un nodrošināt sociālo mieru un stabilitāti Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.3. | ES un valstu valdībām būtu jāveic pasākumi, lai ne tikai mazinātu kara ietekmi Ukrainā, bet arī līdz minimumam samazinātu cenu un enerģijas izmaksu pieaugumu ģimenēm un uzņēmumiem un, pielāgojot esošos ārkārtas pasākumus, atbalstītu ekonomiku un nodarbinātību. Lai palīdzētu uzņēmumiem pārvarēt krīzes un radīt un saglabāt darbvietas, Komisijai būtu nepārtraukti jāuzrauga pandēmijas un kara ietekme uz jebkura lieluma ES uzņēmumiem un jābūt gatavai nepieciešamajiem pagaidu atbalsta pasākumiem, vienlaikus nodrošinot godīgus konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK noteikti atbalsta mērķi novirzīt ieguldījumus tā, lai tie veicinātu ES pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku. To darot, ir jāsaglabā modrība attiecībā uz tā saukto zaļmaldināšanu un maldināšanu par ilgtspēju. Komiteja cer, ka Komisija aktīvi iesaistīs sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību ilgtspējīga finansējuma izstrādē un īstenošanā. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ES dalībvalstu rīcībā ir jābūt atbilstīgai fiskālai telpai, lai cīnītos pret Ukrainas kara negatīvajām ekonomiskajām un sociālajām sekām. Tādēļ vēl jo vairāk ir nepieciešams pārskatīt ES ekonomikas pārvaldības sistēmu. Tomēr dalībvalstīm ir jākonsolidē savas publiskās finanses tad, kad vērojama laba izaugsme, kas dod iespēju reaģēt recesijas laikā. Ņemot vērā minēto, EESK atkārtoti brīdina priekšlaikus neatcelt vispārēja izņēmuma klauzulu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Turklāt EESK aicina pievērsties pārskatītam un līdzsvarotam, kā arī uz labklājību vērstam ekonomikas pārvaldības satvaram, kas paredz piešķirt vienādu nozīmi virknei būtisku politikas mērķu, tostarp ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei, pilnīgai nodarbinātībai un pienācīgas kvalitātes darbam, kā arī konkurētspējīgai sociālai tirgus ekonomikai un stabilām publiskajām finansēm. Konkurētspējīga Eiropas ekonomika, kas ir arī sociāli un ekoloģiski ilgtspējīga, ir visu Eiropas iedzīvotāju labklājības palielināšanas priekšnosacījums. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Turklāt tāda ekonomika, kurā valsts fiskālā politika atzīst, ka ieņēmumu rezerves ir jāveido izaugsmes laikposmā, būs noturīgāka cīņā pret ekonomikas lejupslīdes negatīvo ietekmi un vienlaikus nodrošinās nākotnes labklājībai nepieciešamos ieguldījumus. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Stabilitātes un izaugsmes pakts, kad būs pabeigta tā pārskatīšana un kad tas tiks pienācīgai īstenots, vēlams, ar vienkāršotiem noteikumiem un samazinātu procikliskumu, kā arī atspoguļojot situāciju pēc pandēmijas, ļoti lielā mērā palīdzēs dalībvalstīm izveidot ilgtspējīgu valsts finanšu pamatu un stiprinās uzticību ieguldījumiem. Jebkurai turpmākajai fiskālajai sistēmai a) jāveicina ilgtspējīgas publiskās finanses, kas ļauj palielināt publiskos ieguldījumus, b) jāļauj īstenot pretciklisku politiku un c) jānodrošina lielāka elastība un valstu diferenciācija attiecībā uz parāda korekcijām, vienlaikus garantējot fiskālo ilgtspēju. Proti, viens no galvenajiem EESK priekšlikumiem par fiskālās sistēmas pārskatīšanu ir – ieviest līdzsvarota budžeta normu attiecībā uz publiskajiem ieguldījumiem tā, lai vidējā termiņā neapdraudētu fiskālo un finansiālo stabilitāti un euro vērtību, un papildināt to ar noteikumu par izdevumiem. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Lai stiprinātu Savienības demokrātisko pārskatatbildību, gan valstu parlamentiem, gan Eiropas Parlamentam ir jāsaglabā nozīmīga loma turpmākajā ES ekonomikas pārvaldības sistēmā. EESK ņēma vērā ideju par bezdarba shēmas izveidi, kas sākotnēji bija iekļauta Eiropas Komisijas politiskajās prioritātēs. Ņemot vērā Covid krīzes sekas un pašreizējo karu Ukrainā, EK varētu turpināt diskusijas ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem par iespējamiem ilgtermiņa instrumentiem, t. i., bezdarba pārapdrošināšanas shēmām, lai risinātu sistēmiskas problēmas. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.6. | SURE (10) mehānismam ir bijusi būtiska nozīme pandēmijas seku mazināšanā, un tas ir izrādījies efektīvs instruments. Ņemot to vērā, EESK aicina izvērtēt iespēju izmantot šo mehānismu arī turpmāk. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšana ir ļoti cieši saistīta ar ekonomikas pārvaldības stiprināšanu, tostarp banku un kapitāla tirgu savienības izveides pabeigšanu un Eiropas pusgada lomas pastiprināšanu izaugsmes, kohēzijas, iekļautības, konkurētspējas un konverģences palielināšanā. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESK uzskata, ka, ņemot vērā kara izraisītās problēmas un jo īpaši pieaugošo vajadzību pēc izdevumiem aizsardzībai un enerģijai, Eiropas Savienībai būtu jāizveido jauni pašu resursu mehānismi. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Kapitāla tirgu sadrumstalotība dalībvalstīs mazina uzņēmumu iespējas piekļūt vienotajā kapitāla tirgū pieejamajiem finanšu līdzekļiem. Tāpēc kapitāla tirgu savienību ir jāturpina pilnveidot. Kapitāla tirgu savienības un banku savienības padziļināšanai būtu jākoncentrējas uz finansēšanas kanālu stiprināšanu un privātā sektora devumu ieguldījumu veicināšanā. Šajā ziņā EESK aicina rast pareizo līdzsvaru starp riska dalīšanu un riska samazināšanu un jo īpaši atzinīgi vērtē centienus pastiprināt klimata krīzes radīto sistēmisko risku uzraudzību. Ir svarīgi ņemt vērā arī sociālās ilgtspējas riskus, kas arvien augošās sadalījuma nevienlīdzības dēļ apdraud sociālo kohēziju. Turklāt finanšu tirgus regulējumā prioritārai jābūt efektivitātei, nevis sarežģītībai, un ir jānodrošina augsts patērētāju aizsardzības līmenis. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Lai uzlabotu finanšpratību, palielinātu aizsardzības noteikumu efektivitāti un mazinātu informācijas asimetriju starp finanšu pakalpojumu sniedzējiem un iedzīvotājiem, pasākumu izstrādē un īstenošanā būtu jāiesaista visas ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Eiropas vienotajam tirgum ir jāspēj izmantot visu savu potenciālu. Ekonomiskos ieguvumus varētu nodrošināt, labāk un efektīvāk piemērojot un izpildot spēkā esošos tiesību aktus un tos padziļinot. Turpmāka šķēršļu likvidēšana preču un pakalpojumu brīvai apritei dod labumu ikvienam – klientiem, darba ņēmējiem un uzņēmumiem. Vienotā tirgus pienācīga darbība ir atkarīga arī no preču un pakalpojumu drošuma un kvalitātes. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESK pauž bažas par negodīgu nodokļu konkurenci Eiropas Savienībā; tas veicina izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Komiteja uzskata: lai monetārā savienība būtu efektīva, ir vajadzīga konsekventa fiskālā politika un tās dalībnieku fiskālo noteikumu konsekvence. EESK ir ierosinājusi izstrādāt Eiropas paktu efektīvai cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Pārmērīga birokrātija ekonomikai un sabiedrībai rada nevajadzīgas izmaksas. Nākotnes Eiropas Savienībai nav jākoncentrējas uz mikropārvaldību, bet gan jādarbojas pēc labāka regulējuma principa. Tomēr to nevajadzētu darīt, pazeminot patērētāju, sociālās, darba un vides aizsardzības augstos standartus, kas ir raksturīgi sociālajai tirgus ekonomikai. Eiropas līmenī varētu palielināt sociālo partneru spēju risināt problēmas, piemēram, līdzsvarot dažādas intereses. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Uzņēmējdarbības gars ir galvenais faktors, kas palīdzēs uzlabot konkurētspēju, inovāciju un labklājību, kā arī pilnveidot sociālo un zaļo ekonomiku, vēl jo vairāk saistībā ar ekonomikas atlabšanu pēc pandēmijas. Uzņēmējdarbības izglītības veicināšana ar mērķi attīstīt uzņēmējdarbības prasmes – tā varētu būt bezdarba samazināšanas iespēja, it sevišķi jauniešu vidū. Uzņēmējdarbībai – visiem tās veidiem un nozarēm (tostarp tūrismam, rūpniecībai, platformu ekonomikai, sociālajai ekonomikai, brīvajām profesijām) – ir ārkārtīgi svarīga nozīme ekonomikas izaugsmē, inovācijā, nodarbinātībā un sociālajā iekļautībā. Ir svarīgi apzināt grūtības, ar kurām MVU (it sevišķi ļoti mazi uzņēmumi, kas nereti ir ģimenes uzņēmumi) saskaras saistībā ar piekļuvi vienotajam tirgum, un tās novērst, īpaši saistībā ar zaļo un digitālo pārkārtošanos. EESK aicina Komisiju savā darba programmā noteikt konkrētus pasākumus, lai novērstu jau konstatētos šķēršļus vienotajam tirgum (11). |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Tāpēc EESK atbalsta pieņemto ekonomikas rīcībpolitiku kombināciju, kas ļauj efektīvi izmantot gan publiskos, gan privātos pieejamos iekšzemes resursus, tostarp finanšu resursus, kuri izveidoti saistībā ar Next Generation EU un Atveseļošanas un noturības mehānismu. EESK ir paudusi bažas par konstatēto pilsoniskās sabiedrības organizāciju nepietiekamo iesaistīšanos. Organizēta pilsoniskā sabiedrība pieprasa oficiālākas procedūras, kas veicinātu reālu informācijas apmaiņu par nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanu un novērtēšanu. Partnerības principam būtu jādarbojas kā efektīvam pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanas mehānisma modelim. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | EESK atbalsta Komisijas tiesību aktu priekšlikumus uzņēmumu nodokļu jomā un atzinīgi vērtē to koordināciju ar globālajām apspriedēm, kas veiktas ESAO / iekļaujošā satvara līmenī, lai panāktu vispārēju konsensu. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Komiteja atbalsta visus centienus, kuru mērķis ir samazināt atbilstības nodrošināšanas izmaksas Eiropas uzņēmumiem un nodokļu iestādēm, izstrādājot jauno nodokļu sistēmu. Eiropas uzņēmumiem nedrīkst radīt neizdevīgākus konkurences apstākļus. Pilnīga Globālās vienošanās par nodokļiem 2. pīlāra īstenošana būs sarežģīta, un gan uzņēmumiem, gan nodokļu iestādēm būs jāiegulda ilgs laiks un jāpieliek ievērojamas pūles. Vienota starptautiski saskaņotu noteikumu pieņemšana un īstenošana ES un citos tirdzniecības blokos ir ārkārtīgi svarīga Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Īpaša uzmanība jāpievērš sociālajai uzņēmējdarbībai, ņemot vērā šī uzņēmējdarbības veida nozīmi krīzes pārvarēšanā. Sociālās ekonomikas rīcības plāna īstenošana ievērojami palīdzēs stiprināt šo nozari. Ņemot vērā konkrētas sociālās ekonomikas ekosistēmas definīciju jaunajā industriālajā stratēģijā, ir jāveic konkrēti pasākumi, kas sociālo ekonomiku padarītu videi nekaitīgu, digitālu un noturīgu. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Pēc pandēmijas ir pieaugusi vajadzība veicināt kvalitatīvu mācību mobilitāti visiem un atzīt tās mācību rezultātus, tāpēc EESK atbalsta patiesas Eiropas izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam, lai veidotu tādu Eiropu, kas orientēta uz mācīšanos. To var panākt ar finansējumu un galvenokārt ar nozaru sadarbību izglītības jomā. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Mūsdienīgai patērētāju aizsardzības politikai jānodrošina, ka patērētājiem ir tiesības un nepieciešamā aizsardzība. Pateicoties vienotajam tirgum, ES patērētājiem un uzņēmumiem ir daudz vienkāršāk pirkt un pārdot preces un pakalpojumus pāri robežām gan tiešsaistē, gan bezsaistē. Taču tāpēc ir vajadzīga paļāvība un uzticēšanās tirgum, atbilstīgi tiesību akti un to efektīva īstenošana. Patērētāji ir arī jāinformē un jāapmāca, tādējādi palīdzot viņiem izdarīt atbildīgāku izvēli. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Jāuzlabo un jāpaplašina brīvprātīgo iesaistīšanas iespējas, kā arī to darbības tvērums un kvalitāte. Būtu jāizpēta un jāīsteno visu vecumu un izcelsmes cilvēku brīvprātīgas iesaistīšanās iespējas, izmantojot inovatīvus un elastīgus regulējumus, kas pavērtu jaunas iespējas. ES 2025. gads būtu jāpasludina par Eiropas Brīvprātīgo gadu. Tas būtu pienācīgs apliecinājums brīvprātīgo centieniem un ietekmei Covid-19 krīzes apstākļos un laikā, kad notiek karš Ukrainā. Tādējādi tiktu atspoguļota brīvprātīgo loma Eiropas veselības un labklājības veicināšanā, kā arī viņu nozīme Eiropas atveseļošanā un nākotnes veidošanā. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Visās dalībvalstīs viens no svarīgākajiem sociālajiem un ekonomiskajiem faktoriem ir brīvās profesijas, kas nodrošina svarīgus sabiedriskos pakalpojumus tādās jomās kā veselība, tiesiskums, drošība, valoda un māksla. Tādēļ pirms un pēc Eiropas tiesību aktu pieņemšanas ir jāveic īpašs ietekmes novērtējums par tiesību aktu priekšlikumu ietekmi uz brīvajām profesijām. Šajā ziņā Eiropas likumdevējam īpaši jāņem vērā birokrātiskā sloga negatīvā ietekme uz brīvajām profesijām. |
| --- | --- |

4.22.

5.   Spēcīgāka Eiropa pasaulē

| 5.1. | EESK aicina izveidot atvērtu, taisnīgu, iekļaujošu un paredzamu starptautiskās tirdzniecības vidi, kas atbalsta demokrātiju un tiesiskumu, mieru un stabilitāti, sociālo un vides ilgtspēju, kā arī atvērtu, taisnīgu un uz noteikumiem balstītu pasaules tirdzniecības kārtību. Eiropai ir jāaizsargā globālie tirdzniecības noteikumi, jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi un jāpanāk līdzsvars starp stratēģisko autonomiju un atvērtību starptautiskajai tirdzniecībai, veicinot spēcīgu rūpniecisko bāzi un noturīgas starptautiskās piegādes ķēdes. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Tomēr gan pēdējo gadu notikumi Ķīnā, gan notiekošā Krievijas agresija liek saprast, ka starptautiskās tirdzniecības palielināšana ne vienmēr palīdz stiprināt demokrātiskos procesus. Tādēļ ES tirdzniecības politikā ir jāveicina tādas pamatvērtības kā cilvēktiesību ievērošana, tiesiskums un plašsaziņas līdzekļu brīvība. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESK uzskata, ka joprojām ir svarīgi risināt jautājumu par ES kritisko atkarību no trešām valstīm. Tas īpaši attiecas uz enerģiju, izejvielām, pārtiku, veselības produktiem, infrastruktūru un tehnoloģijām. Tas attiecas arī uz drošības, aizsardzības un kosmosa politikas rūpniecisko dimensiju. Piemēram, Eiropas Savienībai ir jāaplūko savas rūpnieciskās jaudas trūkums un atkarība no neuzticamiem partneriem. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Vienlaikus, lai stiprinātu ES atvērto stratēģisko autonomiju un globālo lomu, ir vajadzīga sadarbība ar partneriem dažādās jomās, tostarp tirdzniecībā. EESK aicina pabeigt sarunas par divpusējiem tirdzniecības nolīgumiem un attīstīt daudzpusēju sadarbību PTO sistēmā. Arī labākas attiecības ar Latīņamerikas partneriem, pamatojoties uz modernizētajiem nolīgumiem, būtu aktuāla iespēja Eiropas Savienībai nostiprināt savas pozīcijas. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EESK uzsver pilsoniskās sabiedrības izšķirošo nozīmi tirdzniecībā un norāda, ka ir jāpastiprina sadarbība ar pilsonisko sabiedrību, sākot no tirdzniecības instrumentu un nolīgumu (brīvās tirdzniecības nolīgumu, ekonomisko partnerattiecību nolīgumu un ieguldījumu nolīgumu) izstrādes līdz to uzraudzībai. Tas palīdzētu sasniegt ES jaunās tirdzniecības stratēģijas mērķus, nodrošinot, ka noslēgtie tirdzniecības nolīgumi veicina ekonomiski, sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgu attīstību gan Eiropas Savienībā, gan sarunu partnervalstīs. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Ir arī jāsadarbojas transporta, digitālajā un enerģētikas jomā, kas ir pavērusi jaunas iespējas, piemēram, ES un ASV sadarbībai. Pamattīkla koridoriem preču un pasažieru pārvadājumu ziņā ir jābūt labāk savienotiem ar pārējo pasauli. EESK aicina izveidot forumu ar mērķi veicināt TEN-T tīkla integrāciju pārējā pasaules daļā, tostarp kaimiņvalstīs. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EESK uzskata, ka ES ir vajadzīga proaktīvāka un efektīvāka pieeja, lai rūpētos par Eiropas rūpniecības interesēm, izveidojot vienlīdzīgus konkurences apstākļus un apkarojot negodīgu tirdzniecības praksi un šim nolūkam izmantojot spēkā esošos tirdzniecības tiesību aktus, it īpaši antidempinga un antisubsidēšanas tiesību aktus. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Komiteja uzskata, ka ir jāstiprina euro starptautiskā nozīme, jo tas ir svarīgs instruments, ar ko stiprināt Eiropas pozīcijas pasaulē, un aicina pievērst lielāku uzmanību euro starptautiskās lomas vājināšanās iemesliem, kā arī ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanai. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EESK aicina Komisiju pastiprināt centienus, lai ES pieeju tirdzniecībai un saistības darba un vides ilgtspējīgai attīstībai iekļautu PTO. Vienlaikus ir arī jāapsver iespēja visus pilsoniskās sabiedrības dalībniekus lietišķi iesaistīt PTO procesos, jo faktisku ilgtspēju nevar panākt bez pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanas. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Savienības civilās aizsardzības mehānisms vairs nav ne pietiekami spējīgs, ne pietiekami plašs, lai reaģētu uz katastrofām, kas saistītas ar klimata pārmaiņām un vairākiem riskiem, kuri rodas Savienības teritorijā un ārpus tās. Līdztekus vispāratzītajai darbībai attiecībā uz dabas katastrofām šā mehānisma uzdevums ir novērst arī citus riskus, piemēram, pandēmijas, lielus rūpnieciskos riskus, liela mēroga jūras piesārņojumu, kiberuzbrukumu sekas attiecībā uz elektroenerģijas vai dzeramā ūdens tīkliem un visu būtisko infrastruktūru, kā arī nodrošināt ar imigrāciju saistītu humanitāro krīžu pārvaldību. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Ir rūpīgāk jāpievēršas saiknei un koordinācijai starp īstermiņa civilo aizsardzību un ilgtermiņa humānās palīdzības pārvaldību. Tādēļ EESK uzskata, ka ir jāapsver nepieciešamība izveidot Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības aģentūru, kas būtu praktisks mehānisms stingrāku ārpolitikas pasākumu īstenošanai. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | EESK norāda, ka daudzas partnervalstis joprojām neveido iekļaujošu un līdzdalīgu dialogu un politiku un ka, neraugoties uz Komisijas sniegto atbalstu, pilsoniskā un sociālā dialoga telpa pakāpeniski samazinās. EESK ierosina Komisijai dažām partnervalstīm, sākot ar Rietumbalkānu valstīm vai Euromed valstīm, sadarbībā ar EESK izstrādāt izmēģinājuma projektu “Pilsoniskās sabiedrības rezultātu pārskats”, lai katru gadu novērtētu pilsoniskā un sociālā dialoga stāvokli. |
| --- | --- |

5.12.

6.   Mūsu eiropeiskā dzīvesziņa

| 6.1. | Gandrīz visās Eiropas valstīs ir jāstiprina veselības aizsardzības sistēmas, koncentrējoties uz profilaksi un visiem iedzīvotājiem garantējot piekļuvi kvalitatīvām sabiedrības veselības struktūrām, veselības pamatpakalpojumiem, tostarp vakcīnām, un ilgtermiņa aprūpei. Garīgās veselības jautājumiem nepieciešama steidzama stratēģiska atbilde. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESK atgādina, ka ir ārkārtīgi svarīgi palīdzēt izveidot spēcīgu un koordinētu Eiropas veselības aprūpes ekosistēmu, lai veicinātu ES rūpniecības stratēģisko autonomiju, tehnoloģisko suverenitāti un uzlabotu ES iedzīvotāju dzīves kvalitāti. Būtu jāveic augšupēja kartēšana un analīze, lai precīzi novērtētu identificēto atkarību raksturu un mazinātu neaizsargātību un stratēģisko materiālu trūkumu. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Ņemot vērā migrācijas ietekmi uz ES demogrāfiju, ekonomiku un politiku (tādos aspektos kā nodarbinātība, sociālās lietas, darba tirgus, integrācijas politika, robežkontrole, cīņa pret rasismu, ksenofobiju, populismu un diskrimināciju), tā joprojām ir prioritārs jautājums. ES Migrācijas un patvēruma paktam un kopējai Eiropas patvēruma sistēmai būs jāpiešķir tāds galīgais veidols, kura pamatā ir faktisks līdzsvars starp solidaritāti, atbildību un ES un dalībvalstu pienākumiem saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Bēgļu krīze, ko izvērsis karš Ukrainā, parāda šīs jomas ārkārtīgi svarīgo nozīmi un to, kāda ir pareiza ES reakcija: papildus tūlītējai bēgļu aizsardzībai un pagaidu uzturēšanās un darba atļauju ieviešanai ir jāveic steidzami pasākumi, lai bēgļus integrētu dalībvalstu sabiedrībā un darba tirgū, un ir jāpiešķir pienācīgs finansējums gan valdībām, gan pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas uz vietas. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | 2022. gads ir Eiropas Jaunatnes gads, kura mērķis ir atzīt jauniešu upurus un smagos uzdevumus, ar ko viņi ir saskārušies Covid-19 pandēmijas laikā un ko joprojām turpina risināt, un sniegt viņiem iespējas piedalīties visos līmeņos, īpašu uzmanību pievēršot zaļajiem jautājumiem, iekļaušanai, digitālajai integrācijai un jaunatnes jautājumu integrēšanai visās ES politikas jomās. Ir ļoti svarīgi, lai šim gadam būtu konkrēti rezultāti un lai jaunieši patiešām katru gadu būtu ES līmeņa iniciatīvu uzmanības centrā. Tāpēc gan 2023. gadā, gan vēlāk Komisijai savā darbā būtu jāņem vērā šajā tematiskajā gadā paveiktais. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Jauns impulss Eiropas demokrātijai

| 7.1. | Ir jārīkojas, lai uzlabotu pilsonisko dialogu ar ieinteresētajām personām un sabiedrības grupām, kā arī to starpā, ļaujot tām uzņemties atbildību un patiesi piedalīties politikā, kas tās tieši ietekmē, palielinot iedzīvotāju lomu Eiropas nākotnes veidošanā. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Patlaban ir daži kanāli, piemēram, Eiropas pilsoņu iniciatīva, kuriem ir svarīga nozīme iedzīvotāju iesaistīšanā Eiropas līmenī. Tomēr šie kanāli nav pietiekami, lai nodrošinātu ES pilsoņu pilnvērtīgu iesaistīšanos, un līdzdalības instrumentiem (tostarp e-līdzdalībai) vajadzētu kļūt iekļaujošākiem, strukturēti izmantotiem, pieejamiem visiem un – galvenokārt – ietekmīgākiem. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Saskaņā ar šo ideju būtu jāpastiprina EESK loma un būtu jāpilnvaro EESK kā organizētas pilsoniskās sabiedrības iedibinātu pārstāvi sniegt padomus ES politikas veidošanā, kā arī veicināt un garantēt līdzdalības demokrātijas pasākumus, piemēram, strukturētu dialogu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un iedzīvotāju grupām. Aktīvai pilsoniskajai sabiedrībai ir izšķiroša nozīme Eiropas Savienības demokrātijā. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Mēs iesakām ES politikas veidotājiem izveidot saskaņotas (iekšējas un ārējas) Eiropas Savienības pilsoniskās sabiedrības stratēģijas, kā arī politiku, kuras pamatā ir: labāka nozares un pilsoniskā dialoga atzīšana, cita starpā Eiropas demokrātijas rīcības plānā ieviešot īpašu pīlāru, izmantojot ikgadēju tiesiskuma novērtējumu un Eiropas pilsoniskās sabiedrības stratēģiju; tiesiskā regulējuma nodrošināšana un vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšana Eiropā; piekļuve publiskajam finansējumam; uzraudzības un aizsardzības mehānismi ES līmenī. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Lai izpildītu iedzīvotāju prasības, ir svarīgi koncentrēties uz turpmākajiem pasākumiem saistībā ar konferences par Eiropas nākotni (CoFoE) priekšlikumiem. EESK sagaida, ka ikviena Eiropas iestāde apņemsies visos turpmākajos pasākumos, tostarp tiesību aktu priekšlikumos, atbilstīgi savai lomai un kompetencei īstenot konstruktīvu un vērienīgu pieeju. EESK ir gatava uzņemties savu lomu un saistībā ar konferences rezultātiem nodrošināt pienācīgus turpmākos pasākumus, un, ja tiks organizēta konvencija, Komitejai ir jāuzņemas ievērojama loma. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Lai atjaunotu uzticību paplašināšanai un stiprinātu veidus, kādos ES uzrunā savus dabiskos sabiedrotos reģionā, EESK ir pārliecināta, ka Eiropas Savienībai nepārprotami jāiekļauj Rietumbalkāni pasākumos, kas paredzēti, lai īstenotu CoFoE rezultātus. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Karš Ukrainā ir veicinājis Eiropas kopējo rīcību un integrāciju tādās svarīgās jomās kā aizsardzība un ārpolitika tādā apjomā, kāds vēl pirms dažiem mēnešiem bija grūti iedomājams. EESK atzinīgi vērtē Versaļas deklarācijā pausto apņemšanos palielināt Eiropas Miera nodrošināšanas instrumenta izmantošanu un uzsver, ka ES būtu jāvirzās uz spēcīgāku politisko integrāciju, kas varētu atbalstīt kopējo ārpolitiku. Mēs aicinām dalībvalstis nekavējoties sākt darbu pie patiesi kopējas un efektīvas aizsardzības sistēmas ieviešanas, kas ievērojami stiprinātu Eiropas spēju sevi aizstāvēt (12). ES līmenī par šo jautājumu pieņemtajā lēmumā būtu jāiesaista Eiropas Parlaments, kas saskaņā ar Līgumiem ir tiešais tautas pārstāvis. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Eiropas Parlaments, kā arī EESK, sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas jāiesaista ārkārtas rīcības plānu izstrādē, lai novērstu kara ekonomiskās sekas. Piemēram, tas nepieciešams, izstrādājot dažādus REPowerEU stratēģijas elementus. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | EESK uzsver, ka jārisina problēmas, kas saistītas ar jauniešu aktīvu iesaistīšanos sabiedrībā un politikas un lēmumu pieņemšanas procesos, jo bērni un jaunieši ir paaudze, kurai būs jāsedz gan milzīgais valsts parāds, ko valstis pašreiz rada, lai pārvarētu pandēmijas sekas, gan jāsadzīvo ar tām sekām, ko radīs pašreiz veiktie pasākumi, kuru mērķis ir novērst klimata pārmaiņas un risināt jauno drošības situāciju Eiropā. Ir vajadzīga arī koordinēta Eiropas pieeja, kas balstīta uz stingru politiku un tiesisko regulējumu, lai pārtrauktu nelabvēlīgu apstākļu mantošanu no paaudzes paaudzē. Rūpīgi jāuzrauga, kā tiek sasniegts vērienīgais mērķis – panākt, lai pēc iespējas vairāk bērnu un jauniešu izkļūtu no nabadzības. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | EESK uzsver, ka visos ES tiesību aktu izstrādes un īstenošanas aspektos būtu jāpievēršas dzimumu līdztiesībai un dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanai, it sevišķi tāpēc, ka pandēmija un tās izraisītā lejupslīde ir saasinājusi dzimumu nelīdzsvarotību. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Nekāda reakcija uz ārkārtas apstākļiem nedrīkst būt pretrunā tiesiskumam un apdraudēt demokrātiju, pilnvaru nošķiršanu un Eiropas pilsoņu pamattiesības. Ir jāīsteno jaunie ES instrumenti pamattiesību un tiesiskuma aizsardzībai un veicināšanai (FRRL), piemēram, tiesiskuma pārskatīšanas cikls un mehānisms, ar ko ES finansējumu piesaista FRRL ievērošanai. Tas jo īpaši jāņem vērā, pieņemot jutīgus pagaidu lēmumus – piemēram, aizliedzot dažas raidorganizācijas, ierobežojot cilvēku brīvu pārvietošanos, – vai citus lēmumus, kas pieņemti gan pandēmijas, gan kara laikā. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | EESK ir ieteikusi pieņemt Eiropas mēroga hartu par lauku/pilsētu tiesībām un pienākumiem un aicina izveidot Lauku pakta pārvaldības modeli, kas ietvertu gan pašvaldības, gan vietējos uzņēmumus – gan privātos, gan bezpeļņas uzņēmumus –, kuri sadarbotos ar vietējo demokrātisko un sociālo partneru struktūru, lai nodrošinātu, ka vietējo iedzīvotāju viedokļi tiek sadzirdēti un ka ilgtermiņa redzējumu var sekmīgi īstenot. |
| --- | --- |

7.12.

| 7.13. | Attiecībā uz Eiropas zaļo kursu EESK aicina izveidot spēcīgas pārvaldības struktūras, lai Eiropas zaļā kursa pasākumu izstrādē iesaistītu visas ieinteresētās personas, tostarp






  — | izveidot Eiropas Klimata pakta ieinteresēto personu platformu, kurā darbotos visu līmeņu klimata jomas dalībnieki, |
| --- | --- | --- |

7.13.

—

izveidot Eiropas Klimata pakta ieinteresēto personu platformu, kurā darbotos visu līmeņu klimata jomas dalībnieki,

| — | izveidot ES klimata finanšu forumu, lai stimulētu piekļuvi finansēm un novērstu šķēršļus, |
| --- | --- |

—

izveidot ES klimata finanšu forumu, lai stimulētu piekļuvi finansēm un novērstu šķēršļus,

| — | garantēt pašreizējo Eiropas sociālā dialoga struktūru pienācīgu iesaisti, |
| --- | --- |

—

garantēt pašreizējo Eiropas sociālā dialoga struktūru pienācīgu iesaisti,

| — | mudināt dalībvalstis nacionālo un reģionālo taisnīgas pārkārtošanās plānu sagatavošanā iesaistīt reģionālās pašvaldības, sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, |
| --- | --- |

—

mudināt dalībvalstis nacionālo un reģionālo taisnīgas pārkārtošanās plānu sagatavošanā iesaistīt reģionālās pašvaldības, sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas,

| — | lietišķāk iesaistīt jauniešus lēmumu pieņemšanas procesā par ilgtspēju un iekļaut jaunatnes delegātu oficiālajā ES delegācijā COP sanāksmēs, |
| --- | --- |

—

lietišķāk iesaistīt jauniešus lēmumu pieņemšanas procesā par ilgtspēju un iekļaut jaunatnes delegātu oficiālajā ES delegācijā COP sanāksmēs,

| — | paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” struktūras ziņā sasaistīt ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, |
| --- | --- |

—

paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” struktūras ziņā sasaistīt ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem,

| — | turpināt izmantot panākumus, kas gūti kopīgā EK/EESK darbā ar Eiropas aprites ekonomikas ieinteresēto personu platformu. |
| --- | --- |

—

turpināt izmantot panākumus, kas gūti kopīgā EK/EESK darbā ar Eiropas aprites ekonomikas ieinteresēto personu platformu.

| 7.14. | ES iestādēm būtu arī jāatzīst pilsoniskās sabiedrības svarīgā loma pamattiesību un tiesiskuma kultūras izplatīšanā un jāveicina tās līdzdalība pienācīgas ES vērtību un principu izplatīšanas veicināšanā. Attiecīgi ir jāstiprina pilsoniskās sabiedrības loma tiesiskuma pārskatīšanas ciklā, tostarp ar ieinteresēto personu forumu. |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | Turklāt EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt pilsoniskās sabiedrības pārstāvju, tostarp sociālo partneru, patērētāju organizāciju un citu ieinteresēto personu iesaistīšanu digitālās desmitgades politikas programmas un attiecīgo nacionālo ceļvežu izstrādē, īstenošanā un uzraudzībā. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.16. | EESK aicina Eiropas Komisiju labāku regulējumu saglabāt kā prioritāti un mudina Komisiju, visus tās dienestus un ES likumdevējus konsekventi padziļināt un attīstīt visus ES labāka regulējuma sistēmas aspektus, turklāt savā darbā sistemātiski izmantojot labāka regulējuma nodrošināšanas instrumentus un pamatnostādnes. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | EESK uzsver, ka ikviens tiesību akta priekšlikums Komisijai automātiski būtu jāpamato ar pilnībā izstrādātu ietekmes novērtējumu. Komisijai būtu jāveic arī pienācīgs visu turpmāko stratēģiju ietekmes novērtējums, lai agrīnā posmā noteiktu ietekmi un labāk paredzētu atsevišķu iniciatīvu kopīgo ietekmi. |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | EESK uzsver, ka labāka regulējuma instrumentiem arī turpmāk jābūt politiski neitrāliem un skaidri nodalītiem no politisko lēmumu pieņemšanas, kas jāatstāj izraudzīto un leģitīmo politisko struktūru pārziņā.
  Sabiedriskās apspriešanas procedūrās, kas saistītas ar EK priekšlikumiem, jāpievērš uzmanība dažādu ieinteresēto personu ieguldījuma nodrošināšanai un līdzsvarošanai. Tādēļ ir jāpārskata metodika, lai ES un valstu līmenī labāk sasniegtu pilsoniskās sabiedrības organizācijas. EESK uzsver, ka visos politikas veidošanas posmos, tostarp īstenošanas un novērtēšanas posmā, tiešsaistes procedūras ir jāpapildina ar strukturētu dialogu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |
| --- | --- |

7.18.

Sabiedriskās apspriešanas procedūrās, kas saistītas ar EK priekšlikumiem, jāpievērš uzmanība dažādu ieinteresēto personu ieguldījuma nodrošināšanai un līdzsvarošanai. Tādēļ ir jāpārskata metodika, lai ES un valstu līmenī labāk sasniegtu pilsoniskās sabiedrības organizācijas. EESK uzsver, ka visos politikas veidošanas posmos, tostarp īstenošanas un novērtēšanas posmā, tiešsaistes procedūras ir jāpapildina ar strukturētu dialogu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

| 7.19. | EESK aicina Komisiju un jo īpaši Kopīgo pētniecības centru pilnībā iesaistīt EESK savā prognozēšanas ciklā un tai palīdzēt izvērtēt pašreizējos prognozēšanas pasākumus, ko veic pilsoniskās sabiedrības organizācijas, arodbiedrības un uzņēmumu apvienības. |
| --- | --- |

7.19.

| 7.20. | Komiteja arī aicina pastāvīgi stiprināt sadarbību dažādu iniciatīvu ex post novērtēšanā. |
| --- | --- |

7.20.

| 7.21. | Gan pandēmija, gan pašreizējais karš Ukrainā ir pierādījuši, cik steidzami ir vajadzīga turpmāka rīcība valsts un Eiropas līmenī, lai aizsargātu brīvus un plurālistiskus medijus un kvalitatīvu neatkarīgu žurnālistiku. |
| --- | --- |

7.21.

Briselē, 2022. gada 14. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  OV C 290, 29.7.2022., 35. lpp.

1

(2)  EESK rezolūcija “Karš Ukrainā un tā ekonomiskā, sociālā un vidiskā ietekme” (OV C 290, 29.7.2022., 1. lpp.).

2

(3)  EESK rezolūcija “Karš Ukrainā un tā ekonomiskā, sociālā un vidiskā ietekme” (OV C 290, 29.7.2022., 1. lpp.).

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_1511

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/publications/key-documents-repowereu_en

5

(6)  EESk atzinums “REPowerEU: Vienota Eiropas rīcība cenas ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai” (OV C 323, 26.8.2022., 123. lpp.).

6

REPowerEU

(7)  Starpsavienojums jau ir ES mērķis (vismaz 15 % līdz 2030. gadam, tomēr dažas valstis šajā ziņā krietni atpaliek) https://energy.ec.europa.eu/topics/infrastructure/electricity-interconnection-targets_en.

7

(8)  Komisijas dokuments par “enerģijas salām” https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/MEMO_18_4622.

8

(9)  ACER galīgais novērtējums par ES elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgus struktūru.

9

ACER

(10)  Eiropas pagaidu atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE).

10

SURE

(11)  Sk., piemēram, Business Journey on the Single Market: Practical Obstructions and Barriers, SWD(2020) 54 final, Brisele, 10.3.2020.

11

Business Journey on the Single Market: Practical Obstructions and Barriers

(12)  OV C 290, 29.7.2022., 1. lpp.

12

---

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 571. plenārsesija – notiks tikai un vienīgi klātienē, 13.7.2022.–14.7.2022.

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/15

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Nodokļu uzlikšana pārrobežu tāldarbiniekiem un viņu darba devējiem”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 443/02)

| Ziņotājs: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Krister ANDERSSON

| Pilnsapulces lēmums | 20.1.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 1.7.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 195/0/2 |

Pilnsapulces lēmums

20.1.2022.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

1.7.2022.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

195/0/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) izprot īpašās problēmas, ko pārrobežu tāldarba pieaugums mūsdienās rada starptautiskajai nodokļu sistēmai. Tas īpaši sakāms par darba samaksas un uzņēmumu peļņas aplikšanu ar nodokli. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK piekrīt Eiropas Komisijai, ka pārrobežu tāldarba veicēji varētu saskarties ar dubultiem nodokļiem, kas tiek uzlikti viņu ienākumiem, un tādēļ varētu sākties ilgstoši un dārgi strīdi starp darba ņēmējiem un dalībvalstu nodokļu iestādēm. Atkarībā no attiecīgās valsts nodokļu režīma, ko piemēro ārvalstīs gūtiem ienākumiem, darba ņēmējiem arī varētu nākties iesniegt divas atsevišķas nodokļu deklarācijas, iespējams, dažādos laikos, jo dalībvalstīs ir spēkā atšķirīgi nodokļu deklarācijas iesniegšanas termiņi. Atbilstības nodrošināšanas slogs rada šķēršļus efektīvam vienotajam tirgum. Parakstot divpusējus nodokļu nolīgumus, dalībvalstīm būtu jāpievērš pienācīga uzmanība šķēršļiem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Saistībā ar uzņēmumu peļņas aplikšanu ar nodokli jānorāda, ka starptautisku tāldarbinieku dēļ uzņēmumam var netīši tikt izveidota pastāvīga darījumdarbības vieta citā valstī. Ja pastāvīga darījumdarbības vieta tiktu izveidota citā valstī, uzņēmums būtu spiests precīzi sadalīt savus uzņēmuma ienākumus starp abām vietām, un tādējādi uz to attiektos atšķirīgi deklarēšanas pienākumi un nodokļu saistības. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē pagaidu nodokļu pasākumus, ko dalībvalstis veica pandēmijas kulminācijas laikā, un ESAO norādījumus pandēmijas laikā. Šie pasākumi deva iespēju pārrobežu darba ņēmējiem un darba devējiem turpināt uzņēmējdarbību un nodrošināt, ka nedz vieni, nedz otri nesaskaras ar nodokļu dubultu uzlikšanu un ka uzņēmumi svarīgā laikā var atbalstīt ES ekonomiku un darba ņēmējus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzsver, cik svarīgi ir turpināt nodokļu sistēmu atjaunināšanu, lai tās atbilstu mūsdienu darba vides vajadzībām. Starptautiskā uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma nesen tika pārskatīta, vienojoties par ESAO/ G20 Iekļaujošo satvaru, proti, nodokļu tiesību aktu kopumu, ko veido divi pīlāri. Ja arvien vairāk darba ņēmēju tiks nodarbināti tāldarbā, iespējams, ka būs jāpārskata arī starptautiskie nodokļu noteikumi attiecībā uz privātpersonām. Īpaši jānorāda, ka noteikumiem ir jābūt viegli izpildāmiem. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata: ir svarīgi, lai nodokļu noteikumi attiecībā uz pārrobežu tāldarbu nodrošinātu, ka gan darba ņēmēji, gan darba devēji nesaskaras ar dubultu aplikšanu ar nodokļiem vai netīšu nodokļu neuzlikšanu. Cenšoties nodrošināt, ka visu lielumu uzņēmumi var piedāvāt tāldarba iespējas, ir svarīgi atcelt vai vismaz līdz minimumam samazināt administratīvos pienākumus, kas saistīti ar pārrobežu tāldarbinieku aplikšanu ar nodokļiem. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Tā kā EESK atzīst, ka valstīm ir tiesības lemt, vai būtu jāiekasē nodokļi savās valstīs un kādām jābūt to likmēm, par principiem attiecībā uz pārrobežu tāldarba aplikšanu ar nodokļiem būtu vēlams vienoties globālajā līmenī. Tomēr, ņemot vērā ES iekšējo mobilitāti, kas saistīta ar pārvietošanās brīvību vienotajā tirgū, pirms tiek rasts globāls risinājums ir pamats risināt šo jautājumu ES līmenī. Ir iespējamas dažādas pieejas, taču ir svarīgi panākt augstu koordinācijas līmeni Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzsver, ka noteikumiem, kas jāievēro gan darba ņēmējiem, gan darba devējiem, vajadzētu būt vienkāršiem. Viena iespēja būtu, ka dalībvalstis piekrīt uzlikt nodokli darba ņēmējam tikai tad, ja valstī nostrādāto darba dienu skaits pārsniedz 96 dienas kalendārajā gadā. EESK norāda, ka ESAO/ Iekļaujošās struktūras darbā nodokļu jomā tiek izmantots Daudzpusējs instruments (MLI), kas atvieglo jauno nodokļu noteikumu savlaicīgu ieviešanu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK mudina Eiropas Komisiju apsvērt, vai būtu iespējams izveidot vienas pieturas aģentūru, kā tas ir PVN jomā. Tā prasītu darba devējiem ziņot par dienu skaitu, ko tāldarbinieki nostrādājuši savā dzīvesvietas valstī un valstī, kurā atrodas darba devējs. Izmantojot šo informāciju, nodokļu iestādes varētu novērtēt, kurā valstī ienākumi būtu apliekami ar nodokli vai kāda ienākumu daļa būtu apliekama ar nodokli katrā valstī. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Vienas pieturas aģentūras sistēma pārrobežu tāldarbiniekiem var būt pirmais solis, lai izveidotu infrastruktūru, kas dotu darba ņēmējiem un darba devējiem iespēju samazināt nodokļu strīdus starp dalībvalstīm un vienlaikus nodrošinātu nodokļu pareizu uzlikšanu, neprasot personai deklarēt ienākumus vairākās valstīs. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Pamatinformācija

| 2.1. | Covid-19 pandēmija vēl nepieredzētā veidā mainījusi darba ņēmēju un uzņēmumu dzīvi. Viena no izplatītākajām attīstības tendencēm Covid-19 pandēmijas laikā ir tāldarba pieaugums, jo noteikti ceļošanas ierobežojumi un valdības ierobežojušas darbinieku skaitu birojos, lai samazinātu Covid-19 vīrusa izplatīšanos (1). Uzņēmumi un darba ņēmēji pielika lielas pūles, lai digitalizētu savu ikdienas darbību (piemēram, tiešsaistes sanāksmju rīkus) un lai atvieglotu darba ņēmēju darbu no mājām. Tas deva uzņēmumiem iespēju turpināt (vajadzīgo) preču un pakalpojumu nodrošināšanu klientiem un tādā veidā atbalstīt ES ekonomiku, nodarbinātību, tirdzniecību un ekonomikas izaugsmi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tā kā saīsinās ceļā pavadītais laiks, tāldarbs nozīmē lielāku elastību, kas var samazināt darba ņēmēju stresu un uzlabot darba un privātās dzīves līdzsvaru (2). Turklāt tāldarba pieaugums var sekmēt ES centienus panākt oglekļneitralitāti. Tā kā lielu daļu ES emisiju rada transports, tāldarba pieaugums varētu mazināt oglekļa emisiju apmēru un satiksmes sastrēgumus (3). Pārejot uz tāldarbu, biroja telpu pieprasījums, visticamāk, saruks, un līdz ar to samazināsies izmaksas, ko rada biroju ēku (piemēram, siltumapgādes un aukstumapgādes) emisijas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Mēs virzāmies uz laikmetu “pēc Covid-19” ar augstiem vakcinācijas rādītājiem visā Eiropas Savienībā, un prognozes liecina, ka daļa darba ņēmēju atgriezīsies savos birojos, taču ir maz ticams, ka tāldarba pieauguma tendence tiks pilnībā pavērsta pretējā virzienā. Eurofound 2021. gada martā rīkotā aptaujā 46 % ES darba ņēmēju pauda vēlmi arī turpmāk “katru dienu” vai “vairākas reizes nedēļā” strādāt no mājām, kad pandēmija beigsies (4). Tāpēc varam prognozēt, ka arī tāldarbs kļūs par mūsu darba kultūras daļu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pārrobežu tāldarba pieaugums rada problēmas mūsdienu nodokļu sistēmām. Pārrobežu darbs nav jauna parādība, taču darba ņēmēja spēja strādāt tāldarbā no savas dzīvesvietas citā valstī rada problēmas saistībā ar starptautiskajiem nodokļu noteikumiem, it īpaši, ja darba ņēmējs ievērojamu daļu no darba dienu skaita strādā savā dzīvesvietas valstī vai trešā valstī, nevis tradicionālajā darba vietā. Tas it īpaši attiecas uz darba samaksas un uzņēmumu peļņas aplikšanu ar nodokli. Šādi gadījumi īpaši var rasties noteiktos “karstajos punktos”, proti, reģionos, kas ģeogrāfiski atrodas tuvu citām dalībvalstīm, un telekonferenču rīku plašāka izmantošana un izstrāde, ļoti iespējams, vēl vairāk palielinās šādu gadījumu skaitu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Runājot par darba samaksas aplikšanu ar nodokli, jānorāda, ka darba ņēmējus, kuri dzīvo vienā dalībvalstī (rezidences jurisdikcijā), bet strādā uzņēmumā, kas atrodas citā (izcelsmes jurisdikcijā), var aplikt ar dubultu nodokli, jo abās jurisdikcijās ienākumus apliek ar nodokli. Lai to nepieļautu, valstis ir noslēgušas divpusējus nolīgumus par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu, bieži vien ievērojot ESAO Paraugkonvenciju par nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam. ESAO Paraugkonvencijā noteikts vispārējs princips, ka ienākumi no nodarbinātības jāapliek ar nodokli tikai rezidences jurisdikcijā. Tomēr, ja darbs tiek veikts citā valstī (t. i., izcelsmes valstī), ienākumu izcelsmes valsts var aplikt ar nodokli ienākumus, kas attiecināmi uz šajā valstī nostrādātajām dienām, ar nosacījumu, ka darbinieks gada laikā vismaz 183 dienas pavada izcelsmes valstī vai ka darba devējs atlīdzību maksā izcelsmes valstī vai ka atlīdzību sedz darba devēja pastāvīga darījumdarbības vieta izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ESAO Paraugkonvencijā paredzēts, ka darba ņēmējam, kurš dzīvo valstī, kas nav viņa parastā darbības valsts, tiesības aplikt ar nodokli ienākumus no darba tiks pirmajā dienā proporcionāli sadalītas starp rezidences jurisdikciju un izcelsmes jurisdikciju. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Lai nepieļautu pārrobežu darba ņēmēju ienākumu tūlītēju sadali un tā kā ESAO modelis ir paraugs, kas dalībvalstīm nav obligāti jāievēro, dažas valstis ir ieviesušas atšķirīgus noteikumus, piemēram, de minimis struktūras. Šajā gadījumā darba ņēmēja ienākumi tiek aplikti ar nodokli tikai rezidences valstī, ar nosacījumu, ka darba ņēmējs nepārsniedz noteiktu dienu skaitu, kad viņš neatrodas parastajā darbības vietā (5). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pandēmijas laikā veikto pasākumu, piemēram, īstenoto stingro karantīnas prasību un pārrobežu ceļošanas ierobežojumu dēļ, daudzi darba ņēmēji, it īpaši pārrobežu darba ņēmēji, bija spiesti strādāt tāldarbā savā rezidences valstī, kas nav viņu ierastā darbības valsts. Covid-19 pandēmijas dēļ daudzas dalībvalstis veica pagaidu pasākumus, lai nepieļautu, ka izcelsmes jurisdikcijas zaudē visas savas tiesības uzlikt nodokļus. Dalībvalstis vienojās par saprašanās memorandiem, saskaņā ar kuriem visas dienas, kas nostrādātas no mājām, tiks uzskatītas par darbību dalībvalstī, kurā parasti notiek darbs. Tas attieksies tikai uz darba ņēmējiem, kas nonākuši ārkārtas situācijā Covid-19 dēļ, nevis uz pārrobežu darba ņēmējiem, kuri jau pirms pandēmijas strādāja tāldarbā. Šie pagaidu pasākumi, domājams, pēc 2022. gada 30. jūnija netiks pagarināti un valstis atgriezīsies pie vispārējās ESAO Paraugkonvencijas vai de minimis struktūrām. ESAO arī publicēja norādījumus par “iestrēgušu darba ņēmēju” (darbinieku, kuri ilgu laiku ir iestrēguši izcelsmes jurisdikcijā ar Covid-19 saistītu ceļošanas ierobežojumu, karantīnas noteikumu un citu iemeslu dēļ) ienākumu aplikšanu ar nodokļiem (6). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Eiropas Komisija norāda (7), ka pārrobežu tāldarba veicēji varētu saskarties ar dubultiem nodokļiem, kas tiek uzlikti viņu ienākumiem, un tādēļ varētu sākties (ilgstoši, dārgi) strīdi starp darba ņēmējiem un dalībvalstīm. Atkarībā no attiecīgās valsts nodokļu režīma, ko piemēro ārvalstīs gūtiem ienākumiem, darba ņēmējiem arī varētu nākties iesniegt divas atsevišķas nodokļu deklarācijas, iespējams, dažādos laikos, jo dalībvalstīs ir spēkā atšķirīgi nodokļu deklarācijas iesniegšanas termiņi. Turklāt varētu rasties sarežģījumi, ja atsevišķi nodokļa izdevumi, kas nepieciešami ienākumu radīšanai, būtu precīzi jāsadala starp divām dalībvalstīm. Pārrobežu tāldarbinieks var arī zaudēt nodokļu atvieglojumus vai atlaides. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Nodokļu maksātājiem nerezidentiem, kuri ienākumus gūst divās vai vairākās dalībvalstīs, piemēram, mobilajiem darba ņēmējiem, sezonas darbiniekiem, sportistiem, māksliniekiem un pensionāriem, parasti nav tādu pašu iespēju kā nodokļu maksātājiem rezidentiem saņemt atvieglojumus, ņemot vērā viņu personiskos un ģimenes apstākļus. Saskaņā ar Schumacker nolēmumu (8) dalībvalstīm ir jāpiešķir šādi nodokļu atvieglojumi nerezidentiem, ja nodokļu maksātāji gūst “visus vai gandrīz visus” savus ienākumus šajā dalībvalstī. Lai piešķirtu šādus nodokļu atvieglojumus, dažas dalībvalstis piemēro robežvērtību 90 % apmērā no kopējiem ienākumiem, kas nopelnīti attiecīgajā dalībvalstī. Tas var ierobežot brīvu pārvietošanos, jo jebkuri ienākumi, kas pārsniedz 10 % no kopējiem ienākumiem citās dalībvalstīs, vismaz daļēji samazinās šādus nodokļu atvieglojumus, jo netiks sasniegta robežvērtība, kas vajadzīga, lai pilnībā izmantotu šādus nodokļu atvieglojumus. Dalībvalstīm būtu jāļauj ņemt vērā personiskos un ģimenes apstākļus, ja nerezidenti nopelna 75 % no nodokļu maksātāja ienākumiem izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Atbilstības nodrošināšanas slogs rada šķēršļus efektīvam vienotajam tirgum. Parakstot divpusējus nodokļu nolīgumus, dalībvalstīm būtu jāpievērš pienācīga uzmanība šķēršļiem. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Saistībā ar uzņēmumu peļņas aplikšanu ar nodokli jānorāda, ka starptautisku tāldarbinieku dēļ uzņēmumam var netīši tikt izveidota pastāvīga darījumdarbības vieta valstī, kas nav tā valsts. Ja pastāvīga darījumdarbības vieta tiktu izveidota citā valstī, uzņēmums būtu spiests precīzi sadalīt savus uzņēmuma ienākumus starp abām vietām, un tādējādi uz to attiektos atšķirīgi deklarēšanas pienākumi un nodokļu saistības. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Daudzi uzņēmumi, it īpaši MVU, kuriem nav starptautiskas struktūras, var nezināt, ka personāls, kas strādā no citas valsts, var tiem piešķirt funkcijas un saturu un tādējādi likt tiem uzņemties atbildību par peļņas sadali un prasībām ievērot transfertcenu noteikšanas noteikumus, kā arī ziņošanas prasības. Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, iespējams, nav nodokļu departamenta vai iespēju izmantot konsultantus, un to atbilstības nodrošināšanas izmaksas jau tagad ir ļoti augstas. Eiropas Komisijas pētījums liecina, ka ES un Apvienotās Karalistes uzņēmumi gadā tērē aptuveni 204 miljardus euro, lai izpildītu pienākumus, kas saistīti ar skaidrās naudas pārvadājumiem, PVN, algu nodokļiem un iemaksām, īpašuma un nekustamā īpašuma nodokļiem un vietējiem nodokļiem. Nodokļu saistību izpilde vidējam uzņēmumam katru gadu rada izmaksas 1,9 % apmērā no tā apgrozījuma (9). Vēl lielāks palielinājums var apdraudēt uzņēmumu dzīvotspēju. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Ņemot vērā bažas, ko rada pastāvīgas darījumdarbības vietas iespējamā un ar pārrobežu tāldarbu izskaidrojamā izveide, ESAO 2020. gada aprīlī un 2021. gada martā publicēja norādījumus par šo tematu (10). ESAO uzskatīja, ka darbinieku darba vietas ārkārtas un pagaidu maiņai nevajadzētu nozīmēt, ka darba devējs izveidojis jaunas pastāvīgas darījumdarbības vietas (11). Kopumā ESAO apgalvoja, ka daļu uzņēmuma uzņēmējdarbības var veikt tādā vietā kā privātpersonas mājas birojs, taču tāpēc nevajadzētu secināt, ka šī atrašanās vieta ir minētā uzņēmuma rīcībā tikai tāpēc, ka šo atrašanās vietu izmanto privātpersona (piemēram, darba ņēmējs), kas strādā uzņēmumā, un secināja, ka darba ņēmējam, kurš Covid-19 pandēmijas un sabiedrības veselības pasākumu dēļ ir spiests strādāt no mājām, nav pietiekamas pastāvīguma vai nepārtrauktības pakāpes, lai uzskatītu, ka viņa mājoklis ir pastāvīga darījumdarbības vieta, kas kalpo darba devējam. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Uzsverot Covid-19 ārkārtas raksturu, ESAO norādīja: ja darba ņēmēji pēc Covid-19 pandēmijas turpinās strādāt no mājām, tādējādi sasniedzot zināmu pastāvības vai nepārtrauktības pakāpi savā mājas birojā, tas ne vienmēr nozīmēs, ka radīta pastāvīga darījumdarbības vieta. ESAO norāda, ka šādos gadījumos būtu papildus jāanalizē konkrētie fakti un apstākļi. Kad runa ir par personām, kas ieņem vadošus amatus, nodokļu iestādes bieži apšauba, vai pastāvīga darījumdarbības vieta varētu būt izveidota. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK ļoti atzinīgi vērtē uzņēmumu un darba ņēmēju centienus izmantot digitālos rīkus, lai Covid-19 pandēmijas laikā varētu turpināt uzņēmējdarbību. Līdz šim nepieredzētie Covid-19 pandēmijas apstākļi un tās dēļ īstenotie sabiedrības veselības pasākumi piespieda uzņēmumus un darba ņēmējus pielāgot savu darba vidi, lai varētu turpināt uzņēmējdarbību un piegādāt preces un pakalpojumus un tādējādi atbalstīt ES ekonomiku, nodarbinātību un izaugsmi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tā kā tiešsaistes biroja rīku (piemēram, tiešsaistes sanāksmju programmatūras) pilnveide dos daļai darba ņēmēju arvien vairāk un vairāk iespēju veikt darbu no mājām ar augstāku vai līdzvērtīgu efektivitāti, varam prognozēt, ka Eiropas Savienībā pieaugs (pārrobežu) tāldarbinieku skaits. Likumdevējiem ir jāpielāgo spēkā esošie noteikumi jaunajai realitātei. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tāldarba iespējas var atšķirties atkarībā no nozares un darba pienākumiem, taču EESK uzskata, ka tāldarba pieaugums būtu iespējami jāatbalsta un jāveicina. Līdztekus lielākai elastībai, kas nozīmīga darba ņēmējiem, tāldarbs var arī sniegt labumu plašākai ES zaļā kursa programmai, jo mazāk cilvēku brauc uz darbu, tādējādi samazinot transporta emisijas un gaisa piesārņojumu. EESK atzīmē, ka šis temats ir īpaši svarīgs Eiropas Savienībai un darba ņēmēju pārvietošanās brīvībai vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK atzīmē īpašās problēmas, ko pārrobežu tāldarba pieaugums rada starptautiskajai nodokļu sistēmai. EESK norāda uz šķēršļiem, par kuriem pārrobežu darba situācijās darba ņēmēji ziņoja pat pirms pandēmijas (12). EESK atzinīgi vērtē pagaidu nodokļu pasākumus, ko dalībvalstis veica pandēmijas kulminācijas laikā, un ESAO norādījumus pandēmijas laikā. Šie pasākumi deva iespēju pārrobežu darba ņēmējiem un darba devējiem turpināt uzņēmējdarbību un nodrošināt, ka nedz vieni, nedz otri nesaskaras ar nodokļu dubultu uzlikšanu un ka uzņēmumi svarīgā laikā var atbalstīt ES ekonomiku un darba ņēmējus. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK tomēr uzsver, cik svarīgi ir turpināt nodokļu sistēmu atjaunināšanu, lai tās atbilstu mūsdienu darba vides vajadzībām. Ir īpaši svarīgi, lai darba devēji, kas ievieš tāldarba režīmu, nodokļu šķēršļu dēļ netiktu atturēti pieņemt darbā darba ņēmējus no jurisdikcijas, kas nav darba devēja jurisdikcija. Nodokļu noteikumiem arī nevajadzētu būt par šķērsli darba ņēmējiem, kad viņi piesakās darbam pārrobežu situācijā. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK uzskata: ir svarīgi, lai nodokļu noteikumi attiecībā uz pārrobežu tāldarbu nodrošinātu, ka gan darba ņēmēji, gan darba devēji nesaskaras ar dubultu aplikšanu ar nodokļiem vai netīšu nodokļu neuzlikšanu. Cenšoties nodrošināt, ka visu lielumu uzņēmumi var piedāvāt tāldarba iespējas, ir svarīgi atcelt vai vismaz līdz minimumam samazināt administratīvos pienākumus, kas saistīti ar pārrobežu tāldarbinieku aplikšanu ar nodokļiem (13). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Starptautiskā uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma nesen tika pārskatīta, vienojoties par ESAO Iekļaujošo satvaru, proti, nodokļu tiesību aktu kopumu, ko veido divi pīlāri. Ja arvien vairāk darba ņēmēju tiks nodarbināti tāldarbā, iespējams, ka būs jāpārskata arī starptautiskie nodokļu noteikumi attiecībā uz privātpersonām. Īpaši jānorāda, ka noteikumiem ir jābūt viegli izpildāmiem. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija par šo tematu sākusi debates gan ar dalībvalstīm, gan ar Labas nodokļu pārvaldības platformas dalībniekiem, lai atjauninātu nodokļu sistēmas, kam būtu jāatbilst mūsdienu darba videi, kurai raksturīgs tāldarba pieaugums. EESK norāda uz iepriekš notikušajām debatēm saistībā ar paziņojumu par pārrobežu nodokļu šķēršļu novēršanu ES pilsoņiem un Eiropas Komisijas ekspertu grupas ziņojumu “Veidi, kā likvidēt pārrobežu nodokļu šķēršļus, ar kuriem saskaras personas Eiropas Savienībā” (14). |
| --- | --- |

3.8.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Atzīstot, ka valstīm ir tiesības lemt, vai būtu jāiekasē nodokļi savās valstīs un kādām jābūt to likmēm, jānorāda, ka par principiem attiecībā uz pārrobežu tāldarba aplikšanu ar nodokļiem būtu vēlams vienoties pasaules līmenī. Tomēr, ņemot vērā ES iekšējo mobilitāti, kas saistīta ar pārvietošanās brīvību vienotajā tirgū, pirms tiek rasts globāls risinājums ir pamats risināt šo jautājumu ES līmenī. Dažādas pieejas ir iespējamas, taču ir svarīgi panākt ciešu koordināciju starp ES dalībvalstīm un, ja iespējams, ar trešām valstīm (Apvienoto Karalisti, Šveici, ...). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Noteikumiem, kas jāievēro gan darba ņēmējiem, gan darba devējiem, vajadzētu būt vienkāršiem. Viena no iespējām būtu šāda: dalībvalstis piekrīt uzlikt nodokli darba ņēmējam tikai tad, ja valstī nostrādāto darba dienu skaits pārsniedz 96 dienas kalendārajā gadā. EESK norāda, ka ESAO / Iekļaujošās struktūras darbā nodokļu jomā tiek izmantots Daudzpusējs instruments (MLI), kas atvieglo jauno nodokļu noteikumu savlaicīgu ieviešanu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Būtu pamatoti pieņemt tālejošus noteikumus, kas dotu iespēju veikt pārrobežu tāldarbu. Ja tiktu piemērots 183 dienu noteikums, darba ņēmēji iegūtu lielāku elastību un būtu lielāka iespēja sasniegt vidiskos mērķus. Ja dienu skaits tiek palielināts, pieaug arī vajadzība pēc zināmas standartizētas ziņošanas sistēmas un var būt nepieciešams izveidot sava veida kompensācijas mehānismu nodokļu ieņēmumu novirzīšanai starp valstīm (15). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK aicina Komisiju apsvērt, vai būtu iespējams izveidot vienas pieturas aģentūru, kā tas ir izdarīts PVN jomā (16). Tā prasītu darba devējiem ziņot par dienu skaitu, ko tāldarbinieki nostrādājuši savā rezidences valstī un valstī, kurā atrodas darba devējs. Izmantojot šo informāciju, nodokļu iestādes varētu novērtēt, kurā valstī ienākumi būtu apliekami ar nodokli vai kāda ienākumu daļa būtu apliekama ar nodokli katrā valstī. Šādu ieteikumu atbalstīja Eiropas Komisijas ekspertu grupa savā ziņojumā “Veidi, kā likvidēt pārrobežu nodokļu šķēršļus, ar kuriem saskaras personas Eiropas Savienībā” (17). Starpvalstu nodokļu ieņēmumu kompensācijas shēmu varētu saistīt ar informāciju, kas tiek sniegta vienas pieturas aģentūrai. Nodokļu maksātājam būtu jāsaskaras tikai ar vienu nodokļu administrāciju. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Darba devējam parasti ir jāietur nodokļi no darba ņēmēja darba samaksas. Savukārt sociālā nodrošinājuma iemaksas valsts pensiju shēmās un citiem sociāliem darba ņēmēju pabalstiem bieži maksā atsevišķi, bet balstoties uz darba ņēmēja ienākumiem (18). Administratīvo slogu varētu ievērojami samazināt, ja darba devēji šādas par darba ņēmējiem maksājamas iemaksas maksātu tādā veidā, ka vienas pieturas aģentūra piešķir līdzekļus attiecīgajai saņēmējvalstij. Lai šāda sistēma darbotos, būtu vajadzīga cieša sadarbība starp nodokļu iestādēm un elektroniska dokumentu iesniegšana. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK ir vairākkārt aicinājusi uz ciešāku sadarbību starp dalībvalstu nodokļu iestādēm. Šāda sadarbība vienkāršotu dzīvi parastajiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem un palielinātu iespējas efektīvāk apkarot krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Lai varētu apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, ir ļoti svarīgi atvieglot noteikumu ievērošanu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Vienas pieturas aģentūras sistēma pārrobežu tāldarbiniekiem var būt pirmais solis, lai izveidotu infrastruktūru, kas dotu darba ņēmējiem un darba devējiem iespēju samazināt nodokļu strīdus starp dalībvalstīm un vienlaikus nodrošinātu nodokļu pareizu uzlikšanu, neprasot personai deklarēt ienākumus vairākās valstīs. |
| --- | --- |

4.7.

Briselē, 2022. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Atzīstot darba līgumu, sociālā nodrošinājuma iemaksu, pensiju tiesību, (fiziskās un garīgās) veselības un drošības problēmu, ietekmes uz darba tirgus organizāciju, konkurētspēju utt. nozīmību, šā atzinuma uzmanības centrā ir tiešie darba ņēmēju un darba devēju nodokļi situācijā, kad darba ņēmējs ir nodarbināts uzņēmumā vienā valstī un vienlaikus ierobežotu darba laika daļu strādā no ārvalstīm, izmantojot tāldarba rīkus. Atzinumā nav apskatīti norīkotie darba ņēmēji, pārrobežu darba ņēmēji vai pašnodarbinātie, kas iesaistīti pārrobežu tirdzniecībā.

1

(2)  The impact of teleworking and digital work on workers and society.

2

The impact of teleworking and digital work on workers and society

(3)  The impact of teleworking and digital work on workers and society.

3

The impact of teleworking and digital work on workers and society

(4)  Eurofound:
  “Labour market change: Teleworkability and the COVID-19 crisis: a new digital divide?” Darba dokuments WPEF20020.

4

Eurofound:

“Labour market change: Teleworkability and the COVID-19 crisis: a new digital divide?”

(5)  Šīs struktūras aptver tāldarbu, kā arī apmācību un komandējumus.

5

(6)  Updated guidance on tax treaties and the impact of the COVID-19 pandemic, ESAO.

6

Updated guidance on tax treaties and the impact of the COVID-19 pandemic

(7)  Tax in an Increasingly Mobile Working Environment: Challenges and Opportunities, Komisijas ekspertu grupa “Labas nodokļu pārvaldības platforma”.

7

Tax in an Increasingly Mobile Working Environment: Challenges and Opportunities

(8)  Sk. Eiropas Kopienu Tiesas 1995. gada 14. februāra spriedumu lietā C-279/93 Schumacker.

8

Schumacker

(9)  Tax compliance costs for SMEs: an update and a complement: final report, 2022. g.

9

Tax compliance costs for SMEs: an update and a complement: final report

(10)  Updated guidance on tax treaties and the impact of the COVID-19 pandemic; OECD Secretariat analysis of tax treaties and the impact of the COVID-19 crisis.

10

Updated guidance on tax treaties and the impact of the COVID-19 pandemic

OECD Secretariat analysis of tax treaties and the impact of the COVID-19 crisis

(11)  OECD Secretariat analysis of tax treaties and the impact of the COVID-19 crisis.

11

OECD Secretariat analysis of tax treaties and the impact of the COVID-19 crisis

(12)  Skatīt Komisijas paziņojumu par pārrobežu nodokļu šķēršļu novēršanu ES pilsoņiem (COM(2010) 769 final), 4. lpp.: “ES pilsoņi, kas pārceļas uz citu valsti uz pastāvīgu dzīvi vai uz laiku, vai arī katru dienu šķērso robežu, lai dotos uz darbu, visvairāk sūdzas par grūtībām no citu valstu nodokļu iestādēm iegūt pabalstus, nodokļu atvieglojumus un nodokļu atlaides”. Viņi bieži sūdzas arī par augstākām progresīvā nodokļa likmēm, kas tiek piemērotas nerezidentiem, un arī par augstākiem nodokļiem ārvalstīs gūtajiem ienākumiem. Bieži tiek minētas arī problēmas saistībā ar dubultu aplikšanu ar nodokļiem, kas rodas no domstarpībām par rezidences valsti, un pieejamā nodokļa kredīta apjoma ierobežojumi, ko regulē divpusējie nolīgumi par dubultu neaplikšanu ar nodokļiem, kā arī, atsevišķos gadījumos, šādu nolīgumu neesamība.”

12

(13)  Darba ņēmēji, kuri pēc pandēmijas pastāvīgi dzīvo citā ES valstī, kas nav uzņēmuma atrašanās vieta, un strādā attālināti, saskarsies ar daudziem jautājumiem: kura sociālā nodrošinājuma sistēma būs piemērojama; kurai nodokļu iestādei darba devējam būs jāmaksā nodokļi par viņu ienākumiem; vai darba devējs varēs turpināt nodokļa ieturēšanu; vai darba attiecības būs jāreģistrē kompetentajos nodarbinātības dienestos darba ņēmēja jaunajā rezidences valstī; kādi darba tiesību akti tiks piemēroti darba attiecībām utt.

13

(14)  Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU.

14

Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU

(15)  Kompensācijas shēma, kas izstrādāta starptautisko uzņēmumu ienākuma nodokļiem, paredz daļu no ļoti ienesīgu uzņēmumu peļņas piešķirt pārdošanas valstij (A summa 1. pīlārā). Svarīgi, lai visas starpvalstu kompensācijas shēmas, kas saistītas ar pārrobežu tāldarbu, būtu iespējami vienkāršākas. Galvenajiem rādītājiem, kas jāņem vērā, vajadzētu būt dienu skaitam un gūtajiem ienākumiem.

15

(16)  ES ieviesa mini vienas pieturas aģentūru PVN jomā (MOSS), lai atvieglotu slogu uzņēmumiem, kas pārdod preces patērētājiem citās ES dalībvalstīs. Vienas pieturas aģentūras dod uzņēmumiem iespēju iesniegt vienu PVN deklarāciju, kurā deklarēti pārdevumi vairākās ES dalībvalstīs, un nereģistrēties kā PVN maksātājam katrā valstī.

16

MOSS

(17)  Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU.

17

Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU

(18)  EESK atzīst, ka ir jāpievēršas arī ietekmei uz pabalstiem, piemēram, pensijām u. c., ja sociālā nodrošinājuma iemaksas tiek sadalītas starp valstīm. Tas varētu būt EESK turpmākā darba temats.

18

---

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/22

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Digitālā identitāte, datu suverenitāte un taisnīgas virzības uz digitālo pārkārtošanos nodrošināšana informācijas sabiedrības locekļiem”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 443/03)

| Ziņotājs: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Dumitru FORNEA

| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts
  Pašiniciatīvas atzinums |
| --- | --- |
| Pilnsapulces lēmums | 20.1.2022. |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 21.6.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 179/1/3 |

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Pilnsapulces lēmums

20.1.2022.

Atbildīgā specializēta nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

21.6.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

179/1/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Tehnoloģiju attīstība un digitālo tehnoloģiju, biotehnoloģiju un elektronisko sakaru sistēmu attīstība ir radījusi lielas iespējas konsolidēt ekonomiski labklājīgu, iekļaujošāku un taisnīgāku sabiedrību. Vienlaikus ir radušies vairāki bīstami draudi cilvēcei. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Lai saglabātu cilvēces drošību un sociālo struktūru, kas nepieciešama, lai katrs indivīds uz šīs planētas dzīvotu pilnvērtīgu dzīvi, mums ir jānodrošina, lai jaunie pārvaldības instrumenti, kuru izmantošanu diktē digitālā un rūpnieciskā revolūcija, nebūtu apspiedoši un nepadarītu indivīdu ikdienas dzīvi atkarīgu no obligātas iekļaušanās nedemokrātiskā veidā kontrolētās digitālajās tehnoloģiskajās sistēmās. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Publiskās iestādes ir neaizsargātas pret nevalstiskiem dalībniekiem, kam ir tieša piekļuve zināšanām, patentiem, tehnoloģijām un ieguldījumu fondiem. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka Eiropas tehnoloģiskā suverenitāte ir jāiekļauj, izstrādājot visu turpmāko politiku, un ka tiesību akti ir jāpapildina ar skaidriem un pilnībā piemērojamiem noteikumiem un kopīgiem standartiem visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tehnoloģiju attīstība ietekmē daudzu iedzīvotāju tiesības un brīvības. Komiteja prasa, lai visās nozarēs, kas izmanto persondatus un biogrāfijas datus, tiktu skaidri noteikts regulējums, pilnībā ievērojot pamata cilvēktiesības. Komiteja aicina attiecīgi grozīt Vispārīgo datu aizsardzības regulu (VDAR). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK ir pārliecināta, ka digitālajai identitātei, digitālajiem maksāšanas līdzekļiem un iekļaušanai virtuālās un papildinātās realitātes platformās arī turpmāk ir jābūt instrumentiem, kas tikai papildina fizisko eksistenci, kādu pazinām pirms šo tehnoloģiju ieviešanas, un tie nedrīkst pilnībā un ar varu aizstāt citus eksistenciālos modeļus, kurus cilvēki ir izveidojuši un pilnveidojuši tūkstošiem gadu ilgā pastāvēšanas laikā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK aicina izstrādāt skaidrus diskriminācijas novēršanas noteikumus visos turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos par digitālo identitāti un pilnībā iebilst pret tādas sistēmas ieviešanu, kurā Eiropas iedzīvotāji tiktu stingri uzraudzīti un izsekoti un/vai tiktu uzraudzīta viņu darbība un uzvedība. Turklāt Komiteja uzskata, ka īstenošanas procesā ir pilnvērtīgi jāiesaista organizētā pilsoniskā sabiedrība. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK ir secinājusi, ka ikviena iniciatīva, kas vērsta uz cilvēku integrēšanu Eiropas digitālās identitātes sistēmā, būtu jābalsta uz ietekmes pētījumiem un visaptverošiem socioloģiskiem apsekojumiem. Galīgais lēmums būtu jāpieņem tikai pēc iedzīvotāju informēšanas un ar brīvi izteiktu piekrišanu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzskata, ka, īstenojot demokrātisku virzību uz taisnīgu digitālo sabiedrību, kas būtu pieņemama ES pilsoņiem, Eiropas Komisijai ir jāveic ietekmes novērtējumi par:






  — | nepārtraukto nepieciešamību pēc liela enerģijas daudzuma, lai uzturētu globālo tehnoloģisko infrastruktūru un atbalstītu nepārtrauktu un drošu piekļuvi digitālajai sistēmai, kuras mērķis ir pildīt cilvēku sabiedrības kritiskās un stratēģiskās funkcijas, |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

nepārtraukto nepieciešamību pēc liela enerģijas daudzuma, lai uzturētu globālo tehnoloģisko infrastruktūru un atbalstītu nepārtrauktu un drošu piekļuvi digitālajai sistēmai, kuras mērķis ir pildīt cilvēku sabiedrības kritiskās un stratēģiskās funkcijas,

| — | to, kā cilvēku mijiedarbības digitalizācija un automatizācija ietekmē dzīves kvalitāti un darba apstākļus, jo īpaši cilvēku attiecības, vientulības izplatības palielināšanos, garīgās veselības problēmas, kognitīvās un emocionālās inteliģences samazināšanos un paaugstinātu sociālās atsvešinātības risku, |
| --- | --- |

—

to, kā cilvēku mijiedarbības digitalizācija un automatizācija ietekmē dzīves kvalitāti un darba apstākļus, jo īpaši cilvēku attiecības, vientulības izplatības palielināšanos, garīgās veselības problēmas, kognitīvās un emocionālās inteliģences samazināšanos un paaugstinātu sociālās atsvešinātības risku,

| — | politiskajiem, ekonomiskajiem un sociālajiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai pielāgotu sabiedrību krasajām kvantitatīvajām pārmaiņām darba tirgū, |
| --- | --- |

—

politiskajiem, ekonomiskajiem un sociālajiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai pielāgotu sabiedrību krasajām kvantitatīvajām pārmaiņām darba tirgū,

| — | kiberdrošību, saistībā ar kuru ir palielinājusies hakeru darbību daudzveidība un sarežģītība, arī attiecībā uz lietu interneta paātrinātas attīstības apstākļiem, kas padara piekļuves protokolus neaizsargātus un caurlaidīgus. |
| --- | --- |

—

kiberdrošību, saistībā ar kuru ir palielinājusies hakeru darbību daudzveidība un sarežģītība, arī attiecībā uz lietu interneta paātrinātas attīstības apstākļiem, kas padara piekļuves protokolus neaizsargātus un caurlaidīgus.

| 1.9. | EESK secina, ka datu drošībai nevajadzētu būt apspriežamai, un pauž nožēlu, ka nākotnes Eiropas digitālā maka drošība nav Komisijas tiesību akta priekšlikuma galvenā prioritāte. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK uzskata, ka visos ES tiesību aktu priekšlikumos par mākslīgo intelektu ir skaidri jāparedz pilnīga pārskatatbildība par iespējamiem darbības traucējumiem. Ir jāpanāk optimāls līdzsvars starp komercnoslēpumu neizpaušanu un pārredzamas un izsekojamas attīstības nodrošināšanu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komiteja bija pirmā Eiropas iestāde, kas aicināja izmantot pieeju “cilvēka īstenota procesa kontrole”, un atkārtoti uzsver, ka ir vajadzīgi vairāki kontroles līmeņi, lai to nodrošinātu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK pilnībā iebilst pret privātām sejas atpazīšanas datu bāzēm, izņemot noziegumu atklāšanas vajadzībām, un jebkāda veida sociālā novērtējuma sistēmām, jo tās ir pretrunā ES pamatvērtībām un tiesībām. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komiteja uzskata, ka ES iegūtie dati ir jāuzglabā ES teritorijā un jāaizsargā no jebkādas eksteritoriālas piekļuves. Turklāt EESK uzskata, ka gan attiecībā uz persondatiem, gan datiem, kas nav persondati, ir jāīsteno informēta piekrišana datu izmantošanai, un atkārtoti aicina šajā sakarā atjaunināt VDAR. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK raizējas par pieaugošajām dalībvalstu atšķirībām un par neaizsargāto grupu nepietiekamo aizsardzību. Komiteja vēlreiz aicina veidot tādu ES, kas atbalstītu digitālo iekļaušanu tā, lai neviens netiktu atstāts novārtā. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš vecākai paaudzei. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komiteja aicina izveidot spēcīgu Eiropas digitālās izglītības sistēmu, kas spētu sagatavot darbaspēku tehnoloģiskajiem izaicinājumiem un palīdzēt tam iegūt kvalitatīvas darbvietas. Visās dalībvalstīs ir jāīsteno digitālās pratības programmas, kā arī mūžizglītības programmas, leksikas konsultācijas un praktiskā apmācība. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komiteja uzskata, ka ir būtiski iesaistīt darbiniekus digitālajā pārkārtošanā, lai viņi varētu izprast nākotnes riskus un iespējas un lai būtu iespējams nodot zināšanas un apgūt jaunas prasmes. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1. | Eiropas pilsoņi ir ieinteresēti digitālo tehnoloģiju risinājumu ieviešanā, lai vienkāršotu administratīvās procedūras, kas nepieciešamas darbam ar iestādēm vai ikdienas dzīvei sabiedrībā. Šā atzinuma mērķis ir uzlabot valsts un Eiropas līmeņa lēmumu pieņēmēju informētību par to, kādu potenciālo negatīvo ietekmi sabiedrībā organizētā pilsoniskā sabiedrība saskata saistītā ar digitālo tehnoloģiju paātrinātu ieviešanu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Covid-19 pandēmija ir paātrinājusi sabiedrības digitālo pārveidi un piespiedusi iedzīvotājus izmantot jaunās tehnoloģijas darbam, mācībām un citām ikdienas aktivitātēm. Uzņēmumiem un iedzīvotājiem tā ir devusi iespējas uzlabot digitālo vidi un panākt progresu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Digitālās identitātes plašās īstenošanas priekšrocības ir izsmeļoši skaidrotas dažādos Eiropas iestāžu un starptautisko organizāciju dokumentos. Šajā saistībā jaunākais dokuments ir 2021. gada 3. jūnijā publicētais priekšlikums par Eiropas digitālās identitātes regulējuma izveidi (1). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Eiropas Komisijas mērķis ir nodrošināt Eiropas digitālās identitātes satvaru, kura pamatā ir pašreizējās sistēmas pārskatīšana, lai 2030. gadā vismaz 80 % iedzīvotāju izmantotu digitālās identifikācijas risinājumu nolūkā piekļūt būtiskiem sabiedriskajiem pakalpojumiem (2). Valsts sektora iestādēm jābūt apgādātām ar nepieciešamajiem cilvēkresursiem un finanšu resursiem, lai tās varētu iekļaut un kontrolēt digitālo tehnoloģiju attīstību. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Apliecinot minēto, jānorāda, ka Eiropas Komisijas 2021. gadā publicētais Digitālās ekonomikas un sabiedrības indekss (DESI) (3) pierāda, ka 2020. gadā to cilvēku īpatsvars, kuriem ir vismaz digitālās pamatprasmes, bija 56 %. Tomēr lielai daļai ES iedzīvotāju vēl nav digitālo pamatprasmju, lai arī lielākajā daļā darbvietu šādas prasmes ir vajadzīgas. Daudzi iedzīvotāji apgalvo, ka viņiem ir digitālās prasmes, taču, vērtējot rūpīgāk, atklājas, ka pamatā tā ir tikai spēja vienkāršā veidā izmantot iespējas, ko piedāvā internets (satura pārlūkošana un sociālā tīklošanās) un Microsoft Office vai Mac OS programmatūra. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Runājot par mākslīgo intelektu, jānorāda uz Eiropas Investīciju bankas nesen publiskotu pētījumu (4), kas liecina, ka Eiropa joprojām atpaliek no citām pasaules ekonomikas lielvarām. Tajā ir minēts, ka ASV un Ķīna kopā veido vairāk nekā 80 % no 25 miljardiem EUR, kas gadā tiek veikti kā pašu kapitāla ieguldījumi mākslīgā intelekta un blokķēdes tehnoloģijās. ES ieguldījums ir tikai 7 %, un kopējā ieguldījumu starpība ir no 5 līdz 10 miljardiem EUR gadā. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisija ir ierosinājusi novērst šo plaisu un katru gadu ieguldīt 1 miljardu EUR mākslīgajā intelektā, kas būtu jāpapildina ar privātiem ieguldījumiem un dalībvalstu pašu resursiem. Mērķis ir nākamajā desmitgadē sasniegt 20 miljardu EUR ieguldījumu gadā (5). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Tehnoloģiju attīstība kopumā un digitālo tehnoloģiju, biotehnoloģiju un elektronisko sakaru sistēmu attīstība pēdējo divdesmit gadu laikā ir radījusi milzīgas pasaules mēroga iespējas konsolidēt ekonomiski labklājīgu, iekļaujošāku un taisnīgāku sabiedrību. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vienlaikus bez jauna sociālā līguma un šīm jaunajām un ārkārtīgi ietekmīgajām tehnoloģijām pielāgota tiesiskā regulējuma ir izveidojušies vairāki bīstami draudi cilvēcei (piemēram, darbvietu zaudēšana automatizācijas progresa un ieviešanas dēļ, privātuma pārkāpumi, algoritmiska neobjektivitāte sliktu datu dēļ, tirgus nestabilitāte utt.), jo īpaši ņemot vērā lielo globālo tehnoloģiju uzņēmumu pastāvīgos mēģinājumus uzspiest savus produktus un pakalpojumus, apejot spēkā esošo tiesību aktu kopumu starptautiskā un valstu līmenī, kas garantē cilvēka pamattiesības. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Starptautiskās un valstu pārvaldes iestādes ir neaizsargātas pret nevalstiskiem dalībniekiem, kam ir tieša piekļuve zināšanām, patentiem, tehnoloģijām un ieguldījumu fondiem, jo bieži vien šo iestāžu darbinieki nespēj pilnībā izprast jauno tehnoloģiju ietekmi uz iedzīvotāju un patērētāju tiesībām sabiedrībā. Komiteja ir pārliecināta, ka ES tehnoloģiskās suverenitātes apsvērumi ir jāiekļauj visās turpmākajās politikas izstrādēs. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK aicina precizēt tiesību aktus un papildināt ar skaidriem un pilnībā piemērojamiem noteikumiem un kopīgiem standartiem visās dalībvalstīs, tostarp ar pienākumiem, kas ar tiem ir saistīti, jo ar digitālo identitāti saistītās tehnoloģijas pārsvarā tiek pārvaldītas ar datoralgoritmiem un mākslīgo intelektu, ko nevar saukt pie atbildības par pieļautajām kļūdām. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ir jau daudz dokumentētu situāciju, kuras ir sīki izpētītas un pierāda, kā cilvēkus skar nepareizi datoralgoritmu un mākslīgā intelekta lēmumi un kā viņi tiek netaisnīgi nosodīti. Piemēram, lēmumu pieņēmējus drošības un policijas spēkos maldina nepareizi rezultāti, ko dod datoralgoritmi, piemēram, mākslīgais intelekts, sejas atpazīšana, mašīnmācīšanās, datu analīze un prognozēšana, darba laika uzskaites tabulas un rezultāti u. c. Tas skar daudzu iedzīvotāju tiesības un brīvības. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tāpēc tiesību normām, kas tiks izstrādātas, lai aptvertu digitālās identitātes un ar to saistīto tehnoloģiju jomu, galvenokārt jābalstās uz pilnīgu pārredzamību, pareizu un pilnīgu informāciju lietotājiem un brīvu informētu piekrišanu, un tām jānodrošina pilnīga aizsardzība, kas novērš visas mobilo sakaru tīklu un to ierīču kibernētiskās ievainojamības utt. Šo iemeslu dēļ EESK pieprasa, lai visās nozarēs, kurās tiek izmantoti persondati un biometriskie dati, piemēram, digitālajā identitātē vai 5G mobilo sakaru tīklos, mākslīgajā intelektā utt., būtu skaidri noteikts regulējums un tiktu pilnībā ievērotas pamata cilvēktiesības. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Īpašas piezīmes

Digitālā identitāte

| 4.1. | Datu pārvaldība ir ļoti svarīga saistībā ar digitālās ID ieviešanu Eiropā, jo ir jānodrošina iedzīvotāju aizsardzība un jāaizsargā viņu privātums. Jānodrošina pilnīga atbilstība Vispārīgajai datu aizsardzības regulai (VDAR). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Eiropas pilsoņi ir visu ES īstenoto programmu un rīcībpolitikas jomu centrā. EESK atzinīgi vērtē un atbalsta Komisijas priekšlikumu par digitālo identitāti visiem eiropiešiem (6), kurā norādīts, ka izvēle par to, vai izmantot digitālo ID, ir jāizdara katram pašam. Tomēr Komiteja uzskata, ka nav pietiekami nopietni apsvērts jautājums par to, kādas sekas būs to iedzīvotāju izolētībai, kuri neizvēlēsies digitālo ID, un uzstāj, ka tiesības tikt aizmirstam un tiesības atslēgties ir nepārprotami jāīsteno ES tiesību aktos. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK aicina izstrādāt skaidrus diskriminācijas novēršanas noteikumus visos turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos šajā jomā. Neatkarīgi no iemesla, kādēļ iedzīvotāji var izvēlēties neizmantot šādu funkciju, proti, vai nu datu aizsardzības, vai anonimitātes, vai citu iemeslu dēļ, viņus nedrīkst nostādīt neizdevīgākā situācijā salīdzinājumā ar aktīviem lietotājiem vai marginalizēt. Persondatiem vienmēr jāpaliek attiecīgās personas īpašumā, savukārt cilvēktiesību aizsardzībai ir jābūt digitālās ID ieviešanas pamatā. Lai nodrošinātu datu aizsardzību un drošību, kā arī privātās dzīves neaizskaramību, Komiteja ierosina, ka ES pilsoņu digitālo identitāti katrā no dalībvalstīm varētu pārvaldīt valstij pakļauta sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas iestāde, kas atrastos valsts parlamenta demokrātiskā kontrolē. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Digitālā ID Eiropā būt jāievieš tā, lai patērētājiem nodrošinātu drošu un vienkāršu savienojamību. Tai cita starpā jānodrošina kvalitatīvāki dati un labāka sabiedrisko pakalpojumu sniegšana, mērķtiecīgākas valdības programmas un lielāka kredītu tirgus efektivitāte. EESK atbalsta šādu scenāriju. Tomēr Komiteja norāda, ka digitālās identifikācijas ieviešana rada virkni risku privātuma un datu aizsardzības jomā, un stingri iebilst pret tādas sistēmas ieviešanu, kurā Eiropas iedzīvotāji tiktu cieši uzraudzīti, izsekoti un/vai viņu darbība un uzvedība tiktu kontrolēta. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kiberdrošība ir svarīgs īstenošanas aspekts, jo pastāv augsts risks uzlauzt svarīgus persondatus un finanšu datus. EESK ar nepacietību gaida ierosinātā tiesību akta galīgo redakciju un dalībvalstu vienošanos par standartiem, tehniskajām specifikācijām un sadarbspējas aspektiem, kam būtu jāstājas spēkā līdz 2022. gada oktobrim. EESK uzskata, ka īstenošanas procesā pilnvērtīgi jāiesaista organizēta pilsoniskā sabiedrība, tostarp sociālie partneri, NVO un akadēmiskās aprindas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Krāpšana joprojām ir viens no lielākajiem riskiem, kas saistīts ar digitālās ID ieviešanu. Pikšķerēšanas ziņas, ko mūsdienās mēdzam saņemt mēs visi, tiks izplatītas vēl aktīvāk un vērstas pret visneaizsargātākajām grupām Eiropā. EESK uzskata, ka ar šo tematu saistītie drošības jautājumi nav rūpīgi kvantificēti, un pauž nožēlu par to, ka nākotnes digitālā maka drošība nav vissvarīgākais jautājums EK priekšlikumā, ar ko izveido Eiropas digitālās identitātes regulējumu. Citās pasaules daļās, kur tiek ieviestas līdzīgas sistēmas, ir notikusi sintētiska ID krāpšana, un ES būtu jāiepazīstas ar šīm problēmām un tās jārisina pirms ieviešanas. Tāpēc Komiteja uzskata, ka datu drošībai jābūt neapspriežamam jautājumam. |
| --- | --- |

4.6.

Mākslīgais intelekts

| 4.7. | Digitālajam vienotajam tirgum ir jāattīstās un jāvirzās uz priekšu mākslīgā intelekta jomā. Mākslīgais intelekts balstās uz algoritmiem, kas prasa milzīgu privātu datu un metadatu apjomu. Sabiedrībai ir jāgūst labums no tehnoloģiju attīstības un uz algoritmiem balstītas lietišķās zinātnes. Tomēr, ieviešot mākslīgā intelekta tehnoloģijas, ir jānodrošina, lai pastāvīgi marginalizētās kopienas spētu tikt galā ar programmām un lai netiktu palielinātas pašreizējās sociālās atšķirības. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESK bija pirmā Eiropas iestāde, kas aicināja izmantot pieeju “cilvēka īstenota procesa kontrole” darbā ar mākslīgā intelekta sistēmām (7). EESK vēlreiz apstiprina, ka ir ļoti svarīgi, lai tieši cilvēkam būtu galavārds un lai tieši cilvēks pilnībā kontrolētu lēmumu pieņemšanas procesus, kad runa ir par mašīnu attīstību. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Intelektuālā īpašuma aizsardzību var izmantot kā argumentu nepārredzamai mākslīgā intelekta attīstībai. EESK uzskata, ka ir jāpanāk pareizais līdzsvars starp komercnoslēpumu neizpaušanu un pārredzamas un izsekojamas attīstības nodrošināšanu. Turklāt pārskatatbildība par iespējamiem darbības traucējumiem ir skaidri jāparedz visos ES tiesību aktu priekšlikumos par mākslīgo intelektu, un atbildība jāuzņemas izstrādātājiem, kodētājiem, mākslīgā intelekta projektētājiem un likumīgajiem īpašniekiem. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komiteja uzskata, ka mākslīgā intelekta tehnoloģijas ir jāievieš sociāli ilgtspējīgā veidā, ņemot vērā cilvēktiesības, Eiropas vērtības, dzimumu līdztiesību, kultūras daudzveidību, nelabvēlīgā situācijā esošu grupu intereses un intelektuālā īpašuma tiesības. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Vajadzīgs turpmāks progress attiecībā uz VDAR regulu, lai nodrošinātu algoritmu pilnīgu atbilstību Eiropas tiesību aktiem un šo aktu ievērošanu, un Komiteja prasa izstrādāt kopīgus ētikas noteikumus, kas nodrošinātu brīvu piekļuvi algoritmu pirmkodiem. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Mākslīgais intelekts var veicināt klimata un vides mērķu sasniegšanu, tomēr ir jāņem vērā milzīgais enerģijas daudzums, kas tiek izmantots šo sistēmu darbināšanai, kā arī citas problēmas, kas ir saistītas ar ārējo izmaksu internalizāciju. EESK vēlas, lai tiktu uzlabota šī aspekta pārraudzība un aicina digitālos uzņēmumus panākt uzlabojumus oglekļa emisiju samazināšanas jomā. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Svarīgākajās nozarēs (piemēram, aizsardzības vai kiberdrošības jomā) ir jānodrošina cilvēku kontrole pār robotiem, un EESK aicina ES līmenī izstrādāt ļoti konkrētu sistēmu, kas to nodrošinātu. Turklāt vienmēr ir jābūt iespējamai cilvēka darbībai, lai izlabotu jebkuras automatizētas lēmumu pieņemšanas sistēmas izdarītās kļūdas. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EESK stingri iebilst pret privātām sejas atpazīšanas datu bāzēm, izņemot noziegumu atklāšanas vajadzībām, un pret jebkāda veida sociālā novērtējuma sistēmām, jo tas ir pretrunā ES pamatvērtībām un tiesībām. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Runājot par sociālajiem aspektiem, EESK pauž bažas par to, ka mākslīgā intelekta attīstībai būs milzīga ietekme uz darba tirgiem, kas, iespējams, izraisīs bezdarba krīzi. Turklāt tie var ietekmēt cilvēku uzvedību un izraisīt slinkumu un paviršību. |
| --- | --- |

4.15.

Lielie dati

| 4.16. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas 2022. gada februārī publicēto Datu aktu (8) un uzskata to par ētisku pamatu pārredzamai persondatu apstrādei tā, lai iedzīvotāji un uzņēmumi, kas šos datus rada, pilnībā kontrolētu apstrādi. Tas arī ļauj datus izmantot lielākam skaitam ieinteresēto personu un iedzīvotāju, sniedzot plašākas priekšrocības patērētājiem, uzņēmumiem un valsts sektora iestādēm, tādējādi nodrošinot taisnīgu, datos balstītu ekonomiku. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Liels datu apjoms pašreiz ir pieejams valsts sektora iestādēm un dažiem lieliem tehnoloģiju gigantiem, piemēram, Google, Facebook (Meta), TikTok vai Amazon. Diemžēl pašreiz no tā gūst labumu tikai neliels ieinteresēto personu skaits, un EESK raizējas par to, ka ES iegūtie dati tiek glabāti, apstrādāti un rada vērtību ārpus Eiropas (9). Komiteja uzskata, ka ES digitālo neatkarību būs grūti sasniegt, ja tai nebūs savu lielo Eiropas Savienības digitālo tehnoloģiju uzņēmumu, ja Eiropas dati netiks glabāti Eiropas Savienībā un ja šie dati netiks aizsargāti pret piekļuvi no vietām, kas atrodas ārpus tās teritorijas. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Lielo datu pārvaldībā vienmēr jāievēro cilvēktiesības, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (10) 21. pantā, jo īpaši ja lēmumu pieņemšanas procesā tiek izmantoti algoritmi. ES mākoņdatošanas pakalpojumu sniedzēji ir tikai neliela daļa no starptautiskā tirgus, kurā lielākoties dominē ASV uzņēmumi. Tas nostāda ES neizdevīgā stāvoklī un ierobežo ieguldījumu iespējas datu apstrādes tirgū. Tas arī mazina lielo uzņēmumu konkurētspēju un to iespējas augt un iegūt tirgus, kā arī neļauj MVU paplašināt savu darbību. Komiteja atzinīgi vērtē EK paziņojumu par konkurences politiku, kas ir piemērota jauniem izaicinājumiem (11), un digitālās pārveides nozīmi jaunā Eiropas Savienības konkurences regulējuma veidošanā. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Komiteja uzskata, ka informēta piekrišana par datu izmantošanu ir jāīsteno gan attiecībā uz persondatiem, gan datiem, kas nav persondati. Šajā saistībā EESK atkārtoti aicina pilnveidot Vispārējo datu aizsardzības regulu. |
| --- | --- |

4.19.

Taisnīga digitālā pārkārtošanās un digitālā pratība Eiropas Savienībā

| 4.20. | Komiteja norāda, ka darba tirgus mainās un arvien vairāk tautsaimniecības nozaru sūdzas par kvalificēta darbaspēka trūkumu. Tā arī norāda uz kvalifikācijas pazemināšanos un īpašas zinātības un kompetences trūkumu. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | EESK iepriekšējos atzinumos ir aicinājusi izveidot tādu Savienību, kas atbalsta digitālo iekļaušanu, nevienu neatstājot novārtā. Gadu gaitā atšķirības starp dalībvalstīm pieaug, un neaizsargātās grupas joprojām nav aizsargātas, īpaši vecākā paaudze, kas ir visapdraudētākā. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Komiteju uztrauc ES pastāvošā digitālā plaisa, un tā aicina visās dalībvalstīs koordinēti īstenot digitālās pratības programmas, kā arī nodrošināt, lai digitālā izglītība mūža garumā un atklātā pirmkoda risinājumi kā alternatīva komerciālajiem risinājumiem kļūtu par realitāti Eiropas Savienībā. Digitālo prasmju veidošana sākas ar leksikas skaidrojumiem un beidzas ar praktisko apmācību. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Darbinieku iesaistīšana digitālajā pārkārtošanā ir ļoti svarīga, lai viņi vienlaikus varētu izprast nākotnes riskus un iespējas. Lai mainītu darba vidi, ir jānodod zināšanas un jāapgūst jaunas prasmes, kā arī jāuzlabo darba apstākļi cilvēkiem, kuri strādā, izmantojot digitālās darba platformas. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | EESK aicina izveidot spēcīgu Eiropas digitālo izglītības sistēmu, kas spētu sagatavot darbaspēku tehnoloģiskiem izaicinājumiem un palīdzēt tam iegūt augstas kvalitātes darbvietas. Komiteja šajā saistībā atgādina par Eiropas sociālo partneru pamatnolīgumu par digitalizāciju. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Komiteja jau ir norādījusi, ka ir nepieciešamas spēcīgas zināšanas zinātnē, tehnoloģijā, inženierzinātnēs un matemātikā, kas ir jāturpina uzlabot (12). |
| --- | --- |

4.25.

Briselē, 2022. gada 14. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 910/2014 groza attiecībā uz Eiropas digitālās identitātes regulējuma izveidi (COM(2021) 281 final).

1

(2)  Digitālā identitāte visiem eiropiešiem.

2

(3)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi

3

(4)  EIB pētījums: Artificial intelligence, blockchain and the future of Europe: How disruptive technologies create opportunities for a green and digital economy.

4

Artificial intelligence, blockchain and the future of Europe: How disruptive technologies create opportunities for a green and digital economy

(5)  Eiropas Komisija: A European approach to artificial intelligence.

5

A European approach to artificial intelligence

(6)  Digitālā identitāte visiem eiropiešiem, COM(2021) 281 final.

6

(7)  OV C 288, 31.8.2017., 1. lpp.

7

(8)  Eiropas Komisija – Datu akts.

8

(9)  Eurostat ziņo, ka 2020. gadā tikai 36 % ES uzņēmumu izmantoja mākoņdatošanas pakalpojumus, lielākoties e-pastam un uzglabāšanai, un ka tika izmantoti tikai 19 % mākoņdatošanas uzņēmumu.

9

Eurostat

(10)  OV C 326, 26.10.2012., 391. lpp.

10

(11)  EK paziņojums par konkurences politikas piemērotību jauno problēmu risināšanai (COM(2021) 713 final).

11

(12)  OV C 14, 15.1.2020., 46. lpp., OV C 10, 11.1.2021., 40. lpp., OV C 228, 5.7.2019., 16. lpp., OV C 75, 10.3.2017., 6. lpp., OV C 374 16.9.2021., 11. lpp.

12

---

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/29

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Analīze par organizētas pilsoniskās sabiedrības lomu jaunajā Eiropas Savienības un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizācijas nolīgumā, tostarp par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu situāciju šajā kontekstā”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 443/04)

| Ziņotājs: | Carlos TRINDADE |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Carlos TRINDADE

| Pilnsapulces lēmums | 21.10.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ārējo attiecību specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 9.6.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/ pret/ atturas) | 170/0/1 |

Pilnsapulces lēmums

21.10.2021.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ārējo attiecību specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

9.6.2022.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/ pret/ atturas)

170/0/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) norāda, ka Eiropas Savienība (ES) jau sen ir pieņēmusi vērtību un mērķu satvaru, kas nosaka tās attiecības ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm; konkrēti šīs vērtības un mērķi ir šādi: demokrātija, laba pārvaldība un cilvēktiesības, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme un pienācīgas kvalitātes nodarbinātība, mobilitātes un migrācijas pārvēršana iespējās, cilvēces attīstība, vide un vēlme “apvienot spēkus globālā mērogā kopīgu interešu jomās”. Ņemot vērā attiecības ar kaimiņos esošajām trešām valstīm, šo satvaru papildina drošības mērķis. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atbalsta šo vērtību un mērķu satvaru, kas ir izveidojies, pateicoties starptautiskiem līgumiem, kas kopš 1960. gada ir noslēgti ar ĀKK valstīm, un ar kuru ES ir īstenojusi savas tirdzniecības un attīstības attiecības. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK kopumā atbalsta jauno nolīgumu un cer, ka puses to varēs ātri parakstīt; Komiteja atzinīgi vērtē lielo darbu un svarīgās saistības, ko puses ir uzņēmušās, kā atsauces sistēmu izmantojot Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Konkrēti EESK ļoti iesaka Komisijai panākt, lai attīstības sadarbības struktūra, kas ir jaunā nolīguma un ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) pamats, tiktu padziļināti apspriesta un tiktu pieņemti jauni lēmumi, ņemot vērā Covid-19 pieredzi (kas izceļ kritiskās veselības aprūpes infrastruktūras) un Ukrainā notiekošā kara ģeopolitiskās sekas (tostarp nodrošinātību ar pārtiku, enerģijas cenas un demokrātijas apdraudējumu). EESK uzsver, ka šie divi globālā mērogā būtiskie notikumi ir dziļi izmainījuši globālo ainavu, radījuši nepieciešamību pēc kompleksākām un straujākām atbildēm ĀKK valstīs, un tāpēc ir nepieciešama starptautiskā sadarbība, kas būtu pilnībā atšķirīga no pašreizējās. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK ar gandarījumu konstatē, ka jaunajā nolīgumā ir atzīta pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru nozīme, un atzinīgi vērtē to, ka parakstītājas puses ir apstiprinājušas šo atzīšanu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzsver un ļoti atzinīgi vērtē to, ka jaunajā nolīgumā gan pamatdaļā, gan katrā no reģionālajiem protokoliem vairākkārt ir norādīts (lai gan ar atšķirīgu formulējumu) uz to, cik svarīgi ir paredzēt oficiālus jeb institucionālus mehānismus pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai, informēšanai, uzklausīšanai un strukturētām konsultācijām ar to. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK norāda, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām un sociālajiem partneriem ir atšķirīgi institucionālie mehānismi, ar kuru palīdzību tie var oficiāli paust savu nostāju, priekšlikumus un kritiku. Svarīgi ir, lai pastāvētu tiesību aktos regulēti institucionāli mehānismi to formālo darbību veikšanai, kurās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas iesaistītas pilsoniskajā dialogā, un sociālie partneri, kas vada pilsonisko dialogu, neatkarīgi no to nosaukuma (ekonomikas, sociālās un kultūras komitejas, konsultatīvās padomes, forumi, platformas, pilsoniskās sabiedrības organizāciju tīkli, pastāvīgās konferences vai citas struktūras) piedalītos ar mērķi dot savu ieguldījumu publiskajās un demokrātiskajās debatēs. Šāda šo institucionālo mehānismu formalizēšana padara sabiedrību noturīgāku, jo veicina pilsoniskumu un aktivizē demokrātisko dzīvi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK konstatē, ka ES un ĀKK valstīs pilsoniskās sabiedrības organizāciju, sociālo partneru un institucionālo mehānismu darbība ir ļoti atšķirīga, jo pastāv ekonomiskas, sociālas, kultūras un politiskas atšķirības starp reģioniem, pašvaldībām un valstīm. ĀKK valstīs neoficiālā ekonomika ir būtiska realitāte, ko nevar apiet, un tā ir jāņem vērā pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru darbā, kā arī institucionālo mehānismu īstenošanā un darbībā, jo pretējā gadījumā sabiedrība negūs labumu no jaunā nolīguma rezultātiem. EESK uzskata, ka noteikti ir jārod risinājumi, kas ļautu pārvarēt pašreizējās grūtības, it īpaši tās, kas attiecas uz tehnisko spēju un finansiālo atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un sociālajiem partneriem. EESK uzskata, ka Eiropas Savienības un ĀKK valstu organizācijā pastāv labas prakses kopums, kas būtu jāapzina, lai to varētu atkārtot citās valstīs. ES un ĀKK koordinācijas komiteja ir viens no piemēriem, un tā spēj uzņemties šo uzdevumu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Attiecībā uz savu līdzdalību šajā procesā EESK ir sev izvirzījusi mērķi ieviest paredzētos institucionālos mehānismus un veicināt un atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālos partnerus ĀKK valstīs, atzīstot, ka šiem dalībniekiem ir vadošā loma ilgtspējīgas attīstības veicināšanā, jo īpaši saistībā ar ANO 17. ilgtspējīgas attīstības mērķi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK iesaka Komisijai, ievērojot jaunā nolīguma struktūru, par mērķi izvirzīt četru institucionālu mehānismu izveidi, proti: pirmo mehānismu – starp Eiropas Savienību un ĀKK valstu organizāciju, balstoties uz pamatdaļu, otro – ar Āfriku, trešo – ar Karību jūras valstīm un ceturto mehānismu – ar Klusā okeāna valstīm saskaņā ar reģionālajiem protokoliem, ko tā ir attiecīgi noslēgusi ar šiem reģioniem. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK arī iesaka Komisijai ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ietvaros izveidot padomdevējas komitejas. EESK apstiprina, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju / sociālo partneru loma ekonomisko partnerattiecību nolīgumos ir neaizstājama un būtu jāstiprina. Tāpēc EESK atbalsta atzinumā REX/536 ietvertos ieteikumus, kuri būtu jāīsteno pašreizējos un nākamajos EPN, un uzskata, ka Karību valstu foruma konsultatīvā komiteja ir lielisks labas prakses piemērs, kas būtu jāizplata un jāatkārto. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK ļoti iesaka Komisijai rūpēties, lai turpmāk dažādie institucionālie mehānismi, kuriem būs jādarbojas Eiropas Savienības un ĀKK valstu organizācijas nolīguma ietvaros (pamatdaļa, reģionālie protokoli un ekonomisko partnerattiecību nolīgumi), tiktu organizēti tā, lai radītu sinerģiju un optimizētu resursus, īpaši finanšu resursus. Ja institucionālie mehānismi tiktu stingri un nekļūdīgi vērsti uz savu uzdevumu, darbotos kā tīkls un strādātu kopā kā vienota un strukturēta sistēma, tie parādītu savu ietekmi uz sabiedrību noturību, ekonomisko izaugsmi un cilvēku labklājību. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK uzsvērti iesaka Komisijai paredzēt finanšu instrumentus, ar kuriem atbalstīt programmas un pētījumu un prognozēšanas projektus par pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru reālajiem apstākļiem ĀKK valstīs, ņemot vērā to vajadzības tādās jomās kā spēja īstenot pilnvaras, organizāciju tehniskā stabilitāte un paredzēto institucionālo mehānismu īstenošana. EESK uzsver, ka tā mērķis ir šādā veidā palīdzēt stiprināt demokrātisku pilsoniskās sabiedrības organizāciju / sociālo partneru eksistenci jauna nolīguma ietvaros ar kompetentu darbību un aktīvu šo organizāciju locekļu iesaisti. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK aktīvi mudina Komisiju atbalstīt ĀKK un ES koordinācijas komitejas darbu, kas ir vienīgais institucionālais mehānisms, kas pašlaik eksistē jaunā ES un ĀKK valstu organizācijas nolīguma ietvaros un kuram šajā procesā būs lielāka loma konkrēti strukturētā dialogā, kura mērķis ir: i) sniegt iestādēm vajadzīgos ziņojumus, projektus un atzinumus, ii) mudināt iesaistīties ĀKK valstu ieinteresētās personas un iii) palīdzēt izveidot paredzētos institucionālos mehānismus. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Vispārīgas piezīmes par vēsturisko kontekstu un stratēģiskajiem mērķiem

| 2.1. | Eiropas Savienība 2016. gadā saistībā ar atjaunināto partnerību ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizācijas (ĀKK valstu organizācija) valstīm pieņēma kopīgu interešu prioritātes, kuras tika atkārtoti apstiprinātas turpmākajos dokumentos par demokrātiju, labu pārvaldību un cilvēktiesībām, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi ar pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, mobilitāti un migrāciju, kas jāuztver kā iespējas, cilvēces attīstību, vidi un vēlmi “apvienot spēkus globālā mērogā kopīgu interešu jomās” (1); to visu Eiropas Savienība papildināja ar drošības mērķiem, ņemot vērā tās tuvākos kaimiņus. Tādējādi Eiropas Savienības iepriekš izvirzītie mērķi šajā jomā tika strukturēti un konsolidēti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ES šos mērķus ir formalizējusi ar starptautiskiem nolīgumiem. Pirmais no tiem ir Jaundes konvencija, tad Lomes nolīgumi, kuriem seko Kotonū nolīgums, un tagad notiek sarunas par nolīgumus, kurš tam sekos. Vienlaikus Eiropas Savienība ir noslēgusi ekonomisko partnerattiecību nolīgumus ar vairākām ĀKK valstīm vai valstu grupām. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi ir visizplatītākais ekonomikas instruments, ar ko tiek īstenota ES stratēģija. Tajos ir noteikts tās mērķis ir veicināt “ĀKK valstu pakāpenisku un harmonisku integrāciju pasaules ekonomikā”, kā arī izskaust nabadzību; vienlaikus ir uzsvērts, ka sarunās jāņem vērā pušu attīstības atšķirības un katras ekonomikas īpašas ekonomiskās, sociālās un vides iezīmes, bet īpaši neformālās ekonomikas apmērs katrā no valstīm vai reģioniem. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESK uzskata: ņemot vērā pandēmijas laikā gūto pieredzi, tostarp tās radītās grūtības veselības aprūpes sistēmās, tās negatīvo ietekmi uz ekonomiku, no tās izrietošo sociālās nevienlīdzības un nabadzības pieaugumu, strukturālās problēmas, ko tā radījusi saistībā ar piekļuvi zālēm un vakcīnām vai to ražošanu, digitālo rīku efektivitāti, tās radītos draudus cilvēktiesībām un demokrātijai, kā arī tās izraisīto ievērojamo ekonomisko atkarību, ir kļuvis skaidrs, ka ir jāpārskata attīstības sadarbības struktūra un ka šī vajadzība ir jāņem vērā, īstenojot un pārorientējot stratēģijas starp Eiropas Savienību un ĀKK valstu organizāciju. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Īpašas piezīmes par nolīgumu, kas sekos Kotonū nolīgumam

| 3.1. | 2015. gadā tika veikta Kotonū nolīguma 15 gadu termiņa izvērtēšana, kurā tika atklātas tā stiprās un vājās puses. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Bija paredzēts, ka Kotonū nolīguma darbības termiņš beigsies 2020. gada februārī. Tomēr dažu apspriesto tematu sensitivitātes, kā arī pandēmijas dēļ to nebija iespējams atjaunot plānotajā datumā; tāpēc tikai 2021. gada aprīlī Eiropas Savienība un ĀKK valstu organizācija parafēja atjaunoto partnerības nolīguma tekstu, kas pazīstams kā nolīgums, kas sekos Kotonū nolīgumam (jaunais nolīgums). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Lai ņemtu vērā nolīguma parakstītāju valstu neviendabīgumu un nodrošinātu tā individuālu piemērošanu katram attiecīgajam reģionam, nesen noslēgtais nolīgums ir izstrādāts kā pamatdaļa, ko papildina trīs reģionālie protokoli Āfrikai, Karību jūras reģionam un Klusā okeāna reģionam, no kuriem katram ir saistošs spēks. Šīs struktūras sarežģītības dēļ ES un ĀKK koordinācijas komitejai nākotnē būs jāpieņem proaktīvāka pieeja. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Jaunajā nolīgumā noteiktās prioritātes parāda pušu apņemšanos sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un tās ir sadalītas šādās sešās jomās: i) cilvēktiesības, demokrātija un pārvaldība; ii) miers un drošība; iii) cilvēces attīstība (kas ietver veselību, izglītību, sanitāriju, nodrošinātību ar pārtiku, sociālo kohēziju, kultūru un dzimumu līdztiesību, kā arī saistības attīstības sadarbības jomā); iv) iekļaujoša un ilgtspējīga ekonomikas izaugsme un attīstība (tostarp ekonomisko partnerattiecību nolīgumu aspektā); v) vides ilgtspēja un klimata pārmaiņas; un, visbeidzot, vi) migrācija un mobilitāte. Šīs prioritātes ir ārkārtīgi svarīgas pilsoniskās sabiedrības organizācijām un sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Šīm prioritātēm būtu jāpievieno Covid-19 pandēmijas seku novēršana Eiropas Savienībā un ĀKK valstīs attiecībā gan uz demokrātijas graušanas risku novēršanu, gan uz ekonomikas un sociālās jomas atveseļošanas veicināšanu apstākļos, kad paredzams, ka šo Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu ekonomikai būs grūtības atgūties un ka tā rezultātā palielināsies nabadzība un nevienlīdzība. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK jo īpaši norāda, ka jautājums par kritisko infrastruktūru ĀKK valstīs joprojām ir aktuāls, kā to parādīja pandēmija. Ilgtspējīga attīstība ir pilnībā saistīta no noturīgiem infrastruktūras objektiem, kas stimulē un atbalsta saimniecisko darbību un sociālo progresu un kam ir izšķiroša nozīme gan ANO programmas 2030. gadam, gan Āfrikas Savienības “Programmas 2063” ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. EESK uzsver, ka attīstības sadarbība joprojām ir nepieciešams, lai gan nepietiekams nosacījums, un uzsver, ka svarīgi ir to stiprināt ĀKK valstīs. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Šajā kontekstā EESK uzsver tieši kritiski svarīgās veselības aprūpes infrastruktūras nozīmi. Universālu, viegli piekļūstamu veselības aprūpes pakalpojumu pieejamība pārsvarā bez maksas ĀKK valstīs ir īpaši svarīga iedzīvotāju labklājībai un ilgtspējīgai attīstībai. Konkrēti, ātra piekļuve vakcīnām (patenti un vietējās ražošanas tehniskā kapacitāte) dos nodrošinās ĀKK sabiedrības izturētspēju jebkuras nākotnē iespējamas pandēmijas gadījumā. EESK atzīmē, ka šis svarīgais jautājums nav iekļauts nolīgumā un aicina ES un ĀKK valstu organizāciju to ņemt vērā, kad nolīgums tiks īstenots. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK uzskata: saistībā ar pašreizējo ģeopolitisko situāciju Eiropas un pasaules līmenī un it īpaši Ukrainas kara sekām (tostarp nodrošinātību ar pārtiku, enerģijas cenām un demokrātijas apdraudējumu), jaunajā nolīgumā ir jāņem vērā ietekme, ko tas radīs uz attīstības sadarbību kopumā un uz ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem jo īpaši. EESK brīdina par risku, ka pašreizējā situācija pastiprinās cīņu par ietekmi ĀKK valstīs, un prasa ES palielināt savu sadarbības spēju ar šīm valstīm, it īpaši ekonomikas, sociālajā un kultūras jomā. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Attiecībā uz oficiālajiem pilsoniskās sabiedrības līdzdalības, informēšanas, uzklausīšanas un strukturētu konsultāciju mehānismiem jeb institucionālajiem mehānismiem Komiteja atzinīgi vērtē vairākus jaunajā nolīgumā ietvertos apgalvojumus: pusēm ir jāveido “atklāti un pārredzami strukturētu konsultāciju mehānismi” (2); pusēm ir “jāievieš konsultāciju un dialoga mehānismi” (3); pusēm ir “jāizstrādā un jāizvērš konsultāciju un dialoga mehānismi” (4); pusēm ir “jāparedz konsultāciju un dialoga mehānismi” (5). |
| --- | --- |

3.9.

4.   Īpašas piezīmes par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) starp Eiropas Savienību un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm

| 4.1. | Sarunas notika par deviņiem nolīgumiem, bet spēkā stājās septiņi nolīgumi ar 32 no 79 ĀKK valstīm, no kurām 14 atrodas Karību jūras reģionā, 14 – Āfrikā un 4 – Klusā okeāna reģionā. No šiem septiņiem nolīgumiem pieci nolīgumi tiek piemēroti provizoriski, jo tos vēl nav ratificējušas visas Eiropas Savienības dalībvalstis. Pārējie divi nolīgumi – ar Rietumāfriku un Austrumāfriku – līdz šim nav sasnieguši provizoriskās piemērošanas stadiju, jo to parakstīšana un ratifikācija Āfrikas valstīs kavējas, savukārt 21 cita valsts ir pabeigusi sarunas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, kas vēl ir jāīsteno. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK uzsver, ka EPN paver iespējas un ietver riskus. Ir svarīgi panākt, lai šī būtu vienlīdzīgu partneru partnerība, kas nodrošinātu ne vien ekonomisko izaugsmi, bet arī garantētu labklājību un sociālo taisnīgumu. Pilsoniskās sabiedrības organizāciju / sociālo partneru darbība ir svarīga šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tomēr pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru vidū gan Eiropas Savienībā, gan partnervalstīs stratēģiskās partnerības nolīgumi tiek kritizēti. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Šī kritika attiecas uz EPN formu un iespējamo ierobežojošo ietekmi uz izaugsmi ĀKK valstīs, kaut arī valsts rūpniecības, piemēram, lauksaimniecības un pārtikas nozares aizsardzība ir kļuvusi iespējama. Lai gan brīvā tirdzniecība starp Eiropas Savienību un ĀKK valstu organizāciju ir viens no ieguvumiem, ko sniedz ekonomisko partnerattiecību nolīgumi, vairākos gadījumos tai ir bijusi negatīva ietekme, proti, samazināti muitas ieņēmumi, tostarp samazināti ārējās tirdzniecības nodokļi. Ņemot vērā ekonomiskās attīstības atšķirības starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm, tā var apdraudēt mikrouzņēmumus, mazos un vidējos uzņēmumus vai kooperatīvus, kas ir ģimenes ekonomikas pamatā, kā to ar bažām ir stingri norādījušas daudzas pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ekonomisko partnerattiecību nolīgumos pilsoniskās sabiedrības loma tiek ņemta vērā dažādos veidos un dažādās konfigurācijās, un pilsoniskās sabiedrības organizācijām attiecībā uz nolīgumu apspriešanu un uzraudzību tajos noteikts atšķirīgs ietekmes līmenis. Piemēram, ar Kotdivuāru noslēgtā nolīguma rezultātā tika izveidota Kotdivuāras Pilsoniskās sabiedrības konvencija (CSCI), kura uzsāka projektu (6) par nolīguma radītās ietekmes uzraudzību uz ģimenes ekonomiku. Turklāt, tā kā iekšējās sanāksmēs uzmanība tiek pievērsta ilgtspējīgas attīstības tēmai, pilsoniskās sabiedrības iespējamā ietekme uz citām jomām ir ierobežota. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Dažos ekonomiskās sadarbības nolīgumos ir paredzētas papildu struktūras, piemēram, apvienotā parlamentārā komiteja: tas attiecas uz nolīgumiem, kas parakstīti ar Karību jūras reģiona forumu (Cariforum) un Rietumāfriku. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Tā kā ekonomiskās sadarbības nolīgumos ir nepārprotami norādīts, ka tie atbilst Kotonū nolīguma prioritātēm, tā pārskatītā versija sniedz parakstītājām pusēm iespēju veicināt plašāku, saskaņotu un institucionalizētu pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru līdzdalību. Tas būtu pilnībā jāizmanto, kaut vai tāpēc, ka progress šajā jomā ir bijis lēns, kā norādīts Eiropas Savienības 2021. gada pārskatā par tā īstenošanu. Lai visefektīvāk īstenotu EPN paredzētos institucionālos mehānismus, publiskajām iestādēm ir savlaicīgi un detalizēti jāinformē pilsoniskās sabiedrības organizācijas / sociālie partneri par procesiem un tie jāaicina piedalīties strukturēti, kā arī veikt pētījumus un iesniegt priekšlikumus ar pamatojumiem. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Īpašas piezīmes par pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru definīciju, pārstāvību, rīcību un institucionalizāciju

| 5.1. | EESK sevi sauc par “ES pilsoniskās sabiedrības māju”. EESK ir Eiropas Savienības padomdevēja struktūra, kas izveidota saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 13. pantu. Tās sastāvā ir 329 locekļi, kas pārstāv darba devējus (I grupa), darba ņēmējus (II grupa) un pilsoniskās sabiedrības organizācijas (III grupa). Komiteja veido ES institucionālo mehānismu, kurā šīs interešu grupas strukturētā dialogā pauž savu viedokli par Eiropas Savienības jautājumiem. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESK norāda, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju vidū ir apvienības ar ļoti daudzveidīgiem mērķiem. Tās pārstāv savus reģistrētos biedrus un pilda sabiedrībā dažādas funkcijas: iedzīvotāju labbūtības veicināšanas pasākumi, sociālās iekļaušanas un atstumtības novēršanas pasākumi, kopienu un/vai pilsoņu grupu sociālo, ekonomisko, kultūras un profesionālo tiesību un interešu aizstāvēšana, vides aizsardzība un klimata pārmaiņu novēršana, cilvēktiesību aizstāvēšana, trauksmes celšana (modrība) brīdināšana un spiediens uz varas struktūrām, lai aizsargātu savu biedru intereses un stiprinātu viņu sabiedriskās vērtības. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Šo plašo un daudzveidīgo organizāciju veidu nosaka ekonomiskie, sociālie un politiskie apstākļi, kuros tās atrodas, un tādēļ, neraugoties uz šo organizāciju darbības lielo nozīmi un vērtību, tās nevajadzētu uzskatīt par galveno ilgtspējīgas attīstības virzītājspēku. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESK uzsver, ka šajā daudzšķautņainajā realitātē attiecīgi jāņem vērā ĀKK valstu plašās neformālās ekonomiskās un sociālās attiecības, kas raksturo un stingri nosaka visas sociālās, organizatoriskās un institucionālās attiecības. Šajā kontekstā pilsoniskās sabiedrības organizācijām un sociālajiem partneriem parasti ir jāpārvar lielas grūtības institucionālās veidošanās, organizēšanās un darbības procesā, kā arī ir grūti nodrošināt ekonomisko atbalstu un formālo darbību. Šīm pilsoniskās sabiedrības organizācijām un sociālajiem partneriem būtu jāsaņem ārkārtas finansiālais atbalsts, jo pretējā gadījumā tie ar savu līdzdalību un pasākumiem nevarēs veicināt ilgtspējīgu attīstību, pilsoniskumu un savas valsts demokrātisko noturību. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbība ir atkarīga no sociālās lomas (pilsoniskās vai drīzāk politiskās), ko tā vēlas uzņemties, no to lieluma, no nozīmes sabiedrībā, kādu tām piešķir to biedri un kopiena, kurā tās atrodas, no to vadošās lomas, kā arī resursiem, kas vajadzīgi, lai attiecīgā organizācija sasniegtu savus mērķus, un, jo īpaši, no nosacījumiem, kurus izvirza līdzekļu devēji. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Kopumā trūkumi, kas ietekmē pilsoniskās sabiedrības organizācijas, liek tām konkurēt par finansējumu ne tikai savā starpā, bet arī ar publiskajām iestādēm. Šīs nepilnības apgrūtina to darbību un līdzdalību valsts vai starptautiskos institucionālajos mehānismos. Turklāt šīs nepilnības var padarīt minētās organizācijas atkarīgas no līdzekļu devējiem vai savas valsts publiskajām iestādēm. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Arodbiedrības un uzņēmumu federācijas, ko dēvē par sociālajiem partneriem, tiek uzskatītas par pilsoniskās sabiedrības organizācijām, bet savas specifikas dēļ tām ir sava, atšķirīga identitāte. Sociālie partneri pārstāv savus biedrus un aizsargā viņu intereses, it īpaši ekonomikas dalībnieku intereses gan valsts iestādēs, izmantojot īpašus konsultāciju un kolektīvo sarunu mehānismus, gan to savstarpējās attiecībās, galvenokārt darba koplīguma slēgšanas sarunās un koplīgumu slēgšanas laikā. Sociālajiem partneriem ir saskaņota struktūra, skaidra savu biedru interešu pārstāvība, tie pastāv ilgu laiku, balstās uz atzītu vēsturisku acquis un attīstās stabilā un labi noteiktā darbības un attiecību jomā; kopumā viņi spēj pašfinansēties. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Īpašas piezīmes par nolīgumu, kas sekos Kotonū nolīgumam, saistībā ar pilsonisko sabiedrību un sociālajiem partneriem

6.1.   Pilsoniskā sabiedrība un sociālie partneri nolīgumā, kas sekos Kotonū nolīgumam

| 6.1.1. | Jaunajā nolīgumā pilsoniskajai sabiedrībai ir paredzēta aktīva loma gan tā pamatdaļā, gan katrā no trim reģionālajiem protokoliem; tomēr konkrēti šī loma nav precizēta, un tas ļauj parakstītājām pusēm (ĀKK valstu organizācijai un Eiropas Savienībai) noteikt šādas līdzdalības institucionālo satvaru, tostarp institucionālo mehānismu izveidi. Tādējādi galvenais jautājums ir, kā nodrošināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru iesaisti šajā pieejā valsts un transnacionālā līmenī. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Pateicoties galveno organizatorisko parametru (piemēram, šo ieinteresēto personu juridiskās formas, pārstāvības, delegātu izvēles vai minimālo prasību attiecībā uz sanāksmju biežumu) iekļaušanai radīsies vairākas dinamikas, kas stiprinās šajā procesā iesaistīto pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru lomu. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Šīm iesaistītajām pusēm ir īpaša loma, kas saistīta ar viņu pašu interesēm un atšķiras no politisko partiju lomas sabiedrībā. Pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru līdzdalība būtu jāveicina konkrētu pasākumu ietvaros, un tā būtu jāpaplašina, neaprobežojoties tikai ar vispārējām diskusijām. Ar iestāžu vajadzībām veiktiem pētījumiem, atzinumiem un priekšlikumiem, šie dalībnieki dod ieguldījumu debatēs un lēmumos. Vislabākais ieguldījums, ko pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri var dot atvērtas pārvaldības īstenošanā, ir tādu institucionālu mehānismu izveide, kas dalībniekus aktīvi iesaista procesos, ir pašpārvaldīti un balstās uz vispāratzītiem procedūras noteikumiem, izplata informāciju un savstarpēji mijiedarbojas, izmantojot konsultācijas un strukturētu dialogu (7). |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Finanšu aspekts ir īpaši akūts jautājums. Ja netiks paredzēts atbilstošs, uz stingriem nosacījumiem balstīts un pārredzams finansējums, nebūs iespējams nodrošināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru pienācīgu klātbūtni ne sanāksmēs, ne, galvenokārt, lietišķo pētījumu sagatavošanas darbā, kas vērsts uz datu vākšanu, pētījumiem un atzinumu izstrādi. |
| --- | --- |

6.1.4.

6.2.   Pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru pašreizējā situācija ĀKK valstīs

6.2.1.   Eiropā

Ciktāl tas attiecas uz Eiropu, valsts un ES līmenī ir tūkstošiem apvienību, organizāciju, federāciju, konfederāciju, platformu un forumu, kas ir vai nu pilsoniskās sabiedrības organizācijas, vai pieder pie uzņēmējdarbības aprindām (neatkarīgi no tā, vai tie ir privātie uzņēmumi, mikrouzņēmumi un mazie uzņēmumi, vai ir saistīti ar publisko vai sociālo sektoru), vai ir saistīti ar arodbiedrībām, un ir zināma organizatoriska saskaņošana.

6.2.2.   Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstis

| 6.2.2.1. | ĀKK valstu gadījumā ekonomiskā, sociālā, politiskā un vēsturiskā situācija katrā reģionā, apakšreģionā un valstī ir radījusi daudzveidīgas pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru struktūras, bet dažkārt tās nesadarbojas. Iespējams uzskaitīt daudzus labas prakses piemērus, kā arī daudzas problēmas un trūkumus. |
| --- | --- |

6.2.2.1.

| 6.2.2.2. | Arī ar vispārēju vai specifisku informāciju par jauno nolīgumu vai EPN (ja tāds pastāv) pilsoniskās sabiedrības organizācijām / sociālajiem partneriem ir problēmas vai arī šāda informācija nav pieejama, turklāt nepastāv arī forumi publisko iestāžu iesaistei un strukturētām diskusijām ar tām. |
| --- | --- |

6.2.2.2.

| 6.2.2.3. | Ņemot vērā šo neviendabīgo realitāti, šīs divas situācijas būtu jāpētī uz vietas, lai izplatītu labas prakses piemērus un risinātu problēmas un novērstu trūkumus tā, lai pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri tiktu cienīti un to loma – nostiprināta. Izmantojot šo pieeju, būs iespējams atbalstīt esošos institucionālos mehānismus vai veicināt citu mehānismu izveidi. |
| --- | --- |

6.2.2.3.

6.2.3.   ES un ĀKK koordinācijas komiteja

Pašlaik Eiropas Savienības un ĀKK valstu attiecību ietvaros pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri var paļauties uz ES un ĀKK koordinācijas komiteju, kas ir integrēta EESK un ko uz paritātes pamata veido divpadsmit locekļi no Eiropas Savienības / EESK un 12 delegāti jeb pašlaik astoņi – no Āfrikas, divi – no Karību jūras reģiona un divi – no Klusā okeāna valstīm, kuri pārstāv ĀKK pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālos partnerus un kurus ieceļ organizētā pilsoniskā sabiedrība no katra reģiona, uz kuru attiecas minētais nolīgums, vienlaikus ievērojot līdzsvaru starp dažādajām interesēm.

7.   Īpašas piezīmes par to, kā veicināt un atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālos partnerus kā ilgtspējīgas attīstības virzītājspēkus

| 7.1. | EESK uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi oficiāli noteikt paredzētos institucionālos mehānismus, un paziņo, ka tas ir tās galvenais mērķis šajā jomā. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EESK visnotaļ iesaka Komisijai pēc jaunā nolīguma galīgās parakstīšanas uzņemties iniciatīvu ierosināt ĀKK valstu organizācijai un attiecīgajām valstīm nodrošināt politiskos, organizatoriskos un finansiālos nosacījumus, kas nepieciešami šo institucionālo mehānismu ieviešanai. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EESK pārliecinoši mudina ĀKK valstu organizāciju iesaistīties šajā procesā tikpat apņēmīgi. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EESK norāda, ka jaunā nolīguma struktūra paredz izveidot institucionālu mehānismu, kas attiecas uz pamatdaļu un ietver Eiropas Savienības un ĀKK valstu organizācijas pārstāvjus. Tajā pašā laikā reģionālie protokoli ļauj katrā reģionā (Āfrikā, Karību jūras reģionā un Klusā okeāna reģionā) izveidot institucionālu mehānismu, kurā piedalās attiecīgā reģiona un Eiropas Savienības pārstāvji. Tādēļ būs jāievieš sistēma, kuras pamatā ir četri institucionāli mehānismi (1 + 3), kas aptver visu jauno nolīgumu. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | EESK norāda, ka partnerības nolīgumos ir arī paredzēti institucionālie mehānismi, t. i., padomdevējas komitejas, līdzīgi kā nolīgumos, kas noslēgti ar Cariforum, Rietumāfriku un Austrumāfriku. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Komiteja vērš uzmanību uz to, ka šim institucionālo mehānismu kopumam būs jāpieliek ievērojamas strukturēšanas pūles, lai radītu sinerģiju, izvairītos no resursu, it īpaši finanšu resursu, dublēšanas un nelietderīgas izmantošanas, kā arī optimizētu to izmantošanu. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | EESK ierosina Komisijai mudināt Eiropas Savienības delegācijas ĀKK valstu organizācijā atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru projektus, it īpaši tos, kuru mērķis ir palielināt to biedru un vadītāju informētību, viņus apmācīt un stiprināt viņu spējas, uzlabot organizāciju tehnisko noturību un stimulēt institucionālo mehānismu izveidi. Komiteja iesaka Komisijai, ņemot vērā projektu stiprās puses, dot priekšroku pieteikumiem, ko iesniedz ĀKK valstu pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | EESK ierosina Komisijai izstrādāt programmas, kas institucionālo mehānismu īstenošanas ietvaros ļautu uz vietas izpētīt pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru, kā arī dažādu esošo struktūru (piemēram, platformu, forumu u. c.) realitāti, potenciālu un grūtības, lai apkopotu labas prakses piemērus, kas jau pastāv ES un ĀKK valstu organizācijas attiecību kontekstā un kas būtu jāizplata. Komiteja aicina ĀKK valstu pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālos partnerus kā vienus no galvenajiem dalībniekiem iesaistīt šajās izpētes darbībās gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | EESK uzsver, ka ES un ĀKK koordinācijas komiteja stiprinās tās organizāciju ar lielākiem resursiem, lielāku locekļu un delegātu skaitu un tādējādi tā varēs labāk veicināt šo procesu un pildīt savus uzdevumus. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | EESK iesaka, lai Komisija pašreizējos finanšu instrumentos iekļauj finansējumu šim procesam. Komiteja jo īpaši vēlas uzsvērt to, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru darbībai ir vajadzīgs finansējums, jo ar pašfinansēšanos nepietiek. Komiteja atgādina: ņemot vērā jaunā nolīguma īpašo ģeogrāfisko tvērumu, institucionālo mehānismu pienācīgai darbībai un pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru līdzdalībai ir vajadzīgi finanšu līdzekļi, kuru šiem dalībniekiem nav. Pat izmantojot stingras metodes pārvaldības kontrolei un modernas digitālās tehnoloģijas, joprojām svarīgi ir sniegt šīm organizācijām finansiālu atbalstu. Komiteja aktīvi mudina Eiropas Savienību, ĀKK valstu organizāciju un dalībvalstis pieņemt programmas, kas sniegtu īpašu atbalstu šo pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru darbībai, kā arī institucionālo mehānismu darbībai. |
| --- | --- |

7.10.

Briselē, 2022. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Atjaunota partnerība ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna reģiona valstīm”, 2016. gads, 5. un 6. lpp.

1

(2)  Nolīguma pamatdaļa, 95. pants.

2

(3)  Āfrikas valstu reģionālais protokols, 5. pants.

3

(4)  Karību jūras valstu reģionālais protokols, 7. pants.

4

(5)  Klusā okeāna valstu reģionālais protokols, 7. pants.

5

(6)  Atbalsts Kotdivuāras pilsoniskās sabiedrības organizāciju operatīvo spēju stiprināšanai ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīguma pilsoniskai uzraudzībai Kotdivuārā.

6

(7)  Princips, ko noteikusi ESAO.

7

---

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/37

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Jaunā ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padome darbībā: prioritātes uzņēmumiem, darba ņēmējiem un patērētājiem un nepieciešamie aizsardzības pasākumi”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 443/05)

| Ziņotājs: | Timo VUORI |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Tanja BUZEK |

Ziņotājs:

Timo VUORI

Līdzziņotāja:

Tanja BUZEK

| Pilnsapulces lēmums | 21.10.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ārējo attiecību specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 9.6.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 173/0/4 |

Pilnsapulces lēmums

21.10.2021.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ārējo attiecību specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

9.6.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

173/0/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Pozitīvas transatlantiskās programmas veidošana. ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padome var kļūt par programmas centrālo elementu un stimulēt mūsu partnerību ar uzticamiem sadarbības kanāliem. Lai gan mūsu transatlantiskās ekonomikas veido aptuveni pusi no pasaules IKP un lielāko daļu no pasaules tirdzniecības un ieguldījumu plūsmām, mūsu attiecībās joprojām saglabājas šķēršļi, kas apgrūtina tirdzniecību, investīcijas, darbu, ceļošanu un mācības abpus Atlantijas okeānam. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Uzņemties vadību, lai aizsargātu mūsu vērtības un uz noteikumiem balstītu tirdzniecību. Nemierīgos ģeopolitiskajos apstākļos pasaules vadošajām ekonomikām – ES un ASV – kopā ar citiem līdzīgi domājošiem partneriem ir liela atbildība virzīt uz priekšu modernu sadarbības sistēmu tirdzniecības un tehnoloģiju jomā, kas atbalstītu atvērtu un ilgtspējīgu ekonomiku, brīvu un godīgu tirdzniecību un ievērotu demokrātiskās vērtības, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un cilvēktiesības. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nepieciešamība reaģēt uz tirgus traucējumiem. Pēc vairākām pašreizējām krīzēm transatlantiskajiem partneriem ir strauji jāatrod veidi, kā stiprināt mūsu atvērto demokrātisko sabiedrību izturētspēju. Viens no uzdevumiem šajā saistībā ir nodrošināt mūsu globālās vērtības un piegādes ķēdes, kā arī energoapgādes drošību ar mērķi steidzami aizstāt Krievijas enerģijas un izejvielu piegādi. Turklāt ES un ASV ir aktīvāk jāstiprina multilaterālisms un jārisina problēmas, kas saistītas ar klimata pārmaiņām tā, lai netiktu apdraudēta brīva un godīga tirdzniecība, un jānovērš autoritāru valstu izraisīti tirgus traucējumi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Uzticības veidošana, pamatojoties uz savstarpēju un stabilu sadarbību. Abām pusēm ir jāapņemas ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei izveidot pastāvīgu dialoga struktūru, lai īstermiņā un ilgtermiņā gūtu konkrētus rezultātus ārpus politisko vēlēšanu cikliem un administrācijas maiņas. Turklāt ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes ietvaros ES un ASV ir jātiecas uz stratēģiskāku un horizontālu pieeju tirdzniecības un tehnoloģiju jautājumos. Visām desmit ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes darba grupām būtu jāmeklē holistiska un efektīvi koordinēta pieeja sadarbībai, neradot nevajadzīgas barjeras. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Veicināt ieinteresēto pušu iesaistīšanos. Lai novērstu iepriekšējās lielajās tirdzniecības sarunās konstatētās nepilnības, pārredzamība un ieinteresēto personu spēcīga iesaiste abos Atlantijas okeāna krastos ir vienīgais veids, kā ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padome var sasniegt savus mērķus. Tāpēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) aktīvi iesaistīsies ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes struktūru darbā un vēlas kļūt par galveno pilsoniskās sabiedrības pārstāvi šīs padomes ministriju līmeņa sanāksmēs. Šajā saistībā EESK vēlreiz pauž nožēlu par to, ka tirdzniecības nolīgumu ekspertu grupa nav tikusi atjaunota un nav izveidota arī līdzvērtīga pastāvīga struktūrvienība apspriedēm ar ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Īpašs transatlantiskais darba dialogs. EESK jau iepriekš ir paudusi atbalstu uzņēmumu un patērētāju transatlantiskajam dialogam un tāpēc atzinīgi vērtē Francijas ministriju līmeņa paziņojumu par trīspusēja tirdzniecības un darba dialoga izveidi, kas kļūs par oficiālu kanālu, ar kura palīdzību ES un ASV sociālie partneri varēs nodrošināt informāciju ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes procesiem un veidot transatlantiskās tirdzniecības un investīciju attiecības. Šajā kontekstā EESK mudina ES Komisiju pievērsties darba demokrātijas līdzsvara trūkumam, ko ir izraisījusi sešu SDO pamatkonvenciju neratificēšana, un tā ietekmei uz vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem tirdzniecībā. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Vispārīgas piezīmes – augoša vajadzība pēc ciešākām ES un ASV partnerattiecībām

| 2.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja transatlantiskajā dialogā. Gadiem ilgi EESK ir sekojusi līdzi transatlantiskās politikas un tirdzniecības jautājumiem un formulējusi ES organizētās pilsoniskās sabiedrības nostāju. Turklāt EESK uztur regulāru dialogu gan ar ES iestādēm, gan ar ASV administrāciju un jo īpaši ar pilsonisko sabiedrību otrpus Atlantijas okeānam. Jaunas ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes veidošana ar desmit darba grupām un regulārām uzklausīšanas sanāksmēm ir iemesls, kura dēļ EESK ir jāatjaunina sava nostāja par ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes prioritātēm. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pasaules vadošo ekonomiku atbildība. EESK uzsver, ka ES un ASV joprojām ir visplašākās divpusējās tirdzniecības un ieguldījumu attiecības un ka to ekonomiskās attiecības ir visdziļāk integrētās ekonomiskās attiecības pasaulē. Lai gan 2021. gadā par lielāko ES preču importa avotu kļuva Ķīna, ASV joprojām ir lielākais ES tirdzniecības un ieguldījumu partneris. Transatlantiskās attiecības nosaka globālo ekonomiku sarežģītā daudzpusējā tirdzniecības sistēmā, ko ir skārušas krīzes PTO, divi Covid-19 pandēmijas gadi un tagad arī karš Ukrainā. Vai nu ES, vai ASV ir lielākais tirdzniecības un ieguldījumu partneris gandrīz jebkurai citai valstij globālajā ekonomikā. Transatlantiskā partnerība pati par sevi nav mērķis, taču tai ir jābalstās uz kopējām vērtībām, interesēm un kopēju atbildību. Eiropas Savienībai un ASV vajadzētu balstīt demokrātiju, mieru un drošību visā pasaulē un aizstāvēt tiesiskumu un cilvēktiesības visiem cilvēkiem (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Impulss ciešākai, stratēģiskai ES un ASV partnerībai. EESK norāda, ka, ņemot vērā negaidīti dažādās krīzes, kas pašlaik satricina pasauli, šis ir izšķirošs laiks, lai pasaules vadošās ekonomikas – ES un ASV kopā ar citām līdzīgi domājošām demokrātiskām valstīm ar atvērtu un uz noteikumiem balstītu tirgus ekonomiku – padziļinātu savu politisko un ekonomisko sadarbību nolūkā aizsargāt mūsu vispārējās vērtības un stiprināt labklājību, demokrātiju un tiesiskumu, drošību un cilvēktiesības. No visa minētā miers ir kļuvis par obligātu prioritāti vadošajā starptautiskajā politikā. Tajā pašā laikā mums nevajadzētu ilgāk pieciest nevienas valsts darbības pret starptautisko kārtību, vai starptautiskās tirdzniecības priekšrocību neatbilstošu izmantošanu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tirdzniecības un tehnoloģiju būtiskā loma ģeopolitikā. EESK atkārtoti uzsver, ka tirdzniecība un tehnoloģijas nav tikai regulējuma jautājums – tie ir būtiski instrumenti, kas kalpo universālo vērtību veicināšanai visā pasaulē. ES un ASV ir jāpadziļina sadarbība un jāgūst konkrēti rezultāti daudzpusējā un divpusējā līmenī. ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padome sniedz unikālu iespēju šādai augsta līmeņa stratēģiskai sadarbībai tirdzniecības un tehnoloģiju jomā, kas pārsniedz pašreizējos ad hoc sadarbības mehānismus, kā arī ES un ASV vēlēšanas un institucionālās pārmaiņas administrācijā. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Platforma dialogam un sadarbībai. ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padome nav tikai jauns Transatlantiskās tirdzniecības un investīciju partnerības (TTIP) paveids, un tā nebūtu par tādu jāuzskata, lai gan no šīm neveiksmīgajām sarunām var gūt dažas noderīgas atziņas. ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes mērķi un procedūras nedrīkst graut ES institūcijas un lēmumu pieņemšanas procesus, savukārt ieinteresēto personu līdzdalība ir jāpalielina. Nedrīkst apšaubīt ES standartus, kas atspoguļo mūsu vērtības, jo īpaši piesardzības principu, kas ir būtiski svarīgs ES pieejā standartu noteikšanai. EESK piekrīt skatījumam, ka sadarbība standartu jomā ir arī saistīta ar dažādiem tiesiskajiem regulējumiem, un tai ir vajadzīga padziļināta tehnisko jautājumu analīze, kā arī ekonomiskās, sociālās un vides ietekmes novērtējums, kas būtu jāveic katrā gadījumā atsevišķi. Piemēram, jaunais pamatlīgums par datu plūsmu principā liecina, ka ES un ASV var strādāt pie tā, lai panāktu vienprātību sensitīvos jautājumos. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Liels ieinteresēto personu atbalsts – EESK norāda, ka uzņēmumi un citas pilsoniskās sabiedrības ieinteresētās personas gan ES, gan ASV jau ir paudušas vispārēju atbalstu ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei un desmit darba grupās apzinātajiem tematiem. Šķiet, ka transatlantiskie partneri saskata pievienoto vērtību, ko sniedz stratēģiska transatlantiska partnerība un ciešāka sadarbība regulējuma jomā. Joprojām pastāv nevajadzīgi šķēršļi tirdzniecībai, ieguldījumiem un darbam. Turklāt transatlantiskie partneri varētu kopā stiprināt savu globālo konkurētspēju pasaules tirgū, kas iet roku rokā ar ilgtspējīgas attīstības, sociālā taisnīguma, cilvēktiesību ievērošanas, augstu darba standartu un augstu vides standartu mērķiem. Tomēr, lai gūtu rezultātus, abām pusēm ir jāapzinās vienai otras mērķi, pieejas un līdzekļi, lai izstrādātu kopēju jaunu tirdzniecības sistēmu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Labāka ieinteresēto personu iesaiste pēc neveiksmīgiem ES un ASV pilsoniskās sabiedrības dialogiem – EESK uzsver, ka pastiprināts pilsoniskās sabiedrības dialogs ir būtisks transatlantisks aspekts, tostarp ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes ietvaros. Šajā saistībā īpaši svarīga ir vajadzība pēc kopīga dialoga par pilsoņu tiesībām, noturību pret dezinformāciju, mediju brīvību, klimatrīcību, sociālajām tiesībām un patērētāju aizsardzību, kā arī atbalstu demokrātijai (2). Transatlantiskā partnerība var radīt iespējas vēl ciešākai transatlantiskai integrācijai mūsu ekonomikā, tostarp kopējai tirdzniecības, tehnoloģiju un ieguldījumu sistēmai. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Īpašas piezīmes – galvenās prioritātes uzņēmumiem, darba ņēmējiem un patērētājiem

| 3.1. | EESK uzskata, ka ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padome uzskatāmi parāda divu lielāko pasaules ekonomiku savstarpējo saistību, kā arī kalpo kā unikāls forums ciešākas sadarbības veidošanai tirdzniecības politikas un tirgus regulēšanas jautājumos abpus Atlantijas okeānam. Tāpēc EESK uzskata, ka ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei galvenā uzmanība būtu jāpievērš noteiktām galvenajām prioritātēm no uzņēmumu, darba ņēmēju un patērētāju viedokļa. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Moderna, uz noteikumiem balstīta daudzpusēja tirdzniecība. ES un ASV ir jāapliecina abu kopīga atbildība un vadība Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO) un jāatbalsta efektīvs daudzpusējs modelis ar progresīvu tirdzniecības politiku, kurā ņemti vērā vides un sociālie aspekti (3). Gan ES, gan ASV saskaras ar problēmām, ko rada tirgu kropļojoša ārpustirgus ekonomikas prakse, tostarp negodīga un diskriminējoša rīcība saistībā ar valsts uzņēmumiem, valsts subsīdijām, nodevām un nodokļiem. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vadīt PTO reformu. ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei būtu jākoncentrējas uz to, kā uzlabot PTO daudzpusējo tirdzniecības sistēmu un tās strīdu izšķiršanas mehānismu, ņemot vērā tās svarīgo lomu efektīvas daudzpusējas matricas nodrošināšanā progresīvai tirdzniecības programmai ar vides un sociālajiem jautājumiem. Tāpēc ES un ASV ir jāvada vērienīga PTO reforma un jāveicina mūsdienīga PTO darba kārtība – jālauž tabu (t. i., tirdzniecības sociālie aspekti) un jārisina gan pašreizējās, gan gaidāmās ilgtspējas problēmas. Šajā nolūkā EESK aicina ES un ASV izveidot stratēģisku sadarbību ar galvenajiem tirdzniecības partneriem vairākos prioritāros daudzpusējos jautājumos (4). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība starptautiskajā tirdzniecībā (5). EESK mudina ES un ASV veicināt ciešāku sadarbību starp PTO un Starptautisko Darba organizāciju (SDO), lai ar tirdzniecības instrumentu palīdzību veicinātu pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un darba standartus. Nesenajai jaunu ģenerāldirektoru ievēlēšanai abās organizācijās būtu jāpalīdz dot jaunu impulsu šajā jomā. Starptautiskās Darba organizācijas noteikto un uzraudzīto starptautisko darba standartu ievērošanas nodrošināšanai jābūt daļai no ES un ASV vadītajām debatēm par PTO reformu. EESK atzinīgi vērtē ASV neseno priekšlikumu pašreizējās PTO sarunās par zivsaimniecības subsīdijām pievērsties globālajai problēmai – piespiedu darbam uz zvejas kuģiem (6) –, un uzskata to par pozitīvu piemēru, kas dod iespēju padziļināt šo pārdomu procesu, kuram izvirzīti nopietni mērķi. Transatlantiskajiem partneriem būtu jāturpina izmantot savu sadarbību, lai izveidotu spēcīgāku juridisko pamatu SDO darba pamattiesību iekļaušanai PTO (7). Kopēju interešu divpusējos darba jautājumos būtu jāiekļauj salīdzinošas pieejas tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļām un to efektīva izpildāmība brīvās tirdzniecības nolīgumos (BTN) (8). EESK jau ilgu laiku ir aicinājusi ilgtspējīgas attīstības sadaļām izstrādāt uzlabotu izpildes pieeju ar sankcijām un ir atzinīgi novērtējusi Amerikas Savienoto Valstu, Meksikas un Kanādas nolīguma inovatīvos izpildes instrumentus (9). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Sadarbība starptautiskos forumos. ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padome varētu būt forums, kurā sagatavoties pastiprinātai sadarbībai darba un nodarbinātības jautājumos starptautiskos forumos, jo īpaši SDO un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā (ESAO). Šādai pastiprinātai sadarbībai būtu jāietver pienācīgas pārbaudes veicināšana un izpilde. ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei būtu jāveicina kopīga spēju veidošana, jo īpaši attiecībā uz drošības un veselības aizsardzības darbā veicināšanu visā pasaulē, un jāizstrādā kopīgi projekti, piemēram, par darbaspēka inspekciju resursu izmantošanu trešās valstīs. Paredzamā drošības un veselības aizsardzības darbā konvenciju iekļaušana SDO darba pamatstandartos nodrošinātu auglīgu vidi sadarbībai. Piespiedu darbs ir kopīgs problēmjautājums, un tā saistībā būtu jākoordinē ES un ASV pieeja, jo īpaši attiecībā uz tādu preču importu, kas ražotas, izmantojot šādu praksi Ķīnā. Jaunu nodarbinātības veidu izplatība visā pasaulē, jo īpaši platformu darbs, ko vada ASV un ES uzņēmumi, būtu jāapspriež attiecīgajās ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes darba grupās, tostarp ņemot vērā darba ņēmēju ieguldījumu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Izturētspēja un ilgtspēja globālajās piegādes ķēdēs. ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei būtu jāizstrādā stratēģijas, lai palielinātu izturētspēju, nodrošinot globālo piegādes ķēžu ilgtspēju un to pienācīgu darbību. ES un ASV būtu jāapzina kopējās vājās vietas un jāsadarbojas, piemēram, kritiski svarīgo izejvielu un tādu produktu kā pusvadītāji pieejamības jomā. Transatlantiskajiem partneriem būtu arī nekavējoties jāpievērš uzmanība standartizētai energoapgādes drošības pieejai, kas būtu pilnībā saskaņota ar mērķtiecīgu ilgtspējas programmu, piemēram, Eiropas zaļo kursu. Turklāt tiem būtu jāapsver kopēja rīcība, lai uzlabotu attiecīgo ražošanas jaudu, ieguldījumus un loģistiku. ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei būtu jāstrādā, lai panāktu kopēju obligātu pienācīgu rūpību piegādes ķēdēs, pamatojoties uz paraugpraksi, ar mērķi izveidot modeli globālām ilgtspējas prasībām vērtību ķēdēs. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Zaļās ekonomikas atbalstīšana. ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei būtu jākoncentrējas uz sadarbību klimata un zaļo tehnoloģiju, kā arī taisnīgas pārkārtošanās politikas jomā. ES un ASV būtu jāveicina starptautiska sistēma un standarti klimata pārmaiņu mazināšanai, aprites ekonomikai, ilgtspējīgam finansējumam, energotaupības tehnoloģijām, zaļajiem un sociālajiem standartiem publiskajā iepirkumā, ekomarķējumam un ziņošanai par ilgtspējību. Turklāt transatlantiskajiem partneriem būtu jāstrādā pie daudzpusējas sistēmas vides preču tirdzniecības liberalizācijai saskaņā ar pašreizējām iniciatīvām, proti, Vides preču nolīgumu, Strukturētajām tirdzniecības un vides ilgtspējas diskusijām un neformālo dialogu par plastmasas piesārņojumu. ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei būtu jākoncentrējas uz efektīviem un koordinētiem oglekļa ievedkorekcijas mehānismiem (OIM), lai izveidotu modeli globālam satvaram un izvairītos no tirdzniecības konfliktiem starp ES un ASV. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Digitalizācija un jaunas ekonomikas jomas – ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei būtu jākoncentrējas uz sadarbību tehnoloģiju standartu, pētniecības un politikas jomā attiecībā uz mākslīgo intelektu, lietu internetu, 6G, akumulatoriem, kā arī kvantu un blokķēžu tehnoloģijām. Regulējumam būtu jāveicina inovācija un standartizācija, taču tajā jāietver būtiski politikas apsvērumi. Jauno tehnoloģiju jomām, piemēram, mākslīgajam intelektam, bieži vien piemīt arī darbavietas dimensija, kas rada nepieciešamību pēc stingrām mākslīgā intelekta un datu stratēģijām, kas pirmām kārtām nodrošina Eiropas tiesisko un pilnvarojošo regulējumu, kura pamatā ir cilvēktiesības, un tādējādi ietver ētikas noteikumus, darba un arodbiedrību tiesības. Lai gan piemērot vienādus noteikumus abām pusēm nav iespējams, par mērķi būtu jānosaka sistēmu sadarbspēja. Turklāt ir jāprecizē kopējas reglamentējošas prasības attiecībā uz klimatneitrālām tehnoloģijām, biotehnoloģijām un veselības aprūpes tehnoloģijām. ES un ASV būtu jāveicina uz vērtībām balstīti starptautisko standartu principi, lai saglabātu pasaules līderpozīcijas šajās jaunajās ekonomikas jomās. ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei būtu arī jāstiprina mūsu demokrātisko sabiedrību izturētspēja, lai novērstu mērķtiecīgas mākslīgā intelekta vadītas dezinformācijas kampaņas un ar labākas informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) drošības palīdzību cīnītos pret valsts atbalstītiem kiberuzbrukumiem. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Dati un privātums. ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei būtu jākoncentrējas uz sadarbību, lai nākotnē digitālo tehnoloģiju un datu koplietošana starp ASV un ES dotu iespēju izveidot atvērtu starptautisku ekosistēmu vismodernāko tehnoloģiju pētniecībai, izstrādei un inovācijai, kas kalpotu klientiem un pilsoņiem visā pasaulē, vienlaikus aizsargājot viņu pamattiesības uz datu privātumu un saglabājot politikas telpu publiskai piekļuvei datiem un to kontrolei, kā arī spēju regulēt digitālos starptautiskos uzņēmumus. Turklāt ES un ASV būtu ātri jāpabeidz jauns regulējums datu pārsūtīšanai un jārisina problēmas, kas noveda pie privātuma vairoga nederīguma, un jāsaglabā kopējas privātuma un drošības vērtības. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Eksporta kontrole. ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei būtu jāstrādā pie jaunām un pamattehnoloģijām, kas nodrošina daudzpusējo eksporta kontroles režīmu būtisko lomu, jo tie ir ļoti svarīgi gan ES, gan ASV, lai veicinātu demokrātiju, cilvēktiesības un atvērtu sabiedrību ar tirgus ekonomiku. Piemēram, efektīvām tirdzniecības sankcijām ir vajadzīga efektīva eksporta kontrole pret valstīm, kas ļaunprātīgi izmanto tirdzniecību un tehnoloģijas un apdraud mieru, drošību un cilvēktiesības. ES un ASV būtu jāsadarbojas, veidojot alianses ar līdzīgi domājošiem partneriem, lai risinātu problēmas un nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Standartizācija. ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei būtu jākoncentrējas uz sadarbību starp standartizācijas struktūrām, kā arī uz ierobežotas savstarpējās atzīšanas principiem. ASV un ES standartizācijas sistēmas ir atšķirīgas. Viens no ES vienotā tirgus pīlāriem – princips, kas paredz, ka produktam visur tiek piemēroti vienādi standarti, – nepastāv ASV. Kad Eiropā pieņem jaunu standartu, ar to nesaskanīgi valstu standarti tiek atcelti, savukārt ASV vienlaikus pastāv dažādi tirgus standarti, tāpēc mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir grūti izprast, kurš standarts vislabāk atbilstu to ražojumiem. Tie bieži vien ir mazi uzņēmumi ar ierobežotiem resursiem, bet augstu specializācijas līmeni kādā tirgus nišā, kas arī ir to konkurētspējas pamatā. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Mazie un vidējie uzņēmumi. Regulatīvajai sadarbībai saskaņā ar ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomi varētu būt svarīga loma tirdzniecības un ieguldījumu veicināšanā, kā arī jo īpaši mazo uzņēmumu konkurētspējas uzlabošanā. Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) cer uz jaunām iespējām, jo atšķirībā no lieliem uzņēmumiem tiem nav resursu, lai orientētos normatīvajā vidē, kas katrā Atlantijas okeāna krastā ir atšķirīga. Tajā pašā laikā labāka regulatīvo režīmu saderība radītu apjomradītu ietaupījumu iespējas lieliem uzņēmumiem, kuru darījumi notiek starp Eiropu un ASV (10). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Pārtika un lauksaimniecība. EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai papildus ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes darbam ES un ASV izveidotu jaunu transatlantiskās sadarbības platformu lauksaimniecības jomā, kuras uzdevums būtu risināt globālās problēmas saistībā ar ilgtspēju, klimata pārmaiņām un pārtikas nodrošinājumu. Starptautiskā sadarbība ar mērķi cīnīties pret klimata pārmaiņām un veicināt ilgtspēju ir ļoti svarīga, lai mazinātu skarbo un grūto nākotni, kas mums kā globālai sabiedrībai ir gaidāma. Karš Ukrainā un tā tūlītējā ietekme uz pārtikas apgādi pasaulē ir vēl vairāk saasinājusi šo problēmu. Klimata pārmaiņas – no neparedzamiem ekstrēmiem laikapstākļiem līdz lielam sausumam, plūdiem, meža ugunsgrēkiem un citiem katastrofāliem notikumiem, kas apdraud mūsu pilsētas un kopienas, jau dziļi un spēcīgi ietekmē lauksaimnieku iztikas līdzekļus. ES un ASV šī problēma ir jārisina. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Patērētāji. ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes darba ietvaros ir svarīgi ieviest aizsardzības pasākumus, lai regulatīvās sadarbības process netiktu izmantots sociālo, darba, patērētāju un vides standartu vājināšanai. Tajā drīzāk būtu jācenšas tos saskaņot un uzlabot. Ja šie nosacījumi tiks ievēroti, ieguvumi būtu ne tikai ekonomiski, bet arī varētu palīdzēt regulatīvajām iestādēm sasniegt savus sabiedriskās politikas mērķus. Papildus tam transatlantisko sadarbību ir iespējams pilnveidot, daloties ar analīzes datiem, kopīgi izmantojot agrīnās brīdināšanas sistēmas trešo valstu bīstamo produktu un pakalpojumu jomā un īstenojot dialogu par tiesību aktu izpildes uzlabošanu. Atsakoties no obligātās konverģences, kas bija oficiāls TTIP mērķis, ES un ASV ir pareizi jāizstrādā šī jaunā brīvprātīgās sadarbības programma, lai palīdzētu iedzīvotājiem stāties pretī jauniem izaicinājumiem šajā sarežģītajā laikā. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Problēmu risināšana un vajadzīgie aizsardzības pasākumi

| 4.1. | ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padome ir labākā iespēja parādīt, ka ES un ASV var veikt konkrētus pasākumus, lai tiektos uz reālu sadarbību tirdzniecības un tehnoloģiju jomā, un parādīt, ka to attiecību pamatā ir patiesa partnerība. Tomēr ir daži būtiski svarīgi jautājumi, kas ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei ir jārisina, lai gūtu panākumus:






  — | stingra stratēģiska apņēmība, gan ES, gan ASV uzņemoties vadību, |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

stingra stratēģiska apņēmība, gan ES, gan ASV uzņemoties vadību,

| — | skaidrs kopīgs redzējums par TTC mērķiem un procesiem, |
| --- | --- |

—

skaidrs kopīgs redzējums par TTC mērķiem un procesiem,

| — | nepieciešamība ar sadarbības palīdzību radīt pievienoto vērtību un sasniegt pozitīvus un konkrētus rezultātus, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība ar sadarbības palīdzību radīt pievienoto vērtību un sasniegt pozitīvus un konkrētus rezultātus,

| — | nepieciešamība uzsākt dažus pasākumus, lai izstrādātu kopīgas pieejas kopīgiem standartiem, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība uzsākt dažus pasākumus, lai izstrādātu kopīgas pieejas kopīgiem standartiem,

| — | nepieciešamība izveidot skaidru procesu detalizētu tehnisku jautājumu risināšanai, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība izveidot skaidru procesu detalizētu tehnisku jautājumu risināšanai,

| — | efektīvu politisku lēmumu pieņemšanas mehānismu izveide gan ES, gan ASV, |
| --- | --- |

—

efektīvu politisku lēmumu pieņemšanas mehānismu izveide gan ES, gan ASV,

| — | aktīvu un strukturētu ieinteresēto personu iesaistīšanas procesu izmantošana ar uzņēmumiem, arodbiedrībām un citām pilsoniskās sabiedrības ieinteresētajām personām, |
| --- | --- |

—

aktīvu un strukturētu ieinteresēto personu iesaistīšanas procesu izmantošana ar uzņēmumiem, arodbiedrībām un citām pilsoniskās sabiedrības ieinteresētajām personām,

| — | jāveido veiksmīga koordinācija, jāpanāk konsekvence un visam darba procesam jāizmanto visaptveroša pieeja; jāizdara secinājumi no TTIP sarunām un iepriekšējām divpusējām darbībām procesu, pārredzamības un sabiedrības informēšanas ziņā, |
| --- | --- |

—

jāveido veiksmīga koordinācija, jāpanāk konsekvence un visam darba procesam jāizmanto visaptveroša pieeja; jāizdara secinājumi no TTIP sarunām un iepriekšējām divpusējām darbībām procesu, pārredzamības un sabiedrības informēšanas ziņā,

| — | atbildība pilsoniskās sabiedrības priekšā abpus Atlantijas okeānam tā, lai process norisinātos, balstoties uz informāciju. |
| --- | --- |

—

atbildība pilsoniskās sabiedrības priekšā abpus Atlantijas okeānam tā, lai process norisinātos, balstoties uz informāciju.

| 4.2. | EESK vienmēr ir bijusi svarīga Eiropas Savienības sabiedrības interešu augstā līmeņa aizsardzība transatlantiskajā regulatīvajā sadarbībā. Tā atkārtoti apstiprina, ka esošo augsto standartu aizsardzība ir būtiska prasība. Papildus mērķim uzlabot tirdzniecības iespējas regulatīvajai sadarbībai būtu arī jāuzlabo drošība, veselība un iedzīvotāju ekonomiskā un sociālā labklājība abos Atlantijas okeāna krastos. EESK vēlas papildu apliecinājumu, ka, piemēram, ES tiesību akti pārtikas jomā netiks mainīti un ka ES saglabās līdzšinējos ierobežojumus attiecībā uz hormoniem, augšanas veicinātājiem un ģenētiski modificētiem organismiem (11). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK mudina ES Komisiju ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes ietvaros pievērsties darba demokrātijas līdzsvara trūkumam un tā ietekmei uz vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem tirdzniecībā. EESK atkārtoti norāda, ka ASV ir ratificējusi tikai divas no astoņām SDO darba pamatkonvencijām, starp kurām jo īpaši trūkst svarīgu pamatkonvenciju – Nr. 87 par biedrošanās brīvību un Nr. 98 par tiesībām uz kolektīvām sarunām (12). |
| --- | --- |

4.3.

5.   Jēgpilna ieinteresēto personu iesaistīšana un secinājumi pēc TTIP procesa

| 5.1. | EESK uzsver, ka ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes procesam jābūt pārredzamam, ir jābūt atgriezeniskai saitei un ir jēgpilni jāiesaista sabiedrības interešu grupas. Tam būtu jāiet roku rokā ar uzlabotu un aktīvu komunikācijas politiku par ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes raksturu. Vissvarīgākais ir tas, ka sadarbības programmai arī turpmāk ir jābūt informēšanas un labas prakses apmaiņas platformai, nevis automātiskam instrumentam, lai savstarpēji ietekmētu likumdošanas un lēmumu pieņemšanas procesus vai atturētu no aizsardzības uzlabošanas. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ieinteresētajām personām jāspēj sniegt ieguldījumu visās desmit darba grupās, lai novērstu izolētu pieeju. Lai gan darba grupa globālās tirdzniecības problēmu risināšanai ir vistransversālākā un tā ir galvenais forums diskusijām par darba jautājumiem, ar to saistītās problēmas rodas vairāku citu darba grupu kompetencē, jo īpaši saistībā ar piegādes ķēdes jautājumiem, mākslīgo intelektu un citām jaunām tehnoloģijām, kā arī datu aizsardzību. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESK uzskata, ka patērētāju aizsardzība un labklājība ir šīs sadarbības galvenie mērķi. Dažādiem ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes dialogiem jābūt pārredzamiem ieinteresētajām personām. Attiecīgajiem regulatoriem un nozares speciālistiem ir jābūt vadošā lomā, lai attīstītu regulatīvo sadarbību. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Papildus mērķtiecīgām pilsoniskās sabiedrības dialoga sanāksmēm pirms un pēc katras ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes sanāksmes būtu jāplāno ieinteresēto personu sagatavošanās sanāksmes un pārrunas. Tirdzniecības ģenerāldirektorāta izveidotā bijusī TTIP padomdevēju grupa ir labs piemērs konsultācijām ar ieinteresētajām personām, kurās būtu bijis jāiesaista EESK. Tā kalpoja arī par forumu, kurā līdzdalīgās organizācijas varēja labāk izprast tirdzniecības problēmas un iespējas, ņemot vērā citu pārstāvētās dažādās intereses. Tā palīdzēja veidot tiltus starp dažādām organizācijām. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Šajā saistībā EESK vēlreiz pauž nožēlu par to, ka tirdzniecības nolīgumu ekspertu grupa nav atjaunota. Tas bija ļoti pozitīvs solis Komisijas stratēģijā, lai uzlabotu sadarbību ar pilsonisko sabiedrību tirdzniecības politikas jomā un palielinātu pārredzamību. Tas bija arī TTIP padomdevēju grupas loģiskais turpinājums. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EESK iepriekš ir paudusi atbalstu transatlantiskajiem dialogiem uzņēmumiem un patērētājiem un aicinājusi atzīt līdzvērtīgu transatlantisko dialogu darba jautājumos. |
| --- | --- |

5.6.

Briselē, 2022. gada 14. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  OV C 152, 6.4.2022., 56. lpp.

1

(2)  OV C 152, 6.4.2022., 56. lpp.

2

(3)  OV C 152, 6.4.2022., 56. lpp.

3

(4)  OV C 374, 16.9.2021., 73. lpp.

4

(5)  EESK ir sniegusi konkrētus ieteikumus atzinumā OV C 429, 11.12.2020., 197. lpp.; SOC/727: Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība visā pasaulē, ziņotāja Maria del Carmen Barrera Chamorro, pieņemts 2022. gada septembrī.

5

Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība visā pasaulē

Maria del Carmen Barrera Chamorro

(6)  OV C 374, 16.9.2021., 73. lpp.

6

(7)  Iespējamie turpmākie risinājumi varētu ietvert skaidrojošu paziņojumu saskaņā ar PTO līguma IX panta 2. punktu, apstiprinot “sabiedrības morāles” izņēmuma interpretāciju (1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību XX pants un Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību XIV pants), lai iekļautu SDO darba pamattiesības un izklāstītu SDO iespējamo lomu jebkādos tiesas procesos par šo jautājumu.

7

(8)  Labs piemērs, uz kuru balstīties, ir ES pasūtītā salīdzinošā analīze par tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības noteikumiem brīvās tirdzniecības nolīgumos, LSE, 2022. gada februāris, jo īpaši attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu, Meksikas un Kanādas nolīguma ātrās reaģēšanas mehānismu https://www.lse.ac.uk/business/consulting/assets/documents/TSD-Final-Report-Feb-2022.pdf.

8

salīdzinošā analīze par tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības noteikumiem brīvās tirdzniecības nolīgumos

LSE

(9)  OV C 105, 4.3.2022., 40. lpp.

9

(10)  OV C 487, 28.12.2016., 30. lpp.

10

(11)  OV C 487, 28.12.2016., 30. lpp.

11

(12)  Citas neratificētās darba pamatkonvencijas: Nr. 29 par piespiedu darbu, Nr. 100 par vienlīdzīgu atlīdzību, Nr. 111 par diskrimināciju (nodarbinātībā un profesijā) un Nr. 138 par minimālo vecumu.

12

---

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/44

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Jaunatnes politika Rietumbalkānos – daļa no Inovācijas programmas Rietumbalkāniem”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 443/06)

| Ziņotājs: | Ionuţ SIBIAN |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Andrej ZORKO |

Ziņotājs:

Ionuţ SIBIAN

Līdzziņotājs:

Andrej ZORKO

| Pilnsapulces lēmums | 20.1.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ārējo attiecību specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 9.6.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 165/2/1 |

Pilnsapulces lēmums

20.1.2022.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ārējo attiecību specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

9.6.2022.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

165/2/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Atzīstot panākumus stabilu jaunatnes politikas satvaru izstrādē, EESK aicina Rietumbalkānu partnervalstu valdības turpināt ieguldījumus uz pierādījumiem balstītā jaunatnes politikā, kas risina jaunatnes attīstības problēmas. Lai veiksmīgi nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību vietējās kopienās, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka ir būtiski svarīgi, lai institucionālās, programmu un politikas attīstības pamatā būtu jauniešu uzskati par cilvēces attīstību. Turklāt EESK ir pārliecināta, ka pietiekami un pārredzami budžeta piešķīrumi jaunatnes politikas attīstībai ir priekšnoteikums, lai veicinātu pozitīvas pārmaiņas un uzlabotu jauniešu situāciju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK aicina Rietumbalkānu valstu valdības ievērot Eiropas Savienības (ES) jaunatnes politikas pamatdokumentus, turpināt attīstīt valstu jaunatnes politiku un ļaut jauniešiem piedalīties politikas izstrādē. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK uzskata, ka sistemātiska augstas kvalitātes datu vākšana par jauniešiem ir priekšnosacījums uz informāciju balstītai politikai un atbalsta pasākumiem jauniešiem, jo īpaši neaizsargātām jauniešu grupām. Jo īpaši ir būtiski jāuzlabo datu vākšanas un apstrādes sistēma saistībā ar jauniešu līdzdalības sociālo dimensiju (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzskata, ka cīņā pret nabadzību un izglītības kvalitātes uzlabošanā ir svarīgi iesaistīt sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO), lai īstenotu plašāku reformu ar mērķi uzlabot jauniešu sociālās tiesības un izredzes. Sociālajiem partneriem un citām PSO būtu jāuzņemas lielāka loma dialogā par sociālajām un ekonomikas reformām. Ar tiešu ES atbalstu būtu jānodrošina, ka tiek ņemti vērā sociālo partneru un PSO viedokļi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK aicina stiprināt ES programmas un reģionālās struktūras, lai Rietumbalkānos iesaistītu vairāk jauniešu, sniedzot viņiem izglītības, mobilitātes, brīvprātīgā darba un nodarbinātības iespējas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK aicina pievērst lielāku uzmanību profesionālajai izglītībai un apmācībai, apvienojot māceklības shēmas ar akadēmisko mācīšanos vidējās un augstākās izglītības līmenī. Komiteja uzskata, ka ir jāpastiprina cieša sadarbība starp izglītības un apmācības politiku un uzņēmējdarbības kopienu un lielāka uzmanība jāpievērš kompetencēm, nevis kvalifikācijām. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK atzinīgi vērtē Ekonomikas un investīciju plānu Rietumbalkāniem, kurā pausts aicinājums uzlabot līdzdalību darba tirgū, īpaši jauniešu un sieviešu, nelabvēlīgā situācijā esošu grupu un minoritāšu, jo īpaši romu, līdzdalību. Ar ekonomikas un investīciju plānu īstenošanu būtu maksimāli jāpalielina ieguvums jauniešiem. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK aicina īstenot Garantiju jauniešiem Rietumbalkānos saskaņā ar Padomes ieteikumiem par pastiprinātu Garantiju jauniešiem (2). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Lai īstenotu Garantiju jauniešiem Rietumbalkānos, EESK aicina palielināt valstu nodarbinātības dienestu un to darbinieku spējas reģiona valstīs. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK vērš uzmanību uz to, cik svarīga ir dažādu partneru sadarbība, lai risinātu jauniešu bezdarba problēmu. Visos pārvaldes līmeņos jāizveido partnerības starp Garantijas jauniešiem sniedzējiem un attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, sociālajiem partneriem, izglītības un apmācības iestādēm, jaunatnes organizācijām un citām PSO. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK uzskata, ka uzmanība un atbalsts būtu jāpievērš sociālo partneru spēju veidošanai un sociālā dialoga un darba koplīgumu slēgšanai, lai mazinātu nestabilus darba nosacījumus un uzlabotu darbvietu kvalitāti. EESK arī aicina Rietumbalkānu sociālos partnerus valstu un nozaru līmenī aktīvi iesaistīt jaunus cilvēkus visās savās darbībās, tostarp darba koplīguma slēgšanas sarunās. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Ņemot vērā Eiropas Jaunatnes gada – kas pasludināts 2022. gadā –iespējas, EESK ir pārliecināta, ka pieeja, kas vērsta uz jauniešu problēmu risināšanu un Eiropas tuvināšanu jauniešiem, jāatiecina ne tikai uz jauniešiem, kuri dzīvo ES; tā būtu jāattiecina arī uz jauniešiem no visām Rietumbalkānu valstīm. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK mudina ES un mūsu partnerus no Rietumbalkāniem saskaņā ar ES jaunatnes stratēģiju ieviest uz jaunatni orientētu ietekmes novērtēšanas instrumentu, tā dēvēto vērtējumu jauniešu skatījumā (Youth Test). Šis vērtējums jauniešu skatījumā nodrošinātu, ka politikas veidošanas procesos tiek ņemti vērā jaunieši; tas ļautu veidot mērķtiecīgāku politiku un noteikt jebkādus ietekmes mazināšanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no negatīvas ietekmes uz jauniešiem. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK uzskata, ka Rietumbalkānu partnervalstu valdībām ir jāpieliek pūles, lai reģionālo sadarbību noteiktu par politikas prioritāti. Atbalstot šo pārveidi un sekmējot reģionālo sadarbību kā politikas prioritāti, ES būtu jāatbalsta Rietumbalkāni, nosakot galvenās jomas un iespējas, kas varētu veicināt pārmaiņas visa Rietumbalkānu reģiona iedzīvotājiem, jo īpaši jauniešiem. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Berlīnes procesa attiecībā uz Rietumbalkāniem 2021. gada samita, kas notika Berlīnē, secinājumos (3) uzsvērta vajadzība stiprināt jauniešu organizācijas un tīklus. EESK aicina Eiropas Komisiju turpināt izskatīt veidus, kā reģionālajā līmenī atbalstīt attiecīgās jaunatnes struktūras, piemēram, valstu jaunatnes padomes un jaunatnes jumta organizācijas Rietumbalkānos, ļaujot veidot reģionālo dialogu par jaunatnes politiku. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESK uzskata, ka ir vajadzīgi papildu centieni, lai stiprinātu jauniešu politisko izglītošanu un pārstāvību, izmantojot gan vispārējo politiku, gan jaunatnes struktūras, piemēram, valstu jaunatnes padomes, vietējās vai pašvaldību padomes. Tāpēc EESK aicina ES iestādes turpināt atbalstīt Rietumbalkānu valstis jauniešu līdzdalības uzlabošanā. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Inovācijas programmā Rietumbalkāniem ir paredzēti turpmāki pasākumi, lai atbalstītu to iesaistīšanos visās ES programmās, kas attiecas uz pētniecību, inovāciju, izglītību, kultūru, jaunatni un sportu. Ņemot vērā izglītības vai apmācības mobilitātes pozitīvo saistību ar jauniešu pilsonisko un politisko iesaistīšanos, turpmāki centieni šajā jomā var veicināt jauniešu līdzdalību un iesaisti. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EESK atkārtoti uzsver, ka jauniešiem ir liela nozīme Rietumbalkānu nākotnē un ka tādēļ ir svarīgi veikt konkrētus pasākumus, lai šo reģionu padarītu par vietu, kurā jauniešiem ir nākotnes izredzes un iespējas, ļaujot viņiem palikt savā valstī un attīstīties (4). Ir ārkārtīgi svarīgi savlaicīgi iesaistīt jauniešus sociālo un politisko pārmaiņu izstrādē un īstenošanā. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Ievads

| 2.1. | Saskaņā ar Eurostat datiem (5) kopējais jauniešu skaits Rietumbalkānos ir aptuveni 3,6 miljoni, kas ir aptuveni 21 % no kopējā iedzīvotāju skaita. Kosovā (*1) ir vislielākais jauniešu īpatsvars kopējā iedzīvotāju skaitā (26,29 %), tai seko Albānija (23,4 %), Bosnija un Hercegovina (20,37 %) un Ziemeļmaķedonija (20,32 %), Melnkalne (19,49 %) un Serbija (16,8 %). Vīriešu un sieviešu attiecība jauniešu vidū visās Rietumbalkānu partnervalstīs ir līdzīga – vīriešu īpatsvars starp jauniešiem ir nedaudz lielāks: 51,16 % jauniešu Rietumbalkānos ir vīrieši un 48,84 % sievietes (6). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Rietumbalkānu partneri, pieņemot attiecīgus tiesību aktus, stratēģijas un rīcības plānus, ir guvuši ievērojamus panākumus jaunatnes politikas sistēmas turpmākā izveidē un nostiprināšanā. Tomēr vēl nav izstrādāta pilnībā funkcionējoša jaunatnes sistēma, kas jauniešiem nodrošinātu efektīvu iespēju palielināšanu, iesaistīšanos un līdzdalību lēmumu pieņemšanā. Pastāv dažādi trūkumi, sākot no plašākiem politiskiem jautājumiem un nevēlēšanās noteikt jaunatnes politiku par prioritāti starpiestāžu un starpnozaru politikā un beidzot ar ļoti specifiskām grūtībām sistemātiski uzraudzīt un novērtēt jaunatnes politikas izstrādi un īstenošanu, datu vākšanu un publicēšanu (7). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Lai veicinātu jauniešu labbūtību, uzmanība būtu jāpievērš arī bērnu tiesību aizsardzībai. Ilgtspējīgas politikas darbības šajā ziņā uzlabo bērnu labbūtību un veicina kvalitatīvu pāreju uz pusaudžu vecumu un jaunību. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Cilvēkkapitāla attīstība

| 3.1. | Izglītības līmenis un atbilstība ir būtiski faktori, kas reģionā ietekmē jauniešu nodarbinātības izredzes, karjeras attīstību un sociālo iekļautību. Tomēr izglītības sistēmā joprojām ir vērojami trūkumi attiecībā uz visu apmācāmo apkalpošanu un vajadzīgo prasmju sniegšanu jaunajiem absolventiem. Nepietiekama vai neefektīva saikne ar citām politikas jomām, piemēram, nodarbinātību, ekonomiku, sociālajiem pakalpojumiem un sociālo aizsardzību, daudziem bērniem un jauniešiem rada priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas, sociālās atstumtības un nabadzības risku (8). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lai veidotu dinamisku ekonomiku, Rietumbalkāniem ir jāiegulda zināšanās un jauniešu prasmju attīstībā. Izglītības sistēmas reformām ir izšķiroša nozīme attīstības veicināšanā (9). Rietumbalkānu valstīm vēl ir jāuzlabo sniegums un jānodrošina, ka jaunieši apgūst pamatprasmes, kā arī jāsamazina atšķirības no snieguma Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Emigrācija no Rietumbalkāniem ir sena problēma, ko izraisījušas ekonomikas, sociālās un institucionālās problēmas, apdraudot reģiona attīstības izredzes. Emigrācija, visticamāk, tuvākajā nākotnē turpināsies lielākajā daļā reģiona, taču tam nevajadzētu kavēt tādas atbilstošas politikas pieņemšanu, kuras mērķis ir jaunus cilvēkus noturēt reģionā. Cilvēki izvēlas aizbraukt dažādu iemeslu dēļ, taču bieži tas ir saistīts ar grūtībām nodrošināt augstu dzīves kvalitāti sev un savām ģimenēm, paliekot šajā reģionā. Intelektuālā darbaspēka emigrācija samazina reģiona cilvēkkapitālu, kas ir nepieciešams ekonomikas izaugsmei, savukārt esošā sociālā infrastruktūra nespēj uzlabot to cilvēku dzīves apstākļus, kas paliek reģionos. Valsts līmenī jāveic arī attiecīgi pasākumi, lai intelektuālā darbaspēka emigrāciju pārvērstu par intelekta apriti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Cilvēku aizplūšana joprojām ir būtiska problēma lielākajā daļā Rietumbalkānu valstu, jo tā ietekmē reģiona, kas joprojām atpaliek no ES, ekonomiskās, sociālās un politiskās izredzes. Reģionu pametušo cilvēku kopējo skaitu ir grūti noteikt precīzi. Dati liecina (10), ka cilvēki joprojām pamet šo reģionu. Laikposmā no 2012. līdz 2018. gadam vidēji 155 000 cilvēku gadā pameta reģionu, lai dotos uz kādu Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) dalībvalsti; 2018. gadā vien tie bija 175 000 cilvēku (11). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Papildus labākām ekonomiskajām izredzēm ārvalstīs pētījumi ir arī parādījuši, cik svarīgas ir kvalitatīvas un uzticamas publiskā sektora iestādes kā emigrāciju veicinošs faktors. SVF analīze (12) (2016. gads) atklāja, ka, lai gan visu veidu migranti meklē labākas ekonomiskās iespējas ārvalstīs, personas ar augstāku kvalifikāciju pārcelties mudina arī institucionālā kvalitāte viņu izcelsmes valstīs (korupcija un nepotisms, lai iegūtu darbu), savukārt personas ar zemāku kvalifikāciju vilina arī plašākas un uzticamākas sociālo pabalstu sistēmas ārvalstīs (13). Augsts korupcijas līmenis reģionā ir galvenais noteicošais faktors migrantu aizplūšanai, ko pastiprina fakts, ka 63 % reģiona iedzīvotāju neuzticas tiesu iestādēm vai likumdevējiem (14). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Reģiona jaunieši ļoti vēlas pārcelties uz ārzemēm, lai gūtu labākas iespējas, tādējādi sekmējot ļoti augstu jauniešu īpatsvaru kopējā emigrantu skaitā. Piemēram, Bosnijā un Hercegovinā, Ziemeļmaķedonijā un Albānijā vairāk nekā 50 % jauniešu vēlas dzīvot un strādāt ārzemēs ilgāk par 20 gadiem, kas liecina par potenciāli ievērojamu ilgtermiņa zaudējumu reģiona demogrāfiskajai un ekonomiskajai nākotnei (15). Augstais jauniešu migrācijas līmenis no Rietumbalkāniem jo īpaši ir saistīts ar jauniešu nespēju iegūt kvalitatīvu izglītību (un ierobežotām ekonomiskajām iespējām pēc diploma saņemšanas), liekot daudziem meklēt izglītības iespējas ārvalstīs. 2018. gadā 6 % augstskolas vecuma studentu no šī reģiona uzsāka studijas ārvalstīs (ES vidējais rādītājs bija 3 %). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Rietumbalkānu sociālā infrastruktūra nepietiekami atbalsta reģiona spēju attīstīt un uzturēt stabilu cilvēkkapitāla bāzi, jo īpaši saistībā ar cilvēkkapitāla aizplūšanu, emigrējot intelektuālajam darbaspēkam. Lielākajā daļā valstu izglītības nozares saskaras ar finansējuma un resursu trūkumu, kā rezultātā piekļuve izglītībai un rezultāti nav optimāli. Savukārt nepietiekami izglītības rezultāti nenodrošina nepieciešamās prasmes, kas nākamajām paaudzēm vajadzīgas, lai atbilstu esošo uzņēmumu prasībām un palīdzētu veidot jaunus uzņēmumus. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Cilvēkkapitāla vērtības maksimāla palielināšana ir būtiski svarīga, lai palielinātu konkurētspēju un risinātu bezdarba problēmu. Mūsdienu darbaspēkam ir vajadzīgas dažādas nododamas prasmes, spēja pielāgoties un uzņēmējdarbības gars, vienlaikus viņiem nodrošinot pienācīgu sociālo drošību. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Pašreizējām izglītības sistēmām un mācību programmām ir jāreformē un jāstiprina jaunāko paaudžu nodarbināmība, veicinot profesionālo izglītību un apmācību (PIA), digitālo izglītību un ar uzņēmējdarbību saistītus mācību priekšmetus. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ir jāatbalsta un jāveicina jauniešu uzņēmējdarbības spējas. Politikas veidotājiem ir jānodrošina jauniešiem labvēlīga vide, lai viņi varētu sākt savu uzņēmējdarbību un kļūt par uzņēmējiem, kā arī jāatbalsta un jānodrošina vienkāršāka jaunuzņēmumu piekļuve finansējumam. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Mūsdienu strauji mainīgajā pasaulē būtiski svarīga ir cīņa pret klimata pārmaiņām, jauni uzņēmējdarbības modeļi, pētniecības un inovācijas spēja un jaunu tehnoloģisku risinājumu izstrāde zaļajai pārejai. Šajā nolūkā ir svarīgi palielināt to jauniešu, jo īpaši jaunu sieviešu, skaitu, kuriem ir zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) spējas un digitālās prasmes. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Zaļā pārkārtošanās pārveido esošās darbvietas, dažas iznīcina un rada jaunas darbvietas, kurās vajadzīgas jaunas zaļās un digitālās prasmes. Izglītības un apmācības sistēmai ir jāpielāgojas augošajam pieprasījumam pēc jaunām prasmēm. Izglītības un apmācības programmām būtu jāatbilst mainīgajām uzņēmējdarbības vajadzībām un divējādajai zaļajai/digitālajai pārejai. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Jauniešu nodarbinātības problēmas Rietumbalkānos

| 4.1. | Jaunatnes nodarbinātības politikas galvenās problēmas reģionā ir šādas: ieinteresēto personu koordinēšana dažādos pārvaldības līmeņos un dažādās politikas jomās (nodarbinātība, izglītība, mājokļi, veselības aprūpes pakalpojumi); vāja izglītības sistēmu kvalitāte un trūkumi darba tirgū pieprasīto prasmju mācīšanā; neefektīvs darba meklēšanas process, kas izraisa prasmju neatbilstību un ilgstošu pāreju no skolas un universitātes uz nodarbinātību; nestabilu darbvietu izplatība dažās ekonomikās; jauniešiem pieejamo darbvietu trūkums; bērnu aprūpes iestāžu trūkums, lai palīdzētu sievietēm atgriezties darbā, kā arī augsts neoficiāla darba līmenis. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Rietumbalkānu jaunieši ir nelabvēlīgākā situācijā reģiona darba tirgos. Jauniešu nodarbinātības līmenis vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem 2020. gadā visā Rietumbalkānu reģionā bija zemāks par 27 %, savukārt jauniešu bezdarba līmenis vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem bija augstāks par 26 % (salīdzinājumā ar vien 16,8 % ES 27 dalībvalstīs vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem) un Kosovā sasniedza gandrīz 50 % (16). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | To jauniešu īpatsvars, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem Rietumbalkānos ir vidēji 23,7 % – no 15,9 % Serbijā līdz 37,4 % Kosovā, salīdzinot ar vien 11,1 % Eiropas Savienībā vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem (17). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ilgstošs bezdarbs skar gandrīz divas trešdaļas gados jauno bezdarbnieku Ziemeļmaķedonijā, Bosnijā un Hercegovinā un Kosovā un divas trešdaļas gados jaunu bez darba esošu sieviešu Melnkalnē. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Arī jauniešu darbaspēka līdzdalības līmenis (ekonomiskās aktivitātes līmenis) bija zemāks nekā ES, un ekonomiskajā aktivitātē pastāv lielas atšķirības starp dzimumiem, daļēji atspoguļojot bērnu aprūpes iestāžu trūkumu jaunajām mātēm, kuras vēlas iesaistīties darba tirgū. Atšķirības starp dzimumiem parādās arī gados jauno sieviešu nodarbinātības rādītājos, kas visā reģionā ir zemāki par gados jauno vīriešu nodarbinātības rādītājiem. Valstīs, kurās ir visaugstākais jauniešu bezdarba līmenis (Bosnijā un Hercegovinā, Kosovā, Ziemeļmaķedonijā, Serbijā), gados jauno sieviešu bezdarba līmenis ir augstāks par vīriešu bezdarba līmeni. Turpretī Albānijā un Melnkalnē gados jauno sieviešu bezdarba līmenis ir zemāks par vīriešu bezdarba līmeni – tāpat kā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Jaunieši ir nestabilā situācijā darba tirgos. Jauniešiem visās reģiona ekonomikās ir lielāks pagaidu līgumu īpatsvars nekā ES, jo īpaši Kosovā un Melnkalnē, kur vairāk nekā trim ceturtdaļām nodarbināto jauniešu ir šāda veida līgumi, savukārt Serbijā – vairāk nekā pusei. Šāda veida nestabila nodarbinātība var nelabvēlīgi ietekmēt individuālo labbūtību un ekonomikas produktivitāti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Jauniešu vajadzību risināšanai būtu jākļūst par prioritāti, jo īpaši ņemot vērā lielo skaitu jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu. Ir jāuzsver vajadzība veikt pasākumus, pamatojoties uz ES Garantijas jauniešiem piemēru, jo īpaši krīzes laikā. Tas palīdzēs piedāvāt jauniešiem darbu, tālākizglītību, māceklību vai stažēšanos, tādējādi piedāvājot arī risinājumus un izredzes jauniešiem un palīdzot novērst intelektuālā darbaspēka emigrāciju. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Jaunieši Rietumbalkānos kā svarīgs reģionālās sadarbības un Eiropas integrācijas veicināšanas virzītājspēks

| 5.1. | Labklājībai un konverģencei ar ES būtu jābalstās uz iekļaušanas, uzticēšanās un sadarbības principiem. EESK norāda, ka, īstenojot ES virzītas reformas un investīciju plānus, Rietumbalkānu valdības ir apņēmušās ievērot Eiropas pamatvērtības – demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesības, kā arī izlīguma principu (18). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESK piekrīt, ka reģionālā sadarbība Rietumbalkānos ir būtiski svarīga paplašināšanās procesā un tā būtu vēl vairāk jāstiprina, lai veicinātu pārmaiņas. Ticama pievienošanās perspektīva ir galvenais stimuls un virzītājspēks pārveidei reģionā. Tas ir svarīgs instruments, ar kura palīdzību veicināt demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesību ievērošanu, kuras ir arī ekonomiskās integrācijas galvenie dzinējspēki un pamats reģionālā izlīguma un stabilitātes veicināšanai (19). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESK atzīst, ka dažu pēdējo gadu laikā ir uzsāktas vairākas svarīgas Eiropas un reģionālās iniciatīvas, jo īpaši attiecībā uz Rietumbalkānu reģionu, lai to tuvinātu ES, kā arī lai stiprinātu sadarbību starp jauniešiem. ES joprojām ir reģiona galvenais stratēģiskais partneris, kas nodrošina līdzekļus un atbalstu ar dažādām programmām (IPA, Erasmus+ utt.). Turklāt, pamatojoties uz veiksmīgo Francijas un Vācijas Jaunatnes biroja piemēru, 2016. gadā tika izveidots Jauniešu reģionālās sadarbības birojs (RYCO), lai ar jauniešu apmaiņas programmu palīdzību veicinātu samierināšanu un sadarbību starp reģiona jauniešiem. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | RYCO ir svarīga loma, lai uzlabotu sadarbību un izlīgumu starp jauniešiem Rietumbalkānos. ES atbalsts reģiona jauniešu sadarbības veidošanā, kas ir būtisks elements, lai panāktu mieru un stabilitāti reģionā, ir bijis ļoti svarīgs. Jauniešu loma reģiona izredžu uzlabošanā nebūtu jāstiprina tikai ar RYCO darbu. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Eiropas Jaunatnes galvaspilsēta ir tituls, ko piešķir Eiropas Jaunatnes forums. Tas ir paredzēts, lai nodrošinātu iespējas jauniešiem, veicinātu jauniešu līdzdalību un stiprinātu Eiropas identitāti pilsētās. Eiropas Jaunatnes galvaspilsēta 2022. gadā ir Tirāna. Izmantojot saukli “Aktivizēt jaunatni”, šī titula galvenais mērķis ir veicināt aktīvu līdzdalību, koncentrējoties uz jauniešu vajadzībām pašlaik un nākotnē. Programmā ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt brīvprātīgo darbu, stiprināt jaunatnes organizācijas un veidot tīklus un sinerģiju starp jauniešiem visā Eiropā. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Ciešākai sadarbībai un savstarpējas mācīšanās pasākumiem, ko kopīgi organizē ES iestādes un Rietumbalkānu jaunatnes politikas ieinteresētās personas, arī turpmāk būtu jāatbalsta veiksmīga Inovācijas programmas Rietumbalkāniem īstenošana. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Centieni iesaistīt Rietumbalkānus ES jaunatnes programmās būtu jākoordinē ar pašreizējām programmām, ko piedāvā RYCO. EESK aicina Eiropas Komisiju palīdzēt Rietumbalkāniem veidot jaunas reģionālās mobilitātes shēmas. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Spēcīgāka balss Rietumbalkānu jauniešiem

| 6.1. | ES politiskā programma attiecībā uz Inovācijas programmu Rietumbalkāniem ir veicināt uz faktiem balstītu politikas veidošanu (20). Ticama un pārredzama statistika ir viena no ES galvenajām prasībām visām valstīm pirmspievienošanās posmā (21). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ES Jaunatnes stratēģijas 2019.–2027. gadam mērķis ir atbalstīt un veicināt iekļaujošu visu jauniešu demokrātisku līdzdalību demokrātiskos procesos un sabiedrībā, aktīvi iesaistīt jauniešus, atbalstīt jauniešu pārstāvību vietējā, reģionālā un valsts līmenī, kā arī pētīt un veicināt inovatīvu un alternatīvu demokrātiskas līdzdalības veidu, piemēram, digitālās demokrātijas instrumentu, izmantošanu (22). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | ES jaunatnes dialogs ir vispāratzīts dialoga mehānisms starp jauniešiem un lēmumu pieņēmējiem. EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus izmantot šo mehānismu un ieviest to Rietumbalkānu reģionālās sadarbības sistēmā, nodrošinot, ka jaunatnes politikas prioritāšu noteikšanā tiek ņemti vērā jauniešu un jaunatnes organizāciju uzskati un vajadzības. Turklāt Rietumbalkānos būtu jārosina un jāveicina esošie līdzdalības procesi un mehānismi, kuros ir iesaistīti jaunieši. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Kā liecina jauniešu līdzdalības rādītājs (23), Rietumbalkānu jaunieši joprojām ir ļoti maz pārstāvēti politiskajā dzīvē. Jaunākie dati liecina, ka pārliecinoši lielākā daļa (78 %) uzskata, ka jauniešiem jābūt lielākai ietekmei politikā (24). |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EESK stingri atbalsta jauniešu iesaistīšanos lēmumu pieņemšanas procesos par jautājumiem, kas viņus skar. Papildus individuālai līdzdalībai jaunatnes organizāciju loma ir būtiska, lai uzlabotu jauniešu pozīcijas politiskajā, ekonomiskajā un sociālajā jomā. Tāpēc, kā uzsvērts regulā par IPA III un paplašināšanās metodiku, ir jānorāda, ka ļoti svarīgs ir finansējums un atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai ņemtu vērā jauniešu vajadzības. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Sociālekonomiskais statuss un izglītības līmenis tiek uzskatīti par svarīgiem faktoriem, kas ļauj prognozēt indivīdu vēlmi balsot vai piedalīties cita veida politiskajā darbībā. Statistikas analīze reģionālā līmenī sniedz saskanīgu priekšstatu par sociālekonomisko nevienlīdzību, kas raksturīga jauniešu aktivitātei Rietumbalkānu reģionā (25). |
| --- | --- |

6.6.

Brisele, 2022. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Jauniešu līdzdalības indekss 2020. gadā, Ana un Vlade Divac fonds, 31. lpp.

1

Ana

Vlade Divac

(2)  Padomes Ieteikums (2020. gada 30. oktobris) “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” un ar ko aizstāj Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (OV C 372, 4.11.2020., 1. lpp.).

2

(3)  Berlīnes procesa Rietumbalkānu samits, Berlīnes samits 2021. gadā, priekšsēdētāja secinājumi.

3

(4)  8. Rietumbalkānu valstu pilsoniskās sabiedrības foruma noslēguma deklarācija.

4

(5)  Pamatfakti par Rietumbalkāniem un Turciju, faktu lapas, 2022. gada izdevums.

5

s

(*1)  Šis apzīmējums neskar nostājas attiecībā uz statusu un atbilst ANO Drošības padomes Rezolūcijai 1244 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

*1

(6)  Reģionālās sadarbības padome, Jaunatnes politikas plānošana un esošā atbalsta un nepilnību konstatēšana jaunatnes darbību finansēšanā Rietumbalkānos – salīdzinošais ziņojums, 2021. gada janvāris, 4. lpp.

6

Jaunatnes politikas plānošana un esošā atbalsta un nepilnību konstatēšana jaunatnes darbību finansēšanā Rietumbalkānos

– salīdzinošais ziņojums,

(7)  Reģionālās sadarbības padome, Jaunatnes politikas plānošana un esošā atbalsta un nepilnību konstatēšana jaunatnes darbību finansēšanā Rietumbalkānos – salīdzinošais ziņojums, 2021. gada janvāris, 4. lpp.

7

Jaunatnes politikas plānošana un esošā atbalsta un nepilnību konstatēšana jaunatnes darbību finansēšanā Rietumbalkānos

(8)  Eiropas Izglītības fonds (ETF), Unlocking youth potential in South Eastern Europe and Turkey: Skills development for labour market and social inclusion, 2020. gads

8

ETF

Unlocking youth potential in South Eastern Europe and Turkey: Skills development for labour market and social inclusion

(9)  ESAO Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) 2018. gada rezultāti liecina, ka gandrīz visās Rietumbalkānu valstīs pamatkompetenču apguvē sasniegumi ļoti bieži ir vāji (skolēni nesasniedz PISA 2. līmeni lasītprasmē, matemātikā un zinātnē).

9

PISA

PISA

(10)  Eiropas Padomes Attīstības banka: “Sociālā infrastruktūra Rietumbalkānos – reģiona ekonomiskās noturības palielināšana, cilvēkkapitāla uzlabošana un intelektuālā darbaspēka emigrācijas seku novēršana”, 2021. gada novembris.

10

(11)  Migrācijas rādītāju precizitāti Rietumbalkānu reģionā ietekmē dažādas problēmas, kas ierobežo visaptverošas valstu salīdzināšanas iespējas.

11

(12)  Emigrācija un tās ekonomiskā ietekme uz Austrumeiropu, 2016. gads.

12

(13)  Sociālie pabalsti Rietumbalkānos mēdz būt nevienmērīgi seguma ziņā, un pabalstu izmaksa var kavēties.

13

(14)  Reģionālās sadarbības padome, Balkan Barometer 2020: Public Opinion Survey.

14

Reģionālās sadarbības padome, Balkan Barometer 2020: Public Opinion Survey

(15)  
  Lavric
  , Tomanovic un Jusic, FES Youth Study Southeast Europe 2018/2019.

15

Lavric

Tomanovic

Jusic

FES Youth Study Southeast Europe

(16)  Reģionālās sadarbības padome, Study on Youth Employment in the Western Balkans 2021.

16

Study on Youth Employment in the Western Balkans

(17)  Reģionālās sadarbības padome, Study on Youth Employment in the Western Balkans 2021.

17

Study on Youth Employment in the Western Balkans

(18)  REX/184 – 8. Rietumbalkānu valstu pilsoniskās sabiedrības foruma noslēguma deklarācija, 3. lpp.

18

(19)  OV C 220, 9.6.2021., 88. lpp.

19

(20)  Programma Rietumbalkāniem inovācijas, pētniecības, izglītības, kultūras, jaunatnes un sporta jomā.

20

(21)  Eiropas Komisija – acquis nodaļas / sarunu nodaļas.

21

acquis

(22)  Jauniešu iesaistīšanās, saiknes veidošana un iespēju veicināšana: jauna ES jaunatnes stratēģija (COM(2018) 269 final).

22

(23)  Jauniešu līdzdalības rādītājs 2020. gadā, Ana un Vlade Divac fonds.

23

Ana

Vlade Divac

(24)  FES (2019), Jusic, Political alienation of a precarious generation, 5. lpp.

24

FES

Jusic

Political alienation of a precarious generation,

(25)  FES (2019), Jusic, Political alienation of a precarious generation, 5. lpp.

25

FES

Jusic

Political alienation of a precarious generation,

---

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/51

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Eiropas integrācijas trūkuma radītās izmaksas – vienotā tirgus priekšrocības”

(izpētes atzinums)

(2022/C 443/07)

| Ziņotājs: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Émilie PROUZET |

Ziņotājs:

Philip VON BROCKDORFF

Līdzziņotāja:

Émilie PROUZET

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts, 26.1.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 27.6.2022. |
| Balsojuma rezultāts
  (par / pret / atturas) | 63/1/1 |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par / pret / atturas) | 194/0/3 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts, 26.1.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

27.6.2022.

Balsojuma rezultāts

(par / pret / atturas)

63/1/1

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par / pret / atturas)

194/0/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka vienotā tirgus pamatuzdevums ir uzlabot labklājību, izmantojot sociālo un ekonomisko konverģenci nolūkā samazināt nevienlīdzību un nodrošināt, ka sociālās nelīdzsvarotības palielināšanās nekļūst par nopietnu šķērsli Eiropas integrācijai. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata, ka valstu tiesību akti, kas potenciāli apgrūtina iekšējā tirgus darbību, jāpaziņo Eiropas Komisijai (EK), jākomentē un jānovērtē. Bez tā šīs procedūras ir neefektīvas un rada nevajadzīgus šķēršļus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Attiecībā uz valsts sertifikāciju EESK iesaka dalībvalstīm īstenot mazāk ierobežojošus valsts līmeņa pasākumus “pastiprinātas sadarbības” režīmā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tāpat EESK aicina efektīvi ieviest un piemērot tās direktīvas, par kurām jau panākta vienošanās un noticis balsojums, piemēram, labāka regulējuma paketi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata, ka Digitālo pakalpojumu aktam (DPA) (1) un Digitālo tirgu aktam (DTA) (2) ir izšķiroša nozīme vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai starp operatoriem digitālajos tirgos. Tāpat prioritātei būtu jābūt maksimālai saskaņošanai DTA darbības jomā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Eiropas inovācijai, uzņēmumu izaugsmei un digitālā vienotā tirgus atbalstam ir svarīga arī brīva datu aprite. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzsver, ka teritoriāli apgādes ierobežojumi (TAI) kavē vienotā tirgus attīstību, un aicina EK risināt ar konkurenci nesaderīgu TAI ietekmes problēmu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK iesaka saskaņot pieeju dalībvalstu starpā Ukrainas krīzes iespaidoto produktu tirdzniecības jautājumā. Krievijas agresijas izraisītā krīze ir radījusi grūti pārvaramus piegādes ierobežojumus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK iesaka īstenot efektīvākus valstu politikas pasākumus un nodrošināt mobilitātes stimulus, liekot uzsvaru uz aktīvu darba tirgus politiku, piemēram, strādājošo pabalstiem ES darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK atzīst, ka kapitāla tirgu savienība (KTS) ir sarežģīts projekts, taču norāda, ka Eiropas Savienībai vēl joprojām ir 27 kapitāla un finanšu tirgi, kas nedarbojas vienoti, tādējādi ierobežojot vienotā tirgus potenciālu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Šajā laikā, kad valda liela nenoteiktība, ir jāīsteno konkurences politika, kas īpaši vērsta uz pārkārtošanas īstenošanu, ko ES ir apņēmusies nodrošināt. Turklāt nedrīkst pieļaut nekāda veida komerciālu, sociālu, regulatīvu, fiskālu vai vidisku dempingu, kas kropļo konkurenci. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Visbeidzot, EESK uzskata, ka būtu jārealizē “atvērta stratēģiskā autonomija”, it īpaši svarīgākajos sektoros, lai veicinātu izturētspējas veidošanu, diversifikāciju un vērienīgu tirdzniecības programmu. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Pamatinformācija

2.1.   Vienotā tirgus mērķis

| 2.1.1. | ES vienotā tirgus mērķis bija likvidēt šķēršļus preču, pakalpojumu, kapitāla un cilvēku apritei, lai uzlabotu produktivitāti un konkurētspēju visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.1.1.

2.2.   Kopīgā atbildība vienotā tirgus jomā

| 2.2.1. | Par vienotā tirgus darbību ir līdzatbildīga ES un dalībvalstis. Tomēr pašreizējā situācijā joprojām pastāv lielas atšķirības ES tiesību aktu interpretācijas un piemērošanas jomā. Daudzos gadījumos šādas atšķirības varētu uzskatīt par nepamatotām vai nesamērīgām, un jebkurā gadījumā tās rada šķēršļus cilvēku, preču un pakalpojumu brīvai apritei. |
| --- | --- |

2.2.1.

2.3.   Dalībvalstu atbildība

| 2.3.1. | Objektīvi varētu būt pamatoti iemesli atšķirībām dalībvalstu starpā, taču tāds pamatojums ne vienmēr tiek sniegts un dažkārt dalībvalstis necenšas līdzsvarot pamatojumu valsts līmenī ar iespējamo negatīvo ietekmi uz vienoto tirgu. Tā rezultātā ES joprojām pastāv daudzi regulatīvie un neregulatīvie šķēršļi, kuru dēļ vienotais tirgus ir “nepabeigts” un sadrumstalots, piemēram:






  — | valstu tiesību aktu pamatošana ar pieņēmumu, ka tiek piemērots subsidiaritātes princips, |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

valstu tiesību aktu pamatošana ar pieņēmumu, ka tiek piemērots subsidiaritātes princips,

| — | iespējama savstarpējas atzīšanas principa neatzīšana, |
| --- | --- |

—

iespējama savstarpējas atzīšanas principa neatzīšana,

| — | pārmērīgas transponēšanas, kas vēl pazīstama kā pārmērīga reglamentēšana, un neatbilstīgas transponēšanas izplatība starp valstu valdībām un parlamentiem attiecībā uz ES līmenī apstiprinātu tiesību tekstu transponēšanu. Virkne šķēršļu, kas ietekmē vienoto tirgu, ir saistīti ar ES tiesību aktu nepareizu vai nepilnīgu piemērošanu un to, ka dalībvalstis piemēro valsts noteikumus pretrunā ar vienotā tirgus mērķiem. Tāpēc, ja dalībvalstis kļūdaini vai nepareizi īsteno tiesību aktus un Komisija tos nepiemēro, tā sekas ES un valstu līmenī kaitē gan iedzīvotājiem, gan uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

pārmērīgas transponēšanas, kas vēl pazīstama kā pārmērīga reglamentēšana, un neatbilstīgas transponēšanas izplatība starp valstu valdībām un parlamentiem attiecībā uz ES līmenī apstiprinātu tiesību tekstu transponēšanu. Virkne šķēršļu, kas ietekmē vienoto tirgu, ir saistīti ar ES tiesību aktu nepareizu vai nepilnīgu piemērošanu un to, ka dalībvalstis piemēro valsts noteikumus pretrunā ar vienotā tirgus mērķiem. Tāpēc, ja dalībvalstis kļūdaini vai nepareizi īsteno tiesību aktus un Komisija tos nepiemēro, tā sekas ES un valstu līmenī kaitē gan iedzīvotājiem, gan uzņēmumiem,

| — | plānotu Eiropas Savienības pasākumu piemērošana valstu līmenī, ar ko valdības un parlamenti cenšas apsteigt ES politikas piemērošanu, liekot valstu intereses pirmajā vietā, neraugoties uz to, ka Komisija vēl izstrādā ES politiku. Kā piemēru var minēt ES aprites ekonomikas politiku, |
| --- | --- |

—

plānotu Eiropas Savienības pasākumu piemērošana valstu līmenī, ar ko valdības un parlamenti cenšas apsteigt ES politikas piemērošanu, liekot valstu intereses pirmajā vietā, neraugoties uz to, ka Komisija vēl izstrādā ES politiku. Kā piemēru var minēt ES aprites ekonomikas politiku,

| — | valstu interešu pārākums stratēģisku Eiropas ekosistēmu jautājumos. |
| --- | --- |

—

valstu interešu pārākums stratēģisku Eiropas ekosistēmu jautājumos.

2.4.   Vienotā tirgus ierobežojumu ekonomiskās izmaksas

| 2.4.1. | Iepriekš minētie piemēri ilustrē Eiropas integrācijas trūkuma galvenās izmaksas, un vairākos pētījumos patiesībā ir uzsvērti milzīgie ekonomiskie ieguvumi no “pabeigta” vienotā tirgus. Eiropas Parlamenta pārskata ziņojums parāda, ka tie svārstās no 650 miljardiem līdz 1,1 triljonam EUR gadā, kas atbilst aptuveni 5 % līdz 8,6 % ES IKP (3). |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Šajā pašā RAND Europe pētījumā pētīta zemāku šķēršļu tirdzniecībai ekonomiskā ietekme uz vienoto tirgu. Saskaņā ar pētījumu uzlabotas tirdzniecības plūsmas, ekonomiskā izaugsme un darbvietu radīšana, ko veicinātu zemāki šķēršļi tirdzniecībai, nodrošinātu ekonomisko ieguvumu no 183 līdz 269 miljardiem EUR gadā (4). |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Tāpat saistībā ar zaudētajiem potenciālajiem ieguvumiem būtiska ir arī EK aplēse par pilnībā integrētu ES digitālo vienoto tirgu. EK norāda, ka šāds tirgus veicinātu inovācijas, sekmētu ES ekonomikas pieaugumu par 415 miljardiem EUR gadā un radītu simtiem tūkstošu jaunu darbvietu (5). |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Tas viss norāda uz nozīmīgu potenciālo ekonomisko ieguvumu (un ar to saistītām labklājības priekšrocībām), ko nodrošinātu pilnīgāks vienotais tirgus. Citiem vārdiem sakot, tās ir Eiropas integrācijas trūkuma radītās kopējās ekonomiskās izmaksas jeb zaudētā pievienotā vērtība un zaudētais kopējais sabiedriskais labums. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | Neraugoties uz ierobežojumiem, iekšējais tirgus līdz šim ir palīdzējis saglabāt un veicināt ES ekonomisko labklājību. Taču ES ekonomikas konkurētspēja un noturība ir jāstiprina ar turpmākām vienotā tirgus reformām, kā arī risinot stratēģisko atkarības problēmu. Tāpat ES būtu nepieciešams veicināt uzņēmējdarbības kultūru, kas paredz efektīvāku atbalstu visu lielumu inovatīviem uzņēmumiem, it īpaši mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MMVU) un jaunuzņēmumiem, kas tādējādi var sekmīgi attīstīties un sniegt savu ieguldījumu noturīgākas un saliedētākas sabiedrības veidošanā. Tikpat svarīgi ir tas, ka labi funkcionējošs vienotais tirgus veicinās sociālākas Eiropas redzējumu — tādas, kurā iedzīvotāju labklājība ir viena no politiskās darba kārtības prioritātēm un kura nepieļauj sociālo standartu pazemināšanu līdz zemākajam kopsaucējam. |
| --- | --- |

2.4.5.

3.   Ierobežojumi

| 3.1. | Pastāvošie ierobežojumi ir saistīti ar regulatīvo jomu, valstu tiesību jautājumiem, nodokļu jautājumiem, loģistikas un piegādes jautājumiem un citām niansētākām atšķirībām starp ES dalībvalstīm, kas joprojām apgrūtina tirdzniecību ES ietvaros. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tāpat ierobežojumi kavē tādu galveno ekonomikas nozaru attīstību kā pakalpojumi, kas joprojām ir sadrumstaloti pa valstīm, par ko liecina tālāk minētais:






  — | vēsturiski ierobežojoši valstu noteikumi, kas bieži tiek pamatoti ar subsidiaritātes principu, |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

vēsturiski ierobežojoši valstu noteikumi, kas bieži tiek pamatoti ar subsidiaritātes principu,

| — | Pakalpojumu direktīvas kļūdaina īstenošana un piemērošana, kas ierobežo brīvību veikt uzņēmējdarbību, pakalpojumu brīvu apriti un pakalpojuma sniegšanas brīvību, |
| --- | --- |

—

Pakalpojumu direktīvas kļūdaina īstenošana un piemērošana, kas ierobežo brīvību veikt uzņēmējdarbību, pakalpojumu brīvu apriti un pakalpojuma sniegšanas brīvību,

| — | valstu tiesību akti tirdzniecības jomā, kas traucē uzņēmumiem veikt uzņēmējdarbību tādā veidā, kādā tie to veic. Bieži vien šie tiesību akti kavē nozares konkurētspēju, ir protekcionistiski un kaitē uzticamu un likumīgu uzņēmumu ieguldījumiem citās dalībvalstīs, |
| --- | --- |

—

valstu tiesību akti tirdzniecības jomā, kas traucē uzņēmumiem veikt uzņēmējdarbību tādā veidā, kādā tie to veic. Bieži vien šie tiesību akti kavē nozares konkurētspēju, ir protekcionistiski un kaitē uzticamu un likumīgu uzņēmumu ieguldījumiem citās dalībvalstīs,

| — | valstu prasības, kas traucē preču brīvu apriti. Dalībvalsti bieži vien nepaziņo jaunas valsts tehniskās prasības Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/1535 (6) noteiktajā kārtībā un nepiemēro savstarpējas atzīšanas principu nesaskaņotai darbībai, piemēram, pārmērīgi reglamentējot direktīvu prasību īstenošanu utt. |
| --- | --- |

—

valstu prasības, kas traucē preču brīvu apriti. Dalībvalsti bieži vien nepaziņo jaunas valsts tehniskās prasības Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/1535 (6) noteiktajā kārtībā un nepiemēro savstarpējas atzīšanas principu nesaskaņotai darbībai, piemēram, pārmērīgi reglamentējot direktīvu prasību īstenošanu utt.

| 3.3. | EESK norāda, ka pārkāpumu procedūras ir ilgstošas, dārgas un to iznākums nav prognozējams. Tās ir pārāk lielas izmaksas uzņēmumiem un attur tos no uzņēmējdarbības paplašināšanas vai ieguldījumiem citās ES valstīs. Turklāt attiecīgie ierobežojumi samazina patērētāju izvēles iespējas, liedz tiem saņemt labākus pakalpojumus un zemākas cenas. EESK arī aicina Komisiju aktīvāk rīkoties pārkāpuma procedūru piemērošanā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Šīs izmaksas ietekmē ekonomiku kopumā, jo ierobežo konkurētspēju, izaugsmes potenciālu un tirgus ekonomikas turpmāku attīstību. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tāpat kā jebkuru ekonomiku arī ES ietekmē ārēji satricinājumi, taču reakciju uz šādiem satricinājumiem un tirgu reakciju galvenokārt nosaka katras dalībvalsts iekšējā politika un saimnieciskās rīcības stimulēšanai īstenotie pasākumi. Ukrainā notiekošais karš ir atklājis ES atkarību no globālajām vērtības ķēdēm. Pašreizējā krīze, visticamāk, atšķirīgi ietekmēs dažādas nozares, taču nav šaubu par to, ka tā ir atklājusi vienotā tirgus neaizsargātību, jo īpaši preču un pakalpojumu un būtisku pamatpreču brīvas aprites ierobežojumu lomu tajā. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Visbeidzot, jāatzīmē, ka aptuveni 82 % no vienotajā tirgū tirgotajiem produktiem tiek piemēroti saskaņoti noteikumi un apmēram 18 % no ES iekšējās preču tirdzniecības apjoma ir pakļauti savstarpējai atzīšanai. Taču joprojām parādās jauni valstu tehniskie noteikumi, kuri, šķiet, ir pretrunā ar ES tiesību aktiem. Turklāt daudzās dalībvalstīs krasi palielinājušās valstu marķēšanas prasības pārtikai un dzērienu produktiem, kas tiek pamatotas ar patērētāju aizsardzību un vidi. Tajā pašā laikā savstarpējas atzīšanas princips nedarbojas nevainojami. To apliecina fakts, ka 71 % MVU, kas iesnieguši pieteikumus pastāvošās savstarpējas atzīšanas sistēmas ietvaros nesaskaņotām precēm, saņēmuši lēmumu par piekļuves liegšanu tirgum. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Ierobežojumu jautājuma risināšana

| 4.1. | Turpmāk minētie pasākumi palīdzētu realizēt dažus no iespējamiem vienotā tirgus sniegtajiem ekonomiskajiem ieguvumiem. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   Esošo instrumentu efektīvāka izmantošana

| 4.2.1. | EESK uzskata, ka valstu tiesību akti, kas potenciāli apgrūtina iekšējā tirgus darbību, jāpaziņo Eiropas Komisijai, jākomentē un jānovērtē. Bez dalībvalstu apņemšanās paziņot un komentēt/sagatavot novērtējumu šīs procedūras nav efektīvas. Tāpēc ir vajadzīga produktu tirgus regulējuma saskaņošanas efektīvāka uzraudzība visās ES dalībvalstīs. Kā piemēru var minēt to, ka mazumtirdzniecības nozarē nesen krasi palielinājušies valstu ierobežojumi atļauju un vietējo satura prasību formā. Tas ir pretrunā ar Līguma 28. un 30. pantu, tāpat kā valstu atkārtotu pārbaužu nereta veikšana iegādātiem produktiem, kas jau likumīgi laisti apgrozībā vienotajā tirgū. Attiecībā uz pakalpojumiem EESK arī uzskata, ka Pakalpojumu direktīvā paredzētā paziņošanas procedūra nedarbojas tik labi, kā plānots. Kas attiecas uz brīvību veikt uzņēmējdarbību, EESK ar nožēlu secina, ka dalībvalstis nav panākušas kompromisu attiecībā uz tā dēvētās Paziņošanas direktīvas priekšlikumu. Šis tiesību akts būtu pastiprinājis dalībvalstu pienākumu paziņot Komisijai likumu vai noteikumu projektus par pakalpojumu (un attiecīgi pilsētbūvniecības) atļauju mehānismiem (7). EESK tāpat mudina EK un dalībvalstis sniegt detalizētāku informāciju par piemēroto pamatojumu un samērīgumu, kad dalībvalstis paziņo tehniskos noteikumus. Tāpat ir svarīgi nodrošināt, lai paziņotās prasības tiktu pienācīgi pārbaudītas neatkarīgi no izmantotās paziņošanas procedūras (8). Lai risinātu problēmu pēc būtības, EESK uzskata, ka nepieciešamas likumdošanas izmaiņas pārejai no minimālas saskaņošanas uz maksimālu saskaņošanu. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Tāpat bažas vieš pasākumu īstenošana, kas apsteidz plānotu ES regulējumu, piemēram, nacionālas sertifikācijas piemērošana ar skaidru mērķi nodrošināt zināmu aizsardzības līmeni, it īpaši lauksaimniecības pārtikas nozarē. EESK skatījumā tādi ierobežojumi ir atklāti protekcionistiski, taču process, ar kura palīdzību iespējams panākt to atsaukšanu pēc ierobežojumu identificēšanas, bieži ir lēns un apgrūtinošs un tāpēc šādi ierobežojumi mazumtirgotājiem paliek spēkā pārāk ilgi. EESK uzskata, ka, lai to novērstu, dalībvalstis varētu apņemties īstenot mazāk ierobežojošus nacionālos pasākumus “pastiprinātas sadarbības” režīmā, ko atļauj Līgums. EESK arī norāda, ka Viseiropas privāto pensiju produkts ir standarta satvars vienotā tirgus atbalstam, ko varētu piemērot citās jomās. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Tāpat EESK uzskata, ka šādus jautājumus varētu efektīvi risināt ar Eiropas pusgada palīdzību, it īpaši ar Komisijas samērīgu rīcību, tostarp, iespējams, apturot ES finansējumu, ja tiek pieļautas atkāpes no apņemšanās īstenot konkrētai valstij adresētos ieteikumus (KVAI). Tas atbilst EK norādījumiem dalībvalstīm par atveseļošanas un noturības plāniem, kuros uzsvērta regulatīvo un neregulatīvo šķēršļu novēršana iekšējā tirgū, kā arī nosacījumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstīm ir jāizpilda Eiropas pusgada prasības. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Visbeidzot, EESK aicina efektīvi ieviest un piemērot tās direktīvas, par kurām jau panākta vienošanās un noticis balsojums. Šajā sakarā Eiropas Komisijai un dalībvalstīm būtu jāapņemas īstenot labāka regulējuma paketi, pamatojoties uz augstas kvalitātes ietekmes novērtējumiem. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Vienotā digitālā tirgus potenciāla atraisīšana

| 4.3.1. | EESK uzskata, ka Eiropas digitālās ekonomikas attīstība sniedz ekonomiskās izaugsmes iespējas, un potenciālo ekonomisko ieguvumu varētu realizēt, labāk integrējot digitālos pakalpojumus visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Šajā sakarā EESK uzskata, ka Digitālo pakalpojumu aktam (DPA) un Digitālo tirgu aktam (DTA) ir izšķiroša nozīme vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai starp operatoriem digitālajos tirgos. Koncentrējoties uz konkrētiem pakalpojumiem neatkarīgi no pakalpojuma sniedzēja atrašanās vietas vai pakalpojuma sniegšanai piemērojamajiem tiesību aktiem, DPA un DTA jēgpilnā veidā risina jautājumu par vienlīdzīgu apstākļu nodrošināšanu Eiropas un globālajiem tiešsaistes operatoriem. Tāpat EESK absolūta prioritāte ir nepieļaut, ka valstu tiesību aktu skaita palielināšanās vēl vairāk sadrumstalo iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Būtiski finansiālie ieguvumi būtu iespējami arī, palielinot tiešsaistes pakalpojumu lietojumu un uzlabojot digitālo infrastruktūru ES. Šajā sakarā EK iesaka virzīties uz pilnībā funkcionējošu e-iepirkuma režīmu un e-rēķiniem. Aplēses ir iespaidīgas un liecina, ka pilnīga pāreja uz e-iepirkumu ļautu iegūt no 50 līdz 75 miljardiem EUR gadā (9). |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Visbeidzot, EESK uzskata, ka brīva datu aprite ir būtiski svarīga Eiropas inovācijām, visu lielumu uzņēmumu izaugsmei, darbvietu radīšanai un digitālā vienotā tirgus izveidei. Tiesību akti brīvas datu aprites atbalstam jau ir ieviesti. Tomēr būtu jāizvairās no nepamatotām datu lokalizācijas prasībām. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Piegādes ierobežojumu atbloķēšana

| 4.4.1. | EESK norāda, ka 2018. gada Ģeogrāfiskās bloķēšanas novēršanas regula ir palīdzējusi atvieglot tirdzniecību ES. Taču Eiropas patērētāji joprojām cieš no preču un pakalpojumu ģeogrāfiskās bloķēšanas. EESK norāda uz noturīgiem TAI, kas var izpausties tādos atšķirīgos veidos kā atteikums veikt piegādi vai draudi pārtraukt piegādes noteiktam izplatītājam, dalībvalstīm pārdošanai pieejamo daudzumu ierobežošana, neizskaidrojamas produktu klāsta un cenu atšķirības starp dalībvalstīm vai valodas izvēles ierobežojums produkta iepakojumam. EESK uzsver, ka TAI kavē vienotā tirgus attīstību un liedz patērētājiem ar to saistītās potenciālās priekšrocības, un aicina Komisiju risināt TAI konkurenci ierobežojošās ietekmes problēmu, lai izveidotu pilnībā funkcionējošu vienoto tirgu. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Krievijas iebrukums Ukrainā ir atklājis milzīgus enerģijas piegādes un pārtikas drošības riskus, tāpēc ir nepieciešama vienota stratēģiska pieeja visā Eiropas Savienībā. EESK uzskata, ka labi funkcionējošs vienotais tirgus var kalpot kā pamats šādai stratēģijai un daļēji samazināt spiedienu uz cenām, kas strauji grauj pirktspēju visā Eiropas Savienībā. Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē sadarbības centienus ES līmenī attiecībā uz kopīgu gāzes iegādi (brīvprātīgu), lai mazinātu spiedienu uz enerģijas cenām. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Taču EESK pauž nožēlu, ka līdz šim nav bijis centienu īstenot saskaņotu pieeju dalībvalstu starpā attiecībā uz citiem Ukrainas krīzes iespaidotiem produktiem. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Darba ņēmēju un speciālistu pārrobežu mobilitātes uzlabošana

| 4.5.1. | Darba ņēmēju un speciālistu pārrobežu mobilitāte visā Eiropas Savienībā joprojām ir izaicinājums, kas ierobežo piedāvājumu un rada neatbilstības tādās nozarēs kā IT un augsto tehnoloģiju industrija, neraugoties uz ES politiku, kuras mērķis ir atvieglot personu brīvu pārvietošanos. Eiropas un valstu dati liecina, ka mobilitātes līmenis gan starp valstīm, gan valstu robežās saglabājas zems arī starptautiskā salīdzinājumā. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | EESK jo īpaši iesaka īstenot efektīvākus valstu politikas pasākumus un nodrošināt mobilitātes stimulus, liekot uzsvaru uz aktīvu darba tirgus politiku, piemēram, strādājošo pabalstiem ES un trešo valstu darba ņēmējiem ar bēgļa statusu. Šajā sakarā EESK uzskata, ka uzņemošo valstu piedāvāti finansiālie stimuli darba meklētājiem stāties darbā citā dalībvalsti vai citā reģionā vēl vairāk veicinātu mobilitāti. Tāpat būtu nepieciešams vēl vairāk uzlabot informāciju par darbvietām citās ES valstīs un pārcelšanās palīdzību, lai atvieglotu visu ar pārcelšanos uz citu valsti saistīto jautājumu risināšanu — piemēram, mājokļa atrašanu, reģistrēšanos kā nodokļu maksātājam, skolas atrašanu bērniem, iespējams, darba atrašanu partneriem utt. Tomēr EESK brīdina, ka darbaspēka mobilitāte ES ir cietusi līdz šim īstenotās sadrumstalotās pieejas dēļ. Turpmāk būtu jāizvairās no sadrumstalotas politikas, it īpaši valstu līmenī. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Diplomu un kvalifikāciju apliecinošu dokumentu atzīšana, kas ir svarīga vakanču aizpildīšanai tur, kur ir darbaspēka trūkums, joprojām ir problēma visā Eiropas Savienībā. EESK uzskata, ka pastāvošā sistēma joprojām ir pārāk lielām mērā atkarīga no valstu valdībām un dalībvalstu tiesībām brīvi piemērot pašām savus noteikumus. Komisijai būtu jānodrošina, ka dalībvalstīs tiek piemērota saskaņotāka pieeja diplomu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu atzīšanai. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Visbeidzot, ES darba ņēmēju un profesionāļu mobilitāte ir iespējama tikai tad, ja labāk tiek piemēroti pastāvošie noteikumi, ir piekļuve informācijai un dalībvalstis savā starpā sadarbojas. EESK norāda, ka atsevišķas dalībvalstis var vilcināties attiecībā uz vienotā tirgus reformām, jo baidās, ka šādas reformas varētu izraisīt īstermiņa darbvietu skaita samazināšanos un nozaru zaudējumus, jo īpaši tajās valstīs, kuras jau atpaliek, kā arī valstīs/nozarēs ar zemu ražīgumu. Teorētiski darbaspēka brīva aprite palīdzētu risināt šo problēmu, taču no valstu viedokļa tā var izraisīt resursu zaudējumus un potenciālu intelektuālā/kvalificētā darbaspēka emigrāciju pārejas posmā. |
| --- | --- |

4.5.4.

4.6.   Kapitāla plūsmu un finanšu pakalpojumu veicināšana visā Eiropas Savienībā

| 4.6.1. | Tas pats arguments attiecas uz ES kapitāla tirgiem. EESK atzīst, ka kapitāla tirgu savienība (KTS) ir sarežģīts projekts, kura mērķis ir padziļināt un vēl vairāk integrēt ES dalībvalstu kapitāla tirgus. Tam ir nepieciešams pieņemt pasākumus un veikt grozījumus regulējumā dažādās jomās, un tas paredz atbildību ne tikai ES līmenī, bet arī katras dalībvalsts līmenī. EESK norāda, ka 2022. gadā KTS realizācija joprojām ir tāls mērķis. Neskatoties uz nelielu progresu, jo īpaši attiecībā uz ES kapitāla tirgu atveseļošanas paketi, ES joprojām pastāv 27 kapitāla tirgi, kas nedarbojas kā viens vesels. Eiropas finanšu nozare vēl arvien ir stipri sadrumstalota pa valstīm, un noguldītāji un ieguldītāji ir lielā mērā atkarīgi no attiecīgajām valstu vidēm. Tas attiecas arī uz finanšu pakalpojumiem kopumā, tostarp mazumtirdzniecības finanšu pakalpojumiem un iekšzemes noguldījumiem. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | EESK uzskata, ka tas ierobežo gan ekonomikas atveseļošanu, gan vienotā tirgus netraucētu darbību. KTS ekonomiskais ieguvums ir skaidrs, taču KTS realizācijai vajadzīga gan atsevišķu dalībvalstu politiskā griba, gan EK iniciatīvu pieņemšana, tostarp tādu, kas vērstas uz euro starptautiskās nozīmes stiprināšanu. Tāpat nedrīkst novērtēt pārāk zemu digitalizācijas lomu KTS veicināšanā. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   Daudz spēcīgāka politiskā griba vienotā tirgus ierobežojumu atcelšanai

| 4.7.1. | Šajā laikā, kad valda liela nenoteiktība, EESK vēlētos, lai tiktu īstenota tāda konkurences politika, kas ir īpaši vērsta uz pašas ES uzsāktās pārkārtošanas īstenošanu. Šai pārkārtošanai būs nepieciešami vērienīgi tirdzniecības un ieguldījumu politikas pasākumi, ārkārtas publiskie un privātie ieguldījumi, inovācijas, turpmāks progress sociālajā, ekonomikas un vides jomā, kā arī labi funkcionējošs vienotais tirgus. Tā visa atbalstam nepieciešams tiesiskais un finanšu regulējums, kas nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences nosacījumus tirgū visām ieinteresētajām personām, visiem reģioniem un iedzīvotājiem visā Eiropas Savienībā. Mūsu iekšējā tirgus integritāte un nesadrumstalotība ir viens no tā būtiskākajiem priekšnoteikumiem. Labi funkcionējošam vienotajam tirgum un konkurences politikai, kas nodrošina uzņēmumiem un patērētājiem piekļuvi plašai konkurencei tirgū ar vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem, ir izšķiroša nozīme, jo tā tiek veicināta efektivitāte un inovācijas un radīta vide sekmīgu uzņēmumu izaugsmei. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Mūsu skatījumā saskaņošana un brīvas aprites šķēršļu likvidēšana ES teritorijā ļauj attīstīt konkurenci, inovācijas un palielināt ražīgumu. Nedrīkst pieļaut nekāda veida komerciālu, sociālu, regulatīvu, fiskālu vai vides dempingu, kas kropļo konkurenci. EESK sagaida, ka visas dalībvalstis to ievēros un prasīs no mūsu ārējiem partneriem cieņpilnu attieksmi pret mūsu pamatvērtībām un pamattiesībām sociālajā, uzņēmējdarbības un vides jomā. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | EESK brīdina, ka vienoto tirgu vairs nevajadzētu uztvert kā kāda globālās tirdzniecības nolīguma uzlabotu variantu, ko var pielāgot sarunu ceļā. Vienotais tirgus ir kas krietni vairāk. Tā uzdevums ir uzlabot labklājību, izmantojot sociālo un ekonomisko konverģenci nolūkā samazināt nevienlīdzību un nodrošināt, ka sociālās nelīdzsvarotības palielināšanās un vispārējs nabadzības pieaugums nekļūst par nopietnu šķērsli Eiropas integrācijai. Šajā sakarā EESK uzsver sociālās pamattiesības un darba ņēmēju pamattiesības uz pienācīgu algu un darba apstākļiem ne vien mijiedarbībā ar ekonomiskajām brīvībām, bet arī attiecībā uz iekšējo tirgu un darba tirgu, konkurenci un jebkuru citu Savienības politikas pasākumu, tostarp, bet ne tikai, tādās jomās kā ekonomikas pārvaldība, tirdzniecība, digitalizācija un vide. Tā mērķis ir arī aizsargāt un nostiprināt sociālo partneru autonomiju, veidojot nepārprotamu saikni ar cieņu pret kolektīvajām sociālajām tiesībām un to veicināšanu. Būtiski ir arī nodrošināt, ka pamattiesības tiek pilnībā aizsargātas un garantētas Līgumos. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | EESK atzīst, ka vienotajam tirgum ir pastāvīgi jāreaģē uz tehnoloģiju izmaiņām, globalizāciju, pārmaiņām izglītības jomā, darba tirgū un kapitāla tirgū un, ne mazāk svarīgi, uz globālu krīzi un konfliktiem. Pašreizējā situācijā nav vietas ierastās darbības scenāriju priekšlikumiem — izstrādājot tiesību aktus, ir jāņem vērā pašreizējā krīzes situācija un apstākļu maiņa. |
| --- | --- |

4.7.4.

| 4.7.5. | EESK arī uzskata, ka būtu jāpieņem “atvērtas stratēģiskās autonomijas” modelis, it īpaši svarīgākajās nozarēs. Tas palīdzētu stiprināt izturētspēju, izmantojot atvērtību, vērienīgu tirdzniecības programmu, sadarbību ar līdzīgi domājošiem partneriem, diversifikāciju un izvairīšanos no protekcionisma. |
| --- | --- |

4.7.5.

| 4.7.6. | Visbeidzot, EESK pauž nožēlu par to, ka Eiropas vienotā tirgus 30. gadskārtas priekšvakarā iekšējais tirgus joprojām ir nepabeigts. |
| --- | --- |

4.7.6.

Briselē, 2022. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 825 final (OV C 286, 16.7.2021., 70. lpp.).

1

(2)  COM(2020) 842 final (OV C 286, 16.7.2021., 64. lpp.).

2

(3)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html

3

(4)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html

4

(5)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).

6

(7)  2016/0398(COD); https://eur-lex.europa.eu/procedure/LV/2016_398.

7

(8)  Pētījums par dalībvalstu veikto samērīguma novērtējumu, pieņemot ar mazumtirdzniecības uzņēmumiem saistītas prasības saskaņā ar Direktīvu 2006/123/EK.

8

(9)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html

9

---

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/58 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/58

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Nodokļu uzlikšana digitālajā ekonomikā”

(izpētes atzinums pēc Čehijas prezidentūras pieprasījuma)

(2022/C 443/08)

| Ziņotājs: | Benjamin RIZZO |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Petru Sorin DANDEA |

Ziņotājs:

Benjamin RIZZO

Līdzziņotājs:

Petru Sorin DANDEA

| Atzinuma pieprasījums | 26.1.2022., vēstule no Mikuláš BEK, Eiropas lietu ministra |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 1.7.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 200/0/1 |

Atzinuma pieprasījums

26.1.2022., vēstule no Mikuláš BEK, Eiropas lietu ministra

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializēta nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

1.7.2022.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

200/0/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Atbilstošu principu un noteikumu izstrāde par nodokļu uzlikšanu digitālajā ekonomikā ir kļuvusi par Eiropas Savienības un citu starptautisko regulatoru pamatuzdevumu, lai modernizētu fiskālo politiku un pielāgotu to pašreizējām un nākotnes vajadzībām. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) ierosina, ka, tiklīdz tiks panākta starptautiska vienošanās par ESAO/G20 Iekļaujošā satvara 1. pīlāru attiecībā uz nodokļu uzlikšanas tiesību pārdali, attiecīgie noteikumi ES būtu ātri jāīsteno, koordinējot un vienlaikus īstenojot iniciatīvu ar citiem galvenajiem tirdzniecības partneriem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK uzskata, ka ES var uzņemties vadošu lomu attiecībā uz nodokļu uzlikšanu digitālajā ekonomikā. Tomēr šāda loma būtu jāuzņemas saskaņā ar starptautisku nolīgumu, ko panākusi ESAO/G20, kā tas jau notika attiecībā uz 2. pīlāru attiecībā uz nodokļu bāzes samazināšanas novēršanas mehānismu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai gan 1., gan 2. pīlārs ES tiktu īstenots pēc iespējas ātrāk, panākot augstu saskaņotības pakāpi ar starptautisko nolīgumu, kas tiks apspriests ESAO/G20 sanāksmē. 1. un 2. pīlārs būtu jāuzskata par visaptverošu un savstarpēji integrētu normatīvo aktu kopumu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK norāda, ka Eiropas likumdošanas iniciatīva par nodokļu uzlikšanu digitālajā ekonomikā varētu sniegt ievērojamu labumu iekšējam tirgum, neapšaubāmi nodrošinot efektīvāku sistēmu salīdzinājumā ar atsevišķām valstu iniciatīvām. Nekoordinētu un atsevišķu noteikumu ieviešana dalībvalstīs palielinātu sadrumstalotību visā ES, radot nodokļu nenoteiktību un kavējot konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK mudina panākt starptautisku vienošanos par 1. pīlāru, kura mērķis ir izveidot efektīvu nodokļu sistēmu, ievērojot neitralitātes un vienlīdzīgas attieksmes principus, kā arī, no vienas puses, saglabāt digitālajā ekonomikā nostiprināto inovācijas potenciālu un, no otras puses. nodrošināt, ka augsti digitalizēti uzņēmumi sniedz taisnīgu ieguldījumu valstu budžetos. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK aicina noslēgt starptautisku nolīgumu par 1. pīlāru, kurā pēc iespējas atturas no pārāk sarežģītiem noteikumiem un kura mērķis ir panākt pārredzamību, paredzamību un administratīvo vienkāršošanu, saglabājot zemas atbilstības nodrošināšanas izmaksas. Pārāk sarežģīta sistēma patiešām varētu radīt iespējas apiet jaunpieņemtos noteikumus, samazinot to efektivitāti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzsver, ka pienācīgi izstrādāti starptautiski nodokļu tiesību akti par digitālajiem uzņēmumiem ir instrumenti, kas dod iespēju novērst izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas praksi, kā arī iespēju izstrādāt taisnīgu, stabilu un progresīvu nodokļu sistēmu. Vienlīdzīgi konkurences apstākļi uzņēmumu peļņas nodokļu jomā ir ļoti svarīgi, jo pēdējos gados uzņēmumi ir varējuši izmantot īpašus nodokļu noteikumus dažās dalībvalstīs, būtiski samazinot to faktisko nodokļu likmi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK uzskata, ka, izstrādājot atbilstošu tiesisko regulējumu nodokļu uzlikšanai digitālajā ekonomikā, būtu jāņem vērā digitalizācijas radītā lielā atkarība no nemateriālajiem aktīviem. Šie aktīvi ir ievērojami palielinājuši uzņēmumu spēju izvērst attiecīgu darījumdarbību jurisdikcijā bez fiziskas klātbūtnes tajā. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK norāda, ka digitālie uzņēmumi bieži izmanto lietotāju datus, lai radītu vērtību. Šāda vērtības radīšanas metode nav iekļauta pašreizējās nodokļu sistēmās, radot neatbilstību starp vērtības radīšanu un nodokļu uzlikšanu. Šis konkrētais jautājums būtu pienācīgi jārisina 1. pīlārā. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK atkārtoti uzsver, ka joprojām ir svarīgi izmantot pieeju, kas ļaus izvairīties no nodokļu dubultās uzlikšanas riska, kā arī nejaušas nodokļu neuzlikšanas ikvienā jurisdikcijā, samazinot atbilstības nodrošināšanas izmaksas Eiropas uzņēmumiem. Šajā saistībā nolīgumam par 1. pīlāru un noteikumiem, kas paredzēti tā transponēšanai, būtu jāsaskaņo dažādās dalībvalstu jau uzsāktās iniciatīvas, izvairoties no neatbilstībām un nepilnībām. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK patiesi cer, ka gan starptautiskā, gan ES līmenī pēc iespējas ātrāk varētu panākt dzīvotspējīgu vienošanos par 1. pīlāru, paužot nožēlu par ierobežojumiem, kas joprojām kavē šāda būtiska nolīguma pabeigšanu. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Būtisks konteksts

| 2.1. | Pašreizējo starptautisko uzņēmumu ienākuma nodokļa noteikumu pamatā ir 20. gadsimta sākumā izstrādāti un laika gaitā daļēji pielāgoti principi. Tie vairs neatbilst mūsdienu vajadzībām un nav piemēroti globalizētai un digitalizētai ekonomikai. Tas nozīmē, ka nodokļu ieņēmumi netiek taisnīgi sadalīti valstīm un tiek turpināta kaitējoša nodokļu prakse, kas kaitē valsts finansēm un godīgai konkurencei. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Līdz ar to atbilstošu principu un noteikumu izstrāde par nodokļu uzlikšanu digitālajā ekonomikā ir kļuvusi par pamatuzdevumu gan Eiropas Savienības, gan citiem regulatoriem visā pasaulē, lai modernizētu fiskālo politiku un pielāgotu to pašreizējām un nākotnes vajadzībām. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ESAO/G20 BEPS jomā izveidotais iekļaujošais satvars ir balstīts uz divu pīlāru risinājumu, lai risinātu nodokļu problēmas, ko rada arvien digitalizētāka un globalizētāka ekonomika. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 1. pīlārs nodrošinās taisnīgāku peļņas un nodokļu tiesību sadalījumu starp valstīm attiecībā uz lielākajiem starptautiskajiem uzņēmumiem, un it īpaši digitālajiem uzņēmumiem. 1. pīlārs galvenokārt paredz, ka starptautiskajiem uzņēmumiem būs jāmaksā daļa ienākuma nodokļu tur, kur atrodas to pakalpojumu patērētāji un izmantotāji, tādējādi veidojot saikni starp peļņu un vietu, kur atrodas attiecīgie izmantotāji un patērētāji. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vienošanās par peļņas pārdali saskaņā ar 1. pīlāru ietver digitālo pakalpojumu nodokļa (DPN) un citu līdzīgu pasākumu atcelšanu un apturēšanu, tādējādi izbeidzot tirdzniecības saspīlējumu, ko izraisīja starptautiskās nodokļu sistēmas nestabilitāte. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | 2. pīlāra mērķis ir nodrošināt, lai lielie starptautiskie uzņēmumi, jo īpaši digitalizētie uzņēmumi, maksātu minimālo faktisko uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi 15 % apmērā, izveidojot tiesisko regulējumu, kas var novērst peļņas novirzīšanu un ir piemērots, lai novērstu nelabvēlīgu nodokļu konkurenci starp jurisdikcijām. Tādējādi, ieviešot vispārēju minimālo uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi, varētu efektīvi efektīvi atcelt konkurences ierobežojumus attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokli, ko valstis izmanto, lai aizsargātu savas nodokļu bāzes. EESK aicina visas dalībvalstis ātri panākt politisku vienošanos par šiem noteikumiem, paužot nožēlu, ka vēl nav panākta galīgā vienprātība. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ESAO/G20 forumā ir panākta starptautiska vienošanās par 2. pīlāru un iekļaujošo satvaru, un ES iestādes ir pienācīgi veikušas to transponēšanu ar direktīvas priekšlikumu, kas pašlaik tiek apspriests Padomē (1). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ESAO/G20 joprojām tiek veidota kopīga starptautiska vienprātība šajā jautājumā, kā to apstiprina nesen notikušās ESAO konsultācijas par 1. pīlāru, kurās tiek apkopotas sabiedrības atsauksmes par noteikumu projektu, lai gan šie noteikumi “neatspoguļo vienprātību attiecībā uz dokumenta būtību” (2). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Eiropas Komisija 2018. gadā publicēja tiesību akta priekšlikumu par nodokļu uzlikšanu digitālajā ekonomikā, kas netika virzīts uz priekšu galvenokārt tāpēc, ka trūka starptautiskas, plaši atzītas vienprātības par noteikumiem, kas būtu jāievieš 1. pīlāra ietvaros. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Tikmēr ES iestādes ir apstiprinājušas Digitālo tirgu aktu (DTA), kura mērķis ir regulēt digitālo tirgu konkurences struktūru. Šajā ziņā ES ir pieņēmusi oriģinālu un visaptverošu regulatīvo pieeju, kas atšķiras no citu lielāko tirdzniecības bloku, piemēram, ASV, Ķīnas un citu jauno tirgus ekonomikas valstu, pieejas. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EESK uzskata, ka, ņemot vērā DTA piemēru, ES var uzņemties vadošo lomu arī attiecībā uz nodokļu uzlikšanu digitālajā ekonomikā. Tomēr šāda loma būtu jāuzņemas saskaņā ar starptautisku vienošanos, ko panākusi OECD/G20, kā tas jau notika attiecībā uz 2. pīlāru. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK ir visnotaļ pārliecināta, ka ekonomikas digitalizācijas apstākļos grozījumi noteikumos par peļņas nodokļu uzlikšanas tiesību sadalījumu starp valstīm ir jākoordinē globālā līmenī, lai, nodrošinot atbilstīgu un efektīvu globālo pārvaldību un globālus noteikumus, varētu labāk izmantot globalizācijas sniegtos ieguvumus. Tādēļ konkrēti risinājumi ir jāizstrādā, pamatojoties uz plašu starptautisku nolīgumu, kas ietver pēc iespējas vairāk nodokļu jurisdikciju. Turklāt būtu pienācīgi jāapsver jauno noteikumu atšķirīgā ietekme un iedarbība uz mazajām dalībvalstīm, no vienas puses, un lielākajām dalībvalstīm, no otras puses. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK atzinīgi vērtē digitalizācijas izraisīto ievērojamo ekonomikas attīstību un tās pozitīvo ietekmi uz mūsu sabiedrību, kā arī digitalizācijas lielo potenciālu nodokļu administrāciju iespēju nodrošināšanā, kas kalpo kā instruments labāku pakalpojumu sniegšanai valstu budžetiem un iedzīvotājiem. ES būs jāpalīdz un jākoordinē dalībvalstu nodokļu iestādes, lai tiktu galā ar jauno režīmu un strauji mainīgo ekonomisko situāciju. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK piekrīt secinājumam, kas pausts ESAO/G20 1. darbības–2015. gada noslēguma ziņojumā par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS), un norāda, ka digitālā ekonomika arvien vairāk kļūst par “pašu ekonomiku”. Daudzu uzņēmumu digitalizācija gadu gaitā ir bijusi iespaidīga, un šis process paātrinājās neseno Covid-19 ierobežojumu laikā. Šāda tendence bieži izraisa nošķiršanu starp digitālo platformu milzīgo peļņu un fiziskajām vietām, kur atrodas saistītie maksājošie lietotāji un patērētāji. Nākotnē šo fenomenu varētu risināt arī attiecībā uz sociālā nodrošinājuma saistībām. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tiklīdz tiks panākta starptautiska vienošanās par ESAO/G20 iekļaujošās sistēmas 1. pīlāru, panākot līdzsvaru starp vairākām līdz šim paustajām nostājām, EESK ierosina, ka 1. pīlāru – tāpat kā iepriekš 2. pīlāru – varētu ātri īstenot arī ES, saskaņojot to ar citiem lielākajiem tirdzniecības partneriem, tādējādi konsolidējot iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 113.–115. pantu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai gan 1. pīlārs, gan 2. pīlārs ES tiktu īstenoti pēc iespējas ātrāk un lielā mērā saskaņojot ar starptautisko nolīgumu, kas tika apspriests ESAO/G20 sanāksmes norises vietā. 1. un 2. pīlārs būtu jāuzskata par visaptverošu un savstarpēji integrētu regulatīvo pasākumu kopumu, kas ātri jāievieš visā ES. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK norāda, ka Eiropas likumdošanas iniciatīva par nodokļu uzlikšanu digitālajā ekonomikā varētu sniegt ievērojamu labumu iekšējam tirgum, neapšaubāmi nodrošinot efektīvāku sistēmu salīdzinājumā ar atsevišķām valstu iniciatīvām. Nekoordinētu un atsevišķu noteikumu ieviešana dalībvalstīs, ievērojot atšķirīgus nodokļu uzlikšanas principus un kritērijus, palielinātu sadrumstalotību visā ES, radot nodokļu nenoteiktību un kavējot konkurētspēju. EESK atbalsta strīdu izšķiršanas mehānismu, kura mērķis ir ļaut dalībvalstīm atrisināt iespējamās problēmas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Starptautiskajam nolīgumam par 1. pīlāru vajadzētu būt vērstam uz to, lai panāktu efektīvu nodokļu sistēmu, ievērojot neitralitātes un vienlīdzīgas attieksmes principus, kas spēj: i) saglabāt digitālajā ekonomikā nostiprināto inovācijas potenciālu, no vienas puses, un ii) nodrošināt, ka augsti digitalizēti uzņēmumi dod savu taisnīgu ieguldījumu valstu budžetos un sabiedrībā. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK aicina noslēgt starptautisku nolīgumu par 1. pīlāru, kurā pēc iespējas atturas no pārāk sarežģītiem noteikumiem un kura mērķis ir panākt pārredzamību, paredzamību un administratīvo vienkāršošanu, saglabājot zemas atbilstības nodrošināšanas izmaksas. Pārāk sarežģīta sistēma patiešām varētu radīt iespējas apiet jaunpieņemtos noteikumus, samazinot to efektivitāti. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK uzsver, ka pienācīgi izstrādāti starptautiski nodokļu tiesību akti par digitālajiem uzņēmumiem ir lietderīgi, lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas praksi, kā arī lai izstrādātu taisnīgu, progresīvu, stabilu un efektīvu nodokļu sistēmu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK uzsver, ka 2. pīlārs savukārt efektīvi ieviesīs divus piemērojamos iekšzemes noteikumus, proti:






  A. | savstarpēji saistītus iekšzemes noteikumus (Globālos nodokļu bāzes samazināšanas novēršanas paraugnoteikumus), kas ietver: i) ienākuma iekļaušanas noteikumu (IIR), ar ko mātesuzņēmumam uzliek papildu nodokli attiecībā uz tā sastāvā esošas vienības ienākumiem, kuri apliekami ar zemu nodokli; ii) nepietiekami apliktu maksājumu noteikumu (UTPR), ar ko atsaka atskaitījumus vai pieprasa līdzvērtīgu korekciju, ciktāl sastāvā esošas vienības ienākumi ar zemu nodokļa likmi netiek aplikti ar nodokli saskaņā ar IIR; |
| --- | --- | --- |

3.10.

A.

savstarpēji saistītus iekšzemes noteikumus (Globālos nodokļu bāzes samazināšanas novēršanas paraugnoteikumus), kas ietver: i) ienākuma iekļaušanas noteikumu (IIR), ar ko mātesuzņēmumam uzliek papildu nodokli attiecībā uz tā sastāvā esošas vienības ienākumiem, kuri apliekami ar zemu nodokli; ii) nepietiekami apliktu maksājumu noteikumu (UTPR), ar ko atsaka atskaitījumus vai pieprasa līdzvērtīgu korekciju, ciktāl sastāvā esošas vienības ienākumi ar zemu nodokļa likmi netiek aplikti ar nodokli saskaņā ar IIR;

| B. | uz līgumu balstīts noteikums (noteikums par nodokļu uzlikšanu (STTR)), kas ļauj izcelsmes jurisdikcijām noteikt ierobežotus izcelsmes nodokļus noteiktiem saistīto pušu maksājumiem, kuriem piemēro nodokli, kas ir zemāks par minimālo likmi. |
| --- | --- |

B.

uz līgumu balstīts noteikums (noteikums par nodokļu uzlikšanu (STTR)), kas ļauj izcelsmes jurisdikcijām noteikt ierobežotus izcelsmes nodokļus noteiktiem saistīto pušu maksājumiem, kuriem piemēro nodokli, kas ir zemāks par minimālo likmi.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK uzsver, ka uzņēmumu peļņas nodokļu jomā ļoti svarīgi ir nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Pēdējos gados daži uzņēmumi dažās dalībvalstīs ir varējuši izmantot īpašus nodokļu noteikumus, samazinot savu faktisko nodokļa likmi. Pārredzamības trūkums ir veicinājis šādu iznākumu, un vairākas sensitīvas lietas ir saistītas ar starptautiskiem uzņēmumiem, kas darbojas digitālo pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK uzskata, ka, izstrādājot atbilstošu tiesisko regulējumu nodokļu uzlikšanai digitālajā ekonomikā, būtu jāņem vērā digitalizācijas radītā lielā atkarība no nemateriālajiem aktīviem. Šie aktīvi ir ievērojami palielinājuši uzņēmumu spēju izvērst nozīmīgu uzņēmējdarbību jurisdikcijā bez fiziskas klātbūtnes tajā. Pašreizējie starptautiskie nodokļu noteikumi un principi būtu jāpielāgo jaunajiem ekonomiskajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK norāda, ka digitālie uzņēmumi satura radīšanā ir lielā mērā atkarīgi no nemateriāliem aktīviem, jo īpaši no lietotāju datu lietošanas un izmantošanas, lai radītu vērtību. Šī vērtības radīšanas metode nav iekļauta pašreizējās nodokļu sistēmās, radot neatbilstību starp vērtības radīšanu un nodokļu uzlikšanu. Šis konkrētais jautājums būtu pienācīgi jārisina 1. pīlārā. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK atkārtoti uzsver, ka ir ļoti svarīgi izmantot pieeju, kas ļaus izvairīties no nodokļu dubultās uzlikšanas riska, kā arī no nejaušas nodokļu neuzlikšanas ikvienā jurisdikcijā, samazinot atbilstības nodrošināšanas izmaksas Eiropas uzņēmumiem. Šajā saistībā nolīgumam par 1. pīlāru un noteikumiem, kas paredzēti tā transponēšanai, būtu jāsaskaņo dažādās dalībvalstu jau uzsāktās iniciatīvas, jo šīs atšķirības varētu radīt neatbilstības un nepilnības. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK atgādina, ka viens no galvenajiem faktoriem, kas uztur un motivē sarežģīto mēģinājumu panākt vispārēju vienprātību par ESAO 1. pīlāra priekšlikumu, ir vienpusēju digitālo nodokļu izplatība un ar to saistītā iespēja vairākām jurisdikcijām pieprasīt nodokļu uzlikšanas tiesības dažādos veidos, kas dažkārt pārklājas attiecībā uz vienu un to pašu peļņu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Tāpēc 1. pīlāram būtu jāgarantē valsts digitālo pakalpojumu nodokļu un citu līdzīgu pasākumu atcelšana uzņēmumiem. Tas ir būtiski, lai nodrošinātu vairāku lielāko jurisdikciju vienprātību par 1. pīlāru un izvairītos no jauniem noteikumiem, kurus nākotnē varētu apstrīdēt kā “diskriminējošus” saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem, radot neparedzētas sekas no starptautiskās tirdzniecības viedokļa. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK pauž patiesu cerību, ka pēc iespējas ātrāk izdosies panākt dzīvotspējīgu starptautisku vienošanos par 1. pīlāru, un pauž nožēlu par ilgstošajiem ierobežojumiem, kas kavē šāda nolīguma noslēgšanu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESK uzskata, ka pēc 1. un 2. pīlāra īstenošanas pakalpojumi, ko sniedz ar Eiropas patērētāju izmantoto platformu starpniecību, būtu pilnībā jāiekļauj PVN sistēmā, jo tas ir būtisks elements, lai risinātu ar digitālo ekonomiku saistītos nodokļu jautājumus. Jānorāda, ka digitālo saziņas pakalpojumu un sociālo tīklu klienti šiem pakalpojumiem piekļūst bez acīmredzamas maksas, un tas liek uzdot jautājumu, kā pamatoti piemērot PVN. PVN ieņēmumi veido ES budžeta pašu resursus, un EESK uzskata, ka ir svarīgi nodokļu bāzē iekļaut arī digitālos pakalpojumus. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESK uzskata, ka ir jāpanāk saprātīgs līdzsvars starp uzņēmumu peļņas nodokļa pārdali starp neto eksportētājvalstīm un neto importētājvalstīm, kā arī starp ražotājvalstīm un patērētājvalstīm, lai neapdraudētu valstu iespējas sasniegt arī savus sociālos un vides aizsardzības mērķus. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESK norāda, ka digitalizācija ir ne tikai izaicinājums, bet arī rada iespējas nodokļu iestādēm. Liels trešo pušu datu apjoms, kas pieejams nodokļu iestādēm, ļauj automatizēt pārskatu sniegšanu, ietaupot laiku un naudu abām pusēm. Datu vākšanu var arī izmantot, lai novērstu nepietiekamu ziņošanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai krāpšanu. Vairāku nodokļu administrāciju izmantotie programmatūras risinājumi, kas ļauj reģistrēt pārdošanas datus darījuma veikšanas brīdī un kurus var tiešā veidā iesniegt nodokļu iestādēm, dažās valstīs jau ir ievērojami palielinājusi pievienotās vērtības nodokļa (PVN) ieņēmumus. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Visbeidzot, lai gūtu plašāku un sīkāku ieskatu konkrētos jautājumos, EESK vērš uzmanību uz savu atzinumu par “Tiesību aktu kopumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai” (3), kā arī uz abiem atzinumiem par cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas – “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā” (4) un “Cīņa pret čaulas vienību izmantošanu” (5). |
| --- | --- |

4.11.

Briselē, 2022. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Sk. EESK atzinumu par uzņēmumu minimālo faktisko aplikšanu ar nodokļiem (OV C 290, 29.7.2022., 52. lpp.).

1

(2)  OECD Consultation on the Draft Rules for Nexus and Revenues Sourcing Under Pillar 1 – A summa, 2022. gada 4. februāris.

2

OECD Consultation on the Draft Rules for Nexus and Revenues Sourcing Under Pillar 1

(3)  EESK atzinums par tematu “Tiesību aktu kopums nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai” (OV C 152, 6.4.2022., 89. lpp.).

3

(4)  EESK atzinums par tematu “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā” (OV C 275, 18.7.2022., 40. lpp.).

4

(5)  EESK atzinums “Cīņa pret čaulas vienību izmantošanu” (OV C 290, 29.7.2022., 45. lpp.).

5

---

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/63

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Dzimumu līdztiesība”

(izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Čehijas pieprasījuma)

(2022/C 443/09)

| Ziņotāja: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Milena ANGELOVA

| Padomes prezidentvalsts Čehijas pieprasījums | 26.1.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 22.6.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 194/13/13 |

Padomes prezidentvalsts Čehijas pieprasījums

26.1.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

22.6.2022.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

194/13/13

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzsver, ka panākumi dzimumu līdztiesības ilgtspējīgā veicināšanā ir saistīti ar dzimumu līdztiesības kultūru mūža ilgumā, kura aptver visu dzīves ciklu un nodrošina pasākumus, kas pielāgoti īpašajām iezīmēm un vajadzībām katrā dzīves posmā. Tā kā tas ir kultūras jautājums, to nevar īstenot tikai ar atsevišķu politiku un pasākumiem, ir vajadzīga atzīšana, līdzdalība un visu sabiedrības dalībnieku pastāvīga iesaistīšanās. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Dzimumu līdztiesības kultūra ir jāveicina jau no agras bērnības, rādot piemēru bērniem ģimenē un turpinot to bērnudārzā un visos skolas izglītības posmos. EESK aicina dalībvalstis savā izglītības politikā uzlabot dzimumneitrālu mācīšanu gan attiecībā uz zināšanām, gan uz sociālajām prasmēm, kā arī mācīšanos, kas nav pakļauta dzimumu stereotipiem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Lai uzturētu dzimumu līdztiesības kultūru, dzimumu līdztiesība ir jāveicina visās saimnieciskajās un sabiedriskajās darbībās, tostarp darījumdarbībā, sabiedriskajos pakalpojumos un politiskajā dzīvē. EESK uzskata, ka sistemātiska dzimumu līdztiesības ievērošana dažādos kontekstos ir nepieciešams līdzeklis, lai gūtu progresu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK iesaka dalībvalstīm ar Komisijas un EESK atbalstu un kopā ar sociālajiem partneriem un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām uzsākt plašu izpratnes veidošanas un informēšanas kampaņu, lai veicinātu dzimumu līdztiesības kultūru. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš gan tradicionālajiem medijiem, gan sociālajiem medijiem kā nozīmīgām platformām attieksmes veidošanā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kampaņai vajadzētu pievērst lēmumu pieņēmēju uzmanību dzimumu līdztiesības situācijai un progresam attiecīgajās dalībvalstīs un mudināt dalībvalstis savstarpēji iedvesmoties un dalīties paraugpraksē. Arī politiskajiem dalībniekiem, lēmumu pieņēmējiem un sabiedriskajām organizācijām būtu jārāda piemērs, uzlabojot dzimumu līdztiesību savās darbībās. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Dzimumu līdztiesība attiecībā uz līdzdalību politisko lēmumu pieņemšanā valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī ir būtiski svarīga, ņemot vērā politisko lēmumu ievērojamo ietekmi uz iedzīvotāju dzīvi. Lai palielinātu sieviešu īpatsvaru visu līmeņu politiķu vidū, ir jāstiprina vēlētāju, kā arī kandidātus izvirzošo partiju informētība un jāveicina tāda kultūra, kas mudina sievietes aktīvi iesaistīties politiskajā dzīvē un dod viņām iespēju to darīt. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Tā kā dzimumu līdztiesības uzlabošanai ir vajadzīgi pasākumi vairākās politikas jomās, EESK atkārtoti aicina politikas veidotājus visos līmeņos ievērot integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai un visos lēmumos iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu, tostarp lēmumos par budžeta plānošanu, ieguldījumiem un finansējumu, un arī publiskajā iepirkumā. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ņemot vērā problēmas, ko rada sabiedrības novecošanās un nepieciešamība nodrošināt kvalificētu darbaspēku, darba tirgu iekļautība ir vēl jo svarīgāka. Tāpēc ir būtiski svarīgi likvidēt jebkādus šķēršļus un nodrošināt stimulus sieviešu vispārējai dalībai darba tirgos neatkarīgi no profesijas, uzdevuma vai vecuma. Piemēram, dzimumu līdztiesības veicināšanā svarīgs ir elastīgs darba režīms, bērna kopšanas atvaļinājumi, nodokļi un cita veida stimuli. Papildus tiesiskajam regulējumam praktiskā kārtība būtu jānosaka, izmantojot iespējas, ko paver darba koplīguma slēgšanas sarunas ar sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Tā kā atveseļošanai pēc pandēmijas jānotiek saskaņā ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, vēl jo svarīgākas ir STEM kompetences (zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes un matemātika). Dzimumu līdztiesības un segregācijas novēršanas aspektā ir svarīgi veicināt meiteņu interesi par STEM priekšmetiem, vienlaikus arī piesaistot vairāk zēnu tādu profesiju apguvei, kas saistītas ar aprūpi un izglītību. Šie aspekti būtu jāietver karjeras konsultēšanā un personāla piesaistes pasākumos. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi veicināt sieviešu līderību uzņēmumos, sabiedriskajās organizācijās un sociālo partneru organizācijās. Komiteja aicina dalībvalstis, uzņēmēju organizācijas un sociālos partnerus uzsākt apmācību un mentorēšanas programmas, kas paredzētas sievietēm vadošos amatos un direktoru amata kandidātēm sabiedriskajās organizācijās vai uzņēmumu, arodbiedrību un privātu organizāciju valdēs un vadošos amatos. Komiteja atzinīgi vērtē arī politisko vienošanos, kas starp Eiropas Parlamentu un Padomi nesen panākta par Direktīvu par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū, un aicina ES iestādes ātri un efektīvi īstenot šo direktīvu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Ir jānovērš arī jebkādi šķēršļi sieviešu darījumdarbībai. Tā kā piekļuve finansējumam ir priekšnosacījums darījumdarbībai, sievietēm jāiegūst vienlīdzīga piekļuve gan privātajam, gan publiskajam finansējumam. EESK arī aicina dalībvalstis novirzīt atbilstošus publiskos ieguldījumus projektiem, kas veicina dzimumu līdztiesību, tostarp digitālajā un aprūpes infrastruktūrā. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK aicina pievērst pienācīgu uzmanību dzimumu līdztiesībai Ukrainas bēgļu jautājuma risināšanā. Tas attiecas uz atbalstu bērniem attiecībā uz piekļuvi aprūpei un izglītībai, uz sieviešu integrāciju darba tirgū ar kvalitatīvas nodarbinātības palīdzību un uz piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Šis atzinums ir atbilde uz prezidentvalsts Čehijas pieprasījumu izskatīt progresu dzimumu līdztiesības jomā, kā arī instrumentus un pasākumus tās uzlabošanai vairākos aspektos, piemēram, pēcpandēmijas, atveseļošanas un nodarbinātības, jauniešu iespēju palielināšanas, izglītības un prasmju, darījumdarbības un uzņēmumu vadošajos amatos, darba un privātās dzīves līdzsvara, kā arī migrācijas un bēgļu jautājumā, tostarp saistībā ar karu Ukrainā. Šie jautājumi jau ir norādīti EESK atzinumos, un daudzi citi dzimumu līdztiesības aspekti tiek norādīti arī citos EESK atzinumos (1), kuri attiecas, piemēram, uz darba nosacījumiem un atalgojumu, aprūpes infrastruktūru, nabadzību un enerģētisko nabadzību, kā arī ar dzimumu saistītu vardarbību. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Endēmiska diskriminācija, tostarp dzimumu diskriminācija, ir nozīmīgs iemesls, kāpēc cilvēki tiek atstāti novārtā. EESK uzsver, ka dzimumu līdztiesība sakņojas ES vērtībās (2) un ka nevienlīdzības novēršanai un sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanai nepieciešama holistiska un horizontāla pieeja. Panākumi dzimumu līdztiesības ilgtspējīgā veicināšanā ir saistīti ar dzimumu līdztiesības kultūras veidošanu visa mūža ilgumā, aptverot visu dzīves ciklu un nodrošinot pasākumus, kas pielāgoti īpašajām iezīmēm un vajadzībām katrā dzīves posmā. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dzimumu līdztiesības kultūra ir jāveido jau no agras bērnības, rādot piemēru bērniem ģimenē, aizsargājot katra ģimenes locekļa vienlīdzīgas tiesības un pienākumus, demonstrējot iecietīgu uzvedību kā normu un ievērojot katra privāto telpu un laiku. Jānovērš jebkādi aizspriedumi attiecībā uz “sieviešu” un “vīriešu” pienākumu, uzdevumu un darba sadali ģimenē, kā arī jebkāda cita nevienlīdzīgas rīcības izrādīšana un mācīšana. Tas jānodrošina ar mācīšanos praktiskās situācijās un jāuzsāk agri, abiem vecākiem atbalstošā veidā vienlīdzīgi rūpējoties par zīdaiņiem un mazuļiem, lai abi vecāki varētu saglabāt savas tiesības uz privāto dzīvi, darbu un atpūtu. EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai palīdzētu abiem vecākiem apvienot privāto un darba dzīvi un nodrošinātu ģimenēm piemērotu izvēli. Šajā ziņā ārkārtīgi svarīgi ir efektīvi īstenot Darba un privātās dzīves līdzsvara direktīvu un nodrošināt pieejamu un cenas ziņā pieņemamu pirmsskolas izglītību un aprūpi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Bērnu integrācija sabiedrībā sākas, tiklīdz viņi sāk iet silītē un pēc tam bērnudārzā. Tāpēc šāda veida aprūpes iestādēm jāveido spēcīga dzimumu līdztiesības kultūras mācīšana un apmācība. Jau tas vien, ka daudzās no šīm iestādēm pārsvarā strādā sievietes, nostiprina stereotipu vai pārliecību, ka bērnu audzināšana un aprūpe ir sieviešu uzdevums. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nākamais svarīgais solis ir visā skolas izglītības laikā nodrošināt jauniešiem dzimumneitrālas mācības un mācību apstākļus, ko neietekmē dzimumu stereotipi. Daudzās dalībvalstīs tas netiek pienācīgi novērtēts. Piemēram, bērnu intereses veicināšana par STEM priekšmetiem, pamatojoties uz to, kā reaģē viņu smadzenes, nevis uz viņu dzimumu, ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu, ka viņu talants un potenciāls tiek pilnībā stimulēts, attīstīts un izmantots dzīves vēlākajos posmos. Līdzās zināšanu aspektam ir vienlīdz svarīgi arī nodrošināt, ka bērni un jaunieši iegūst sociālās un citas nepieciešamās prasmes un pilnveido emocionālo inteliģenci dzimumneitrālā veidā, neuzspiežot viņiem nekādus “zīmogus” vai aizspriedumus. Tas attiecas arī uz atbrīvošanos no dzimumu stereotipiem, kas saistīti ar izskatu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Bērnu un jauniešu pašapziņas un pašpārliecinātības veicināšana ir būtisks dzimumu līdztiesības kultūras dzinējspēks, kas ideālā gadījumā var radīt pozitīvu perspektīvu vienlīdzības izpratnei un īstenošanai visu atlikušo mūžu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Karjeras konsultēšanai, ievērojot dzimumu līdztiesību, ir svarīga nozīme dzimumu līdztiesības veicināšanā, karjeras attīstības un personāla piesaistes veicināšanā, kā arī segregācijas novēršanā attiecībā uz studijām un profesijām. Ir svarīgi piesaistīt meitenes STEM priekšmetu apguvei, taču svarīgi ir arī tas, lai vairāk zēnu vēlētos mācīties un strādāt izglītības un aprūpes profesijās, jo, sabiedrībai novecojot, arvien pieaug vajadzība pēc aprūpes (3). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Lai uzturētu dzimumu līdztiesības kultūru visā pieaugušo dzīves laikā, dzimumu līdztiesība ir jāveicina gan ģimenes dzīvē, gan jebkurā saimnieciskā un sabiedriskajā darbībā, tostarp darījumdarbībā, sabiedriskajos pakalpojumos un politiskajā dzīvē. Tā kā tas ir kultūras jautājums, to nevar īstenot ar atsevišķu politiku un pasākumiem; ir vajadzīga atzīšana, līdzdalība un visu sabiedrības dalībnieku pastāvīga iesaistīšanās. Zviedrijas pieeja, kad valdība ir sevi pasludinājusi par “feministisku valdību”, ir viens no piemēriem, kā nodrošināt, ka gan vīriešu, gan sieviešu zināšanas un pieredze tiek izmantota, lai veicinātu progresu visos sabiedrības aspektos (4). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESK uzskata, ka sistemātiska dzimumu līdztiesības ievērošana dažādos kontekstos, nodrošinot atbilstošu tiesisko un politisko satvaru, ir nepieciešams līdzeklis, lai gūtu progresu. EESK iesaka dalībvalstīm ar Komisijas un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atbalstu un kopā ar sociālajiem partneriem un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām uzsākt plašu izpratnes veidošanas un informēšanas kampaņu, lai veicinātu dzimumu līdztiesības kultūru. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš gan tradicionālajiem medijiem, gan sociālajiem medijiem kā nozīmīgām platformām attieksmes veidošanā, piemēram, reklāmā. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Kampaņai būtu jāpievērš lēmumu pieņēmēju uzmanība dzimumu līdztiesības situācijai un progresam attiecīgajā dalībvalstī, to mērot ar, piemēram, dzimumu līdztiesības indeksu. Tai būtu arī jāmudina dalībvalstis savstarpēji iedvesmoties un veikt labu prakšu apmaiņu. Publiskajai pārvaldei un sabiedriskajām organizācijām būtu jārāda piemērs, uzlabojot dzimumu līdztiesību pašām savās darbībās. Kā labu praksi EESK iesaka šiem dalībniekiem – tāpat kā arodbiedrībām, darba devējiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām – publiskot datus par dzimumu līdzsvaru savās valdēs un uzraudzības padomēs. Lai radītu pozitīvu priekšstatu visā sabiedrībā, kampaņai īpaši jāvēršas pie vīriešiem un zēniem ar pārliecinošiem vēstījumiem par ieguvumiem, ko sniedz dzimumu līdztiesība. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Dzimumu līdztiesība attiecībā uz līdzdalību politisko lēmumu pieņemšanā valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī ir būtiski svarīga, ņemot vērā politisko lēmumu ievērojamo ietekmi uz iedzīvotāju dzīvi. Lai palielinātu sieviešu politiķu īpatsvaru, ir jāstiprina vēlētāju, kā arī kandidātus izvirzošo partiju informētība. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Tā kā dzimumu līdztiesības uzlabošanai ir vajadzīgi pasākumi vairākās politikas jomās, EESK atkārtoti aicina politikas veidotājus attiecīgajos līmeņos ievērot integrētas pieejas principu un visos lēmumos iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu, tostarp lēmumos par budžeta plānošanu, ieguldījumiem un finansējumu, kā arī publiskajā iepirkumā. Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana ir arī pienācīgi jāuzrauga un jāizvērtē. Turklāt dzimumu līdztiesība ir jāskata holistiski, īpašu uzmanību pievēršot tam, kur dzimums mijiedarbojas ar citām iezīmēm, piemēram, invaliditāti, etnisko izcelsmi, vientuļo vecāku statusu, sociālekonomisko statusu, vecumu vai seksuālo orientāciju. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EESK mudina visas ES iestādes, dalībvalstis un ieinteresētās personas aktīvi izmantot vērtīgo darbu, ko veic Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE), piemēram, attiecībā uz datiem un statistiku, kas sadalīta pa dzimumiem. EESK arī vēlas uzsvērt sociālo partneru aktīvas iekļaušanas nozīmi dzimumu līdztiesības veicināšanā, jo tā daudzējādā ziņā ir tieši saistīta ar darba tirgu un darba apstākļiem. Viens no ietekmīgākajiem instrumentiem, ar ko darba pasaulē panākt dzimumu līdztiesību, ir darba koplīguma slēgšanas sarunas. Svarīgi ir arī izmantot EESK kā aktīvu platformu dzimumu līdztiesības kultūras veicināšanai visa mūža garumā. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Īpašas piezīmes – nodarbinātība atveseļošanā pēc pandēmijas

| 3.1. | Lai gan Covid-19 pandēmija ir ietekmējusi gan sievietes, gan vīriešus, tās ietekme ir bijusi atšķirīga, un krīzes sekas var apdraudēt pēdējā desmitgadē dalībvalstīs panākto progresu dzimumu nevienlīdzības mazināšanā. Papildus ietekmei uz darba un privātās dzīves līdzsvaru pandēmija sievietes skāra smagāk darba zaudēšanas vai pagaidu bezdarba dēļ, jo tajās nozarēs, kur vairākums strādājošo ir sievietes, sekas bijušas īpaši smagas (5). Sievietes uzņēmējas arī daudz biežāk nekā vīrieši ziņo par uzņēmuma slēgšanu pandēmijas dēļ. Vislielākās atšķirības starp dzimumiem tika konstatētas Eiropā un Ziemeļamerikā, kur sievietes par 50 % biežāk ziņoja par slēgšanu nekā vīrieši (6). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Dzimumu līdztiesības un daudzveidības aspektā svarīgs uzdevums atveseļošanā pēc pandēmijas ir nodrošināt, ka nacionālie atveseļošanas un noturības plāni ir dzimumsensitīvi un ka tajos iekļauti mērķtiecīgi pasākumi dzimumu līdztiesības uzlabošanai darba tirgū. Ar pasākumiem vajadzētu arī radīt pareizos apstākļus darījumdarbībai, tostarp atbalstošu fiskālo regulējumu, novēršot arī šķēršļus sieviešu darījumdarbībai. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nepieciešamība likvidēt šķēršļus un nodrošināt stimulus attiecas uz sieviešu vispārējo dalību darba tirgos neatkarīgi no profesijas un uzdevuma. Tas arī attiecas uz sievietēm jebkurā vecumā. Lai gan ir ļoti svarīgi iesaistīt jauniešus darba tirgos, nodrošinot kvalitatīvas nodarbinātības iespējas, ir svarīgi arī nodrošināt vecāka gadagājuma cilvēkiem iespējas pienācīgi sniegt savu ieguldījumu (7). Ņemot vērā problēmas, ko rada sabiedrības novecošanās un arvien augošais kvalificēta darbaspēka trūkums dažās nozarēs, darba tirgu iekļautība ir vēl jo svarīgāka arī makroekonomikas aspektā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK uzsver, ka ir vajadzīga vērienīga un efektīva Darba un privātās dzīves līdzsvara direktīvas transponēšana. Praktiskā kārtība, kā veicināt un sekmēt labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem, ir jānosaka darba koplīguma slēgšanas sarunu procesā, jo tas ir pareizais instruments, ar ko nodrošināt labākos risinājumus un praksi, ņemot vērā darba ņēmēju un uzņēmumu intereses. Līdzās elastīgam darba režīmam un elastīgiem apmaksātiem bērna kopšanas atvaļinājumiem dzimumu līdztiesības veicināšanā svarīgi ir arī nodokļi un citi stimuli sievietēm palikt darba tirgū. Pienācīgi apmaksāts paternitātes atvaļinājums, it īpaši pirmajos mēnešos, mudinātu tēvu ņemt garāku atvaļinājumu un palīdzētu veidot ciešākas attiecības ar bērnu, un mātei būtu vieglāk atgūties un uzlabot darba un privātās dzīves līdzsvaru. Atsevišķi ienākuma nodokļi laulātajiem veicina to, ka abi vecāki aktīvi darbojas darba tirgū. Ir arī jāatzīst, ka pasākumi, kas padara iespējamu un veicina nodarbinātību, arī palielina pensijas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Lai gan sieviešu līdzdalība darba tirgos pēdējā desmitgadē ir palielinājusies, joprojām ir nepārprotama dzimumu segregācija (8). Joprojām ir nevienlīdzība attiecībā uz sieviešu piekļuvi izglītībai un ekonomiskajām iespējām, lai gan Eiropā ir viszemākais nevienlīdzības līmenis – ar dažām atšķirībām starp Rietumeiropu un Austrumeiropu – salīdzinājumā ar citām pasaules daļām (9). EESK ir arī aicinājusi veikt tūlītējus pasākumus, lai novērstu vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensiju atšķirības visās jomās un nozarēs, piemnēram, ar saistošiem darba samaksas pārredzamības pasākumiem (10), un uzsver, ka algu atšķirības saasina pensiju atšķirības, no kurām īpaši cieš sievietes. |
| --- | --- |

3.5.

Turklāt kultūras konteksts un tradicionālie stereotipi ietekmē sieviešu izvēli attiecībā uz profesiju. Daudz vairāk sieviešu nekā vīriešu strādā, piemēram, izglītības, aprūpes, veselības aprūpes un sociālajā jomā, savukārt vīrieši dominē tādās nozarēs kā būvniecība un smagā rūpniecība.

| 3.6. | Veicinot dzimumu līdztiesību kā daļu no iekļaujošas un ilgtspējīgas rūpniecības attīstības programmas, ir jācenšas ne tikai stiprināt to ekonomikas nozaru konkurētspēju, kurās jau strādā daudz sieviešu, bet arī dot viņām iespēju iesaistīties jaunās nozarēs un amatos. Sieviešu iekļaušana jaunās nozarēs un profesijās, no kurām viņas iepriekš bija izslēgtas, savukārt ļaus jaunajām nozarēm attīstīties, pilnībā izmantojot bagātīgāku un daudzveidīgāku prasmju kopumu. Kvalitatīvu darbvietu piedāvājums ir priekšnoteikums, kas nodrošina, ka šajās jaunajās nozarēs netiek turpināta pašreizējā dzimumu nevienlīdzība. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Dzimumu segregācija ir vērojama arī izglītībā. Lai gan sievietes iegūst terciāro izglītību un piedalās mūžizglītībā, viņas dod priekšroku citiem priekšmetiem, nevis dabaszinātnēm, tehnoloģijām, inženierzinātnēm un matemātikai. Tā kā atveseļošanai pēc pandēmijas jānotiek saskaņā ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, STEM kompetences ir vēl jo svarīgākas. Turklāt līdzās funkcionālajām kompetencēm būtiska nozīme ir arī emocionālajām prasmēm (t. i., personīgajām un sociālajām), jo tās veido noturības, garīgā spēka, konfliktu pārvaldības, sadarbības un uz faktiem balstītas komunikācijas pamatu. Nākotnē uzsvars noteikti jāliek uz racionālo un emocionālo inteliģenci. Dzimumu līdztiesības kultūrā mūža ilgumā ir jāiekļauj emocionālā izglītība, jo 2021. gada Pasaules Ekonomikas forums norāda, ka septiņas galvenās cilvēka prasmes ietver radošumu, emocionālo inteliģenci un sarežģītu problēmu risināšanas prasmes (11). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Attiecībā uz digitālo pārkārtošanos skaidra dzimumu segregācija izglītībā un darba tirgū ir vērojama IKT absolventu, IKT speciālistu, kā arī zinātnieku un inženieru sadalījumā augsto tehnoloģiju nozarēs. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Lai meitenes veiksmīgi iekļautos nākotnes profesijās, ir ļoti svarīgi rosināt meiteņu interesi par STEM. Turklāt ir vajadzīgi mērķtiecīgi pasākumi un attīstības programmas, lai palīdzētu viņas piesaistīt profesijām, kas saistītas ar STEM, un noturēt tajās. Desmit gadu laikā deviņās no desmit darbvietām būs nepieciešamas digitālās prasmes (12). Nākotnē darba pieprasījums pārvirzīsies uz tehnoloģiju profesionāļiem, piemēram, datorinženieriem un IKT speciālistiem. Sievietes veido 65 % no Eiropas darba ņēmējiem, taču tikai 17 % no Eiropas IKT darbaspēka, savukārt līdz 2026. gadam 57 procentos darbvietu, kas tiks zaudētas tehnoloģiju dēļ, būs strādājušas sievietes (13). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Sieviešu iesaistīšana mākslīgā intelekta attīstībā ir būtiski svarīga arī tādēļ, lai netiktu veidoti tādi algoritmi, kuru pamatā ir neobjektīvi dati par reālo situāciju, kas tādējādi sniedz neobjektīvus rezultātus. Šajā jomā ir vajadzīga arī intersekcionāla pieeja. Turklāt, tā kā piekļuve ātrdarbīgai savienojamībai un digitālajām prasmēm veido nepieciešamo pamatu veiksmīgai digitālajai pārveidei, tām vajadzētu būt pieejamām un piekļūstamām visiem neatkarīgi no dzimuma, vecuma, invaliditātes, sociālekonomiskās situācijas vai ģeogrāfiskās atrašanās vietas. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Nepietiekama sieviešu pārstāvība tehnoloģiju jomā ir problemātiska arī zaļās pārkārtošanās aspektā, jo, lai risinātu klimata pārmaiņu un vides problēmas, ir jāattīsta un jāievieš daudzi tehnoloģiski risinājumi. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Kaut arī gan digitālās, gan zaļās prasmes ir jāuzskata par neatņemamu daļu jebkurā profesijā, tām ir potenciāls vairāk piesaistīt jauniešus, nevis gados vecākus darba ņēmējus. No otras puses, ir acīmredzama atšķirība starp IKT prasmēm, kas saistītas ar darbu un ietver datu pārvaldību un datorizdevniecību, un digitālajām prasmēm, kas parasti tiek piedēvētas jauniešiem, piemēram, ziņojumapmaiņu un interneta izmantošanu izklaidei. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Papildus STEM kompetencēm svarīgi ir arī iedrošināt meitenes studēt ekonomikas un vadības priekšmetus, lai viņas sagatavotu vadošiem amatiem. Turklāt ir svarīgi palīdzēt viņām apgūt uzņēmējdarbības un riska pārvaldības prasmes un stiprināt viņu pašapziņu, lai nepieļautu t.s. viltvārža sindroma (14) rašanos un attīstīšanos. Raugoties uz sieviešu stresa tipoloģiju, šķiet, ka stresa situācijās vairāk ir tendence dominēt introvertām, nevis ekstravertām personības šķautnēm. Tas nozīmē, ka sievietes netiecas pēc publiski redzamiem amatiem, baidīdamās no negatīviem komentāriem, kurus uztver personiski, nejuzdamās kvalificētas, ja [pārmērīgi] neatbilst visām darba aprakstā ietvertajām prasībām, un nevēlēdamās būt par “kvotas sievieti”. Tas bieži ir saistīts ar [neapzinātiem] priekšstatiem un bailēm. Lai gan prasmju un kompetenču uzlabošanai ir vajadzīgi praktiski pasākumi mācību metožu un karjeras konsultēšanas līmenī, šie mērķi būtu jāsasaista arī ar vispārējo izpratnes veidošanas programmu par dzimumu līdztiesības kultūru. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Viens konkrēts aspekts, kas jāaplūko, ir dzimumu aizspriedumi veselības aprūpē, kas saistīti ar pētījumu trūkumu, uz vīriešiem vērstu izglītību, nepareizām diagnozēm un nepietiekamu ārstēšanu. Nezināšana par atšķirībām starp dzimumiem un dzimtēm medicīnas nozarēs viegli var novest pie nepareizām diagnozēm vai zālēm, jo simptomi sievietēm un vīriešiem atšķiras, vai arī tāpēc, ka zāļu devas ir noteiktas, pamatojoties uz klīniskajiem pētījumiem, kas galvenokārt veikti ar vīriešiem. Trūkst arī pētījumu par tikai sievietēm raksturīgiem stāvokļiem, piemēram, endometriozi un menopauzi, kā arī pa dzimumiem sadalītu datu pētījumos, un tas apgrūtina izpratni par mehānismiem, kas ir pamatā veselības problēmām, un kavē mēģinājumus rast piemērotu risinājumu, piemēram, lielākam riskam, ka sievietes saslims ar ilgstošu Covid-19. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Lai novērstu neobjektīvas medicīnas nelabvēlīgo ietekmi uz sieviešu līdzdalību darba tirgū, EESK uzsver, ka visās Eiropas veselības un farmācijas stratēģijās ir jāņem vērā un jānovērš ar dzimumu un dzimti saistīta neobjektivitāte un atšķirības. Turklāt ir pilnībā jāievēro sieviešu tiesības pieņemt autonomus lēmumus par savu ķermeni. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Īpašas piezīmes – darba un privātās dzīves līdzsvars

| 4.1. | Dzimumu līdztiesība darba un privātās dzīves līdzsvara ziņā ir ļoti svarīga ekonomikai un sabiedrībai, jo tā ir cieši saistīta ar labklājību, ar vispārējo nodarbinātību un dalību darba tirgos, kā arī ar karjeru un amatiem gan publiskajā, gan privātajā sektorā. Tas attiecas uz dažādiem uzdevumiem un pienākumiem uzņēmumos, administrācijā un politisko lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Darba un privātās dzīves līdzsvars sievietēm rada lielākas problēmas nekā vīriešiem, jo sievietes veic lielāku daļu neapmaksātu mājas darbu un aprūpes pienākumu. Saskaņā ar dzimumu līdztiesības indeksu (15) (16) ES rādītājs kopš 2010. gada ir samazinājies attiecībā uz ilgumu, ar kuru mēra mājsaimniecības darbu un aprūpes pienākumu sadali. Ievērojamās atšķirības starp dalībvalstīm atspoguļo atšķirības valstu sistēmās un ģimenes kultūrās. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pandēmija ir palielinājusi spiedienu uz ģimenēm darba un privātās dzīves līdzsvara ziņā. Tas īpaši attiecas uz sievietēm un vientuļajām mātēm, tomēr bērnu aprūpes ziņā ir pazīmes, kas liecina par mazākām atšķirībām starp dzimumiem abu vecāku tāldarba dēļ (17). Tāldarbs var sniegt daudzas iespējas veicināt dzimumu līdztiesību, un labāka koordinācija var radīt pievienoto vērtību. Tomēr EESK ir brīdinājusi arī par nepieciešamību panākt, lai tāldarbs vēl vairāk nepalielina mājas darbu sadales nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem (18). Pandēmija ir ietekmējusi sieviešu darba un privātās dzīves līdzsvaru dažādos amatos, tostarp uzņēmējām, vadītājām un darba ņēmējām. Nedrīkst aizmirst, ka sievietēm nereti ir atšķirīga atbildības un pienākuma apziņa, kad runa ir par rūpēm par citiem. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Daudzi ar dzimumu līdztiesību saistīti faktori ir atkarīgi no valsts sociālās infrastruktūras, kurai ir svarīga nozīme līdzdalības palielināšanā darba tirgos un darba un privātās dzīves līdzsvara uzlabošanā. Acīmredzamākās sistēmas attiecas uz aprūpes sistēmu, bērna kopšanas atvaļinājumu, skolu sistēmu un nodarbinātības pasākumiem. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Atgādinot par saviem iepriekšējiem ierosinājumiem (19), EESK norāda, ka ir svarīgi Darba un privātās dzīves līdzsvara direktīvu dalībvalstīs īstenot plaši, efektīvi un savlaicīgi, lai nodrošinātu ģimenēm piemērotu un vienlīdzīgāku izvēli, tostarp veicinot labāk apmaksātu bērna kopšanas atvaļinājumu abiem vecākiem. Vienlaikus direktīvas īstenošanā jāņem vērā arī uzņēmumu, it īpaši MVU, vajadzības. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK uzsver, ka dalībvalstīm jāiegulda līdzekļi dažādās aprūpes infrastruktūrās, tostarp bērnu aprūpē, pēcskolas aprūpē, vecāka gadagājuma cilvēku aprūpē un cilvēku ar invaliditāti aprūpē tā, lai nodrošinātu piekļūstamību un cenu pieejamību visiem. EESK aicina dalībvalstis kopā ar sociālajiem partneriem izstrādāt piemērotus instrumentus, kas palīdzētu ģimenēm viegli un efektīvi piekļūt atbalsta un aprūpes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Turklāt, lai uzlabotu dzimumu līdztiesību attiecībā uz darba un privātās dzīves līdzsvaru, ir jāmaina domāšanas veids ikvienā līmenī. Šajā ziņā ir svarīgi samazināt un lauzt stereotipisko domāšanu attiecībā uz ģimenes lomām, kā arī īstenot tādu darba attiecību praksi, kas veicina darba un privātās dzīves līdzsvaru gan sievietēm, gan vīriešiem. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Īpašas piezīmes – līderība

| 5.1. | Lai gan dzimumu līdztiesība un nediskriminēšana darbā tiek nodrošināta ar tiesību aktiem, sieviešu un vīriešu vienlīdzīga līdzdalība uzņēmumu vadībā tiek atbalstīta ne tikai ar vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanu, bet arī ar plašākiem ekonomiskiem un sabiedriskiem ieguvumiem, ko tā sniedz ar ieguldījumu plašākās perspektīvās, radošumā un konkurētspējā (20). Uzņēmumu interesēs ir izmantot sieviešu augstāko izglītību un talantus, atbalstot viņu dalību valdēs un citos vadošos amatos. Lai tā notiktu, ir skaidri jāizprot daudzveidības priekšrocības, kā arī tas, ka daudzveidības neveicināšana ikvienā jomā būtu faktors, kas negatīvi ietekmētu gan katru atsevišķu cilvēku, gan visu sabiedrību. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Lai gan vēl ir daudz iespēju uzlabojumiem, lielākais progress attiecībā uz ES rādītājiem dzimumu līdztiesības indeksā kopš 2010. gada ir bijis varas jomā, kas mēra progresu politisko un ekonomisko lēmumu pieņemšanā. Visievērojamākais uzlabojums bija sieviešu plašāka līdzdalība lielāko biržas sarakstā iekļauto uzņēmumu valdēs. Indeksa rezultātos tas izskaidro lielāko daļu kopējā pieauguma (21). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Līdzekļi dzimumu daudzveidības palielināšanai uzņēmumu valdēs dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgi, (22) un ir acīmredzamas atšķirības attiecībā uz pašreizējo situāciju un laika gaitā gūtajiem panākumiem. Dažas dalībvalstis ir pieņēmušas obligātas valsts kvotas lieliem biržas sarakstā iekļautiem uzņēmumiem, nosakot kvotas no 25 % līdz 40 % (23). No otras puses, vairākas dalībvalstis pārsniedz ES vidējo rādītāju vai ir guvušas ievērojamu progresu bez kvotām, paļaujoties uz pašregulāciju. Francijā, kur tiesību akti tika ieviesti 2011. gadā, vairāk nekā 40 % valdes locekļu ir sievietes, un astoņās valstīs ir pārsniegts vienas trešdaļas līmenis. Tomēr dažās dalībvalstīs šis īpatsvars ir mazāks par 10 %. Vidējais īpatsvars Eiropas Savienībā ir aptuveni 30 %. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Atšķirības ir arī atsevišķu uzņēmumu līmenī. Lai gan vadošie uzņēmumi ir guvuši ievērojamus panākumus, mazākas izmaiņas ir vērojamas uzņēmumu reitinga zemākajā daļā (24). Jānorāda arī tas, ka, lai gan valdes locekļi nereti ir izpilddirektori, valstis, kurās ir vislabākie rezultāti attiecībā uz to sieviešu īpatsvaru, kuras ieņem izpilddirektoru amatus lielos uzņēmumos, parasti nav tās pašas valstis, kurās ir vislabākie rezultāti attiecībā uz uzņēmumu valdes locekļiem (25). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Tādējādi šķiet, ka dalībvalstu atšķirībām ir vairāk nekā tikai viens izskaidrojums. Tas nav negaidīti, jo valstu tradīciju un kultūru atšķirībām ir būtiska nozīme dzimumu līdztiesības attīstībā. Ārkārtīgi svarīgi ir atbalstīt pozitīvu attīstību, dalīties ar paraugpraksi un mācīties no citu pieredzes. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EESK arī atkārto savus secinājumus un ieteikumus šajā jautājumā (26) un atzinīgi vērtē politisko vienošanos, kas starp Eiropas Parlamentu un Padomi nesen panākta par Eiropas Komisijas 2012. gadā ierosināto Direktīvu par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū. Komiteja aicina ES iestādes bez kavēšanās rīkoties, lai ātri un efektīvi īstenotu šo direktīvu. Dalībvalstis, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, vislabāk var lemt par labākajiem un piemērotākajiem praktiskajiem pasākumiem, kā palielināt sieviešu īpatsvaru valdēs, ņemot vērā, ka valdes sastāvu nosaka uzņēmuma īpašnieki. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EESK uzskata, ka ir svarīgi veicināt sieviešu līderību, izmantojot kopējas programmas sievietēm-vadītājām un valdes locekļu un vadošu amatu kandidātēm, kā arī individuālu apmācību un mentorēšanu (27). Komiteja mudina uzņēmumus ieguldīt šādās programmās, kuras varētu atbalstīt arī ar ES finansējumu. Sieviešu virzīšana vadošos amatos būtu jāpapildina arī ar tādu pašu atalgojumu kā vīriešiem, kuri ieņem tādus pašus amatus, ievērojot principu, ka par vienādu darbu tiek maksāts vienāds atalgojums, ko EESK pilnībā atbalsta. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Īpašas piezīmes – darījumdarbība

| 6.1. | Stimulējot uzņēmējdarbības garu, ir pilnībā jāizmanto sieviešu radošuma un spēju potenciāls. Sievietes uzņēmējas ir arī apliecinājušas, ka ir spēcīgas un izturīgas krīzes un haosa apstākļos (28). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Sievietes uzņēmējas arī ir smagi cietušas no pandēmijas, un viņām bija jāuzņemas nesamērīgs daudzums aprūpes pienākumu, ko vēl vairāk pasliktināja bērnu aprūpes pakalpojumu trūkums un mājsēde. Tomēr daudzām uzņēmējām izdevās izmantot jaunos darījumdarbības apstākļus savā labā un iedvesmot citus, it īpaši citas sievietes, arī kļūt par uzņēmējām un dibināt vairāk uzņēmumu. Tam ir pozitīvas sekas, piemēram, darbvietu radīšana un attiecīgi arī labklājība. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Eiropā ir viens no zemākajiem sieviešu darījumdarbības rādītājiem salīdzinājumā ar sievietēm citās pasaules daļās (5,7 %, salīdzinot ar pasaules vidējo rādītāju 11 %). Viens no iemesliem ir tas, ka sievietēm Eiropas valstīs ir vairāk alternatīvu darba iespēju nekā citās pasaules daļās. Tomēr jaunuzņēmumu gadījumā darbvietu trūkums joprojām bijis visbiežākais iemesls, un sievietes to minējušas biežāk nekā vīrieši (29). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Piekļuve finansējumam ir darījumdarbības priekšnosacījums, un ir jānodrošina vienlīdzīga piekļuve gan privātajam, gan publiskajam finansējumam. EESK aicina novērtēt atbilstoša finansējuma kritērijus, piemēram, atveseļošanas un noturības mehānismu, lai veicinātu vienlīdzību darījumdarbībā, kā arī sekmētu ieguldījumus projektos, kas veicina dzimumu līdztiesību, tostarp digitālajā un aprūpes infrastruktūrā. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Sievietēm Eiropā, ja viņas vada uzņēmumu, ir nepārprotama tendence nodarbināt mazāk darbinieku (no 1 līdz 5) vai izvēlēties pašnodarbinātību. Uzņēmumus biežāk vada vecāka gadagājuma sievietes. Lai gan sievietes darījumdarbību uzskata par labu iespēju un kopumā ir augsti izglītotas, viņas ziņo par zemu interesi attiecībā uz jaunu darījumdarbības iespēju saskatīšanu, šaubām par prasmēm sākt darījumdarbību un bailēm no neveiksmes (30). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Līdz ar kultūras iemesliem šāda veida priekšstatu var radīt problēmas, kas saistītas ar darba un ģimenes prasību apvienošanu. Attiecīgi sievietes uzņēmējas var turēties pie konkrētām nozarēm un nevēlēties attīstīt savu darījumdarbību. Lai veicinātu sieviešu darījumdarbību, ir jāatbalsta sieviešu centieni pārvarēt šos priekšstatus un ierobežojošos faktorus (31). Saskaņā ar labāka regulējuma programmu, kas ir ES augstākā līmeņa stratēģija, lai nodrošinātu, ka ES tiesību akti kopumā visefektīvākajā un lietderīgākajā veidā sasniedz savus mērķus, turpmākus stimulus var nodrošināt ar pasākumiem, kas vienkāršo administratīvās procedūras un samazina atbilstības nodrošināšanas izmaksas, nemazinot attiecīgo tiesību aktu aizsardzības līmeni (32). |
| --- | --- |

6.6.

7.   Īpašas piezīmes – Ukrainas bēgļi

| 7.1. | Krievijas iebrukums Ukrainā ir izraisījis nepieredzētu humāno krīzi, tostarp simtiem tūkstošu bēgļu, galvenokārt sieviešu un bērnu, kas, meklējot patvērumu, ieceļo ES dalībvalstīs. Visas dalībvalstis ar pilsoniskās sabiedrības atbalstu dara visu iespējamo, lai rūpētos par bēgļiem, viņus izmitinātu un integrētu darba tirgū, taču ir daudz problēmu, kurām vajadzīgi labāk koordinēti risinājumi (33). |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Lielākā daļa bēgļu ir sievietes ar bērniem, tāpēc piekļuve sociālās aprūpes pakalpojumiem, silītēm, bērnudārziem un skolām ir būtisks apstāklis, kas liedz sievietēm integrēties darba tirgū. Turklāt galvenie integrācijas elementi ir valodas barjeru pārvarēšana, bēgļu izglītības un kvalifikācijas atzīšana, kā arī raita pārkvalifikācija un kvalifikācijas celšana. Viens no instrumentiem, kas vajadzīgi, lai risinātu šo jautājumu, ir arī tādu attālinātam darbam nepieciešamo līdzekļu nodrošināšana kā interneta pieslēgums un ierīces. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EESK aicina dalībvalstis koordinētākā veidā īstenot praksē dokumentu “Politikas vadlīnijas Ukrainas bēgļu iekļaušanas izglītībā atbalstam: apsvērumi, pamatprincipi un prakse” (34). EESK arī aicina Eiropas Komisiju aktivizēt visas potenciālās finansējuma iespējas, īpaši tām dalībvalstīm, kuras uzņem milzīgu skaitu bēgļu. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Sievietes gan kara laikā, gan bēgļu gaitās ir vairāk pakļautas seksuālai izmantošanai un seksuālai vardarbībai. Izvarošanu bieži izmanto kā kara ieroci. Ukrainas bēglēm, un it īpaši izvarošanas upuriem, ir ļoti svarīgi spēt piekļūt seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem, tostarp kontracepcijai, ārkārtas kontracepcijai, drošam abortam un psiholoģisku traumu aprūpei. Sievietes nekad nedrīkst tikt spiestas saglabāt negribētu grūtniecību. Šādu pakalpojumu trūkums dalībvalstīs nekad nedrīkst būt iemesls, kas attur viņas atstāt nedrošu valsti. Visām dalībvalstīm ir jānodrošina šo pakalpojumu pieejamība visiem bēgļiem. Būtībā traumu aprūpe visiem bēgļiem ir jāpiedāvā proaktīvi, citādi tiek radīta ideāla augsne konfliktiem un negatīvām emocijām, kas valstīm rada milzīgas izmaksas! Šajā jomā ir ārkārtīgi nepieciešami t.s. zema sliekšņa un hibrīdveida atbalsta piedāvājumi, un ir nepārtraukti jāatbalsta šādu jaunuzņēmumu finansējums. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Vēl viena problēma, kas jārisina, ir bēgļu, it īpaši bērnu, vakcinācijas statuss. Tā kā Eiropas Savienībā ir labi izstrādātas bērnu vakcinācijas programmas, ir izskaustas daudzas bīstamas slimības, piemēram, poliomielīts, bakas, daži hepatīta veidi utt. Lai šos rezultātus saglabātu, dalībvalstīm jāmobilizē savas veselības aprūpes sistēmas, un šajā procesā ļoti palīdzēs ES līmeņa pamatnostādnes. Papildu sarežģījumus rada fakts, ka daudzās dalībvalstīs piekļuve sociālajai aprūpei, piemēram, bērnudārzam vai skolai, ir atkarīga no vakcinācijas pabeigšanas statusa. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Vēlāk Ukrainas atjaunošana būtu jāizmanto kā iespēja veicināt dzimumu līdztiesību starp Ukrainas iedzīvotājiem, cita starpā pilnveidojot izglītību, veselības aprūpi, sociālo un digitālo infrastruktūru. |
| --- | --- |

7.6.

Briselē, 2022. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  SOC/723 (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), OV C 364, 28.10.2020., 77. lpp.; OV C 240, 16.7.2019., 3. lpp., OV C 228, 5.7.2019, 103. lpp.).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Sk., piemēram, Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un 3. panta 3. punktu, Pamattiesību hartas 21. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. pantu.

2

(3)  OV C 194, 12.5.2022., 19. lpp.

3

(4)  https://sweden.se/life/equality/gender-equality

4

(5)  OV C 220, 9.6.2021., 13. lpp.

5

(6)  Globālās uzņēmējdarbības novērošanas struktūra.

6

(7)  Par citiem ar dzimumu saistītiem novecošanās aspektiem skatīt arī OV C 194, 12.5.2022., 19. lpp.

7

(8)  Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE).

8

EIGE

(9)  Dzimumu nevienlīdzības indekss.

9

(10)  OV C 341, 24.8.2021., 84. lpp.

10

(11)  Digitālais, sieviešu dibinātais jaunuzņēmums UP“N’CHANGE (www.upnchange.com) ir atradis veidus, kā padziļinātas zināšanas psiholoģijā un konsultēšanā pārvērst vienkāršos digitālos rīkos, kas palīdz cilvēkiem pilnveidot personīgās, sociālās un radošās prasmes. UP’N’CHANGE redzējums ir atraisīt darbinieku un komandu potenciālu, izmantojot digitālos rīkus, kas organizācijām ļautu gūt ilgtspējīgus panākumus. Tāpēc, ka pareizo prasmju kopums nozīmē efektīvu sadarbību. Efektīva sadarbība nozīmē inovāciju. Un inovācija nozīmē izaugsmi ikvienam.

11

UP“N’CHANGE

UP’N’CHANGE

(12)  Pasaules Ekonomikas foruma 2020. gada sanāksme.

12

(13)  Turpat.

13

(14)  “Viltvārža sindroms” (“the imposter syndrome”) – fenomens, kad cilvēks apšauba savas prasmes un spējas, var traucēt kandidēt uz vadošiem vai publiski redzamiem amatiem. Ļoti apdomīgiem cilvēkiem, kuriem ir tendence vairīties no stresa situācijām, ir sevišķi grūti kontaktēties ar personībām, kuras izstaro spēcīgu pašapziņu.

14

the imposter syndrome

(15)  EIGE, https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-report/progress-gender-equality-most-notable-company-boards.

15

EIGE

(16)  Eurofound.

16

Eurofound

(17)  Sevilla un Smith, 2020.

17

Sevilla

Smith

(18)  OV C 220, 9.6.2021., 13. lpp.

18

(19)  OV C 129, 11.4.2018., 44. lpp.

19

(20)  Sk. OV C 318, 23.12.2009., 15. lpp., un OV C 341, 21.11.2013., 6. lpp.

20

(21)  EIGE statistikas pārskats par dzimumu līdzsvaru uzņēmumu valdēs 2020. gadā.

21

EIGE

(22)  Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE).

22

EIGE

(23)  https://eige.europa.eu/news/countries-legislated-quotas-could-achieve-gender-balance-parliaments-2026-those-without-may-take-close-twenty-years

23

(24)  Eiropas sievietes valdēs, https://europeanwomenonboards.eu/wp-content/uploads/2021/01/EWoB-Gender-Diversity-Index-2020.pdf.

24

(25)  Dažādi avoti, ko apkopojusi Somijas Tirdzniecības palāta, https://naisjohtajat.fi/wp-content/uploads/sites/28/2019/01/women-directors-and-executives-report-2018.pdf.

25

(26)  OV C 133, 9.5.2013., 68. lpp.

26

(27)  Lielisks piemērs ir WKÖ piedāvātās mācību un atbalsta programmas – https://www.wko.at/service/Women_in_Business.html.

27

WKÖ

(28)  Women's Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Crisis. Izdevējs: Global Entrepreneurship Research Association, London Business School, ISBN: 978-1-9160178-8-7.

28

Women's Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Crisis

Global Entrepreneurship Research Association, London Business School

(29)  Turpat.

29

(30)  Globālās uzņēmējdarbības novērošanas struktūra.

30

(31)  Sk. arī OV C 299, 4.10.2012., 24. lpp.

31

(32)  SME focus – Long-term strategy for the European industrial future. Eiropas Parlamenta Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Ekonomikas, zinātnes un dzīves kvalitātes politikas departaments. Autors: Stephanus Johannes SMIT, PE 648.776 – 2020. gada aprīlis.

32

SME focus – Long-term strategy for the European industrial future.

Stephanus Johannes SMIT

(33)  Pamatojoties uz OV C 242, 23.7.2015., 9. lpp., sniegtajiem ierosinājumiem.

33

(34)  https://www.schooleducationgateway.eu/lv/pub/resources/publications/policy-guidance-on-refugees.htm

34

---

PIELIKUMS

Turpmāk minētais grozījums ieguva vismaz vienu ceturto daļu nodoto balsu, taču tika noraidīts debatēs (Reglamenta 43. panta 2. punkts).

1. GROZĪJUMS

Iesniedza:

ANGELOVA Milena

BLIJLEVENS René

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/731 – Dzimumu līdztiesība

3.5. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai gan sieviešu līdzdalība darba tirgos pēdējā desmitgadē ir palielinājusies, joprojām ir nepārprotama dzimumu segregācija (1). Joprojām ir nevienlīdzība attiecībā uz sieviešu piekļuvi izglītībai un ekonomiskajām iespējām, lai gan Eiropā ir viszemākais nevienlīdzības līmenis – ar dažām atšķirībām starp Rietumeiropu un Austrumeiropu – salīdzinājumā ar citām pasaules daļām (2). EESK arī aicinājusi veikt tūlītējus pasākumus, lai novērstu vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensiju atšķirības visās jomās un nozarēs, it īpaši ar
  saistošiem
  darba samaksas pārredzamības pasākumiem (3), un uzsver, ka algu atšķirības saasina pensiju atšķirības, no kurām īpaši cieš sievietes.
  Turklāt kultūras konteksts un tradicionālie stereotipi ietekmē sieviešu izvēli attiecībā uz profesiju. Daudz vairāk sieviešu nekā vīriešu strādā, piemēram, izglītības, aprūpes, veselības aprūpes un sociālajā jomā, savukārt vīrieši dominē tādās nozarēs kā būvniecība un smagā rūpniecība. | Lai gan sieviešu līdzdalība darba tirgos pēdējā desmitgadē ir palielinājusies, joprojām ir nepārprotama dzimumu segregācija (1). Joprojām ir nevienlīdzība attiecībā uz sieviešu piekļuvi izglītībai un ekonomiskajām iespējām, lai gan Eiropā ir viszemākais nevienlīdzības līmenis – ar dažām atšķirībām starp Rietumeiropu un Austrumeiropu – salīdzinājumā ar citām pasaules daļām (2). EESK arī aicinājusi veikt tūlītējus pasākumus, lai novērstu vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensiju atšķirības visās jomās un nozarēs, it īpaši ar
  veicinošiem
  darba samaksas pārredzamības pasākumiem (3), un uzsver, ka algu atšķirības saasina pensiju atšķirības, no kurām īpaši cieš sievietes.
  Turklāt kultūras konteksts un tradicionālie stereotipi ietekmē sieviešu izvēli attiecībā uz profesiju. Daudz vairāk sieviešu nekā vīriešu strādā, piemēram, izglītības, aprūpes, veselības aprūpes un sociālajā jomā, savukārt vīrieši dominē tādās nozarēs kā būvniecība un smagā rūpniecība. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

Lai gan sieviešu līdzdalība darba tirgos pēdējā desmitgadē ir palielinājusies, joprojām ir nepārprotama dzimumu segregācija (1). Joprojām ir nevienlīdzība attiecībā uz sieviešu piekļuvi izglītībai un ekonomiskajām iespējām, lai gan Eiropā ir viszemākais nevienlīdzības līmenis – ar dažām atšķirībām starp Rietumeiropu un Austrumeiropu – salīdzinājumā ar citām pasaules daļām (2). EESK arī aicinājusi veikt tūlītējus pasākumus, lai novērstu vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensiju atšķirības visās jomās un nozarēs, it īpaši ar
  saistošiem
  darba samaksas pārredzamības pasākumiem (3), un uzsver, ka algu atšķirības saasina pensiju atšķirības, no kurām īpaši cieš sievietes.

Turklāt kultūras konteksts un tradicionālie stereotipi ietekmē sieviešu izvēli attiecībā uz profesiju. Daudz vairāk sieviešu nekā vīriešu strādā, piemēram, izglītības, aprūpes, veselības aprūpes un sociālajā jomā, savukārt vīrieši dominē tādās nozarēs kā būvniecība un smagā rūpniecība.

Lai gan sieviešu līdzdalība darba tirgos pēdējā desmitgadē ir palielinājusies, joprojām ir nepārprotama dzimumu segregācija (1). Joprojām ir nevienlīdzība attiecībā uz sieviešu piekļuvi izglītībai un ekonomiskajām iespējām, lai gan Eiropā ir viszemākais nevienlīdzības līmenis – ar dažām atšķirībām starp Rietumeiropu un Austrumeiropu – salīdzinājumā ar citām pasaules daļām (2). EESK arī aicinājusi veikt tūlītējus pasākumus, lai novērstu vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensiju atšķirības visās jomās un nozarēs, it īpaši ar
  veicinošiem
  darba samaksas pārredzamības pasākumiem (3), un uzsver, ka algu atšķirības saasina pensiju atšķirības, no kurām īpaši cieš sievietes.

Turklāt kultūras konteksts un tradicionālie stereotipi ietekmē sieviešu izvēli attiecībā uz profesiju. Daudz vairāk sieviešu nekā vīriešu strādā, piemēram, izglītības, aprūpes, veselības aprūpes un sociālajā jomā, savukārt vīrieši dominē tādās nozarēs kā būvniecība un smagā rūpniecība.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 93 |
| --- | --- |
| Pret: | 114 |
| Atturas: | 12 |

Par:

93

Pret:

114

Atturas:

12

---

(1)  Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE).

(2)  Dzimumu nevienlīdzības indekss.

(3)  SOC/678.

(1)  Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE).

(2)  Dzimumu nevienlīdzības indekss.

(3)  SOC/678.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 571. plenārsesija – notiks tikai un vienīgi klātienē, 13.7.2022.–14.7.2022.

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/75

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz patērētāju iespēcināšanu zaļās pārkārtošanās procesam, nodrošinot viņiem labāku aizsardzību pret negodīgu praksi un viņu labāku informētību, groza Direktīvu 2005/29/EK un Direktīvu 2011/83/ES”

(COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD))

(2022/C 443/10)

| Ziņotājs: | Thierry LIBAERT |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Ziņotājs:

Thierry LIBAERT

Līdzziņotājs:

Gonçalo LOBO XAVIER

| | Eiropas Savienības Padome, 12.4.2022. |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments, 7.4.2022. |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 27.6.2022. |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 82/0/3 |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 209/0/1 |

Eiropas Savienības Padome, 12.4.2022.

Eiropas Parlaments, 7.4.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

27.6.2022.

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

82/0/3

Pieņemts plenārsesijā

14.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

209/0/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta Eiropas Komisijas (EK) priekšlikumus ar mērķi stiprināt patērētāju rīcībspēju zaļās pārkārtošanās procesā. EESK aicina EK izvirzīt vērienīgus mērķus, jo šim procesam ir pozitīva ekonomiskā, sociālā un vidiskā ietekme. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzsver, ka ir jādara viss iespējamais, lai patērētājiem sistemātiski būtu pieejama informācija, it īpaši par rezerves daļu pieejamību, remonta rokasgrāmatām un plānotajiem programmatūras atjauninājumiem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK mudina EK piemērot tālejošu pieeju, atzīstot brūno un balto preču remontējamības indeksa principu. Šim indeksam ir jāatbilst patērētāju vēlmēm gan attiecībā uz aptverto preču daudzveidību, gan vērā ņemamajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzskata, ka papildus šo preču remontējamībai EK būtu vairāk jāpievēršas principam, kas paredz vienkāršotu un saskaņotu preču ilgtspējas marķējumu turpmākajos gados. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Jāveicina arī jaunu remontētāju apmācība un pašreizējo darbinieku prasmju pilnveide, jo tas ir priekšnoteikums remonta attīstībai, kas ir svarīgs nodarbinātības avots mūsu kontinentā. EESK arī aicina Eiropu samazināt savu atkarību no izejvielām, lai stiprinātu tās spēju remontēt un nodrošināt rezerves daļas. Eiropai ir vajadzīga arī nopietna un efektīva reindustrializācijas politika. Nesenās krīzes ir atklājušas vajās vietas, kas būtu jāuzskata par atveseļošanas iespējām. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Papildus nepieciešamībai norādīt juridiskās garantijas termiņu patērētāji ir efektīvāk jāaizsargā pret neskaidrībām, kas saistītas ar juridiskajām un komerciālajam garantijām. Turklāt, neierobežojot patērētāju iespējas brīvi izvēlēties tiesiskās aizsardzības līdzekļus, būtu jāpopularizē tas, ka remontējamība ir prioritāra salīdzinājumā ar preces aizstāšanu ar jaunu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Lai veicinātu ilgāku preces kalpošanas laiku, EESK atbalsta jaunu komercprakses veidu iekļaušanu to darbību uzskaitījumā, kuras tiek uzskatītas par maldinošām. EESK aicina EK spert soli tālāk, neaprobežojoties ar informēšanas prasību, attiecībā uz šādiem trim punktiem:






  — | metodes, kas ieviestas, lai samazinātu preces kalpošanas laiku: EESK uzskata, ka šāda prakse ir jāiekļauj maldinošas komercprakses uzskaitījumā papildus informācijas trūkumam, |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

metodes, kas ieviestas, lai samazinātu preces kalpošanas laiku: EESK uzskata, ka šāda prakse ir jāiekļauj maldinošas komercprakses uzskaitījumā papildus informācijas trūkumam,

| — | dažu preču neremontējamība: arī šajā gadījumā ne tikai informācijas trūkumu, bet arī tīšus šķēršļus remontējamībai varētu uzskatīt par maldinošu komercpraksi, |
| --- | --- |

—

dažu preču neremontējamība: arī šajā gadījumā ne tikai informācijas trūkumu, bet arī tīšus šķēršļus remontējamībai varētu uzskatīt par maldinošu komercpraksi,

| — | atjauninājumi, kuri var radīt darbības traucējumus: šajā gadījumā ir jānosaka, ka atjauninājums ir atgriezenisks. |
| --- | --- |

—

atjauninājumi, kuri var radīt darbības traucējumus: šajā gadījumā ir jānosaka, ka atjauninājums ir atgriezenisks.

| 1.8. | Patērētāju rīcībspējas stiprināšana ir jāpapildina ar efektīvāku aizsardzību pret maldinošu reklāmu. Šajā nolūkā reklāmas tiesiskajā regulējumā ir vairāk jāņem vērā ilgtspējīgas attīstības mērķi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Tas nozīmē, ka reklāmā ir jāaizliedz jebkādi nepamatoti apgalvojumi, kas bieži vien ir saistīti, piemēram, ar oglekļneitralitāti, kā arī jebkāda norāde uz rīcību, kas ir pretrunā vides aizsardzībai un dabas resursu saglabāšanai, vai šādas rīcības atspoguļošana. Ir jāveido arī spējas kontrolēt apgalvojumus par vidi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Lai izvairītos no pārpratumiem un ņemot vērā bieži vien patvaļīgu vides marķējumu izplatību, Eiropas Komisijai lielāka uzmanība jāpievērš ES ekomarķējumam un nepieciešamajām ar marķējumu saistītajam sertifikācijas procedūrām. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Lai brīdinātu par maldinošu komercpraksi, EESK aicina Eiropas Savienību pastiprināt trauksmes cēlēju aizsardzību attiecībā uz preču vidiskajiem aspektiem. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Visbeidzot EESK aicina Komisiju veicināt patērētāju lielāku izpratni par atbildīga patēriņa jautājumiem. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Komisijas dokumenta kopsavilkums

| 2.1. | Izskatāmā direktīvas priekšlikuma mērķis ir stiprināt patērētāju tiesības, grozot divas direktīvas, ar kurām ES līmenī aizsargā patērētāju intereses, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/29/EK (1) par negodīgu praksi un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/83/ES (2) par patērētāju tiesībām. Priekšlikuma mērķis ir veicināt tīru un zaļu aprites ekonomiku Eiropas Savienībā, dodot patērētājiem iespēju apzināti izvēlēties pirkumu, un tādējādi veicināt ilgtspējīgāku patēriņu. Priekšlikums ir vērsts arī pret negodīgu komercpraksi, kas maldina patērētājus un kavē ilgtspējīga patēriņa izvēli. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Priekšlikums bija viena no iniciatīvām, kas izklāstītas jaunajā Patērētāju tiesību aizsardzības programmā (3) un aprites ekonomikas rīcības plānā (4) un atbilst Eiropas zaļajam kursam (5). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Priekšlikumā paredzēta virkne pasākumu, kuru mērķis ir atjaunināt spēkā esošās patērētāju tiesības un nodrošināt, ka patērētāji tiek aizsargāti un var aktīvi veicināt zaļo pārkārtošanos. Patērētāju tiesību direktīvā pašlaik ir noteikts, ka tirgotājiem ir jāsniedz patērētājiem informācija par preču vai pakalpojumu galvenajām īpašībām. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tomēr, tā kā nav prasības informēt par ilgtspējas komercgarantiju neesamību, direktīva pietiekami nemudina ražotājus sniegt patērētājiem šādas garantijas. Pētījumi liecina, ka gadījumos, kad patēriņa preces tiek piedāvātas ar komercgarantiju, informācija par šādām komercgarantijām un apmaksas kārtību bieži vien ir neskaidra, neprecīza vai nepilnīga; tādēļ patērētājiem ir grūti salīdzināt preces un atšķirt komercgarantiju no (obligātās) juridiskās garantijas (6). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Turklāt direktīvā nav noteiktas konkrētas prasības sniegt patērētājiem informāciju par preču remontējamību. Šāda informācija, kas stimulētu preču remontējamību un būtu īpaši noderīga, lai palīdzētu patērētājiem atbalstīt aprites ekonomiku, tirdzniecības vietās parasti nav pieejama. Jaunākie pētījumi liecina, ka Eiropas Savienībā gandrīz 80 % patērētāju norāda, ka viņiem ir grūti atrast informāciju par ražojuma remontēšanas iespēju (7). |
| --- | --- |

2.5.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Pašlaik lielākā daļa Eiropas patērētāju sūdzas par to, ka trūkst informācijas par patēriņa ietekmi uz vidi. To apstiprināja EK rīkotā sabiedriskā apspriešana. Eirobarometra 2012. gada apsekojumā par Eiropas patērētāju rīcību un attieksmi pret ekoproduktiem norādīts, ka 92 % respondentu Eiropā atbalsta informācijas sniegšanu par preču kalpošanas laiku. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Šis informācijas trūkums ir kaitējošs, jo skaidra un saprotama informācija var veicināt ieradumu maiņu. To apstiprināja arī EESK pētījums, kurā piedalījās 3000 Eiropas patērētāji un tika veikta simulācija, norādot ikdienas patēriņa preču kalpošanas laiku vienā no tiešsaistes tirdzniecības vietnēm. Saskaņā ar šo pētījumu norāde par preču kalpošanas laiku dod iespēju par 56 % palielināt ilgi kalpojošu preču pārdošanas apjomu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Patērētājiem adresētas informācijas trūkums ir liela sociāla problēma. Ņemot vērā ar pirktspēju saistītās problēmas, vēl jo svarīgāk ir atbalstīt sabiedrības vidusslāni un nelabvēlīgā situācijā esošās sabiedrības grupas virzībā uz preču remontēšanu un atbildīgāku patēriņu. Patērētāju informēšanas uzlabošana ar vienkāršiem līdzekļiem var veicināt atbildīga patēriņa pieejamību mazāk aizsargātām personām. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Labāka patērētāju informēšana palīdz stiprināt Eiropas uzņēmumu saimnieciskās darbības modeli. Ņemot vērā dempinga risku, kas saistīts ar lētu preču importu, ļoti mazie uzņēmumi, MVU un to ražojumu pasūtītāji var palielināt savu atpazīstamību patērētāju vidū; tādējādi tie varēs uzsvērt Eiropā ražotu preču kvalitāti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Arī Eiropas mazumtirgotāji un stacionārie veikali var gūt labumu no gaidāmajām izmaiņām likumdošanā, jo šīs izmaiņas var palielināt to priekšrocības salīdzinājumā ar tiešsaistes veikaliem. Patērētājam sniegtā jaunā informācija pastiprina fiziskā pārdevēja padomdevēja lomu. Šāda attīstība var veicināt nodarbinātību Eiropas Savienībā. Lai to panāktu, Eiropai ir vajadzīgi atbilstīgi cilvēkresursi: EESK aicina Komisiju atbalstīt uzņēmumu, it īpaši MVU, apmācības pasākumus. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Lai sniegtu atbilstošu vides informāciju, ir jānodrošina, ka tiek ņemta vērā ietekme uz vidi kopumā. Ietekme uz klimatu, kas izteikta ar siltumnīcefekta gāzu emisijām, ir sabiedriskās apspriešanas centrālais elements, taču šīs emisijas ir tikai daļa no ietekmes uz vidi. Piemēram, preču aprites cikla analīze liecina, ka vairumā gadījumu ietekmi uz vidi galvenokārt rada resursu ieguve un preču ražošana, un tādēļ ilgāks preču kalpošanas laiks ir jāizvirza par vienu no prioritātēm vides jomā. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tomēr visos šajos aspektos Eiropas iedzīvotāju vidējais patēriņš nav vides ziņā ilgtspējīgs. Piemēram, saskaņā ar ekoloģiskās pēdas aprēķinu viena Eiropas iedzīvotāja dzīvesveidam būtu vajadzīgas 2,8 planētas. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Daudzos gadījumos preču kalpošanas laiku samazina preču dizains gan tajā izmantoto tehniskos procesu, remontējamības šķēršļu vai programmatūras metožu dēļ. Ar to saistītā priekšlaicīgā novecošanās ir viens no galvenajiem patērētāju neapmierinātības iemesliem, jo patērētāji saskaras ar būtisku informācijas asimetriju. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK arī norāda, ka karš Ukrainā vēl vairāk apstiprina nepieciešamību nostiprināt Eiropas stratēģisko autonomiju. Tādēļ ir jāveicina iniciatīvas, kas palīdz palielināt preču kalpošanas laiku, it īpaši precēm, kas saistītas ar stratēģiskiem metāliem. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Īpašas piezīmes

4.1.   Papildu informācija patērētājiem par preču ilgtspēju

| 4.1.1. | Ņemot vērā ar preču kalpošanas laiku saistīto jautājumu svarīgo nozīmi, ir jāuzlabo patērētāju informēšana. Šajā ziņā Komisijas priekšlikums ir vērtējams atzinīgi, jo tā mērķis ir sistematizēt informācijas sniegšanu par rezerves daļu pieejamību, lietotāju rokasgrāmatām vai programmatūras atjauninājumu termiņu. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Jāatgādina, ka informācijas trūkums ir kaitējošs, taču pārāk plaša un tehniska informācija ir gandrīz tikpat kaitējoša. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EESK brīdina Komisiju, ka jauna informācija, kas tiek piedāvāta ar elektroniska marķējuma vai QR koda palīdzību, varētu radīt negatīvas sekas. Minētās metodes rada papildu digitālo ietekmi uz vidi, turklāt jāņem vērā, ka jebkura papildu darbība (paņemt viedtālruni, klikšķināt, nolasīt utt.) ir papildu šķērslis atbildīgam patēriņam. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Komisijas priekšlikums ir solis pareizajā virzienā, jo komunikācijas jautājumi tajā sasaistīti ar ražojumu priekšlaicīgas novecošanās jautājumiem. Lai uzlabotu patērētāju informēšanu, pirmkārt, pēc iespējas lielākam skaitam preču ir jānorāda remontējamības indekss, kā tas kopš 2021. gada tiek darīts Francijā. Remontējamība patiešām ir viens no visvieglāk novērtējamiem preču ilgtspējas aspektiem. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Lai būtu uzdevuma augstumos, remontējamības indeksam jābūt pietiekami tālejošam vismaz divos aspektos. Pirmkārt, tas jāattiecina uz maksimāli lielu skaitu elektropreču, elektronisko preču un mājsaimniecības elektropreču. Otrkārt, remontējamība ir jāskata visos tās aspektos, ņemot vērā arī remontēšanas izmaksas (rezerves daļu cenu), rezerves daļu pieejamību un atbalsta programmatūras nosacījumus. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | EESK uzskata, ka vērienīga patērētāju informēšanas politika nedrīkst aprobežoties ar remontējamību. Jo patērētāji galvenokārt vēlas, lai prece kalpotu ilgāk, nevis būtu remontējama. EESK jau ir paudusi savu viedokli par šo jautājumu (8). ES ir vajadzīgs vienkāršs rādītājs, kas sniedz informāciju par preces kalpošanas laiku, tostarp remontējamību, kā arī preces izturību un modernizējamību, jo tas netieši veicinās Eiropas reindustrializāciju. Šis progresīvais princips, kura piemērošanas noteikumi nepārprotami ir jāsaskaņo ar ieinteresētajām personām, ir jāiekļauj Komisijas priekšlikumos, jo pretējā gadījumā tiktu atstātas novārtā patērētāju lielās cerības. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Lai uzlabotu patērētāju informēšanu, ir jāturpina darbs pie garantijām. Eiropas Komisijai vispirms ir no jauna jāapstiprina vienkāršs princips: atbilstības garantijas (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/771 (9)) esamība un termiņš ir jānorāda visām attiecīgajām precēm gan stacionārajos veikalos, gan tiešsaistes veikalos. Pirms jaunu tiesību pievienošanas par prioritāti jāizvirza spēkā esošo tiesību piemērošana. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | EESK ir gandarīta, ka ir ņemtas vērā grūtības, ar ko patērētāji var saskarties, lai atšķirtu komercgarantijas no juridiskajām garantijām. Tāpēc atzinīgi vērtējams tas, ka EK ir paredzējusi, lai šīs komercgarantijas neradītu neskaidrības. |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | Garantijas varētu veicināt bojātās preces remontu, nevis tās aizstāšanu ar jaunu, tādējādi palielinot garantiju pozitīvo ietekmi uz vides aizsardzību. Nodrošinot, ka remontēšana ir vienkāršāka, ātrāka un ērtāka izvēle patērētājiem, ES var veicināt bojātas preces remontēšanu, nevis tās aizstāšanu. |
| --- | --- |

4.1.9.

| 4.1.10. | Saistībā ar šiem noteikumiem sabiedrības izpratnes veidošana var vēl vairāk pārorientēt patēriņu. Tāpēc Eiropas Savienībai ir jāveicina vai jāuzsāk kampaņas par labiem paradumiem atbildīga patēriņa jomā (informācija, lietotas preces, remontēšana, izstrādājumu kopšana), tostarp ar organizētas pilsoniskās sabiedrības atbalstu, kam var būt svarīga nozīme šā priekšlikuma kontekstā. |
| --- | --- |

4.1.10.

4.2.   Stingrāki noteikumi, kas neaprobežojas ar informēšanas pienākumu

| 4.2.1. | Ja būs paredzēts sods tikai par informācijas trūkumu, Eiropas Savienība pavērtu iespēju legalizēt šādu praksi, kaut gan tā nav savienojama ar patērētāju un vides aizsardzību. ES nevar vienkārši aizliegt informācijas nenorādīšanu par kādu metodi, kas ierobežo preces kalpošanas laiku, bet ir jāaizliedz šāda prakse kā tāda. Citiem vārdiem sakot, nebūtu saprotams ES vēstījums par to, ka plānotais nolietojums ir atļauts, ja vien to papildina patērētāju informēšana. Noteikumā ražotājiem ir skaidri jānorāda, ka Eiropā preces nevar izstrādāt tā, lai tās priekšlaicīgi sabojātos. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Arī citi direktīvas formulējumi rada risku par nepietiekamu patērētāju aizsardzību. Nepietiek ar ražotājam noteikto prasību informēt patērētāju par to, ka prece nav remontējama. Faktiski ir jāaizliedz apzināta preces neremontējamības prakse. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EESK un EK labi zina, ka programmatūras atjauninājumi bieži vien ir saistīti ar lielatmiņu un energoietilpīgu programmatūru, kas samazina savienoto ierīču kalpošanas ilgumu. Tiesību aktos nebūtu jāparedz tikai prasība, lai ražotājs informētu patērētāju par atjauninājuma nevēlamajām sekām. Arī šajā gadījumā nav grūti iedomāties, kā šo informāciju var noslēpt pozitīvas informācijas plūsmā par šo atjauninājumu, liekot patērētājam to pieņemt. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Patērētāju rīcībspēju ierobežojošas prakses reglamentēšana un sodīšana

| 4.3.1. | Komisija pamatoti norāda, ka zaļmaldināšanas prakse ir viens no galvenajiem šķēršļiem, kas kavē patērētāju informēšanu par zaļo pārkārtošanos. Direktīvas priekšlikumā pamatoti norādīts, ka ir jāparedz sankcijas par vispārīgiem neobjektīviem un nepierādāmiem apgalvojumiem par vidi. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EESK atzinīgi vērtē aizliegumu izvietot tādus ilgtspējas marķējumus, kuri nav iekļauti oficiālā sertifikācijas sistēmā. Šajā atzinumā ierosinātā Eiropas indeksa pakāpeniska un saskaņota izstrāde var būt atbilde šādai vajadzībai. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Nereti arī citi apgalvojumi par vidi kavē pienācīgu patērētāju informēšanu. Ir pamatoti aizliegt norādīt vidisko sniegumu, ja tas attiecas tikai uz kādu konkrētu ražojuma īpašību vai ir saistīts vienīgi ar juridisku prasību izpildi vai vispārpieņemtas prakses īstenošanu. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Lai veicināt atbildīgu patēriņu, ir jānostiprina arī marķējumi, kas apliecina nopietnus vides aizsardzības pasākumus. Joprojām pārāk maz tiek izmantots ES ekomarķējums, kaut gan šajā ziņā ir panākts progress. Būtu jāparedz atbalsts šā marķējuma pieejamības palielināšanai un atbilstoša komunikācijas kampaņa. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Loģiski turpinot iepriekš minēto, reklāmas tiesiskajā regulējumā ir plašāk jāiekļauj ilgtspējīgas attīstības principi, tostarp stingri reglamentējot visvairāk piesārņojošo preču reklāmu, kā minēts nesen sagatavotajā EESK atzinumā par šo jautājumu (10). |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Reklāmā ne tikai nedrīkst izmantot vidiskuma norādes attiecībā uz kādu preci kopumā, ja tās attiecas vienīgi uz atsevišķiem preces elementiem, bet arī jāaizliedz jebkāda nepamatota norāde, kā tas nereti vērojams saistībā ar oglekļneitralitāti, kā arī jebkāda norāde uz rīcību, kas ir pretrunā vides aizsardzībai un dabas resursu saglabāšanai, vai šādas rīcības atspoguļošana. Tāpat reklāmā ir jāaizliedz atspoguļot jebkādu rīcību, kas varētu banalizēt vai veicināt praksi vai idejas, kas ir pretrunā ilgtspējīgas attīstības mērķiem. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | Lai savlaicīgi brīdinātu par maldinošu komercpraksi, bieži vien ir vajadzīga informācija, ko sniedz tie, kuri paši laiž preci tirgū. Tomēr pašlaik šajā jomā trauksmes cēlēju ir maz, jo viņi baidās no represijām. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/1937 (11) paredzētā trauksmes celšanas procedūra ir jāattiecina arī uz minētajiem trauksmes cēlējiem. |
| --- | --- |

4.3.7.

Visi šie noteikumi būs pilnībā efektīvi tikai tad, ja tie būs saskaņoti ar ekonomikas dalībniekiem, kas pārstāv gan lielos, gan mazos un vidējos uzņēmumus, kā arī ar sociālajiem partneriem, patērētāju apvienībām un pilsonisko sabiedrību plašākā nozīmē. EESK uzskata, ka tā ir viena no galvenajām politikām, jo tajā apstiprināts konkurētspējīga tirgus modelis, kas pielāgots vides izaicinājumiem, rūpējas par patērētājiem un Eiropas ekonomikas dalībnieku konkurētspēju un atbilst ES stratēģiskās autonomijas mērķiem.

Briselē, 2022. gada 14. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/29/EK (2005. gada 11. maijs), kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (“Negodīgas komercprakses direktīva”) (OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/83/ES (2011. gada 25. oktobris) par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (OV L 304, 22.11.2011., 64. lpp.).

2

(3)  COM(2020) 696 final, 2020. gada 13. novembris.

3

(4)  COM(2020) 98 final, 2020. gada 11. marts.

4

(5)  COM(2019) 640 final, 2019. gada 11. decembris.

5

(6)  Eiropas Komisija, Consumer market study on the functioning of legal and commercial guarantees for consumers in the EU, 2015. gads. Pētījums Study on Empowering Consumers Towards the Green Transition izstrādāts, balstoties uz Eiropas Komisijas ietekmes novērtējumu, 2021. gada jūlijs. Commercial warranties: are they worth the money? ECC-Net, 2019. gada aprīlis.

6

Consumer market study on the functioning of legal and commercial guarantees for consumers in the EU

tudy on Empowering Consumers Towards the Green Transition

Commercial warranties: are they worth the money

ECC-Net

(7)  Eiropas Komisija, Behavioural Study on Consumers’ engagement in the circular economy, 2018. g., 81. lpp.

7

Behavioural Study on Consumers’ engagement in the circular economy

(8)  OV C 67, 6.3.2014., 23. lpp.

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/771 (2019. gada 20. maijs) par atsevišķiem preču pārdošanas līgumu aspektiem, ar kuru groza Regulu (ES) 2017/2394 un Direktīvu 2009/22/EK un atceļ Direktīvu 1999/44/EK (OV L 136, 22.5.2019., 28. lpp.).

9

(10)  OV C 105, 4.3.2022., 6. lpp.

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1937 (2019. gada 23. oktobris) par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (OV L 305, 26.11.2019., 17. lpp.).

11

---

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/81

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinmums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju un ar ko groza Direktīvu (ES) 2019/1937”

(COM(2022) 71 final)

(2022/C 443/11)

| Ziņotāja: | Antje GERSTEIN |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Antje GERSTEIN

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 4.4.2022.
  Eiropas Savienības Padome, 5.4.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 50. panta 1. punkts un 2. punkta g) apakšpunkts un 114. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 27.6.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 179/6/14 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 4.4.2022.

Eiropas Savienības Padome, 5.4.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 50. panta 1. punkts un 2. punkta g) apakšpunkts un 114. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

27.6.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

179/6/14

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērē priekšlikumu kā būtisku soli tāda konsekventa ES tiesiskā regulējuma izveidē par ilgtspējīgu korporatīvo pārvaldību un pienācīgu rūpību, kas veicina cilvēktiesību ievērošanu un paredz, ka tas ir uzņēmumu un to vadītāju pienākums. Mērķis ir panākt tiesisko noteiktību uzņēmumiem, darbiniekiem un visām citām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tāpēc EESK aicina likumdevējus ņemt vērā ideju par vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem un paredzēt vismaz galveno noteikumu pilnīgu saskaņošanu, lai novērstu kropļojošas neatbilstības dalībvalstu transponēšanas tiesību aktos. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK uzsver, cik svarīgi ir ANO Vadošie principi uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām. Tie ir atsauce, kas skaidri nosaka visu dalībnieku (valstu, uzņēmumu, pilsoniskās sabiedrības, arodbiedrību un darba ņēmēju pārstāvju) pienākumus un atbildību, izmantojot trīs pīlāru modeli “aizsargāt, respektēt un piedāvāt tiesiskās aizsardzības līdzekļus”, lai uzlabotu situāciju cilvēktiesību jomā piegādes un vērtību ķēdēs visā pasaulē. Saskaņā ar starptautisko cilvēktiesību pienākumiem valstīm savā teritorijā un/vai jurisdikcijā ir jārespektē, jāaizsargā un jāievēro indivīdu cilvēktiesības. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Sistēmiskas un ilgtspējīgas pārmaiņas uz vietas var panākt, tikai atbalstot valstis, lai tās varētu labāk pildīt savu pienākumu aizsargāt cilvēktiesības. Uzņēmumiem ir nenoliedzama atbildība par cilvēktiesību ievērošanu, bet tie nevar aizstāt valsts kritiski svarīgo lomu un pilnvērtīgu darbību. Šajā kontekstā EESK atzinīgi vērtē Komisijas izsludināto leģislatīvo iniciatīvu, kas tiks konkrēti vērsta pret piespiedu darbu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK aicina direktīvā skaidri nošķirt nelabvēlīgu ietekmi, ko izraisa vai ietekmē kāds uzņēmums, no tādas ietekmes, ko nerada vai neietekmē pats uzņēmums, bet kas ir tieši saistīta ar tā darbībām, produktiem vai pakalpojumiem darījumu attiecību kontekstā. Direktīvā ir jāatzīst, ka pienācīgas rūpības priekšnoteikums ir uz risku balstīta pieeja un ka prioritātes var nākties noteikt, pamatojoties uz riska novērtējumu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK vēlas uzsvērt, ka politikas veidotājiem ir jāņem vērā mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu (MMVU) sarežģītā situācija un jānodrošina, lai Eiropas un valstu līmenī būtu gatavi atbalsta instrumenti, tiklīdz stāsies spēkā pienācīgas rūpības tiesību akti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Uzņēmumu pienākums ievērot pienācīgu rūpību ir nepārtraukts process, kura panākumi daļēji ir atkarīgi no arodbiedrību un darba ņēmēju pārstāvju iesaistīšanas. EESK aicina apsvērt tālāko ES satvara attīstību korporatīvās pārvaldības jomā. Šajā kontekstā organizācijās apvienojušos un vēlēto darba ņēmēju pārstāvju tagadējā iesaiste, piemēram, pamatojoties uz Eiropas Uzņēmumu padomju darbu vai starptautiskajiem pamatnolīgumiem un, attiecīgā gadījumā, uzņēmumu valdēs, piedāvā ievirzes un atbalstu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK satrauc, ka Komisijas priekšlikums ietver daudzus neskaidrus juridiskus jēdzienus, kurus var dažādi interpretēt, un tāpēc uzskata, ka ir nepieciešams labāk definēt tādus terminus kā “nodibinātas darījumattiecības”, “lejupēja vērtības ķēde” un “atbilstoši pasākumi”, jo tie definē/ietekmē/nosaka ne tikai direktīvas tvērumu, bet arī saistītās pienācīgas rūpīgas prasības, sankcijas un atbildību. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK aicina priekšlikumu padarīt skaidrāku attiecībā uz grupām un pienācīgas rūpības pienākumiem. EESK uzskata, ka, runājot par atklāšanas mehānismiem, ziņošanas procedūrām, ziņojumu/sūdzību iesniegšanu un izglītojošo darbību uzņēmuma iekšienē, pareizāk un loģiskāk būtu atsaukties uz uzņēmumu grupu, nevis uz “uzņēmumu” (3. panta a) punkts). |
| --- | --- |

1.9.

2.   Komisijas priekšlikuma konteksts

| 2.1. | Cilvēktiesības ir Eiropas Savienības, tās dalībvalstu, Eiropas uzņēmumu, darba ņēmēju un pilsoniskās sabiedrības galvenā problēma. ES pārkārtošanās uz klimatneitrālu un zaļu ekonomiku un tās vērienīgais plāns sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (1) mudina ES dziļi iesaistīties darījumdarbības un cilvēktiesību programmas īstenošanā. Pilnībā atbalstot spēkā esošos starptautiskos standartus un to plašos sasniegumus, proti, ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām (2) un ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem (3), EESK īpaši uzsver politikas saskaņotību ar šiem instrumentiem. SDO Trīspusējā deklarācija par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku arī ietver visaptverošu tiesību kopumu, kas attiecas uz daudznacionāliem starptautiskiem uzņēmumiem un darbu, un tajā īpaši norādītas arī konvencijas un ieteikumi attiecībā uz darba aizsardzību, un tāpēc tā būtu jāņem vērā. EESK arī aicina nodrošināt saskaņotību starp valstu politiku un ES tiesību aktiem, kas pašreiz tiek izstrādāti un attiecas uz līdzīgām jomām vai ietver arī pienācīgas rūpības noteikumus. Šādi tiesību akti ir, piemēram, direktīva par korporatīvo ilgtspējas ziņu sniegšanu (CSRD) (4), priekšlikums regulai par neatmežojošiem produktiem (5), priekšlikums jaunai Bateriju un akumulatoru regulai (6), Ilgtspējīgu produktu iniciatīva (7), ES taksonomija ilgtspējīgiem ieguldījumiem (8) un Komisijas jaunā leģislatīvā iniciatīva, kuras mērķis ir efektīvi aizliegt ES tirgū laist produktus, kas ražoti, izmantojot piespiedu darbu (tirdzniecības aizliegums) (9). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pēc tam, kad dažas dalībvalstis (10) pieņēma valsts tiesību aktus par pienācīgu rūpību uzņēmumu darbībā, arvien vairāk pieauga vēlme Eiropas līmenī radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem Eiropas Savienībā un novērst sadrumstalotību. Šajā kontekstā Eiropas Komisija iesniedza šo priekšlikumu par horizontālu satvaru ar mērķi mudināt uzņēmumus darīt visu iespējamo, lai respektētu cilvēktiesības un vidi. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Krievijas bezprecedenta uzbrukums Ukrainai dziļi maina ģeopolitiku un ir licis fundamentāli izvērtēt ekonomiskās attiecības un atkarības mūsu globalizētajā ekonomikā, paātrinādams Eiropas tiekšanos uz lielāku neatkarību galvenajās stratēģiskajās jomās. Ar to saistītā plašā pielāgošanās mūsu piegādes ķēdēs liks pārdomāt saikni starp pienācīgu rūpību un pienākumu ievērot politiski noteiktas sankcijas, kas ierobežo darījumdarbības jomu. Tāpēc EESK aicina izmantot pieeju, kas ir praktiska, kurā ir ņemta vērā jaunā darījumdarbības realitāte un kura atbalsta steidzami nepieciešamo konsultāciju sniegšanu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ņemot vērā mūsdienu piegādes ķēžu lielo sarežģītību, priekšroka jādod rūpīgumam, nevis ātrumam, tāpēc šīs direktīvas detalizētā izstrādē ir nepieciešama izpratne par samērīgumu. Papildus pilnīgai starptautisko cilvēktiesību standartu un instrumentu ievērošanai, vienmēr būtu jāsāk ar to, kā praktiski un efektīvi integrēt vispāratzītos ANO Vadošo principu uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām elementus un ESAO Vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem, vienlaikus rūpīgi izvērtējot šīs direktīvas sekas/ietekmi uz dažāda veida Eiropas uzņēmumiem (piemēram, mikrouzņēmumiem un MVU, starptautiski strādājošām kontrolakciju sabiedrībām). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK uzsver, ka ierosinātā direktīva ir tikai viens no elementiem daudz plašākā ES programmā, kas vērsta uz vides ilgtspējas, pienācīgas kvalitātes nodarbinātības un cilvēktiesību veicināšanu visā pasaulē. Sistēmiskas un ilgtspējīgas pārmaiņas uz vietas var panākt, tikai atbalstot valstis, lai tās varētu labāk pildīt savu pienākumu aizsargāt cilvēktiesības. Uzņēmumiem nepārprotami ir jāievēro cilvēktiesības, bet tie nevar aizstāt valsts kritiski svarīgo lomu un pilnvērtīgu darbību, jo īpaši pildīt valsts pienākumu aizsargāt pret cilvēktiesību pārkāpumiem savā teritorijā un jurisdikcijā, veicot atbilstošus pasākumus, lai novērstu un izmeklētu cilvēktiesību pārkāpumus, sodītu par cilvēktiesību pārkāpumiem un piešķirtu kompensāciju par tiem, izmantojot efektīvu politiku, tiesību aktus, noteikumus un spriedumus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Uzņēmumiem ir pienākums ievērot piemērojamos tiesību aktus un cilvēktiesības saskaņā ar ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām. Tiem ir jāīsteno funkcionējošs pienācīgas rūpības process, lai nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu visā vērtības ķēžu garumā. Valstīm un to valdībām ir pienākums saukt pie atbildības par cilvēktiesību pārkāpumiem. Tās ir cilvēktiesību un attiecīgo starptautisko konvenciju adresātes. Valstīm pamatoti ir daudzas izpildes pilnvaras, kuru uzņēmumiem nav un nekad nevajadzētu būt. To vidū ir darbvietu inspicēšana, naudas sodu noteikšana, aktīvu konfiscēšana, darījumdarbības licenču anulēšana, aizdomās turēto aizturēšana, apsūdzības izvirzīšana iespējamiem ļaunprātīgiem izmantotājiem un notiesāto ieslodzīšana. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK uzsver, ka līdztekus sociālajai aizsardzībai un cilvēktiesību, arodbiedrību un darba ņēmēju tiesību aizsardzībai arī turpmāk par prioritāti jāizvirza zaļā pārveide. Pilsoniskās sabiedrības organizācijām arī ir jāuzņemas nozīmīga loma, lai radītu stabilu pārredzamību par cilvēktiesību un vides tiesību pārkāpumiem, kā arī lai uzraudzītu ES taksonomijas prasību, ka ieguldījumiem jāatbilst gan principam “nenodarīt būtisku kaitējumu”, gan minimālajām garantijām (11). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Arodbiedrības un darba ņēmēju pārstāvji labi zina, kur varētu rasties pārkāpumi. Tādēļ EESK norāda, ka ir svarīgi iesaistīt darba ņēmēju pārstāvjus un arodbiedrības pienācīgas rūpības procesa izveidē (riska kartēšana), kā arī tā uzraudzībā (īstenošana) un ziņošanā par pārkāpumiem (brīdinājuma mehānismi). Tikai ar auglīgu sociālo partnerību var izdoties pāreja uz sociālāku un ekoloģiski ilgtspējīgāku ekonomiku. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK norāda, ka starptautisko cilvēktiesību saraksts, kam vajadzētu būt direktīvas pamatā, ir skaidri jādefinē, lai nodrošinātu uzņēmumiem juridisko noteiktību, kas tiem vajadzīga starptautiskajā uzņēmējdarbībā. EESK uzskata, ka pienācīga rūpība uzņēmumu darbībā būtu jāattiecina arī uz ANO Vadošajos principos uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām atzīto cilvēktiesību standartu pārbaudi (12), kas ietver principus saistībā ar SDO darba pamatstandartiem (nekāda piespiedu darba, bērnu darba un diskriminācijas, biedrošanās brīvība), Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (13) un Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kā (14) arī Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (15). Turklāt Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (16), kā arī Eiropas Padomes Eiropas Cilvēktiesību konvencijā (17), Eiropas Sociālā hartā (18) un SDO Trīspusējā deklarācijā par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku (19) ir noteiktas tiesības vērtības un principi, kas kalpo par virzienu rādošu kompasu visai ES kopumā. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK uzskata, ka direktīva ir nepārprotami jāuzlabo, lai panāktu lielāku saskaņotību, juridisko skaidrību un noteiktību. Obligātu pienācīgas rūpības sistēmu ir paredzēts īstenot, izmantojot saskaņotu standartu, kas jāpiemēro ar samērīgām, efektīvām un preventīvām sankcijām, savukārt atbildības pamatā paredzēts likt skaidri noteikta cilvēktiesību kopuma pārkāpumus. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK raizējas par to, ka Komisijas priekšlikumā ir iekļauti daudzi neskaidri juridiski jēdzieni, kas var tikt dažādi interpretēti un ko valstu iestādes un tiesas var piemērot atšķirīgi. Proti, EESK uzskata, ka ir precīzāk jādefinē termins “nodibinātas darījumattiecības”, jo tas nosaka ne tikai direktīvas darbības jomu, bet arī pienācīgas rūpības prasības, sankcijas un atbildību par zaudējumiem. Arī jēdzienam “lejupēja vērtības ķēde” ir nepieciešama precīzāka definīcija. Uzņēmumam nav jākontrolē un jāuzņemas atbildība par savu klientu rīcību (20). Ir labāk jādefinē un ar piemēriem jāpamato attiecīgie pasākumi, ko uzņēmumi varētu veikt, lai tiktu atbrīvoti no atbildības. Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi ir tas, ka ierosinātais pienākums direktoriem ņemt vērā “ieinteresēto personu” ieguldījumu ir neskaidrs. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Direktīvas projektā ierosinātā vērtības ķēde ietver ne tikai tiešus un netiešus piegādātājus, t. i., “augšupējās” darbības, bet arī produkta vai pakalpojuma izmantošanu un attiecīgā gadījumā likvidēšanu, t. i., “lejupējās” vai aprites cikla beigu darbības. Patiesībā pakārtoto darbību izsekošana rada virkni ļoti praktisku problēmu. Proti, izsekot produktam pēc tā laišanas tirgū varētu būt vēl grūtāk nekā izsekot izejvielu un sastāvdaļu iepirkumam. Tas jo īpaši attiecas uz reciklētiem produktiem, kuru izsekojamība bieži vien var būt neiespējama. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Būtu jāparedz, ka uzņēmumiem jāizstrādā savi ar cilvēktiesībām saistītie pienācīgas rūpības procesi tā, lai tie būtu balstīti uz risku un būtu proporcionāli to potenciālajai un faktiskajai ietekmei. Tāpēc EESK uzskata, ka attiecīgi ir jāveido darbības joma, vai nu attiecinot to uz tiešiem vai netiešiem līgumpartneriem; otrajā gadījumā, ja vien attiecīgajā gadījumā tas ir pamatoti, ir jāvar paļauties, ka tiks veikti atbilstoši pasākumi, lai novērstu, mazinātu, izbeigtu vai minimizētu negatīvās ietekmes apmēru, piemēram, spēcīgas vertikālas integrācijas gadījumā. Šī izmēģinātā un pārbaudītā atbildības metode jau ir iekļauta spēkā esošajos tiesību aktos, piemēram, attiecībā uz izsekojamību, ko reglamentē ES pamatregula (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (21)). Tas nozīmē, ka uzņēmumam ir jāizveido sistēmas un procedūras, pamatojoties uz principu “viens solis atpakaļ, viens solis uz priekšu”, lai noteiktu, kurš ir tā produktu tiešais piegādātājs un tiešais pircējs (izņemot galapatērētāju). Šim nolūkam ir piemērota vispāratzīta pieeja, jo no katras atsevišķas puses vērtību ķēdē nepārprotami var tikt prasīta atbildība par procesiem, kurus tā faktiski var ietekmēt. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Uz risku balstīta pieeja var ietvert arī nozaru metodi – EESK atzinīgi vērtē to, ka ierosinātajā direktīvā atzīts, ka pienācīgas rūpības politikā ir jāņem vērā nozaru īpatnības. EESK aicina likumdevējus ņemt vērā svarīgās daudzu ieinteresēto personu iniciatīvas un standartus, kas izstrādāti riskam īpaši pakļautās jomās (piemēram, kakao, banāni un palmu eļļa). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK atgādina, ka ANO vadošie principi Nr. 15. un Nr. 22. paredz tiesiskās aizsardzības līdzekļus gadījumos, kad uzņēmums pats ir izraisījis vai veicinājis cilvēktiesību pārkāpumus. Tomēr ANO Vadošie principi neparedz, ka uzņēmumam jānodrošina tiesiskās aizsardzības līdzekļi, ja nelabvēlīgo ietekmi rada cits uzņēmums piegādes ķēdē. Tādējādi šie noteikumi atspoguļo juridisko pamatprincipu, ka atbildība jāuzliek tikai tad, ja ir skaidra un paredzama saikne starp cietušā kaitējumu un uzņēmumu, kas ir atbildīgs par kaitējumu. Tāpat arī ESAO Vadlīnijās daudznacionāliem uzņēmumiem ir uzsvērts, ka darbs pie nelabvēlīgas ietekmes novēršanas piegādes ķēdēs nenozīmē, ka atbildība no struktūras, kas rada nelabvēlīgu ietekmi, tiek pārnesta uz uzņēmumu, ar kuru tai ir darījumu attiecības. Konsekvences nolūkā EESK uzskata, ka arī saskaņā ar ES direktīvu uzņēmumi būtu saucami pie civiltiesiskās atbildības tikai tad, ja tie paši ir tieši izraisījuši vai veicinājuši (t. i., daļēji izraisījuši) cilvēktiesību pārkāpumu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka valstu iestādēm jābūt iespējai piemērot “efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas”. Nolaidības un tīša nodoma gadījumā iestādei vajadzētu būt iespējai noteikt atbilstīgus naudas sodus. Tomēr sankciju darbības joma būtu jānosaka Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK aicina priekšlikumu padarīt skaidrāku attiecībā uz grupām un pienācīgas rūpības pienākumiem. Šķiet, ka pašreizējais teksts un jo īpaši jēdziena “uzņēmums” definīcija (3. panta a) punkts) norāda, ka direktīvas prasības ir piemērojamas atsevišķiem uzņēmumiem, nevis uzņēmumu grupām. Tas nozīmētu, ka dalībvalsts uzņēmumam ar darbības jomā ietvertiem meitasuzņēmumiem, kas darbojas citās dalībvalstīs, ir jāievēro vairāku dažādu uzraudzības iestāžu lēmumi, ko praktiski paveikt ir sarežģīti un apgrūtinošāk. Grupas risinājumam ir vairākas priekšrocības, piemēram, lielāka saskaņotība attiecībā uz informācijas atklāšanas mehānismiem, ziņošanas procedūrām, ziņojumu/sūdzību izskatīšanu un mācību un informēšanas pasākumiem uzņēmumā. Tas ir atzīts priekšlikumā direktīvai par korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanu (CSRD), kurā paredzēts atbrīvojums meitasuzņēmumiem, ja ziņošana notiek grupas līmenī. Grupas risinājums ir labāk piemērots, lai risinātu valstu tiesību aktu atšķirības, kas varētu rasties, transponējot šo direktīvu visās 27 dalībvalstīs, un var palīdzēt saskaņot vai pat pārsniegt augstāko standartu. Šo iemeslu dēļ EESK uzskata, ka attiecībā uz pienācīgas rūpības īstenošanu priekšroka jādod grupas risinājumam. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Neraugoties uz lielo uzņēmumu primāro pienācīgas rūpības pienākumu, tas netieši ietekmēs MMVU, jo uzņēmumi, uz kuriem attiecas direktīvas darbības joma, palielinās prasības piegādātājiem attiecībā uz ANO Vadošo principu īstenošanu, nefinanšu pārskatu sniegšanu un savas piegādes ķēdes pārvaldību. Lielajiem uzņēmumiem ir vieglāk ieguldīt lielu darbu nekā mazajiem uzņēmumiem, kuri vēl nav iekļauti šāda veida tiesību aktu darbības jomā. Mazajiem uzņēmumiem ir mazākas iespējas ietekmēt cilvēktiesību riskus piegādes ķēdē un daudz mazāk resursu visaptverošu riska novērtējumu veikšanai. EESK ierosina Eiropas Komisijai izveidot palīdzības dienestu, kas sniegtu viegli pieejamu informāciju par cilvēktiesību riskiem valstīs un reģionos. Ieinteresētajām personām vajadzētu būt iespējai sazināties ar šo dienestu un partnervalstīm vai reģioniem – ar to sadarboties. Šim palīdzības dienestam būtu arī jāatbalsta trešo valstu piegādātāju cilvēktiesību spēju veidošana un to ekoloģisko rādītāju uzlabošana. Papildus EESK aicina dalībvalstis sniegt palīdzību, īpaši mikrouzņēmumiem un MVU, tā, lai tā būtu praktiska, konkrēta, efektīva un ietverta strukturālā sadarbībā ar iesaistītajām pārstāvības organizācijām. EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai to uzņēmumu loks, uz kuriem ir vērsta šī direktīva, atbilstu citiem attiecīgajiem ES tiesību aktiem, kas minēti 2.1. punktā. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESK norāda, ka Komisija savā priekšlikumā nepārprotami iekļauj finanšu nozari. Ilgtspējīgas finanses ietver cilvēktiesību ievērošanu un ir svarīgs elements ekonomikas pārveidē, lai padarītu to videi draudzīgāku un sociālāku. Tomēr priekšlikums joprojām ir neskaidrs attiecībā uz aizdevuma vai finansējuma pārbaudes procedūrām, un pastāv risks, ka direktīvas noteikumi, kas tieši neattiecas uz mikrouzņēmumiem un MVU, tiks netieši paplašināti de facto. MMVU tiks netieši ietekmēti kā piegādātāji piegādes ķēdē un tādējādi saskarsies ar milzīgām problēmām. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESK atzīst, ka ilgtspējīga korporatīvā pārvaldība ir saistīta ar direktoru skaidru un ticamu apņemšanos, tostarp ar stingra un funkcionējoša pienācīgas rūpības procesa izveidi uzņēmumā. Tā veicina uzņēmumu pārskatatbildību par to darbības ietekmi. EESK atsaucas uz Akcionāru tiesību direktīvu, kurā precizēts, kā uzņēmumu un direktoru darbība ir saistīta ar vides, sociālajiem un pārvaldības jautājumiem (22). EESK norāda, ka direktoru pienākumos jāiekļauj uzticami pienācīgas rūpības pienākumi, kuru pamatā ir sankciju sistēma tiem gadījumiem, kad uzņēmumi tos neievēro. Ekoloģiskās, sociālās un ekonomiskās ilgtspējas nodrošināšanai jābūt visu uzņēmuma ieinteresēto pušu, ne tikai akcionāru, mērķim. Vairākās ES dalībvalstīs darba ņēmēju pārstāvju viedoklis ir obligāti jāņem vērā valdēs. Šādi valstu tiesību akti un noteikumi būtu jāievēro. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESK ir ņēmusi vērā pašas Komisijas Regulējuma kontroles padomi, kura, analizēdama elementus, kas pārsniedz pienācīgas rūpības robežas, cita starpā norādīja, ka nav skaidrs, kāpēc papildus pienācīgas rūpības prasībām ir jāreglamentē direktoru pienākumi un ka ir labāk jāizskaidro un jānovērtē direktoru pienākumu regulēšanas pievienotā vērtība, ņemot vērā to, ka pienācīgas rūpības iespēja jau paredz riska pārvaldību un ieinteresēto personu interešu ievērošanu (23). Šajā kontekstā EESK uzskata, ka ir jāturpina attīstība un direktoru pienākumi labāk jāsaskaņo ar zaļā kursa mērķiem. |
| --- | --- |

4.11.

Briselē, 2022. gada 14. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  A/RES/70/1.

1

(2)  ANO Cilvēktiesību padome 2011. gada 16. jūnija Rezolūcijā 17/4 apstiprināja ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām (A/HRC/RES/17/4)

2

(3)  ESAO (2011), ESAO Vadlīnijas daudznacionālajiem uzņēmumiem, ESAO izdevums. http://dx.doi.org/10.1787/9789264115415-en

3

(4)  COM(2021) 189 final (OV C 517, 22.12.2021., 51. lpp.).

4

(5)  COM(2021) 706 final.

5

(6)  COM(2020) 798 final.

6

(7)  COM(2022) 142 final.

7

(8)  OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/13480-Effectively-banning-products-produced-extracted-or-harvested-with-forced-labour_lv

9

(10)  Francija (Loi relative au devoir de vigilance, 2017), Vācija (Sorgfaltspflichtengesetz, 2021), Nīderlande (Wet zorgplicht kinderarbeid, 2019).

10

Loi relative au devoir de vigilance

Sorgfaltspflichtengesetz

Wet zorgplicht kinderarbeid,

(11)  OV C 152, 6.4.2022., 105. lpp.

11

(12)  ANO 12. vadošais princips (komentāri, 2. punkts)

12

(13)  A/RES/217(III).

13

(14)  A/RES/2200A (XXI).

14

(15)  A/RES/2200A(XXI).

15

(16)  OV C 326, 26.10.2012., 391. lpp.

16

(17)  https://www.echr.coe.int/documents/convention_lav.pdf

17

(18)  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=090000168048b059

18

(19)  OV C 429, 11.12.2020., 136. lpp.

19

(20)  Attiecīgi noteikumi atrodami ES tiesību aktos par pakārtotām darbībām, t. i., attiecībā uz jutīgu materiālu (divējāda lietojuma preču un militāru preču) eksporta kontroli.

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

21

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017L0828&from=LV; 9.a pants.

22

(23)  https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=SEC(2022)95&lang=lv

23

---

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/87 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/87

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 909/2014 groza attiecībā uz norēķinu disciplīnu, pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, sadarbību uzraudzības jomā, banku tipa papildpakalpojumu sniegšanu un prasībām trešo valstu centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem”

(COM(2022) 120 final – 2022/0074 (COD))

(2022/C 443/12)

| Ziņotājs: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Christophe LEFÈVRE |

Ziņotājs:

Kęstutis KUPŠYS

Līdzziņotājs:

Christophe LEFÈVRE

| Atzinuma pieprasījumi | Eiropas Savienības Padome, 12.4.2022.
  Eiropas Parlaments, 4.4.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 1.7.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 185/0/1 |

Atzinuma pieprasījumi

Eiropas Savienības Padome, 12.4.2022.

Eiropas Parlaments, 4.4.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

1.7.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

185/0/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Komiteja uzskata, ka Komisijas ierosinātie risinājumi pieciem galvenajiem jautājumiem, kas konstatēti Centrālo vērtspapīru depozitāriju regulas (CVDR) pārskatīšanas procesā, kopumā ir pietiekami un efektīvi. Ar efektīvākām ES norēķinu procedūrām kapitāla tirgi kļūs pievilcīgāki gan emitentiem, gan ieguldītājiem, un mēs būsim soli tuvāk kapitāla tirgu savienības (KTS) izveidei. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas samērīgās iniciatīvas – spēkā esošās prasības par pārrobežu atļaujas piešķiršanu aizstāt ar paziņojumu –, kā arī priekšlikumu uzlabot sadarbību uzraudzības jomā, izveidojot atbilstīgas, taču ne dublējošas uzraudzības kolēģijas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Attiecībā uz banku tipa papildpakalpojumu sniegšanu Komiteja saskata papildu iespējas risinājumos, kuru pamatā ir norēķini ar centrālās bankas naudu. Lai vēl vairāk samazinātu dažādu risku klāstu, vairāk jāizmanto esošā TARGET2 vērtspapīru (T2S) daudzvalūtu centrālās bankas naudas vērtspapīru norēķinu platforma. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzskata par lietderīgu papildināt pašreizējo Komisijas priekšlikumu ar noteikumiem par T2S galvenās lomas atzīšanu Eiropas vērtspapīru norēķinu infrastruktūrā, vienlaikus arī atrisinot, kaut daļēji, jautājumu par banku tipa papildpakalpojumu nepietiekamu attīstību centrālo vērtspapīru depozitāriju (CVD) vidū. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK norāda, ka priekšlikuma vispretrunīgākā daļa – divpakāpju pieeja iespējamajai obligātās iepirkšanas (OI) uzlikšanai par pienākumu – joprojām ir līdzsvarots risinājums. Par OV būtu jādomā tikai tad, kad ir sīki pārbaudīti norēķinu neizpildes iemesli un ir gūta skaidrība par to, vai ar citiem pasākumiem norēķinu neizpildes mazināšanai tiks sasniegti apmierinoši rezultāti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komiteja pilnībā apzinās, ka sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas (SVT) izmēģinājuma režīms ir CVDR pārskatīšanas leģislatīvā konteksta svarīga daļa, bet vienlaikus brīdina, ka “regulatīvās smilškastes” izveide nedrīkst radīt precedentu esošo tirgus rīcības un ieguldītāju aizsardzības standartu pazemināšanai. CVD būtu jāuzņemas galvenā loma SVT tīklu pārvaldībā, kas izstrādāti tā, lai samazinātu darījuma partnera risku. Turklāt EESK atbalsta stingrāku uzraudzības regulējumu attiecībā uz sankciju piemērošanu, ierosinot, ka CVDR būtu jānosaka prasība CVD, to emitentiem un dalībniekiem izveidot dzīvotspējīgu un pastāvīgu mehānismu datu apmaiņai un kopīgai lietošanai saistībā ar kopējo Eiropas sankciju piemērošanu. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1. | Centrālie vērtspapīru depozitāriji (CVD) ir struktūras, kas glabā un pārvalda vērtspapīrus un nodrošina vērtspapīru darījumu apstrādi, tos iegrāmatojot (1). CVD izmanto infrastruktūru, kas nodrošina vērtspapīru darījumu izpildi. Šo CVD galveno pakalpojumu parasti sauc par “norēķinu”. Eiropas Savienībā esošie CVD (2) veic norēķinus par darījumiem, kuru vērtība ievērojami pārsniedz 1 000 triljonus EUR gadā (vairāk nekā 70 reizes pārsniedzot ES iekšzemes kopproduktu (3) vai 17 reizes pārsniedzot visu CVD kontos turēto vērtspapīru neatmaksāto vērtību (4)). CVD sniedz arī citus pamatpakalpojumus, piemēram, i) notāra pakalpojumus, t. i., no jauna emitētu vērtspapīru uzskaiti, un ii) centralizētās uzturēšanas pakalpojumus, t. i., reģistrē visas izmaiņas šo vērtspapīru turējumā. Attiecībā uz tiem CVD, kas darbojas valstu robežās, gadu desmitiem ilgi ir pastāvējušas labi pārbaudītas un efektīvas procedūras, taču, tirgiem kļūstot savstarpēji saistītākiem un pieaugot pārrobežu darījumu skaitam Eiropā, kļuvis skaidrs, ka ir jāsaskaņo pārrobežu norēķini un citi pakalpojumi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2014. gada regula, kas tika ieviesta pēc 2008. gada finanšu krīzes, stājās spēkā 2014. gada 17. septembrī, un tās īstenošana bija pakāpeniska (5). Tā būtiski uzlaboja pēctirdzniecības vidi, proti, noteica standartizētu norēķinu periodu, uzlaboja pārrobežu norēķinu disciplīnu, ieviesa konsekventus noteikumus attiecībā uz CVD Eiropas Savienībā (piemēram, licencēšanu, atļauju izsniegšanu, uzraudzību) un nodrošināja vērtspapīru emitentam brīvību izvēlēties savu CVD. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Viens no galvenajiem regulā veiktajiem uzlabojumiem attiecās uz norēķinu disciplīnu – pasākumiem, ar kuriem jau laikus novērst norēķinu neizpildi vai labot situāciju, ja šāda neizpilde ir notikusi. Tomēr, kā liecina turpmākais novērtējums, šie pasākumi nebija pietiekami, jo ES norēķinu saistību neizpildes rādītāji joprojām bija ievērojami sliktāki nekā citos finanšu centros, pat ņemot vērā ES kapitāla tirgu augsto sadrumstalotību salīdzinājumā ar ārkārtīgi viendabīgiem tirgiem citviet (6). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Regulā tika iekļauts arī vēl viens būtisks uzlabojums, kura mērķis bija veicināt pārrobežu kapitāla plūsmas – pakalpojumu sniegšanas brīvība citā dalībvalstī (jeb “pārrobežu atļaujas piešķiršana”, kas līdzinās labi funkcionējošai ES banku sistēmai), sniedzot stimulu CVD paplašināt savu darbību pāri valstu robežām. Regulā tika definēta arī banku tipa papildpakalpojumu (pakalpojumi, kas atbalsta vērtspapīru norēķinus) sniegšana, ko veic CVD, stingri ievērojot īpašās prudenciālās prasības attiecībā uz kredītriskiem, kas saistīti ar šiem pakalpojumiem. Tomēr tiesiskais regulējums nenodrošināja vēlamo ES norēķinu pakalpojumu sistēmas integrācijas līmeni, jo CVD nevēlējās uzņemties papildpakalpojumus vai iesaistīties dārgajā pārrobežu atļaujas piešķiršanas procedūrā. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 2022. gada martā Komisija, rīkojoties saskaņā ar regulas 75. pantu, kurā noteikts pārskatīšanas pilnvarojums, iesniedza priekšlikumu par 2014. gada regulas pārskatīšanu (turpmāk “CVDR pārskatīšana” jeb “pārskatīšana”). Tajā aplūkoti šādi pieci galvenie jautājumi:






  i) | pārrobežu atļaujas piešķiršanas apgrūtinošās prasības; |
| --- | --- | --- |

2.5.

i)

pārrobežu atļaujas piešķiršanas apgrūtinošās prasības;

| ii) | vāja sadarbība uzraudzības jomā; |
| --- | --- |

ii)

vāja sadarbība uzraudzības jomā;

| iii) | nesamērīgas prasības banku tipa papildpakalpojumu sniegšanai; |
| --- | --- |

iii)

nesamērīgas prasības banku tipa papildpakalpojumu sniegšanai;

| iv) | nepilnības, kas noved pie neizpildītiem norēķiniem; |
| --- | --- |

iv)

nepilnības, kas noved pie neizpildītiem norēķiniem;

| v) | nepietiekama informācija par trešo valstu CVD darbībām Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

v)

nepietiekama informācija par trešo valstu CVD darbībām Eiropas Savienībā.

| 2.6. | Gandrīz vienlaicīgi ar CVDR stāšanos spēkā, tomēr kā atsevišķs pasākums, 2015. gada 22. jūnijā tika izsludināta T2S – pirmā daudzvalūtu centrālās bankas naudas vērtspapīru norēķinu platforma (7). T2S platformai pieslēgto CVD klientiem (parasti bankām) tas nozīmē iespēju izvēlēties starp euro norēķiniem komercbanku naudā un/vai centrālās bankas naudā. Norēķinoties par vērtspapīriem centrālās bankas naudā, izmantojot T2S, CVD var piedāvāt saviem klientiem piekļuvi Eurosistēmas TARGET pakalpojumu vienotajam likviditātes mehānismam nodrošinājumam, maksājumiem un vērtspapīru norēķiniem. Tādējādi ir ievērojami samazinājusies likviditāte, kas nepieciešama, lai norēķinātos par darījumiem visā Eiropā. Tomēr dažādu iemeslu dēļ tas nav ietekmējis izmaksas – galvenokārt tāpēc, ka joprojām pastāv tirgus sadrumstalotība dažādās valūtu pozīcijās: 2019. gadā T2S maksa pieauga no 15 eurocentiem par darījumu “piegāde pret samaksu” līdz 23,5 eurocentiem (8). Uz T2S joprojām neattiecas Komisijas 2022. gada marta priekšlikums par CVDR pārskatīšanu. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Kā norādīts EESK atzinumā “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns” (9), Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir īstenot vērienīgo KTS redzējumu, proti, viscaur Eiropas Savienībā nodrošināt kapitāla plūsmu patērētāju, ieguldītāju un uzņēmumu interesēs. No 16 pasākumiem, kas izklāstīti KTS rīcības plānā, viens no svarīgākajiem ir pārrobežu norēķinu pakalpojumu uzlabošana (13. pasākums), jo pašreizējā regulējuma trūkumi ir acīmredzami, un tiek uzskatīts, ka ātra likumdošanas darbība varētu veicināt KTS attīstību. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Attiecībā uz pieciem galvenajiem jautājumiem, kurus Komisija ir apzinājusi un kuru rezultātā tiks veikta pārskatīšana, Komiteja uzskata, ka ierosinātais risinājums ir pietiekams un efektīvs. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Priekšlikums aizstāt spēkā esošās pārrobežu atļaujas piešķiršanas prasības, kas tiek uzskatītas vai nu par neskaidrām, vai apgrūtinošām, ar paziņojumu (kas nozīmē, ka dalībvalstis nevar noraidīt CVD pieteikumu), ir būtisks solis ceļā uz harmoniskāku un savstarpēji savienotu norēķinu sistēmu, kas ļaus samazināt izmaksas tiem CVD, kuri vēlas sniegt pārrobežu pakalpojumus. Tomēr vēl nav skaidrs, kā šie atbalsta pasākumi radīs izmaksu ietaupījumus emitentiem un ieguldītājiem. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai nodrošinātu, ka uzraudzības iestādes uzņēmējvalstīs turpina uzraudzīt tirgu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ņemot vērā nepieciešamību samazināt izmaksas, vienlaikus uzlabojot sadarbību uzraudzības jomā, Komisija ir ierosinājusi izveidot uzraudzības kolēģijas, ko EESK stingri atbalsta kā piemērotu un līdzsvarotu pasākumu. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz CVD ir izveidota tikai viena, nevis divas atsevišķas kolēģijas, lai nodrošinātu, ka CVD vienlaicīgi nav pakļauts “pārrobežu darbības atļaujas piešķiršanas kolēģijai” un “grupas līmeņa kolēģijai”. Tam vajadzētu ietaupīt izmaksas un palīdzēt panākt ievērojamu uzraudzības sinerģiju. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Viens no galvenajiem banku tipa papildpakalpojumu sniegšanas regulējuma uzlabojumiem ir saistīts ar regulas 54. panta 4. punkta grozījumu, ko Komiteja stingri atbalsta, jo tas ļauj centrālajam vērtspapīru depozitārijam pieprasīt minēto pakalpojumu sniegšanu ne tikai no izraudzītajām kredītiestādēm, bet arī no citiem CVD. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Tomēr EESK atzīst, ka šāda rīcība varētu palielināt finanšu stabilitātes riskus. EESK uzskata par lietderīgu mērķi uzlabot pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, jo banku tipa papildpakalpojumu sniegšanai ir mazāk šķēršļu, un piekrīt šim mērķim, tomēr Komiteja saskata iespējas rast tādus risinājumus, kuru pamatā ir norēķini centrālās bankas naudā, kas pēc būtības ir drošāki. Jāatzīst, ka šis jautājums lielā mērā būtu jārisina ārpus CVDR – piemēram, T2S paplašināšana, centrālās bankas vairumtirdzniecības digitālo valūtu attīstība, juridisko šķēršļu likvidēšana utt. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Tomēr nav skaidrs, vai Komisijas izvēlētais ceļš – pilnvarot Eiropas Banku iestādi (EBI) izstrādāt regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai noteiktu robežvērtību, zem kuras kredītiestādes var sniegt šādus banku tipa papildpakalpojumus, – ir piemērots. Pozitīvi ir tas, ka robežvērtības pielāgošanu vislabāk varētu veikt šī iestāde, un Komisijai vajadzības gadījumā ir lielākas manevrēšanas iespējas. Neraugoties uz iepriekš minēto, EESK vairākkārt ir izvirzījusi jautājumu par to, ka abiem likumdevējiem tiek atņemtas pilnvaras lemt par svarīgiem jautājumiem apspriežamajā tiesību aktā (10). Tāpēc EESK aicina svarīgus ekonomikas jautājumus risināt parastajā likumdošanas procedūrā (11). |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.6. | Pasākumi norēķinu disciplīnas uzlabošanai ir ļoti apsveicami. Komiteja atbalsta arī skaidrojumu sniegšanu un izņēmumu noteikšanu vairākos pārskatīšanā minētajos gadījumos saistībā ar norēķinu disciplīnas jautājumu. Īpaši svarīgs ir Komisijas lēmums izvairīties no tūlītējas obligātās iepirkšanas ieviešanas; šīs iepirkšanas varētu kļūt piemērojamas, ja sodu režīms vien neuzlabos norēķinu neizpildi Eiropas Savienībā. Šķiet, ka nodošanas mehānismu ieviešana, kas novērstu obligāto iepirkumu kaskādi, mazina ierosinātā OI režīma trūkumus (vai bailes no neoptimālas piemērošanas). Komiteja uzskata, ka divpakāpju pieeja obligātajai iepirkšanai ir piesardzīgs risinājums, un ir pārliecināta, ka tādējādi Eiropas kapitāla tirgi ilgtermiņā kļūs pievilcīgāki gan emitentiem, gan ieguldītājiem. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Noteikumi, kas attiecas uz trešo valstu CVD, ir īpaši svarīgi saistībā ar ES centieniem panākt atvērtu stratēģisko autonomiju. EESK atzinīgi vērtē prasību, kas iekļauta CVDR grozītajā 25. pantā, kurā noteikts, ka tiem CVD, kuri plāno sniegt norēķinu pakalpojumus saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem, par to jāpaziņo Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI). Komiteja atbalsta arī pārskatā paredzētos pasākumus, kas regulē citus trešo valstu CVD darbības aspektus Eiropas Savienībā, tādējādi nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus un labāku konkurenci. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Īpašas piezīmes

T2S loma

| 4.1. | Ņemot vērā T2S būtisko nozīmi, EESK uzskata, ka būtu jāizveido saskaņota uzraudzības un pārraudzības sistēma attiecībā uz šīs platformas lomu kopējā norēķinu sistēmā. Pašreizējie brīvprātīgie nolīgumi starp Eiropas Centrālo banku (ECB), EVTI, T2S iesaistīto CVD valstu kompetentajām iestādēm (VKI) un centrālajām bankām, kas pārrauga CVD, būtu jāatjaunina, lai nodrošinātu, ka jaunais tiesiskais regulējums paredz skaidru lomu visām iesaistītajām iestādēm: VKI, centrālajām bankām un ECB kā galvenajiem pārraugiem un EVTI kā uzraudzības iestādei. Šī uzlabotā sistēma varētu izpausties kā uzraudzības iestāžu kolēģija. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tāpēc EESK aicina likumdevējus iekļaut T2S sistēmisko norēķinu platformu CVDR darbības jomā un radīt priekšnoteikumus, lai Eiropas Savienībā plaši ieviestu norēķinu sistēmu, izmantojot T2S instrumentu (12). Tas ir nepieciešams, lai šī daudzvalūtu sistēma beidzot pilnībā darbotos, neraugoties uz saprotamajiem iebildumiem, ko paudušas centrālās bankas un CVD valstīs, kas nav eurozonas dalībvalstis. Tiesību akta priekšlikumā būtu jāatzīst un jāiekļauj arī T2S loma datu un informācijas plūsmu saskaņošanā, kas ir būtisks aspekts efektīvai CVD pakalpojumu sniegšanai. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pašlaik T2S tiek uzraudzīta, pamatojoties uz vairākiem finanšu tirgus infrastruktūras principiem, kas iekļauti ECB uzraudzības sistēmā – tā ir “viegla” pieeja, kas atzīst šīs platformas sistēmisko nozīmi Eiropas Ekonomikas zonā. Komiteja nesaskata nekādus regulatīvus konfliktus, kas ietekmētu neapstrīdamo ECB neatkarību, jo T2S var uzskatīt par infrastruktūras instrumentu finanšu tirgus dalībniekiem, kas vairāku iemeslu dēļ ir labāk attīstīts ECB “jumta” ietvaros, nevis citur. Turklāt ECB iesaistīšanās vērtspapīru norēķinos, izmantojot platformu, ir solis prom no klasiskajām centrālās bankas funkcijām, kas nepārprotami rada vajadzību iekļaut T2S CVDR, lai izveidotu saskaņotu un efektīvu tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

4.3.

Norēķinu disciplīnas pārraudzība

| 4.4. | EESK norāda, ka priekšlikuma vispretrunīgākā daļa – uzlikt par pienākumu īstenot obligāto iepirkšanu, ko veic, izmantojot “divpakāpju” pieeju, – joprojām ir līdzsvarots risinājums, kas apsverams, līdz tiek gūta skaidrība par to, vai citi pasākumi norēķinu neizpildes samazināšanai nodrošinās apmierinošus rezultātus. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tomēr Komiteja uzskata, ka, risinot šo jautājumu drīzāk agrāk nekā vēlāk, tiktu panākta labāka un dziļāka izpratne par norēķinu neizpildes iemesliem. Tādēļ EESK aicina noteikt termiņu, līdz kuram kompetentās iestādes sagatavo publisku ziņojumu, lai novērtētu progresu attiecībā uz norēķinu neizpildes rādītājiem un neizpildes iemesliem, vēlams, 12 mēnešu laikā pēc sankciju režīma stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Lai gan daži atbalsta obligātās iepirkšanas pienākuma pilnīgu atcelšanu, EESK ir piesardzīgāka, jo norēķinu neizpildes gadījumu skaits ir nepieņemami liels (arī salīdzinājumā ar citām lielākajām finanšu jurisdikcijām). Nozīmīga politikas risinājuma svītrošana no Komisijas instrumentu kopuma šajā ziņā situāciju neuzlabotu. Īstenošanas akta pieņemšana šajā konkrētajā gadījumā šķiet piemērots risinājums. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komiteja atzīst, ka pastāv ļoti efektīvs veids, kā panākt ātru norēķinu neizpildes gadījumu skaita samazināšanos, proti, palielināt esošās sankcijas, līdz tiek sasniegts pareizais līdzsvars. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tiem norēķinu neizpildes gadījumiem, kas saistīti ar “īsās pozīcijas pārdošanas” praksi. Obligātā iepirkšana varētu kļūt par galējo risinājumu, kas būtu gatavs īstenošanai ārkārtīgi piesardzīgi, pēc pienācīgas apspriešanās ar tirgus dalībniekiem un gadījumā, ja nekas cits neizdodas. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pirms veikt jebkādu darbību, īpaša uzmanība būtu jāpievērš pasākumiem, kuru mērķis ir saīsināt starpnieku ķēdes. Rūpīgi jāanalizē iemesli, kāpēc tik plaši tiek izmantota “pirmsatbilstības” metode (“pre-matching”). Daudzas [tehniskas] kļūmes rodas garo norēķinu ķēžu kavēšanās dēļ, tāpēc obligāto iepirkšanu nevar uzspiest, neņemot vērā šo faktoru un pirms tiek īstenoti atbilstoši pasākumi, lai veicinātu norēķinu “komandķēžu” saīsināšanu. |
| --- | --- |

4.8.

Norēķini ar “digitālajiem aktīviem” CVD norēķinu sistēmā

| 4.9. | “Digitālo aktīvu” skaita pieaugums ir parādījis konkrētā aktīva tirdzniecības un norēķinu pakalpojumu funkcionālo savstarpējo saikni. SVT ieviešana finanšu sektorā un citur piedāvā milzīgu potenciālu. Lai “tradicionālo” aktīvu tirdzniecība un norēķini arī turpmāk būtu konkurētspējīgi ar “digitālo aktīvu” tirdzniecību un norēķiniem, būtu jāļauj centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem ērti veidot pašiem savas tirdzniecības sistēmas instrumentiem, ar kuriem tie veic norēķinus. Komiteja pilnībā apzinās, ka SVT izmēģinājuma režīms ir svarīga CVDR pārskatīšanas tiesiskā konteksta daļa. Komiteja atbalsta to, ka jebkādas CVDR izmaiņas, kuru mērķis ir pilnībā izmantot SVT potenciālu, tiek atliktas līdz brīdim, kad tiks pieņemts Komisijas priekšlikums par iepriekš minēto izmēģinājuma režīmu. Tomēr kā pagaidu pasākumu Komiteja ierosina iespēju izveidot daudzpusēju tirdzniecības sistēmu (DTS) instrumentiem, par kuriem norēķini tiek veikti CVD norēķinu sistēmā. DTS uzturēšana būtu jāuzskata par papildpakalpojumu CVDR pielikuma B iedaļas 1. daļas nozīmē. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komiteja brīdina, ka “regulatīvās smilšu kastes” izveide nedrīkst radīt precedentu, kas ļautu pazemināt pašreizējos tirgus uzvedības un ieguldītāju aizsardzības standartus. Pilnīga norēķinu procesu pārcelšana uz SVT tīkliem uzlabo efektivitāti, jo, saīsinot pārlieku izvērsto starpnieku ķēdi, tiek samazinātas saistītās darījumu izmaksas un iesaistītais risks. Tomēr darījuma partnera risks nepazūd tikai tāpēc vien, ka tiek izmantoti SVT tīkli. Ir svarīgi gādāt, ka prasības dalībai šajos tīklos tiek noteiktas tā, lai samazinātu darījuma partnera risku. Centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem būtu jāuzņemas būtiska loma infrastruktūras pārvaldībā. |
| --- | --- |

4.10.

Sankciju izpilde

| 4.11. | CVDR pārskats ir sagatavots ārkārtīgi sarežģītā laikā, kad Krievija karo pret Ukrainu. Eiropas finanšu tirgus infrastruktūra tika veidota tā, lai spētu pārvarēt šādus satricinājumus; turklāt [sistēmiski] nozīmīga tās daļa – CVD tīkls – tagad palīdz nodrošināt, ka Rietumu sankcijas pret Krieviju tiek pienācīgi īstenotas operatīvā līmenī. EESK aicina Komisiju sniegt nepieciešamās norādes gadījumos, kad ar sankcijām saistītās darbības nonāk “nezināmās teritorijās”, izraisot nenoteiktību tirgus dalībnieku vidū. Dažus šādu “ātrā risinājuma” norādījumu noteikumus var arī apsvērt, lai tos izmantotu turpmākai pārskatīšanas priekšlikuma uzlabošanai, padarot to piemērotāku nākotnes izaicinājumiem. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Ņemot vērā starptautiskās norises, EESK ierosina, ka CVDR būtu jānosaka prasība CVD, to emitentiem un dalībniekiem izveidot dzīvotspējīgu un pastāvīgu mehānismu datu apmaiņai un kopīgai lietošanai saistībā ar kopējo Eiropas sankciju piemērošanu. Nedrīkstētu rasties situācija, kad darbība netiek veikta tikai tāpēc, ka dažādi dalībnieki nespēj nonākt pie secinājuma, kam citādi vajadzētu būt vienkāršam vai vismaz sasniedzamam (t. i., ja to aplūko kopīgi). Jautājums par to, vai CVDR būtu jāuzskata par šim nolūkam piemērotu juridisku instrumentu, ir pamatots; tomēr sankciju piemērošanas ziņā Komiteja atbalsta stingrāku uzraudzības regulējumu. |
| --- | --- |

4.12.

Briselē, 2022. gada 14. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Vērtspapīrus var turēt gan fiziskā, gan dematerializētā veidā.

1

(2)  Ir 26 CVD, kā arī divi starptautiskie CVD. Avots: EVTI reģistrs.

2

Avots:

(3)  Pamatojoties uz 2021. gada Eurostat IKP datiem, tas ir, 14,4 triljoni EUR.

3

Eurostat

(4)  2020. gada beigās ES vērtspapīru norēķinu sistēmās tika turēti vērtspapīri vairāk nekā 56 triljonu EUR vērtībā. Dati, kas iegūti, izmantojot ECB Vērtspapīru tirdzniecības, tīrvērtes un norēķinu statistikas datubāzi. Skatīts 2022. gada 4. maijā.

4

(5)  OV C 299, 4.10.2012., 76. lpp.

5

(6)  Norēķinu neizpilde attiecībā uz pašu kapitālu, kas aprēķināta procentos no kopējā darījumu skaita, pirms Covid-19 tirgus satricinājuma samazinājās līdz 3 %, bet kopš tā laika atkal ir palielinājusies līdz 4,5 %. Procentos no vērtības attiecība pieauga līdz 9 % 2021. gada janvārī, salīdzinot ar 6 % pirms 2020. gada marta. Avots: Ietekmes novērtējuma ziņojums. Tomēr tirgus pieredze rāda, ka lielākā daļa “neizpildes” notiek tāpēc, ka norēķinu norādījumi sasniedz norēķinu sistēmu caur starpnieku ķēdi pēc dienas, ko galalietotāji norādījuši kā “paredzēto norēķinu dienu”.

6

Avots:

(7)  TARGET2-Vērtspapīru sistēma. Šobrīd T2S ir pievienojušies 19 CVD no 20 Eiropas valstīm. Kopš 2018. gada oktobra T2S norēķiniem ir pieejama arī Dānijas krona.

7

TARGET2

T2S

T2S

(8)  TARGET2-Vērtspapīru sistēmas cenu noteikšana.

8

TARGET2

(9)  OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.

9

(10)  Jaunākais atzinums, kurā šis jautājums aplūkots, ir EESK atzinums par “Maksātspējas II” pārskatīšanu, kas pieņemts 2022. gada februārī, sk. 2.3. punktu (OV C 275, 18.7.2022., 45. lpp.).

10

(11)  EESK atzinums par “Maksātspējas II” pārskatīšanu (OV C 275, 18.7.2022., 45. lpp.).

11

(12)  Izņemot Dānijas kronu, ar T2S sistēmu nevar veikt nevienu citu ārpus euro valūtas norēķinu, jo attiecīgie dalībnieki ārpus eurozonas norēķinu sistēmas vilcinās pievienoties un ir ieņēmuši nogaidošu pozīciju.

12

T2S

---

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/93 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/93

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē apkarošanu”

(COM(2022) 105 final)

(2022/C 443/13)

| Ziņotājs: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Ody NEISINGH |

Ziņotājs:

José Antonio MORENO DÍAZ

Līdzziņotāja:

Ody NEISINGH

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 2.5.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 22.6.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 200/7/7 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 2.5.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

22.6.2022.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

200/7/7

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē regulatīvo jauninājumu, proti, direktīvā par vardarbības pret sievietēm apkarošanu izmantoto starpnozaru pieeju. Šādu direktīvu plaši pieprasa sabiedrība. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Turklāt, ņemot vērā pret sievietēm vērstas vardarbības daudzveidību un izplatību, ir jāpanāk, lai šādas vardarbības apkarošanas politika nebūtu neitrāla, bet gan izstrādāta, balstoties uz skaidru un nepārprotamu dzimumu līdztiesības perspektīvu, un veidota tā, lai veicinātu izpratni par tās nepieciešamību un efektivitāti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK vēlas norādīt savu viedokli par to, ka ir svarīgi un steidzami visām dalībvalstīm, kuras to vēl nav izdarījušas, un ES ratificēt SDO 190. konvenciju par vardarbību un uzmākšanos, kā arī Stambulas konvenciju. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzskata, ka minētajā direktīvā būtu jāiekļauj visa veida vardarbība pret sievietēm, piemēram, institucionālā vardarbība, seksuālā un reproduktīvā izmantošana, personas aizskaršana darba vietā, ar dzimumu saistīta vardarbība ģimenē, sazāļošana, uzmākšanās uz ielas, seksuāla uzmākšanās dzimuma un/vai dzimtes dēļ, sieviešu ar invaliditāti piespiedu sterilizācija. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata, ka vardarbība pret sievietēm ir jāiekļauj LESD 83. panta 1. punktā minēto ES noziegumu uzskaitījumā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata, ka sociālajā dialogā un koplīguma sarunās būtu jāparedz konkrēti pasākumi, kas nodrošinātu darbvietu saglabāšanu vardarbībā pret sievietēm cietušajām personām un nenodarbinātu cietušo integrēšanu darba tirgū. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzskata, ka saskaņā ar EP un Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas (CEDAW) pieņemtajām nostādnēm terminu “seksa pakalpojumu sniedzējas” vajadzētu aizstāt ar terminu “sievietes, kas nodarbojas ar prostitūciju”. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komiteja uzskata, ka iepriekšēji apdraudējumi cietušajai personai vai tās tuviniekiem, vai ģimenei, un peļņa būtu uzskatāmi par atbildību pastiprinošiem apstākļiem. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Īpaša uzmanība būtu arī jāpievērš sievietēm un meitenēm no etniskajām un/vai kultūras minoritātēm, piemēram, romiem, migrantēm, it īpaši sievietēm migrantēm ar nelikumīgu administratīvo statusu, kā arī meitenēm un sievietēm, kuras bēg no kara. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK arī aicina pievērst īpašu uzmanību sievietēm ar invaliditāti, jo invaliditātes dēļ viņas ir vairāk pakļautas ar dzimumu saistītai vardarbībai. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komiteja uzskata, ka piekrišanas neesamība un publiskošana faktiski būtu uzskatāma par kiberuzmākšanos. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komiteja uzskata, ka cietušās personas ne tikai savlaicīgi un koordinēti, bet arī prioritāri un steidzami ir jāvirza uz atbalsta dienestiem. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK aicina Eiropas Komisiju iekļaut cietušajām personām paredzēto atbalsta pamatpakalpojumu sarakstā veselības aprūpes pakalpojumus, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumus, un mudināt visas ES dalībvalstis nekavējoties novērst visus šķēršļus, kas kavē piekļuvi avārijas kontracepcijas un brīvprātīgas grūtniecības pārtraukšanas pakalpojumiem pēc izvarošanas. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komiteja pauž stingru pārliecību, ka ārkārtas ierobežošanas un aizsardzības rīkojumos, kuru mērķis ir aizsargāt cietušo personu fizisko un garīgo labbūtību, ir obligāti jāiekļauj pasākumi, kas neļauj varmākam uzmākties vai fiziski tuvoties cietušajai personai. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESK uzskata, ka visiem seksuālās vardarbības upuriem paredzētajiem atbalsta mehānismiem un pasākumiem vajadzētu būt pieejamiem bez maksas. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komiteja vērš uzmanību uz ierobežojumu, t. i., saistībā ar seksuālo uzmākšanos darbā ir paredzēti tikai ārēji konsultāciju un aprūpes pakalpojumi, bet nekas nav minēts par to, kāda nozīme ir sociālajam dialogam, koplīguma sarunām, nepieciešamajai sociālo partneru līdzdalībai un sarunām ar sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Ņemot vērā izglītības nozīmi dzimumu lomu un stereotipu veidošanā, visos izglītības posmos būtu jāparedz tās preventīvā funkcija, izmantojot, piemēram, visaptverošu izglītošanu seksualitātes jautājumos, un institucionālajā sadarbībā būtu nepārprotami jāiekļauj pedagogu aprindu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju (tostarp feministu apvienību), sociālo partneru un attiecīgo kopienu līdzdalība. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Komiteja piekrīt, ka gadījumā, ja pastāv pamatotas bažas par iespēju nodrošināt fiziskā un emocionālā ziņā drošu saskarsmi ar bērnu, bērna interesēm jābūt svarīgākām par tikšanās tiesībām. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Komiteja pauž gandarījumu, ka direktīvā sieviešu dzimumorgānu kropļošana ir atzīta par noziedzīgu nodarījumu. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | EESK uzskata, ka seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību plašāki pārkāpumi, piemēram, vardarbība ginekoloģiskajā aprūpē un dzemdībās, piespiedu grūtniecība un atteikums veikt abortu, arī būtu jāuzskata par vardarbību pret sievietēm. EESK arī ar bažām norāda, ka vardarbības pret sievietēm definīcijā nav iekļauti ne pašreizējie ierobežojumi attiecībā uz brīvu un drošu brīvprātīgu grūtniecības pārtraukšanu, ne arī uzmākšanās, galvenokārt klīniku tuvumā, tām sievietēm, kuras brīvi izvēlas šo iespēju. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Komiteja ar bažām norāda, ka direktīvā nav apskatītas vardarbībā pret sievietēm cietušo bāreņu tiesības uz pilnvērtīgu dzīvi brīvības un vienlīdzības apstākļos. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | EESK pauž dziļas bažas par to, ka galēji labējo spēku darbībā ir izvirzīts mērķis apkarot priekšlikumus par dzimumu līdztiesību. Un, it īpaši, sistemātiski noliegt strukturālo vardarbību pret sievietēm, ar ko viņas saskaras tikai tāpēc, ka ir sievietes. Šāds noliegums ne tikai apgrūtina vienlīdzīgu līdzāspastāvēšanu, bet arī apdraud LES 2. pantā nostiprinātās vērtības un principus. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Komiteja iesaka direktīvā iekļaut ekonomikas pārskatu, kas nodrošinātu pieņemto pasākumu efektīvu īstenošanu, izmantojot atbilstošu publisko finansējumu. |
| --- | --- |

1.23.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Vardarbība pret sievietēm ir visizteiktākā sieviešu diskriminācijas izpausme. Tas ir kontroles mehānisms, kas sakņojas sieviešu un vīriešu nevienlīdzībā, kas, savukārt, to turpina un papildina. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESK pauž dziļas bažas par to, ka galēji labējo spēku darbībā ir izvirzīts mērķis apkarot priekšlikumus par dzimumu līdztiesību. Un, it īpaši, sistemātiski noliegt strukturālo vardarbību pret sievietēm, ar ko viņas saskaras tikai tāpēc, ka ir sievietes. Šāds noliegums ne tikai apgrūtina vienlīdzīgu līdzāspastāvēšanu, bet arī apdraud LES 2. pantā nostiprinātās vērtības un principus. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Viens no Eiropas dzimumu līdztiesības stratēģijas 2020.–2025. gadam galvenajiem mērķiem ir izskaust ar dzimumu saistītu vardarbību. Tās mērķis ir arī apkarot dzimumu stereotipus, novērst sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirības nodarbinātības jomā un aprūpes pienākumu nelīdzsvarotību, panākt vienlīdzīgu līdzdalību dažādās tautsaimniecības nozarēs un dzimumu līdzsvaru lēmumu pieņemšanas un politiskās darbības jomā. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vardarbība pret sievietēm un meitenēm ir viens no visizplatītākajiem ar dzimumu saistītas diskriminācijas veidiem, un tas ir cilvēktiesību pārkāpums. Eiropas Savienībā puse sieviešu (53 %) izvairās no atsevišķām vietām vai situācijām, baidoties no fiziskas vai seksuālas vardarbības (1), un viena trešdaļa (33 %) norāda, ka ir cietušas no fiziskas vai seksuālas vardarbības. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ņemot vērā vardarbības pret sievietēm izplatību un daudzveidību, ir jāpanāk, lai šādas vardarbības apkarošanas politika nebūtu neitrāla, bet gan izstrādāta ņemot vērā skaidru un nepārprotamu dzimumu līdztiesības perspektīvu, un veidota tā, lai veicinātu izpratni par tās nepieciešamību un efektivitāti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Katru dienu sievietes ir pakļautas vardarbības riskam darbavietā, it īpaši transporta nozarē (63 % šajā nozarē strādājošo sieviešu norāda, ka pēdējā laikā ir cietušas vismaz no viena vardarbības akta) (2), kā arī pakalpojumu un tirdzniecības nozarē (3). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Līdz ar mājsēdes pasākumiem, kas ieviesti, lai mazinātu Covid-19 pandēmijas izraisīto veselības krīzi, palielinājās arī vardarbība ģimenē (4). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EESK atzinīgi vērtē direktīvas priekšlikuma mērķi novērst un apkarot vardarbību pret sievietēm un vardarbību ģimenē un tādējādi nodrošināt augstu drošības līmeni un pamattiesību pilnīgu izmantošanu, tostarp tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskrimināciju. Lai gan mēs saprotam, ka cīņā pret vardarbību pret sievietēm ir nepieciešama krimināltiesiska pieeja, tā noteikti jāpapildina ar holistisku un visaptverošu pieeju, lai novērstu, apkarotu un izskaustu vīriešu vardarbību pret sievietēm. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē regulatīvo jauninājumu, proti, direktīvā par vardarbības pret sievietēm apkarošanu izmantoto starpnozaru pieeju. Tomēr Komiteja norāda, ka ir jāizstrādā protokoli, izpratnes veicināšanas kampaņas un speciālistu apmācība, lai nepieļautu institucionālo vardarbību un cietušo personu vainošanu ārējo faktoru dēļ, kas nav saistīti ar vardarbīgo aktu. Tādi faktori ir, piemēram, cietušās personas izskats vai attieksme, statuss, izcelsme vai jebkādas citas īpašības vai situācijas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē konceptuālo un krimināltiesisko precizējumu, iekļaujot direktīvā dažu pret sievietēm vērstas vardarbības veidu definīcijas, tomēr ir svarīgi, lai priekšlikumā tiktu aplūkota jebkāda veida ar dzimumu saistīta vardarbība pret sievietēm un iekļauta vispārēja ar dzimumu saistītas vardarbības definīcija, kā, piemēram, 1993. gada ANO Deklarācijas par vardarbības pret sievietēm izskaušanu 1. un 2. pantā vai Stambulas konvencijas 3. pantā. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK uzskata, ka vardarbība pret sievietēm ir jāiekļauj LESD 83. panta 1. punktā minēto ES noziegumu uzskaitījumā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK pauž gandarījumu, ka ir noteikta kriminālatbildība par izvarošanu, pamatojoties vienīgi uz piekrišanas neesamību, neizvirzot vairs prasību par spēka pielietošanu vai draudiem, lai sauktu pie atbildības. Līdz ar šādu juridisko definīciju šis nodarījums iekļaujas Stambulas konvencijas loģikā: šī koncepcija ir jāpiemēro jauniem izvarošanas veidiem, piemēram, tā sauktajai sazāļošanai. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komiteja atzīst, ka ir svarīgi paredzēt īpašus aizsardzības pasākumus ar dzimumu saistītā vardarbībā ģimenē cietušajām personām un nodrošināt tām tiesu iestāžu pieejamību. Tomēr aicina iekļaut šāda veida vardarbību noziedzīgo nodarījumu uzskaitījumā, kas ietverts direktīvā, ar kuru izveido vienotu sistēmu attiecībā uz sodiem, vainu pastiprinošiem apstākļiem, jurisdikciju un noilguma termiņiem. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Vairāk nekā puse Eiropas sieviešu (55 %) atzīst, ka kādreiz ir bijušas seksuālas uzmākšanās upuri (5). Tāpēc EESK uzskata, ka direktīvā ierosinātajā definīcijā, sodu sistēmā, vainu pastiprinošos apstākļos, jurisdikcijā un noilguma termiņos ir jāņem vērā arī šāda veida vardarbība pret sievietēm (6). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Trešdaļa sieviešu ir saskārušās ar seksuālu uzmākšanos darbavietā (7). Tāpēc EESK uzskata, ka direktīvā ir jāapskata šis vardarbības veids, kā arī jāraugās, lai darba devēji īstenotu un atjauninātu konkrētos pasākumus cīņai pret seksuālu un ar dzimumu saistītu uzmākšanos, tostarp kibervardarbību vai kiberuzmākšanos, darbavietā (8). Tāpēc EESK aicina uzmākšanos darbavietā iekļaut noziedzīgu nodarījumu uzskaitījumā. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Netieša vardarbība, ar ko sievietes pastarpināti saskaras tādēļ, ka emocionāla agresija ir vērsta pret viņu tuviniekiem vai ģimenes locekļiem, it īpaši bērniem. EESK uzskata, ka gadījumā, ja pastāv pamatotas bažas par iespēju nodrošināt fiziskā un emocionālā ziņā drošu saskarsmi ar bērnu, bērna interesēm jābūt svarīgākām par tikšanās tiesībām. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Tā kā finansiālā neatkarība ir būtisks elements ģimenes lokā vardarbībā cietušo personu iespēju nodrošināšanā un atveseļošanā, EESK ar bažām konstatē, ka sociālā dialoga un koplīguma sarunu sistēmā nav paredzēti konkrēti pasākumi, kas nodrošinātu cietušajām personām darbvietas saglabāšanu un bez darba palikušo iekļaušanos darba tirgū. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta ziņojuma par seksuālo izmantošanu un prostitūciju un tās ietekmi uz dzimumu līdztiesību rezultātus (9), kas atbilst nostājai, kas pausta Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) 6. pantā un Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas 2020. gada 6. novembra Vispārējā ieteikumā Nr. 38 par par sieviešu un meiteņu tirdzniecību globālās migrācijas kontekstā, EESK uzskata, ka attiecīgās sievietes būtu jādēvē par “sievietēm, kas nodarbojas ar prostitūciju”, nevis “seksa pakalpojumu sniedzējām”. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/36/ES (10) norādīts, ka cietušās personas piekrišana ir spēkā neesoša, ja pastāv draudi, spēka izmantošana, piespiešana, ļaunprātīga varas vai neaizsargātības stāvokļa izmantošana, samaksas vai labumu došana vai saņemšana, lai panāktu piekrišanu. EESK uzskata, ka uz sutenerismu vai peļņas gūšanu no citu personu seksuālas izmantošanas būtu jāattiecina sodi, kas paredzēti direktīvas 2. nodaļā “Noziedzīgi nodarījumi saistībā ar seksuālu izmantošanu”. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESK piekrīt ANO Cilvēktiesību padomes īpašās referentes bažām (11) par to, ka arvien vairāk ir gadījumu, kad bērnu iznēsā surogātmāte. Komiteja piekrīt Eiropas Parlamenta viedoklim (12), ka tas ir reproduktīvās ekspluatācijas veids, kas aizskar sieviešu cieņu. Tāpēc Komiteja uzskata, ka šāda prakse – ja tā ir juridisks darījums, kas ietver peļņu vai labumu jebkurai no pusēm, tostarp reklāmu, – ir jāuzskata par vardarbības pret sievietēm veidu un jāskata tādā pašā līmenī kā seksuālā izmantošana (iekļaujot to 2. nodaļā un 1. pantā). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Vardarbība pret sievietēm ir visizplatītākais cilvēktiesību pārkāpums Savienībā, taču mazāk aizsargāto sieviešu un meiteņu vidū tā ir plašāk izplatīta, tāpēc īpaša uzmanība būtu jāpievērš sievietēm un meitenēm no etniskajām un/vai kultūras minoritātēm, piemēram, romiem. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESK atbalsta visus attiecīgos likumdošanas pasākumus, kas paredzēti, lai aizsargātu sievietes ar invaliditāti no jebkāda veida ekspluatācijas, vardarbības un ļaunprātīgas izmantošanas, tostarp ar dzimumu saistītos aspektus. Komiteja arī atbalsta attiecīgus pasākumus to novēršanai, paredzot atbilstošu palīdzību un atbalstu, kurā ņemta vērā ar dzimumu saistītā dimensija attiecībā uz sievietēm ar invaliditāti. Šajā nolūkā EESK atbalsta to, lai neatkarīgas iestādes efektīvi uzraudzītu visus mehānismus un programmas, kas paredzētas sieviešu ar invaliditāti atbalstam. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EESK arī atbalsta visus atbilstošos pasākumus, tostarp aizsardzības pakalpojumu sniegšanu, kas paredzēti, lai veicinātu jebkāda veida vardarbībā vai ļaunprātīgā izmantošanā cietušo sieviešu ar invaliditāti fizisko, kognitīvo un psiholoģisko atveseļošanos, rehabilitāciju un sociālo reintegrāciju. Komiteja aicina pievērst īpašu uzmanību sievietēm, kuras invaliditātes dēļ ir vairāk pakļautas ar dzimumu saistītai vardarbībai (piespiedu sterilizācija, ģimenes locekļu paziņojumi par juridisko rīcībnespēju). |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Sievietes migrantes, it īpaši, ja viņu administratīvais stāvoklis ir nelikumīgs, ir jāaizsargā, nekavējoties piešķirot patstāvīgu un pagaidu uzturēšanās atļauju, kad viņas iesniedz sūdzību (13). Turklāt, ja procesa laikā atklājas, ka viņām nav oficiālu dokumentu, par to nevajadzētu informēt kompetentās migrācijas iestādes. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EESK ļoti atzinīgi vērtē to, ka vardarbības pret sievietēm un meitenēm uzskaitījumā ir iekļauta kiberuzmākšanās un jebkādu citu intīmu vai manipulētu materiālu kopīgošana bez personas piekrišanas. Taču Komiteja pauž bažas par prasību, ka par noziedzīgiem nodarījumiem to var uzskatīt tikai tad, ja šie materiāli bijuši pieejami “daudziem lietotājiem”. Šāda prasība ir neprecīza, nenoteikta un ļoti plaši interpretējama, turklāt tajā nav ņemts vērā reālais kaitējums reputācijai, kas dažkārt ir vēl lielāks, ja kopīgošana notikusi tikai ar cilvēkiem no tuvākās sociālās, ģimenes vai profesionālās vides. Komiteja uzskata, ka piekrišanas neesamība un publiskošana būtībā ir uzskatāma par kiberuzmākšanos, pat neuzdodot jautājumu, vai ar attiecīgajiem materiāliem ir dalījušies daudzi lietotāji vai, gluži pretēji, vairāki vai tikai daži lietotāji (7. panta a) un b) punkts, 8. panta c) punkts un 9. panta a) punkts). |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Tā kā internets un sociālā tīklošanās tiek izmantota arvien plašāk, seksuāla rakstura materiālu kopīgošana bez personas piekrišanas vērojama arvien biežāk, kā arī palielinās tās ietekme, un tāpēc pieaug arī kaitējums cietušajām personām. Komiteja pauž bažas par šādas prakses izplatību un uzskata, ka sodiem un noilguma termiņiem, kas paredzēti par šādu kopīgošanu (7. Pants), vajadzētu būt līdzvērtīgiem tiem, kas 12. un 15. pantā paredzēti par kibervajāšanu (8. pants). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EESK pauž gandarījumu, ka kompetentajām iestādēm ir paredzētas īpaša apmācība, lai tās varētu saņemt un izskatīt sūdzības par direktīvā minētajiem pārkāpumiem. Tomēr Komiteja uzskata, ka būtu jāparedz arī konkrēti pasākumi sistēmas efektivitātes uzraudzībai un novērtēšanai, kā arī konkrētas sankcijas gadījumā, ja kompetentās iestādes neievēro pienācīgas rūpības principu (37. panta 6. punkts). |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Komiteja atzinīgi vērtē prasību par “pietiekamām” speciālajām zināšanām personām, struktūrvienībām un dienestiem, kas izmeklē vardarbību pret sievietēm un meitenēm un veic kriminālvajāšanu, konkrētāk, juristiem, tiesu iestāžu darbiniekiem, tiesnešiem, prokuroriem, advokātiem, cietušo personu atbalsta un atjaunojošās justīcijas dienestu darbiniekiem, aprūpes speciālistiem, sociālajiem un izglītības dienestiem un citiem attiecīgajiem darbiniekiem, kuri varētu saskarties ar neaizsargātām grupām vai cietušajām personām. Tomēr EESK brīdina par subjektivitāti vērtējumā par to, vai šīs speciālās zināšanas ir vai nav pietiekamas. Ņemot vērā, ka šajā jomā viena no galvenajām intervences kļūdām ir tieši iesaistīto dalībnieku apmācības un izpratnes veidošanas trūkums, Komiteja iesaka pieprasīt īpašu apmācību ne tikai speciālistiem, kas izskata sūdzības vai ir saskarsmē ar cietušajām personām, bet arī tiem, kas iesaistīti 3. nodaļā paredzētajā izmeklēšanas vai kriminālvajāšanas procesā (17. panta 1. punkts). |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Ātra palīdzība cietušajām personām ir būtisks faktors, kas nodrošina pienācīgu aizsardzību, rehabilitāciju un atveseļošanos. Tāpēc EESK uzskata, ka cietušo personu novirzīšanai uz atbalsta dienestiem ir jābūt ne tikai savlaicīgai un koordinētai, bet arī prioritārai un steidzamai (20. panta 2. punkts). |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | EESK atzinīgi vērtē ierosinātos pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt cietušo personu piekļuvi visaptverošiem, pielāgotiem vispārējiem un specializētiem atbalsta pakalpojumiem, kas atbilst viņu īpašajām vajadzībām. Tomēr Komiteja pauž nožēlu, ka specializētā atbalsta sarakstā, kas dalībvalstīm jāsniedz cietušajām personām (27. panta 1. punkts), ir minēts tikai atbalsts juridiskajā posmā vai izmeklēšanas un tiesas procesā, bet nav minēta veselības aprūpes pakalpojumu, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu, pieejamība, kas cietušajām personām ir ļoti svarīga. Turklāt EESK ar lielām bažām norāda, ka izskatāmajā direktīvā nav konkrēti minēti seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumi, tostarp avārijas kontracepcija un aborti, kaut arī tie ir ne tikai būtiski, bet arī steidzami un kuri būtu jānodrošina no seksuālas vardarbības cietušajām personām (28. pants). Saskaņā ar ANO un Eiropas Cilvēktiesību tiesas viedokli piespiedu kārtā iznēsāt līdz dzemdībām bērnu, kas ieņemts izvarošanas laikā, var būt nežēlīga, necilvēcīga un pazemojoša un ļoti smaga vardarbība. EESK aicina Eiropas Komisiju iekļaut veselības aprūpes pakalpojumus, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumus, cietušajām personām paredzēto atbalsta pamatpakalpojumu sarakstā un mudināt visas ES dalībvalstis nekavējoties novērst visus šķēršļus, kas kavē piekļuvi avārijas kontracepcijas un brīvprātīgas grūtniecības pārtraukšanas pakalpojumiem pēc izvarošanas. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Pārvietotās sievietes un sievietes, kuras bēg no konflikta, ir pakļautas paaugstinātam ar dzimumu saistītas vardarbības riskam. Seksuālā vardarbība bieži tiek izmantota kā kara ierocis, un sievietes un meitenes ir pakļautas lielākam cilvēku tirdzniecības un seksuālās izmantošanas riskam. EESK uzsver, ka ārkārtīgi svarīgs ir atbalsts, aizsardzība un veselības aprūpes pamatpakalpojumu pieejamība, piemēram, palīdzība psiholoģisko traumu gadījumā un seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumu, tostarp avārijas kontracepcijas un aprūpes pēc aborta, pieejamība, un šie pakalpojumi būtu jānodrošina visās Eiropas valstīs. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Komiteja uzskata, ka ārkārtas ierobežošanas un aizsardzības rīkojumos kā cietušo personu fiziskās un psiholoģiskās neaizskaramības garantijā obligāti jāiekļauj pasākumi, kas neļauj varmākam uzmākties vai fiziski pietuvoties cietušajai personai. Tas attiecas ne tikai uz ierobežojumu vai aizliegumu piekļūt mājoklim vai darbavietai (21. panta 1. punkts), bet arī uz publisko telpu kopumā tajos gadījumos, kad varmākas mēģinājumu tuvoties cietušajai personai var uzskatīt par likumpārkāpēja vai aizdomās turamā bīstamu rīcību (21. panta 2. punkts). |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | EESK atzinīgi vērtē to, ka seksuālās vardarbības upuriem ir pieejami bezmaksas uzticības tālruņi un specializētā aprūpe seksuālās vardarbības upuru krīzes centros. Tomēr Komiteja uzskata, ka bezmaksas pieejamība būtu skaidri jāparedz arī visos atbalsta mehānismos un pasākumos, kas paredzēti seksuālā vardarbībā cietušajām personām, preventīvajos pasākumos, kuros tiek sniegta informācija par viņu tiesībām, kā arī tiesiskās aizsardzības un kompensācijas procedūrās. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Komiteja atzinīgi vērtē paredzēto specializēto palīdzību seksuālas uzmākšanās gadījumā darbavietā un ieteikumu veikt valsts mēroga preventīvus pasākumus. Vienlaikus Komiteja norāda uz ierobežojumu, ka paredzētie konsultāciju un aprūpes pakalpojumi ir tikai ārēji (30. pants) un ka nekas nav minēts par to, kāda nozīme ir sociālajam dialogam, koplīguma sarunām, sociālo partneru nepieciešamajai līdzdalībai un sarunām ar sociālajiem partneriem, it īpaši arodbiedrībām, kas ir darba ņēmēju interešu un tiesību likumīgie pārstāvji. Komiteja ar bažām un pārsteigumu konstatē, ka šāda veida vardarbībā pret sievietēm ir paredzēta “mediācija”. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Šajā saistībā EESK uzskata, ka ir svarīgi steidzami mudināt visas dalībvalstīs, kuras to vēl nav izdarījušas, un ES ratificēt SDO 190. konvenciju par vardarbību un uzmākšanos, kā arī Stambulas konvenciju. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka izglītības jomā ir paredzēti preventīvi pasākumi pret dzimumu vardarbību, tostarp pastiprināta visaptveroša seksuālā izglītība. Tomēr, ņemot vērā izglītības nozīmi dzimumu lomu un stereotipu veidošanā, šis pasākums būtu jāattiecina uz visiem izglītības posmiem un institucionālajā sadarbībā būtu skaidri jāparedz izglītības iestāžu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju (īpaši feministu apvienību), sociālo partneru un skarto kopienu līdzdalība (36. panta 2. punkts). |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | EESK atzinīgi vērtē arī dalībvalstu sadarbību un koordināciju datu vākšanā un pētniecībā par vardarbības pret sievietēm cēloņiem, izplatību un sekām. Komiteja nav pārliecināta, ka vienkāršs aicinājums rīkoties, kas 44. panta 7. punktā formulēts ar darbības vārdu “atbalsta” mudinās uzņemties reālas saistības. Komiteja uzskata, ka daudz efektīvāk un mērķtiecīgāk būtu tajā pašā pantā noteikt pienākumu pieņemt īpašus un konkrētus pasākumus, kas īstenojami konkrētā termiņā (44. panta 7. punkts). |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Attiecībā uz migrējošo diasporu, kas uzturas dažādās ES valstīs, ir jāņem vērā pret sievietēm un meitenēm vērstas vardarbības veidi, kas ir izcelsmes kopienas kultūras normu sastāvdaļa. Komiteja pauž gandarījumu, ka sieviešu dzimumorgānu kropļošana ir iekļauta direktīvā kā īpašs pārkāpums. Komiteja brīdina, ka ir jāievēro liela piesardzība, lai izpratnes veicināšanas vai preventīvajās kampaņās nepieļautu šīm kopienām piederīgo sieviešu stigmatizāciju un lai šajās preventīvajās kampaņās tiktu ņemts vērā 37. panta 2. punktā paredzētais kultūras aspekts attiecībā uz seku apzināšanu. Komiteja saprot, ka šajā sakarā ir svarīgi sadarboties ar attiecīgajām kopienām, lai novērstu un atspēkotu šādas prakses kultūras nozīmi (36. panta 6. punkts) (14). |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | EESK ir gandarīta, ka izskatāmajā direktīvā piespiedu aborti un piespiedu sterilizācija ir atzīti par īpašiem vardarbības veidiem. Tomēr arī plašāki seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību pārkāpumi būtu jāapkaro kā vardarbība pret sievietēm, piemēram, vardarbība ginekoloģiskajā aprūpē un dzemdībās, piespiedu grūtniecība un atteikums veikt abortu. EESK ar bažām norāda, ka vardarbības pret sievietēm definīcijā nav iekļauti ne pašreizējie ierobežojumi attiecībā uz brīvu un drošu brīvprātīgu grūtniecības pārtraukšanu, ne arī uzmākšanās, galvenokārt klīniku tuvumā, tām sievietēm, kuras brīvi izvēlas šo iespēju. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Komiteja ar bažām norāda, ka direktīvā nav apskatītas vardarbībā pret sievietēm cietušo bāreņu tiesības uz pilnvērtīgu dzīvi brīvības un vienlīdzības apstākļos. Tas nozīmē, ka viņiem jādod iespēja pārvarēt viņu īpašo neaizsargātību, kas saistīta ar pārciesto vardarbību un kas ir vēl lielāka tad, ja viņu mātes ir nogalinātas, un saņemt kompensāciju. Tādā gadījumā ir būtiski atvieglot piekļuvi civiltiesiskajai kompensācijai, kas viņiem pienākas par pārciestajiem nodarījumiem. Svarīgi ir arī paātrināt mantošanas procedūru pēc nozieguma, lai viņiem nekavējoties būtu pieejami savi īpašumi un mantojuma tiesības (15). |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Komiteja pauž nožēlu, ka šai direktīvai nav pievienots finansiālais pārskats un ka tādēļ nav garantēts direktīvas un tajā ierosināto pakalpojumu un pasākumu publiskais finansējums. |
| --- | --- |

3.33.

Briselē, 2022. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA) (2014. g.), “Vardarbība pret sievietēm – ES mēroga apsekojums”.

1

FRA

(2)  Eiropas Transporta darbinieku federācija (ETF) (2019. g.). Time's Up for Violence Against Women.

2

ETF

Time's Up for Violence Against Women

(3)  Eurofound (2017. g.), 6th European Working Condition Survey.

3

Eurofound

6th European Working Condition Survey

(4)  Eiropas Savienība (2021. g.), 2021 report on gender equality in the EU.

4

2021 report on gender equality in the EU

(5)  Apsekojumā piedalījās 42 000 sieviešu. Avots:“Vardarbība pret sievietēm – ES mēroga apsekojums”, Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra, 2014. g.

5

Avots:

(6)  Ir jāīsteno 2019. gada februārī Eiropas Parlamenta rīkotajās Me Too dienās pieņemtās saistības, kurās maija vēlēšanu kandidāti tika aicināti stingri apņemties apkarot seksuālo uzmākšanos.

6

Me Too

(7)  Apsekojumā piedalījās 42 000 sieviešu. Avots:“Vardarbība pret sievietēm – ES mēroga apsekojums”, Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra, 2014. g.

7

Avots:

(8)  Šajā ziņā kā labas prakses piemēru Spānijā var minēt 2007. gada 22. marta Pamatlikuma Nr. 3/2007 48. pantu par dzimumu faktisku līdztiesību.

8

(9)  Eiropas Parlamenta ziņojums par seksuālo izmantošanu un prostitūciju un tās ietekmi uz dzimumu līdztiesību (2013/2103(INI)). Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja. Referente: Mary Honeyball. A7-0071/2014. 3.2.2014. Skatīt arī Eiropas Parlamenta 2021. gada 10. februāra rezolūciju par Direktīvas 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību īstenošanu (2020/2029(INI)).

9

Mary Honeyball

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/36/ES (2011. gada 5. aprīlis) par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.)

10

(11)  Apvienoto Nāciju Organizācija. Cilvēktiesību padome. Īpašās referentes ziņojums par bērnu tirdzniecību un seksuālo izmantošanu, tostarp bērnu prostitūciju, bērnu pornogrāfiju un citiem materiāliem, kas saistīti ar bērnu seksuālu izmantošanu. A/HRC/37/60. Cilvēktiesību padome. 37. sesija. 2018. gada 26. februāris–23. marts.

11

(12)  Šādu nostāju Eiropas Parlaments pauda 2015. gada 17. decembra rezolūcijā 2015/2229(INI) par ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā, kurā tiek nosodīta bērna iznēsāšana, ko veic surogātmāte, kā prakse, “kas apdraud sievietes cieņu, jo tās ķermenis un reproduktīvās funkcijas tiek izmantotas kā prece”, aicina steidzami pārskatīt tās likumību, ņemot vērā dažādus cilvēktiesību instrumentus, un aicina aizliegt praksi, kas ietver “reproduktīvo funkciju ekspluatāciju un cilvēka ķermeņa izmantošanu finansiāla vai cita labuma gūšanai, jo īpaši izmantojot mazāk aizsargātās sievietes jaunattīstības valstīs”.

12

(13)  Šajā jomā par labu praksi uzskatāmi Spānijas imigrācijas tiesību akti (Pamatlikuma Nr. 4/2000 31.a pants).

13

(14)  The Multisectorial Academic Program to prevent and combat female Genital Mutilation (FGM/C). Eiropas Komisija, 2016.–2018. gads.

14

The Multisectorial Academic Program to prevent and combat female Genital Mutilation

FGM/C

(15)  Komiteja uzskata, ka šajā ziņā labas prakses piemērs ir 21. martā Spānijā pieņemtais Pamatlikums Nr. 2/2022 par to bāreņu aizsardzības uzlabošanu, kuri ir cietuši no dzimuma vardarbības.

15

---

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/101 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/101

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Covid-19. ES gatavības un reaģēšanas uzturēšana: nākotnes perspektīva””

(COM(2022) 190 final)

(2022/C 443/14)

| Galvenā ziņotāja: | Sára FELSZEGHI |
| --- | --- |

Galvenā ziņotāja:

Sára FELSZEGHI

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 28.6.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 199/0/4 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 28.6.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

199/0/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Covid-19 pandēmija ir radījusi un turpina radīt būtisku kaitējumu, kas ietekmē gan iedzīvotāju ikdienas dzīvi, gan veselību, valstu ekonomiku un sabiedrību. Pandēmijas laikā gūtā pieredze un atziņas, kā arī šajā jomā veiktie pētījumi dod EESK iespēju ierosināt ilgtermiņa risinājumus, kas palielinās ES spēju ilgtspējīgi reaģēt uz veselības apdraudējumiem, kas saistīti ar Covid-19 un citām infekcijas slimībām, kā arī stiprinās un uzlabos dalībvalstu kopīgo reaģēšanu un globālo koordināciju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka šajā nolūkā ES būtu jāattīsta tūlītējas reaģēšanas spējas, izmantojot arī pašreizējos instrumentus, lai tā būtu gatava nekavējoties reaģēt uz jaunu variantu vai citas pandēmijas parādīšanos. Komiteja iesaka izstrādāt stratēģiju, kurā būtu iekļautas katras dalībvalsts īpatnības un galvenās nostādnes būtu pārorientētas vienā un tajā pašā virzienā un kas mums nodrošinātu pilnvērtīgu instrumentu kopumu, kas aptvertu visus profilakses (vakcinācija, profilaktiski veselības aizsardzības pasākumi, izglītošana, komunikācija utt.), atveseļošanās (zāles, pacientu aprūpe, medicīniskā rehabilitācija, aprūpe utt.), reintegrācijas (profesionālajā un izglītības jomā) un ilgtermiņa aprūpes (īpašu uzmanību pievēršot cilvēkiem, kas ilgstoši slimo ar Covid-19) aspektus, kā arī nodrošinātu pašreizējo un turpmāko ekonomisko resursu pieejamību. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vakcinācija ir viens no profilakses pīlāriem. Epidemioloģiskajā ķēdē (infekcijas avots, inficēšanās ceļš, receptīvais organisms) vakcinācija vienlaikus var bloķēt divus svarīgus posmus (infekcijas avotu un receptīvo organismu). Tādēļ ir svarīgi pastāvīgi analizēt šo stratēģiju un tās īstenošanas gaitā iekļaut tajā jaunus elementus. Pēc sākotnējo grūtību pārvarēšanas ES un lielākā daļa dalībvalstu tagad ir izstrādājušas vakcinācijas stratēģiju. ES vakcīnu stratēģija ir nodrošinājusi drošu un efektīvu vakcīnu pieejamību visiem pietiekamā daudzumā. Tomēr vairākās dalībvalstīs vakcinācijas aptvere stagnē un/vai ir zemāka par optimālo robežvērtību (1). Risku palielina arī vakcīnas efektivitātes samazināšanās cilvēkiem, kuri vēl nav saņēmuši balstdevu (t. sk. ap 9 miljoniem cilvēku 60 un vairāk gadu vecumā) (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzskata, ka šādu situāciju var izskaidrot, piemēram, ar modrības samazināšanos, informācijas un izglītošanas kampaņu nepietiekamu efektivitāti un dezinformāciju. Tādēļ Komiteja iesaka pastiprināt komunikāciju gan ES, gan dalībvalstīs, atklāt dezinformāciju jau agrīnā posmā un veikt vajadzīgos pretpasākumus, kā arī izstrādāt un iegādāties jaunas kompleksas vakcīnas, kuras kopā aizsargās gan pret jauniem variantiem, gan pret multiinfekcijām (piemēram, Covid-19 un gripu). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tā kā mēs saskaramies ar globālu pandēmiju, attiecībā uz vakcinācijas pasākumiem mēs nevaram aprobežoties tikai ar ES dalībvalstīm. Tāpēc EESK stingri atbalsta ES un dažu dalībvalstu veiktos pasākumus, ar kuriem saskaņā ar solidaritātes principu (“Eiropas komanda”) tiek sniegts atbalsts partnervalstīm (3) un Āfrikas Savienībai (par ko paziņots 2022. gada februāra samitā) ne tikai vakcinācijas jomā, bet arī pandēmijas seku pārvarēšanā veselības un sociālekonomiskajā jomā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Vēl viens svarīgs pandēmijas apkarošanas pasākumu elements ir sabiedrības veselības aizsardzības uzdevumu definēšana un īstenošana dalībvalstīs, jo tā ir daļa no riska mazināšanas pasākumiem. EESK uzskata, ka ES iestādēm šajā jomā būtu jāuzņemas nozīmīga koordinācijas un tehnisko norādījumu funkcija, lai stiprinātu sabiedrības veselības aizsardzības uzdevumu īstenošanu un efektivitāti un nodrošinātu noturīgu aizsardzības sistēmu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Reaģējot uz epidemioloģiskā riska intensitātes samazināšanos, valstis ir mainījušas savas testēšanas stratēģijas. Testus veic personām ar Covid-19 infekcijas simptomiem un viņu tiešajām kontaktpersonām, smagas saslimšanas riskam pakļautām personām un ar neaizsargātām iedzīvotāju grupām regulārā saskarsmē esošam personām (piemēram, veselības aprūpes vai sociālo dienestu darbiniekiem). Tā kā šī pieeja samazina testēto cilvēku skaitu, tas, iespējams, sarežģīs epidemioloģisko datu interpretāciju. Tāpēc līdztekus šīm pārskatītajām testēšanas stratēģijām ir svarīgi arī nodrošināt testu uzticamību un epidemioloģisko reprezentativitāti, lai sniegtu noderīgu informāciju par epidemioloģiskajām tendencēm, jo tas dos iespēju ātri reaģēt. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Dalībvalstis izmanto ātros antigēna testus, lai vēl vairāk stiprinātu valstu vispārējo testēšanas spēju, jo īpaši ierobežotas PĶR testēšanas spējas gadījumā vai gadījumos, kad starplaikam no testa pieprasīšanas līdz testa rezultātam jābūt īsākam klīnisku apsvērumu dēļ. ES Veselības drošības komiteja izveidoja specializētu tehnisko darba grupu, kuras uzdevums ir pārskatīt un regulāri atjaunināt ES kopējo sarakstu ar ātrajiem antigēna testiem, kuri atbilst konkrētiem SARS-CoV-2 veiktspējas kritērijiem (4), lai nodrošinātu mazāku pseidopozitīvo un pseidonegatīvo rezultātu skaitu (tas ir svarīgi, lai gūtu reālu priekšstatu par epidemioloģisko situāciju un palielinātu pandēmijas apkarošanas pasākumu efektivitāti) un atklātu infekcijas, kas saistītas ar jaunām mutācijām. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Līdztekus citiem epidēmijas apkarošanas pasākumiem īpaša uzmanība jāpievērš ventilācijai. Regulārai dabiskajai ventilācijai ir ļoti svarīga nozīme: to ir viegli darīt, ja vien par to padomā. Iekštelpu ventilācija ēkās ir pilnīgi atšķirīga. Ja ventilācijas sistēmu nevar efektīvi dezinficēt vai ja ventilācija nav pietiekama, SARS-CoV-2 vīruss izplatās galvenokārt iekštelpās (piemēram, birojos, darbavietās, izglītības iestādēs, tirdzniecības centros utt.). Tādēļ dalībvalstīm būtu jāparedz iespēja izmantot ierīces ar augstas kvalitātes filtriem (5), it īpaši iepriekš minētajās vietās. Šajā nolūkā tām ir jāpieliek papildu pūles (tehnisku jauninājumu un finanšu resursu ziņā). Tā kā pazeminās pandēmijas intensitāte, lielākā daļa dalībvalstu ir atcēlušas obligāto prasību par masku nēsāšanu (izņemot veselības aprūpes iestādēs). Tomēr EESK iesaka, it īpaši neaizsargātām grupām (cilvēkiem, kas pārsnieguši 60 gadu vecumu, cilvēkiem ar hroniskām slimībām, nevakcinētajiem u. c.) arī turpmāk nēsāt masku vietās, kurās ir vairāk cilvēku, slikti vēdinātās telpās, sabiedriskajā transportā utt., ievērot distanci un dezinficēt rokas, jo tas var samazināt inficēšanās risku un epidēmijas atkārtošanās iespējamību. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK atbalsta ekspertu viedokli par to, ka epidemioloģiskās uzraudzības mērķim turpmāk vajadzētu būt balstītam nevis uz visu gadījumu atklāšanu un ziņošanu par tiem, bet gan uz ticamu aplēšu iegūšanu par vīrusa pārnešanas intensitāti sabiedrībā, smagu slimību ietekmi un vakcīnu efektivitāti. Izmantojot veselības informācijas digitalizāciju, dalībvalstīm būtu jāizstrādā stratēģijas, kuru mērķis ir atjaunot pastiprinātas uzraudzības sistēmas (6), kurās galvenā uzmanība pievērsta akūtām elpceļu infekcijām un kuru pamatā ir primārā un sekundārā aprūpe, un tās jāpapildina, pastiprinot citas uzraudzības sistēmas, piemēram, notekūdeņu monitoringu. Lai šos datus varētu interpretēt, ir svarīgi pēc iespējas ātrāk definēt kritērijus vienotai paziņošanas sistēmai, kas ir ES un dalībvalstu kopīgā atbildībā. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Lai dalībvalstu iedzīvotāji pieņemtu pandēmijas apkarošanas pasākumus un aktīvi tajos iesaistītos, ir svarīgi izprast cēloņsakarību. EESK iesaka izveidot izglītojošu sistēmu, kas aptvertu veselības aprūpes tīklu, izglītošanu skolās un darbavietā, kā arī plašsaziņas līdzekļus. Vajadzīgie mācību materiāli ir jāsagatavo ne tikai dalībvalstīm, bet arī ES un PVO. Tas ievērojami palielinātu vakcinācijas aptveri un sabiedrības sadarbību epidēmijas novēršanā un samazinātu varbūtību, ka izplatās viltus ziņas, kas tiek uzskatītas par patiesām. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Daži cilvēki ir izmantojuši pandēmiju, manipulējot ar informāciju, tostarp dezinformāciju, un iejaucoties, lai savās interesēs palielinātu iedzīvotāju nedrošības sajūtu, reālas bailes un bažas, tādējādi apdraudot viņu dzīvību un, galvenais, mazinot reaģēšanas uz pandēmiju efektivitāti un sabiedrības uzticēšanos iestādēm, kuru uzdevums ir reaģēt uz Covid-19 pandēmiju. Papildus līdz šim veiktajiem ES un dalībvalstu pasākumiem EESK iesaka dalībvalstīm ieviest novērošanas un sertificēšanas sistēmu, kura ne tikai atklātu viltus ziņas, bet arī “marķētu” ekspertu apstiprinātu informāciju, lai sertificētu tās autentiskumu un patiesumu; šajā nolūkā ir vajadzīga spēcīga komunikācija, lai iedzīvotāji varētu iepazīties ar šo informāciju, turklāt dzimtajā valodā. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Covid-19 ārstēšana ir sarežģīta; ir vajadzīgas ne tikai zāles, bet arī pacientu aprūpe, medicīniskā rehabilitācija, profesionālā reintegrācija un ilgtermiņa aprūpe. EESK iesaka izstrādāt pamatnostādnes, kurās būtu ietverti visi ārstēšanas elementi un kuru pastāvīgi atjauninātā versija būtu pieejama tiešsaistē (katras dalībvalsts oficiālajā valodā). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Papildus ārstēšanai arī rehabilitācija un reintegrācija ir viens no galvenajiem jauniešu un darba ņēmēju veselības un labbūtības faktoriem. Sekmīgu profesionālo/mācību reintegrāciju nodrošina attiecīgi arodveselības dienests un skolas veselības dienests, jo tie piemēro individualizētu pieeju, kas balstīta uz darba slodzi un prasībām, tādējādi būtiski samazinot slimības un kavējumu dienu skaitu un paātrinot rehabilitācijas procesu, un veicinot reintegrāciju. Šajā saistībā EESK iesaka nodrošināt, ka pēc rehabilitācijas ārstniecības iestādē pacientam ir pieejama rehabilitācija un reintegrācija, ko organizē arodveselības vai skolas veselības dienests; sadarbībā ar darba devēju (vajadzīgo darba apstākļu nodrošināšana), arodveselības vai skolas veselības dienestu (kas garantē individualizētus darba nosacījumus reintegrācijas vajadzībām) un darba ņēmēju (aktīvu dalībnieku) katrā dalībvalstī ir jāizveido juridiskie un materiālie apstākļi veiksmīgai rehabilitācijai un reintegrācijai, jo tas dos milzīgu labumu sabiedrības veselībai, kā arī ekonomisko labumu gan dalībvalstīm, gan Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Covid-19 ir kompleksa slimība, kas tieši un netieši ietekmē veselību. Lai gan mēs vēl nezinām visas tās sekas, tomēr ir zināms, ka tā ir iekaisumus izraisoša slimība, kas skar gandrīz visus orgānus (sirdi, plaušas, nieres, balsta un kustību orgānus, gremošanas orgānus, mentālās spējas u. c.), un slimības simptomi pacientiem saglabājas nedēļām vai pat mēnešiem ilgi pēc atveseļošanās no slimības akūtās fāzes – to sauc par “ilgstošu Covid”. Šiem cilvēkiem ir vajadzīga specializēta aprūpe un rehabilitācija. EESK ieteic, ka – papildus ES (tehniskajam un ekonomiskajam) atbalstam – dalībvalstīm būtu jāveicina arodveselība, lai tiktu sniegti profilaktiski garīgās veselības pakalpojumi, kas ir viegli pieejami darba ņēmējiem (iesaistot garīgās veselības aprūpes speciālistus vai psihologus saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem), lai varētu palīdzēt rehabilitācijas procesā cilvēkiem ar garīgām slimībām (kognitīvo spēju pasliktināšanās, samazināta spēja mācīties un dažādu pakāpju depresija). Šādu pieeju vēl jo vairāk pamato tas, ka garīgas slimības nerodas vienīgi “ilgstoša Covid-19” gadījumā: arī ar pandēmiju saistītie apstākļi (mājsēde, nedrošība, bailes, vientulība u.c.) var radīt depresiju, kas nereti izraisa atkarību vai smagākos gadījumos noved līdz pašnāvībai, un tam ir nopietnas sekas sabiedrības veselības, ekonomikas un sociālajā jomā. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Ne visām ES dalībvalstīm ir vienādi spēcīga ekonomika. Lai nodrošinātu ilgtspēju, efektivitāti un koordināciju veselības aprūpes un sabiedrības veselības aizsardzības sistēmās, kā arī veselības nozarē, EESK iesaka tehnisko stratēģiju papildināt ar īpašiem ES finanšu resursiem (papildus pašreizējiem līdzekļiem), kas ļautu izveidot efektīvas, ilgtspējīgas un noturīgas aizsardzības sistēmas tādā pašā līmenī. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Pieņemtās nostājas kopsavilkums

Covid-19 pandēmija ir plaši ietekmējusi sabiedrības veselību, mūsu veselības aizsardzības sistēmas, ekonomiku un visu mūsu dzīvesveidu. Atzinuma daļā Secinājumi un ieteikumi formulētie Komitejas priekšlikumi atbilst ES pasākumiem, kas paredzēti risku mazināšanai, un turpinās veicināt sistēmas ilgtspēju, efektivitāti un noturību. Uzskatām, ka pandēmijas samazināšanās ir īslaicīga, un, kaut arī riska mazināšanas pasākumi ir ļoti noderīgi iedzīvotājiem, veselības aprūpes sistēmām un ekonomikas dalībniekiem, mums ir jāsagatavojas pandēmijas iespējamam atkārtotam uzliesmojumam, un tāpēc nedrīkstam zaudēt modrību. EESK cer, ka tās priekšlikumu pieņemšana vēl vairāk stiprinās ES un dalībvalstu spēju novērst veselības krīzes, sagatavoties un reaģēt uz tām, ilgtspējīgi pārvaldīt veselības riskus, kas saistīti ne tikai ar Covid-19, bet arī ar citām infekcijas slimībām, stiprināt un uzlabot dalībvalstu reaģēšanu, kā arī savstarpējo un globālo koordināciju. Ieteikumi izmaiņām izskatāmajos priekšlikumos

3.   Ierosinātās izmaiņas

| 3.1. | Papildus pašreizējai stratēģijai un lai paplašinātu tās ietekmi, ES iestādēm ir jāizstrādā kompleksa stratēģija, kurā būtu iekļautas katras dalībvalsts īpatnības un galvenās nostādnes būtu pārorientētas vienā un tajā pašā virzienā un kura mums nodrošinātu pilnvērtīgu instrumentu kopumu, kas kas aptvertu visus profilakses (vakcinācija, profilaktiski veselības aizsardzības pasākumi, izglītošana, komunikācija utt.), atveseļošanās (zāles, pacientu aprūpe, medicīniskā rehabilitācija, aprūpe utt.), reintegrācijas (profesionālajā un izglītības jomā) un ilgtermiņa aprūpes (īpašu uzmanību pievēršot cilvēkiem, kas ilgstoši slimo ar Covid-19) aspektus, kā arī nodrošinātu pašreizējo un turpmāko ekonomisko resursu pieejamību. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komiteja iesaka stiprināt komunikāciju un plašsaziņas līdzekļus gan ES, gan dalībvalstīs, atklāt dezinformāciju jau agrīnā posmā un veikt vajadzīgos pretpasākumus, kā arī izstrādāt un iegādāties jaunas kompleksas vakcīnas, kuras kopā aizsargās gan pret jauniem variantiem, gan pret multiinfekcijām (piemēram, Covid-19 un gripu). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Lai novērstu dezinformāciju, ir jāievieš novērošanas un sertificēšanas sistēma, kura ne tikai atklātu viltus ziņas, bet arī “marķētu” ekspertu apstiprinātu informāciju, lai sertificētu tās autentiskumu un patiesumu visu ES iedzīvotāju labā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ES iestādēm un EESK būtu jāuzņemas nozīmīga koordinācijas funkcija un jāatbalsta sabiedrības veselības uzdevumu īstenošanas un efektivitātes stiprināšanas process, kā arī noturīgas aizsardzības sistēmas nodrošināšana, sniedzot tehniskus norādījumus un garantējot pilsoniskajai sabiedrībai vienlaicīgu un atbilstīgu informāciju. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Lai novērstu ekonomisko nelīdzsvarotību veselības aizsardzības jomā, ir jāparedz īpaši finanšu resursi (paplašināt pašreizējos finansējuma avotus). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK iesaka visās dalībvalstīs izveidot izglītojošu sistēmu, kas aptvertu veselības aprūpes tīklu, izglītošanu skolās un darbavietā un plašsaziņas līdzekļus. Lai gan šim nolūkam vajadzīgo izglītojošo materiālu sagatavošana ir dalībvalstu ziņā, šajā procesā būtu jāiesaista arī ES un PVO. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pēc rehabilitācijas ārstniecības iestādē pacientam jābūt pieejamai rehabilitācijai un reintegrācijai, ko organizē arodveselības vai skolas veselības dienests; atbilstīgi katras dalībvalsts īpatnībām un sadarbībā ar darba devēju (vajadzīgo darba apstākļu nodrošināšana), arodveselības vai skolas veselības dienestu (kas garantē individualizētus darba nosacījumus reintegrācijas vajadzībām) un darba ņēmēju (aktīvu dalībnieku) ir jāizveido juridiskie un materiālie apstākļi veiksmīgai rehabilitācijai un reintegrācijai. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Vispārīgas piezīmes

| 4.1. | Komiteja uzskata par svarīgu Eiropas Komisijas stratēģiju (7), kuras mērķis ir nodrošināt, ka ES iestādes un dalībvalstis kopīgi izstrādā ES vispārējos politiskos mērķus saskaņā ar valstu tiesību aktiem. Viens no šiem mērķiem ir Eiropas Komisijas reaģēšana uz koronavīrusu (8) un atveseļošanas plāns (9). Lielākā atveseļošanas pasākumu kopuma, kāds jebkad finansēts Eiropā, divi pamatelementi ir ES ilgtermiņa budžets un pagaidu atveseļošanas instruments NextGenerationEU. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tas, ka līdztekus šim atzinumam tiek gatavots pašiniciatīvas atzinuma projekts (INT/989) par gatavību ārkārtas situācijām, liecina par izskatāmo priekšlikumu nozīmīgumu. Pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir dot EESK iespēju sniegt ieguldījumu debatēs un turpmākos pasākumos saistībā ar gatavību ārkārtas situācijām, it īpaši saistībā ar ietekmi uz uzņēmumiem vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa aspektā. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kādā citā atzinumā (10) EESK izklāstījusi savu nostāju par Komisijas priekšlikumu izveidot Eiropas Veselības ārkārtas situāciju gatavības un reaģēšanas iestādi (HERA), kuras uzdevums ir novērst un atklāt starptautiskas ārkārtas situācijas veselības jomā un ātri reaģēt uz tām. Lai gan EESK atzinīgi vērtē šo iniciatīvu, tomēr pauž bažas par ļoti ierobežoto lomu, ko HERA piešķir Eiropas Parlamentam, reģionālajām pašvaldībām, veselības apdrošināšanas iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un iesaka nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz HERA un ar tās starpniecību iztērētajiem līdzekļiem un pielāgot HERA struktūru. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Savukārt citā atzinumā (11) EESK norādījusi, ka ar “digitālo Covid sertifikātu” vajadzētu mazināt ar ceļošanu saistītās pasažieru problēmas un atvieglot viņu pārvietošanos Covid-19 pandēmijas laikā, taču uzsver, ka digitālā Covid sertifikāta esamībai nevajadzētu atbrīvot viņus no citu riska mazināšanas pasākumu ievērošanas, bet tā tomēr būtu jāuzskata par pārejas stratēģiju valstīm, kuras pieprasa pastāvīgu mehānismu sistemātiskai novērtēšanai pēc tā ieviešanas. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK ir gandarīta par vairākiem nesen izstrādātajiem atzinumiem, kuru mērķis ir cieši saistīts ar gatavību Covid-19 krīzei, piemēram, atzinums SOC/665 (12), kurā īpaši uzsvērts, ka ES un dalībvalstīm ir jānodrošina visiem vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai veselības aprūpei un sociālajiem pakalpojumiem, jāveic atbilstoši pasākumi veselības aprūpes speciālistu darba apstākļu, veselības un drošības uzlabošanai, un jānodrošina, ka vakcinācijas pieejamība joprojām ir sabiedrisks labums un ka medicīnas inovācijas un atbildes pasākumi ir pieejami visiem neatkarīgi no viņu ienākumu līmeņa un dalībvalsts vai reģiona, kurā viņi dzīvo. Ņemot vērā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) atjaunotās pilnvaras, EESK uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai centra darbība būtu virzīta uz nevienlīdzības mazināšanu veselības jomā Eiropas Savienībā, un panākt, ka šajos apstākļos pienācīga uzmanība tiek pievērsta arī nepārnēsājamām slimībām. Lai palielinātu Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) lomu, Komiteja mudina Farmācijas preču un medicīnisko ierīču vadības grupas pienācīgi iesaistīt pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus un apspriesties ar tiem. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kādā citā atzinumā (13) EESK aicina pēc iespējas ātrāk izveidot Eiropas ātrās reaģēšanas un koordinācijas mehānismu. Nekavējoties ir jāizveido ekspertu darba grupa, kas darbotos kā zināšanu un resursu koordinators, lai izveidotu labāko virusoloģijas un epidemioloģijas centru un labāko diagnostikas kapacitāšu tīklu. EESK uzskata, ka veselības programma var sasniegt reālus rezultātus tikai tad, ja priekšroka tiks dota iekļaujošai pieejai un tiks iesaistītas starptautiskās organizācijas (to skaitā Pasaules Veselības organizācija), Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām un veselības nozares ieinteresētās personas, kuras vislabāk pārzina cilvēku situāciju uz vietas, un ja tiks regulāri novērtēti mērķi. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Vēl kādā atzinumā (14) EESK atzinīgi vērtē to, ka ar jauno Eiropas farmācijas stratēģiju Komisija apliecina savu nodomu ne tikai veicināt nozares konkurētspēju, bet arī nodrošināt drošu, augstas kvalitātes un cenas ziņā pieejamu zāļu piegādi un garantēt dalībvalstu veselības aprūpes sistēmu finansiālo ilgtspēju. Komiteja uzsver, ka būtiska nozīme ir funkcionējošam, taisnīgam un efektīvam vienotajam tirgum, kas stimulē un atalgo konkrētus medicīnas sasniegumus ar reālu pievienoto vērtību veselībai, vienlaikus cenšoties stiprināt konkurētspēju, lai nodrošinātu taisnīgu un finansiāli ilgtspējīgu piekļuvi zālēm. |
| --- | --- |

4.7.

Briselē, 2022. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.ecdc.europa.eu/en/news-events

1

(2)  Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC), “Covid-19 vakcīnas ieviešanas indekss ES”, https://health.ec.europa.eu/health-security-and-infectious-diseases/crisis-management_lv.

2

ECDC

(3)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/fs_22_870

3

(4)  Tehniskā darba grupa Covid-19 diagnostikas testu jautājumos, https://ec.europa.eu/health/health-security-and-infectious-diseases/crisis-management_en#technical-working-group-on-covid-19-diagnostic-tests.

4

(5)  Piemēram, autonomas gaisa attīrīšanas ierīces, kas aprīkotas vai nu ar HEPA filtriem (augstas efektivitātes cieto daļiņu gaisa filtri), vai salīdzināma iedarbīguma filtriem un ultravioletu antibakteriālu starojumu (UVGI), vai ierīces, kas uzstādītas apkures, ventilācijas un gaisa kondicionēšanas sistēmās vai pietiekamā augstumā telpās (UVGI sistēmas telpas augšdaļā).

5

HEPA

UVGI

UVGI

(6)  Pastiprināta uzraudzība ir konkrētu slimību / saslimšanas gadījumu skaita monitorings nolūkā novērtēt iedzīvotāju veselības līmeņa stabilitāti vai izmaiņas, izmantojot brīvprātīgu ārstu, laboratoriju un sabiedrības veselības aizsardzības dienestu tīklu.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy_lv

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response_lv

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/strategy/recovery-plan-europe_lv

9

(10)  OV C 275, 18.7.2022., 58. lpp.

10

(11)  OV C 286, 16.7.2021., 146. lpp.

11

(12)  OV C 286, 16.7.2021., 109. lpp.

12

(13)  OV C 429, 11.12.2020., 251. lpp.

13

(14)  OV C 286, 16.7.2021., 53. lpp.

14

---

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/106

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES Tekstilizstrādājumu ilgtspējas un apritīguma stratēģija””

(COM(2022) 141 final)

(2022/C 443/15)

| Ziņotājs: | Florian Marin |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Antonello PEZZINI |

Ziņotājs:

Florian Marin

Līdzziņotājs:

Antonello PEZZINI

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 2.5.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 24.6.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 202/0/2 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 2.5.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

24.6.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

202/0/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Tekstilrūpniecībai ir potenciāls dot ieguldījumu ES vides mērķu sasniegšanā, un tai ir jāuzņemas atbildība par savu ietekmi uz vidi. Ir jāatrod līdzsvars starp tekstilizstrādājumu ražotāju izmaksām kalpošanas laika beigās un nozares konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Lai tekstilrūpniecības ekosistēmā varētu notikt pāreja uz aprites ekonomiku un digitālā pārkārtošanās, ir nepieciešami tās īpatnībām pielāgoti un elastīgi pasākumi. Radošai pieejai un ilgtspējīgai inovācijai ir jābūt neatņemamai tekstilrūpniecības stratēģijas sastāvdaļai. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komiteja atbalsta plašās marķēšanas prasības attiecībā uz tekstilizstrādājumu reciklēšanas pakāpi un tekstilizstrādājumu “pēdu” kā stimulu, kas patērētājus varētu mudināt izvēlēties ilgtspējīgus izstrādājumus un kvalitāti, nevis kvantitāti, tomēr šajā saistībā ir jāveic padziļināts ietekmes novērtējums un ir jānotiek plaša mēroga informācijas kampaņai Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) pauž bažas par negodīgas konkurences praksi un prasa pastiprināt tirgus uzraudzību importētajiem produktiem, kā arī uzlabot koordināciju un sadarbību starp valstu tiesībaizsardzības iestādēm. Komiteja aicina panākt līdzsvaru starp tekstilrūpniecības piegādes ķēdes dalībniekiem un iesaka, pilnībā ievērojot Eiropas Standartizācijas komitejas, Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komitejas un Eiropas telesakaru standartu institūta tehniskos standartus, ieviest globālo ilgtspējas labāko praksi, bet vienlaikus uzsver tiesības uz veselības un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komiteja uzskata, ka jāpastiprina esošie un turpmākie tirdzniecības nolīgumi un vispārējo preferenču shēmā jaunattīstības valstīm jāievieš panti par ilgtspējību un cilvēktiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komiteja būtu vēlējusies lielāku uzsvaru uz nozares sociālajiem aspektiem, jo zaļajai pārejai jānotiek ciešā saistībā ar taisnīgu pārkārtošanos. Jāsagatavo turpmākas iniciatīvas saistībā ar sociālo dialogu un sarunām par darba koplīgumu slēgšanu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komiteja norāda, ka ir vajadzīgi ieguldījumi un programmas, lai nostiprinātu kontroles iestāžu un sociālo partneru spēju uzraudzīt globālos nolīgumus, pamattiesības un darba ņēmēju tiesības. Pārdomātai kohēzijas fondu izmantošanai ir jāveicina atšķirību mazināšana starp dalībvalstīm un reģioniem. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzskata, ka pārrobežu sadarbības, tirgus uzraudzības, efektīvas kontroles un saskaņotu standartu jomā būtu jāsniedz papildu palīdzība dalībvalstīm, un aicina īstenot pārvalstisku uzraudzības procesu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komiteja atbalsta obligātu pienācīgu rūpību visiem ES uzņēmumiem, īpaši atbalstot MVU noteikumu ievērošanu, un aicina veikt stingrus pasākumus, kas aizliegtu ekonomiskās attiecības ar uzņēmumiem, kas izmanto bērnu darbu vai neievēro pienācīgus darba nosacījumus, kā noteikts SDO pamatkonvencijās. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Nozarē ieguldītajiem ES līdzekļiem būtu jāietver sociālie un vides kritēriji projektu finansēšanai, un EESK aicina, iesaistot sociālos partnerus gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, izstrādāt īpašu ES iniciatīvu sociālā nodrošinājuma, darba nosacījumu, veselības aizsardzības un darba drošības, kā arī darba samaksas uzlabošanai tekstilrūpniecības nozarē. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Pārejai uz jauniem ekodizainā balstītiem ilgtspējīgiem uzņēmējdarbības modeļiem ir vajadzīga efektīva politika, kas risinātu materiālu un dizaina, ražošanas un izplatīšanas, tirgus attīstīšanas, izmantošanas un atkalizmantošanas, savākšanas un reciklēšanas jautājumus. Tā jāpapildina ar lielākām finansēšanas iespējām un stimuliem vietējiem ražotājiem ražošanas procesu pārorientēšanai uz augstas kvalitātes, ilgizturīgiem un reciklējamiem produktiem. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Gaidāmajai paplašinātas ražotāja atbildības shēmai būtu jāveicina tekstilšķiedru reciklēšana, nevis viltus aprites procesi, un papildus ir jāizveido apmierinoši savākšanas punkti visos dalībvalstu reģionos, tostarp lauku apvidos. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK aicina īstenot valstu mēroga kampaņas, kurās tiktu atbalstītas darba iespējas tekstilrūpniecības nozarē, kā arī finansēt programmas darbaspēka kvalifikācijas celšanai un pārkvalifikācijai un īstenot profesionālās apmācības un māceklības programmas. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komiteja aicina izstrādāt konkrētai nozarei paredzētus īpašus un saskaņotus sociālos un vides noteikumus attiecībā uz publisko iepirkumu Eiropas Savienībā. Būtu jāizveido trīspusēja Eiropas komiteja, kurā būtu iesaistīti sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas un kuras uzdevums būtu uzraudzīt un atbalstīt sociālos un vides kritērijus iepirkumu praksē tekstilrūpniecības nozarē. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Konkurētspējas aspekti

| 2.1. | EESK ņem vērā Eiropas Komisijas paziņojumā noteiktos mērķus (1), taču uzskata, ka šis paziņojums ir tikai pārskats par nepieciešamajiem pasākumiem un turpmākajām likumdošanas darbībām, saistībām un deleģētajiem aktiem un ka tas neietver konkrētus pasākumus, kas būtu vērsti tieši uz šo mērķu sasniegšanu tekstilrūpniecības nozarē. Komiteja būtu bijusi gatava iesaistīties detalizētākās diskusijās un ar nepacietību to gaidīja, taču tā atzinīgi vērtē tekstilizstrādājumu iekļaušanu diskusijā un uzskata, ka 16 izsludinātajām turpmākajām likumdošanas iniciatīvām jābūt saskaņotām, reālistiskām un īstenojamām. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tekstilrūpniecības ekosistēma ir ārkārtīgi sarežģīta – katrai tās daļai ir īpašas iezīmes, un tām ir nepieciešami piemēroti un pielāgojami pasākumi. Lai nodrošinātu pienācīgu un ilgtspējīgu aprites un digitālo pārkārtošanos, šie īpatnību aspekti ir jārisina pietiekami pakāpeniski, nevis izmantojot vienu universālu pieeju. Karš Ukrainā un enerģijas cenu pieaugums rada papildu slogu nozares produktivitātei un darbības rezultātiem. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Straujais tiešsaistes iepirkšanās pieaugums ir radījis konkurences problēmu tekstilrūpniecības uzņēmumiem, un nozare saskaras ar grūtībām, kuras jo īpaši rada lielās platformas. Īpaša uzmanība jāpievērš uzņēmumiem, kuri darbojas vairākās dalībvalstīs un trešās valstīs. EESK uzskata, ka ir vajadzīgs digitālo tirgu regulējums un pārvalstisks uzraudzības process un dalībvalstīm būtu jāsaņem papildu palīdzība pārrobežu sadarbības, tirgus uzraudzības, efektīvas kontroles un saskaņotu standartu jomā. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Iegādes politika, attiecības starp zīmoliem un dažādiem apakšuzņēmējiem, lieli apjomi un zemas cenas ir faktori, kas veicina cilvēktiesību un darba tiesību pārkāpumus. Zīmolu milzīgā ietekme piegādes ķēdes līmenī ir faktors, kas var vājināt ražotāju ieguldījumu darba tiesību, cilvēktiesību un vides nosacījumu ievērošanā. EESK aicina veikt pasākumus, lai nodrošinātu līdzsvaru starp piegādes ķēžu dalībniekiem. Turklāt Komiteja iesaka ES tekstilrūpniecības stratēģijā un visos turpmākajos ar to saistītajos pasākumos pienācīgi ņemt vērā MVU īpatnības un pirms visiem pasākumiem veikt īpašu ietekmes analīzi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESK satrauc negodīga konkurences prakse, un Komiteja prasa pastiprināt importēto produktu tirgus uzraudzību, jo īpaši attiecībā uz galaproduktiem, kas ievesti no trešām valstīm un nonāk vienotajā tirgū. Ir vajadzīga labāka koordinācija un sadarbība starp valstu izpildes iestādēm, lai patērētājiem nodrošinātu drošus un atbilstīgus produktus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESK norāda, ka ekodizaina prasībās tekstilrūpniecības nozarē ir jāņem vērā ražojumu ilgizturība, reciklējamība, labojamība un atkalizmantojamība, tostarp ķīmiskās izmantošanas ierobežojumi, kā arī sociālās tiesības, kas pārsniedz dizaina inženierijas “klasiskos” aspektus. EESK norāda, ka ir jāatrod līdzsvars starp tekstilizstrādājumu ražotāju izmaksām kalpošanas laika beigās un nozares konkurētspēju. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Brīvās tirdzniecības nolīgumi var veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, taisnīgas piegādes ķēdes un sociālo dialogu nozaru līmenī. Komiteja uzskata, ka steidzami ir jāstiprina tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības nodaļas pašreizējos un turpmākajos tirdzniecības nolīgumos, kā arī jāietver panti par ilgtspēju un cilvēktiesību aizsardzību vispārējo preferenču shēmā jaunattīstības valstīm. Sarunu procesā, iesaistot sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību, būtu jāizmanto ex ante un ex post cilvēktiesību un ietekmes uz vidi novērtējumi, un tiem būtu jāaptver ilgs laikposms uzņēmumā. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Sociālās ekonomikas uzņēmumi un NVO ir jāiesaista un jāatbalsta, un tie var sniegt nozīmīgu ieguldījumu tekstilrūpniecības ekosistēmas vides mērķu sasniegšanā. Ņemot vērā apģērbu ražošanā izmantotās plastmasas daudzumu, EESK uzskata, ka ES būtu jāapsver nodokļa uzlikšana neapstrādātai sintētiskajai šķiedrai, lai samazinātu neapstrādātas plastmasas izmantošanu. Turklāt remonta, atkritumu savākšanas, atlases un reciklēšanas procesos būtu jāņem vērā rūpnieciskais attālums, reģionālie un ģeopolitiskie mērķrādītāji un lauku attīstība. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Ilgtspēja, apritīgums un zaļā pārkārtošanās

| 3.1. | EESK vēlas uzsvērt, ka neatkarīgi no tā, kā turpmāk veidosies pārkārtošanās uz noturīgāku, ilgtspējīgāku un digitālāku tekstilizstrādājumu ekosistēmu, ražojumu kalpošanas laika pagarināšana sniedz lielākus ieguvumus nekā reciklēšana. Komiteja arī norāda, ka ir jāizveido reāls ES otrreizējo izejmateriālu tirgus, un uzskata, ka ES var kļūt par pasaules līderi otrreizējo tekstilmateriālu jomā, ja tiks ievērotas reciklēšanas prasības. Ieguldījumu var sniegt ar Eiropas aprites ekonomikas jautājumos ieinteresēto personu platforma (2). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK atbalsta pienākumu nodrošināt lielāku izsekojamību un pārredzamību attiecībā uz to produktu skaitu, kurus lielie uzņēmumi izmet atkritumos un iznīcina. Turklāt Komiteja aicina likumdevējus atbalstīt Komisijas pilnvarošanu aizliegt nepārdoto tekstilizstrādājumu iznīcināšanu un vajadzības gadījumā veicināt tekstilizstrādājumu ziedošanu nelabvēlīgā situācijā esošām grupām vai labdarības organizācijām. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mikroplastmasas piesārņojums, ko rada pašreizējais tekstilizstrādājumu dizains, būtiski ietekmē vidi. EESK atbalsta Eiropas Komisijas secinājumu, ka to galvenokārt izraisa pašreizējie ražošanas procesi, jo īpaši tā dēvētā “ātrā mode”. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK norāda, ka uzņēmumiem ir vajadzīgs finansiāls atbalsts, lai pieņemtu apģērbam vairāk neizmantojamo tekstilmateriālu automatizētas šķirošanas tehnoloģijas, kā arī uzlabotu reciklēšanas iekārtu attīstību, tostarp iespēju izveidot vietējos un reģionālos reciklēšanas un šķirošanas centrus. Turklāt drēbju labošanas infrastruktūras izveidei, piemēram, veikaliem un darbnīcām, jākļūst par vienu no galvenajiem nozares ieinteresēto personu uzdevumiem. Šajā saistībā komiteja atzinīgi vērtē EURATEX iniciatīvu Eiropas tekstilizstrādājumu un apģērba rajonu tuvumā izveidot piecus ReHub (tekstilizstrādājumu reciklēšanas centrus) rūpniecisko, pirmspatēriņa un pēcpatēriņa tekstilizstrādājumu atkritumu savākšanai, šķirošanai, apstrādei un reciklēšanai. Komiteja uzskata, ka reciklētiem produktiem ir vajadzīgi tehniskie, vides, sociālie un enerģētikas standarti, kas būtu jātransponē un jāpiemēro ISO līmenī un jāiekļauj starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK satrauc, ka tekstilizstrādājumu atkritumi var tikt eksportēti kā lietotas preces, un uzskata, ka šajā jomā ir nepieciešama tūlītēja rīcība ES līmenī. Visās vērtību ķēdēs ir jāievieš efektīva ķīmiskā kontrole. Turklāt EESK aicina ieviest globālu paraugpraksi ilgtspējas jomā, kas liktu pircējiem un zīmolu īpašniekiem pārbaudīt un prasīt atbilstību CEN, Cenelec un ETSI tehniskajiem standartiem. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komiteja uzskata, ka Eiropas Savienībā ir jāizstrādā konkrētai nozarei paredzēti un saskaņoti publiskā iepirkuma noteikumi sociālajā un vides jomā, kas veicinātu pārrobežu iesaistīšanos un nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un kuru galamērķis būtu obligātas un saskaņotas sistēmas ieviešana visā ES. Būtu jāizveido trīspusēja Eiropas komiteja, kurā būtu iesaistīti sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai uzraudzītu un atbalstītu sociālos un vides kritērijus iepirkumu praksē tekstilrūpniecības nozarē. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Patērētāji un digitalizācija

| 4.1. | EESK aicina Eiropas Komisiju sagatavot ietekmes novērtējumu par iespējamiem uzlabojumiem iekšējā tirgū ražotu/tirgotu tekstilizstrādājumu marķējumā. Ir jānodrošina pienācīga patērētāju piekļuve informācijai par labošanu, izsekojamību un informācija uz digitālās etiķetes. Komiteja uzskata, ka plašu marķēšanas prasību ieviešana attiecībā uz tekstilizstrādājumu reciklēšanas pakāpi un tekstilizstrādājumu “pēdu” varētu patērētājus mudināt izvēlēties ilgtspējīgākus tekstilizstrādājumus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK uzskata, ka plaša mēroga informācijas kampaņa Eiropas līmenī var palīdzēt cilvēkiem izdarīt uz informāciju balstītu un ilgtspējīgu izvēli, vienlaikus stimulējot patērētājus izvēlēties kvalitāti, nevis kvantitāti, piemēram, nosakot atšķirīgas PVN likmes ilgtspējīgiem/neilgtspējīgiem produktiem iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Šo piegādes ķēžu uzraudzībai ir svarīgi pārredzami un kopēji dati par produktiem, reciklētiem un atkalizmantotiem elementiem, preču iznīcināšanu, ražošanas procesā izmantotajām ķīmiskajām vielām, kā arī par ražošanas procesa sociālo un darba ietekmi un ietekmi uz vidi attiecībā uz katru piegādes ķēdes uzņēmumu. Turklāt atvērtas datu sistēmas izveide un brīvas piekļuves nodrošināšana patērētājiem, pilsoniskajai sabiedrībai un sociālajiem partneriem ir būtiski svarīga, lai uzlabotu tekstilrūpniecības nozares vides un sociālo situāciju. EESK uzskata, ka jāņem vērā patērētāju digitālā pratība un ka datu saturam jābūt vērstam uz visām ieinteresētajām personām piegādes ķēdē. Ir jāizveido līdzsvars starp vajadzību pēc pārredzamiem datiem un rūpnieciskā īpašuma tiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK raizējas, ka mazāk nekā 1 % tekstilizstrādājumu visā pasaulē tiek reciklēti un pārtop par jauniem tekstilizstrādājumiem (3), un uzskata, ka turpmākajai paplašinātas ražotāja atbildības shēmai būtu jārada stimuli, kas būtu piemēroti, lai veicinātu tekstilšķiedru reciklēšanu, nevis viltus aprites procesus, piemēram, no reciklētām plastmasas pudelēm iegūta poliestera izmantošanu. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Izglītība un darba nosacījumi

| 5.1. | Komiteja norāda, ka būtu bijis iespējams vairāk precizēt tekstilrūpniecības nozares sociālos aspektus un ka būtu bijis vēlams lielāks skaits iniciatīvu. Zaļās pārkārtošanās procesam jānotiek vienlaikus ar taisnīgu pārkārtošanos, un Komiteja pauž nožēlu, ka nav gaidāmas jaunas iniciatīvas saistībā ar sociālo dialogu un sarunām par darba koplīgumu slēgšanu. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Taisnīga pievienotās vērtības pārdale piegādes ķēdēs un atbildīgāk ražoti produkti nozīmē kolektīvo sarunu nostiprināšanu, nestandarta nodarbinātības veidu samazināšanu un darba nosacījumu pienācīgu kontroli. Līdz ar nozares pāreju uz ilgtspējīgu ražošanu un digitālajām tehnoloģijām ir ļoti vajadzīgi kvalificēti darbinieki. Salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem nozarē ir gaidāms vidēji un augsti kvalificētu darbinieku pieprasījums. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Nozarē ir ievērojama darbinieku novecošanas problēma, un jauno paaudzi nevilina darbs tekstilrūpniecībā. Lielākā daļa nozarē strādājošo ir sievietes, un tas rada vēl lielāku sociālo spiedienu uz ekosistēmu. Īpaša uzmanība jāpievērš lauku aspektiem, mazajiem lauksaimniekiem un to lomai globālajās piegādes ķēdēs. Komiteja aicina visās dalībvalstīs īstenot īpašas kampaņas, kas popularizētu darba iespējas tekstilrūpniecības nozarē, kā arī finansēt programmas esošā darbaspēka kvalifikācijas celšanai un pārkvalifikācijai, vienlaikus īstenojot profesionālās apmācības un māceklības programmas visās dalībvalstīs, lai radītu augsti kvalitatīvas darbvietas tekstilrūpniecībā. Finanšu iestādēm savos darbības standartos būtu jāiekļauj sociālie nosacījumi kā līguma nosacījums finansējuma saņemšanai. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Darba tiesību un darba nosacījumu pārkāpumi (nestabils darbs, algas, kas neļauj izkļūt no nabadzības, nepietiekama drošība un veselības aizsardzība darba vietā, piespiedu darbs) joprojām ir problēma, savukārt dažādas brīvprātīgas iniciatīvas (sociālais audits, globāli nolīgumi, rīcības kodeksi) ir izrādījušās nepietiekamas. EESK uzskata, ka ir jāveido un jāstiprina pārbaudes iestāžu spējas, jāsaskaņo pārbaudes metodes un kritēriji, jāapmāca inspektori un jāsadarbojas ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās. Ieguldījumi sociālo partneru darbības spēju palielināšanā, lai uzraudzītu globālos nolīgumus, pamattiesības un darba ņēmēju tiesības, ir ārkārtīgi svarīgi. Ir pārdomāti jāizmanto kohēzijas fondi, lai palīdzētu samazināt atšķirības starp dalībvalstīm un ES reģioniem. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Ļoti sarežģītu un sadrumstalotu vērtības ķēžu kontekstā virzībai uz ilgtspēju un sociālo taisnīgumu ir vajadzīgas papildinošas pieejas. Asimetriskas varas attiecības un negodīgi konkurences paņēmieni ir pavēruši ceļu darba ņēmēju ekspluatācijai un no vides iespējām nošķirtam ražošanas modelim. Lai nodrošinātu stratēģijas pienācīgu īstenošanu un panāktu cilvēktiesību, darba ņēmēju tiesību un vides nosacījumu ievērošanu tā, lai tiktu novērsta strādājošo pazemošana un ekspluatācija, EESK uzskata, ka ir nepieciešams sūdzību izskatīšanas mehānisms Eiropas līmenī un katrā dalībvalstī, iesaistot organizēto pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EESK atzinīgi vērtē nesen publicēto priekšlikumu direktīvai par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju (4) un uzskata, ka pienācīgai rūpībai ir jābūt obligātam visu ES uzņēmumu pienākumam, bet īpaši ir jāatbalsta noteikumu ievērošana mazos un vidējos uzņēmumos, un aicina veikt stingrus pasākumus, kas aizliegtu ekonomiskās attiecības ar uzņēmumiem, kas izmanto bērnu darbu vai neievēro pienācīgus darba nosacījumus, kā noteikts SDO pamatkonvencijās. Turklāt Komiteja norāda uz dažās valstīs pastāvošajiem ierobežojumiem attiecībā uz arodbiedrību darbību un uzskata, ka tie ir izraisījuši nelaimes gadījumus darbā, skarbus un necilvēcīgus darba nosacījumus, niecīgas algas, pamata aizsardzības līdzekļu trūkumu u. tml. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Biedrošanās brīvība, tiesības dibināt apvienību vai tai pievienoties un iesaistīšanās sarunās par darba koplīgumu slēgšanu nedrīkst radīt šķēršļus tekstilizstrādājumu nozarē strādājošajiem. ES līdzekļos, kas ieguldīti tekstilrūpniecības nozarē ES līmenī, būtu jāiekļauj sociālie un vides kritēriji projektu finansēšanai, kas ietverti novērtējuma sistēmā. Ņemot vērā tekstilrūpniecības nozares specifiku, EESK aicina, iesaistot sociālos partnerus gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, izstrādāt īpašu ES iniciatīvu sociālā nodrošinājuma, darba nosacījumu, veselības aizsardzības un darba drošības, kā arī darba samaksas uzlabošanai tieši tekstilrūpniecības nozarē. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Finansējums un investīcijas

| 6.1. | Komiteja uzskata, ka Eiropas tekstilrūpniecības nozares konkurētspējas nostiprināšana un oglekļa pēdas samazināšana ir atkarīga no integrētas un savstarpēji saistītas produktu politikas līdztekus ar stingrāku regulējumu, tirgus instrumentiem un stimuliem, jauniem standartiem un atbilstošu informāciju patērētājiem, ražotājiem un citām ieinteresētajām personām. Oglekļa ievedkorekcijas mehānisms var samazināt oglekļa emisiju pārvirzes risku un nodrošināt, lai importa cenā pilnībā tiktu ņemta vērā vidiskā pēda. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Pārejai uz jauniem ilgtspējīgiem uzņēmējdarbības modeļiem ir vajadzīga efektīva politika, kas attiektos uz materiāliem un dizainu, ražošanu un izplatīšanu, tirgus attīstību, izmantošanu un atkalizmantošanu, savākšanu un reciklēšanu, un tā jāpapildina ar lielākām finansēšanas iespējām un stimuliem vietējiem ražotājiem pārorientēt ražošanas procesus, pētniecību un jaunu tehnoloģiju ieviešanu, pieņemt ilgtspējīgu atkritumu apsaimniekošanas politiku un izmantot lielo pieejamo datu apjomu, vienlaikus veicinot kultūras radošumu. EESK atzīst radošo tekstilrūpniecības nozaru lomu inovatīvu risinājumu radīšanā, kas pozitīvi ietekmē citas nozares un veicina Eiropas konkurētspēju. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Klimata saistības ir jāpiemēro piegādes ķēdes līmenī, jo zīmoliem nepieder rūpnīcas, kurās produkti tiek ražoti. Stimuli būtu jāsniedz arī uzņēmumiem, kas ir klimatneitrāli un izmanto 100 % atjaunīgo enerģiju. Pilnībā izmantojot īpašos NextGenerationEU līdzekļus, var nodrošināt stratēģiskus ieguldījumus, ekonomikas izaugsmi, labklājību un nodarbinātību, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Lai ražotu augstas kvalitātes, izturīgus un reciklējamus produktus, nozarei ir vajadzīga kopēja Eiropas sistēma un finansiāls atbalsts. To var paveikt ar spēcīgiem ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē un plaša mēroga Eiropas programmām, kas paredzētas, lai finansētu un atbalstītu sadarbību starp lieliem uzņēmumiem un MVU, tieši iesaistot sociālos partnerus, akadēmiskās aprindas un citas ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Līdztekus paplašinātās ražotāja atbildības shēmas ieviešanai ir jāizveido apmierinoši savākšanas punkti visos reģionos visās dalībvalstīs, tostarp lauku apvidos. EESK prasa īpašus MVU paredzētus pasākumus, lai palielinātu spēju nodrošināt izsekojamību un pārredzamību piegādes ķēdes līmenī un lai nodrošinātu optimālu saikni ar ražotājiem, īpašu uzmanību pievēršot mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

6.5.

Briselē, 2022. gada 14. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  ES Tekstilizstrādājumu ilgtspējas un apritīguma stratēģija.

1

(2)  Eiropas aprites ekonomikas jautājumos ieinteresēto personu platforma.

2

(3)  Eiropas Komisija – Tekstilizstrādājumu stratēģija.

3

(4)  Priekšlikums direktīvai par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju un tā pielikums.

4

---

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/112 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/112

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ceļvedis drošības un aizsardzības tehnoloģiju jomā”

(COM(2022) 61 final)

(2022/C 443/16)

| Ziņotājs: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Jan PIE |

Ziņotājs:

Maurizio MENSI

Līdzziņotājs:

Jan PIE

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 2.5.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 24.6.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 165/1/3 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 2.5.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

24.6.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

165/1/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) pilnībā atbalsta ceļvedī attiecībā uz drošībai un aizsardzībai kritiski svarīgām tehnoloģijām – kas, ņemot vērā Krievijas agresiju pret Ukrainu, nāk klajā īstajā brīdī – izvirzītos mērķus, proti, veicināt pētniecību, tehnoloģiju izstrādi un inovācijas, kā arī samazināt ES stratēģisko atkarību no kritiski svarīgām tehnoloģijām un vērtību ķēdēm drošības un aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atzinīgi vērtē ieceri izstrādāt visaptverošu pieeju, kas aptvertu gan civilo, gan militāro jomu un darbotos ES un valstu līmenī. Šāds darbs ir komplicēts un sarežģīts, un tas netiks paveikts vienas dienas laikā, taču tas būtu jādara ātri. Iebrukums Ukrainā ir brīdinājuma signāls rīkoties daudz ātrāk nekā parasti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to tūlītējā reakcija uz Krievijas agresiju pret Ukrainu atbilst ceļveža saturam un mērķiem, kas ir ilgtermiņa darbs. Īstermiņa ieguldījumi valsts aizsardzībā ir jākoordinē Eiropas līmenī, lai novērstu plašāku sadrumstalotību un pārklāšanos; sērijveida produktu iepirkumi no trešām valstīm nedrīkst apslāpēt pašreizējos vai plānotos Eiropas attīstības projektus. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK iesaka nodrošināt Kritisko tehnoloģiju observatorijai (KTO) skaidru pārvaldību, ievērojamus resursus un spēcīgu institucionālo pozīciju. EESK atzinīgi vērtē ierosināto ciešo koordināciju ar dalībvalstīm un aicina izveidot papildu forumu informācijas apmaiņai ar nozari, jo tā vislabāk pārzina tehnoloģijas, piegādes ķēdes un kritiskās atkarības. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata, ka ir jānodrošina KTO rezultātu iekļaušana ceļvežos un to izteikšana pamatiniciatīvās. Pāreju starp dažādiem tehnoloģiju un rūpnieciskā cikla posmiem var sekmīgi pārvaldīt tikai tad, ja līdzatbildība par kādu iniciatīvu un ar to saistītajiem pienākumiem ir skaidra. Saskaņotība un sinerģija ir vajadzīga ne tikai horizontāli starp pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas programmām civilajā un aizsardzības jomā, bet arī vertikāli starp pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas, kā arī ieviešanas programmām. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata, ka pašu saņēmēju interesēs ir svarīgi vienkāršot un racionalizēt pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas atbalstam paredzētās ES programmas un instrumentus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK ierosina tiešsaistē izveidot vienotu kontaktpunktu MVU un jaunuzņēmumiem – “ES MVU stūrīti” tiešsaistē, kas dotu iespēju ievadīt iepriekš definētus datus un pretī saņemt īpaši pielāgotu informāciju par vislabāk piemēroto(-ajām) ES programmu(-ām), kas var sniegt atbalstu. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Konteksts

| 2.1. | Ceļvedis attiecībā uz drošībai un aizsardzībai kritiski svarīgām tehnoloģijām izstrādāts, ņemot vērā Eiropadomes 2021. gada 25. un 26. februāra sanāksmē pausto aicinājumu, proti, ieskicēt pasākumus, ar kuriem sekmēt pētniecību, tehnoloģiju izstrādi un inovāciju un mazināt ES stratēģisko atkarību drošībai un aizsardzībai kritiski svarīgo tehnoloģiju un vērtības ķēžu jomā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2021. gada maijā pieņemtajā paziņojumā “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” atkārtoti uzsvērts, ka tehnoloģiskā līderība joprojām ir būtisks ES konkurētspējas un inovācijas virzītājspēks, it īpaši tā saukto “kritiski svarīgo tehnoloģiju” jomā. Komisijas 2021. gada februāra rīcības plānā par sinerģiju starp civilo, aizsardzības un kosmosa rūpniecību atzīts, ka Eiropas drošībai un aizsardzībai arvien svarīgākas kļūst revolucionārās tehnoloģijas un pamattehnoloģijas, kas izstrādātas civilajā sektorā, un ka jāveicina civilo un aizsardzības tehnoloģiju savstarpēja bagātināšanās. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tāpēc tika pieņemts lēmums sagatavot ceļvedi – stratēģisku dokumentu ar mērķi izstrādāt visaptverošu pieeju aizsardzības un drošības tehnoloģijām, pārvarot civilo-militāro robežšķirtni un kombinējot gan ES, gan valstu programmas. Ceļveža mērķis ir stiprināt Eiropas tehnoloģisko suverenitāti galvenajās stratēģiskajās pamatnozarēs, uzlabojot visu attiecīgo ES rīcībpolitiku un instrumentu saskaņotību, sākot no programmas “Apvārsnis Eiropa” līdz Eiropas Aizsardzības fondam, no Mikroshēmu akta (1) līdz Datu aktam (2), no Regulas par ārvalstu tiešo ieguldījumu kontroli (3) līdz Regulai par ārvalstu subsīdiju kontroli (4) un no ierosinātās TID 2 direktīvas (5) līdz Kritisko vienību noturības direktīvai (6). Dokumentā ieskicēts plašs konceptuāls politikas satvars, kas skar vairākus savstarpēji saistītus jautājumus, ar mērķi dot ieguldījumu ES Stratēģiskajā drošības un aizsardzības kompasā (7). Tas tika izdots kopā ar paziņojumu par Komisijas ieguldījumu Eiropas aizsardzībā, kurā aicināts pastāvīgi mainīgos ģeopolitiskajos un tehnoloģiskajos apstākļos nodrošināt labāk integrētu un konkurētspējīgāku Eiropas aizsardzības tirgu, it īpaši stiprinot sadarbību Eiropas Savienības iekšienē, samazinot izmaksas un uzlabojot operatīvo efektivitāti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ceļvedī attiecībā uz drošībai un aizsardzībai kritiski svarīgām tehnoloģijām ir iezīmēts ceļš uz labāku ES drošības un aizsardzības nozaru konkurētspēju un noturību, pamatojoties uz šādiem elementiem: kritiski svarīgo tehnoloģiju un stratēģiskās atkarības kartēšana, kritiski svarīgo tehnoloģiju un piegādes ķēžu, tehnoloģisko nepilnību un atkarību uzraudzība un novērtēšana (izmantojot pašlaik topošo Kritisko tehnoloģiju observatoriju); divējāda lietojuma pētniecības un inovācijas veicināšana ES līmenī; dalībvalstu aicināšana izstrādāt koordinētu ES mēroga pieeju kritiski svarīgajām tehnoloģijām stratēģiskā kompasa kontekstā; inovācijas un uzņēmējdarbības atbalstīšana drošības un aizsardzības jomā, izmantojot dažādus jaunus instrumentus; un ES aizsardzības inovācijas shēmas izveide kopā ar Eiropas Aizsardzības aģentūru, lai apvienotu to attiecīgo darbu vienotā “jumta” sistēmā. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Svarīgs ceļveža aspekts ir mērķis samazināt apzinātās atkarības kritiski svarīgo tehnoloģiju un vērtības ķēžu jomā. To ņemot vērā, Komisija ierosina svarīgās ES rūpniecības un tehnoloģiju iniciatīvās (piemēram, aliansēs un standartos) attiecīgā gadījumā integrēt aizsardzības apsvērumus, ziņot par nepieciešamību veikt riska novērtējumus par kritiski svarīgās infrastruktūras piegādes ķēdēm (īpaši digitālajā nozarē) un stiprināt ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu, mudinot visas dalībvalstis izveidot nacionālus izvērtēšanas mehānismu. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Ceļvedis precīzi atspoguļo mainīgo ainu tehnoloģiju jomā, kurā drošībai un aizsardzībai kritiski svarīgās tehnoloģijas arvien vairāk tiek virzītas ar komercnozaru inovācijām. EESK atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt visaptverošu pieeju, pārvarot civilo-militāro nošķīrumu un kombinējot ES un valstu līmeni. Taču tas būs grūts un sarežģīts uzdevums, jo tas nozīmē kopumā pārveidot pašreizējo pieeju. Tas nenotiks vienas dienas laikā, taču būtu jādara ātri. EESK ir stingri pārliecināta, ka Krievijas uzbrukums Ukrainai ir jāuztver kā trauksmes zvans, lai rīkotos daudz ātrāk nekā parasti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vienlaikus EESK uzsver, ka ceļvedis ir ilgtermiņa plāns un jāgādā, lai nenotiktu atvienošanās no dalībvalstu pašreizējiem iepirkuma lēmumiem, kuru mērķis ir pēc iespējas ātrāk novērst visneatliekamākās spēju nepilnības. EESK ir stingri pārliecināta, ka valstu īstermiņa ieguldījumi ir jākoordinē Eiropas līmenī, lai novērstu plašāku sadrumstalotību un pārklāšanos un lai nodrošinātu, ka sērijveida produktu iepirkumi no trešām valstīm nevājina Eiropas aizsardzības tehnisko un rūpniecisko pamatu, apslāpējot pašreizējos vai plānotos Eiropas attīstības projektus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK arī uzskata: lai veicinātu sinerģiju, ir svarīgi pievērsties ne tikai atsevišķām tehnoloģijām un vērtību ķēdēm, bet arī ekosistēmai, kurā šīs vērtību ķēdes darbojas. Tehnoloģiju pārnese, visticamāk, notiks (vai sāksies) starp uzņēmumiem šādā ekosistēmā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Uzmanība, kas ceļvedī pievērsta divējāda lietojuma tehnoloģijām un sinerģijai starp drošības, aizsardzības un kosmosa nozari ir svarīga, lai sasniegtu ES mērķus šajās jomās. Vienlaikus divējāds lietojums un sinerģija nav nedz pašmērķi, nedz arī ar tiem pietiek. Ceļveža visaptverošais mērķis ir padarīt ES noturīgu un spējīgu sevi aizstāvēt arī pret plašiem (hibrīdveida un militāriem) uzbrukumiem. Tas nozīmē, ka ir arī jāpalielina ieguldījumi aizsardzībā un drošībā un jāiekļauj ceļvedī “tīras” aizsardzības tehnoloģijas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK aicina Eiropas Komisiju novērtēt kritiskās atkarības ekonomiskās un sociālās izmaksas un tehnoloģiskās suverenitātes trūkumu aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Ierosinātās pieejas centrālais elements būs Kritisko tehnoloģiju observatorija (KTO). Tā identificēs, uzraudzīs un novērtēs kritiski svarīgās tehnoloģijas, to iespējamo pielietojumu un attiecīgās vērtības un piegādes ķēdes, kā arī uzraudzīs tehnoloģiju nepilnības un stratēģiskās atkarības un neaizsargātības pamatcēloņus. EESK uzsver, ka šo uzdevumu izpildes nolūkā observatorijai būs vajadzīgi ievērojami resursi, jāiegūst spēcīga institucionālā pozīcija un jānodrošina skaidra pārvaldība. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK uzskata, ka ir svarīgi saprast, kā observatorija tiks izveidota un kā tā darbosies praksē. Lai veiktu savas funkcijas, minētajai observatorijai ir jānosaka mērķi, noteikumi un kritēriji tehnoloģiju novērtēšanai. Lai noteiktu kritiski svarīgās tehnoloģijas, tai būs jāizveido cieša saikne ar spēju un vajadzību konstatēšanas un plānošanas procesiem, un, lai saskaņotu spējas ar tehnoloģijām, tai būs jāizstrādā piemērota taksonomija, kas ideālā gadījumā būs piemērojama aizsardzības, drošības un kosmosa jomās. Šajā ziņā ir svarīgi, lai KTO cieši sadarbotos ar Eiropas Aizsardzības aģentūru un citām iestādēm. Visbeidzot, lai konstatētu kritiski svarīgās atkarības, KTO būs jāiegūst ļoti spēcīgas zināšanas un izpratne par pamatā esošajām vērtības un piegādes ķēdēm. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Plānā ir paredzēts reizi divos gados sniegt klasificētu ziņojumu dalībvalstīm. Tā kā tehnoloģiskā un rūpnieciskā vide strauji mainās, EESK pauž šaubas par ilgo laiku starp ziņojumiem. Observatorijas vāktā informācija būs ļoti sensitīva, jo kritiski svarīgo atkarību kartēšana ir līdzvērtīga ziņošanai par neaizsargātību; tāpēc šī informācija ir jāklasificē un pienācīgi jāpārvalda, un ir arī jānodrošina, ka observatorijas pieņemtās nostājas tiek ātri pielāgotas mainīgajai stratēģiskajai videi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ceļvedī paredzēts KTO ietvaros arī izveidot ekspertu grupu ar dalībvalstīm, lai veiktu informācijas apmaiņu klasificētā vidē. EESK stingri atbalsta arī spēcīgas un pastāvīgas saiknes izveidi ar Eiropas aizsardzības, drošības un kosmosa nozarēm, jo tām ir vislabākās zināšanas par piegādes ķēdēm un kritiski svarīgajām atkarībām. Ir jāatrod piemēroti mehānismi, kas ļautu uzticami veikt konfidenciālas informācijas apmaiņu ar nozares pārstāvjiem. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK uzskata, ka būtiski svarīga ir arī KTO rezultātu iekļaušana ceļvežos un to izteikšana pamatiniciatīvās. Pāreju starp dažādiem tehnoloģiju un rūpnieciskā cikla posmiem var sekmīgi pārvaldīt tikai tad, ja līdzatbildība un pienākumi katrā posmā ir skaidri. Tāpēc saskaņotība un sinerģija ir vajadzīga ne tikai horizontāli starp pētniecību, tehnoloģiju izstrādi un inovāciju civilajā un aizsardzības jomā, bet arī vertikāli starp pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas, kā arī ieviešanas programmām. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Lai stiprinātu kiberdrošību un kiberaizsardzību, Komisija ierosinās regulatīvu darbību attiecībā uz kibernoturību un lūgs Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt saskaņotus kiberdrošības un privātuma standartus. Kopā ar dalībvalstīm tā arī stiprinās gatavību plaša mēroga kiberincidentiem. EESK ir stingri pārliecināta, ka kiberdrošības spējas ir jāattīsta ne tikai aizsardzības, bet arī uzbrukuma aspektā. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK uzskata, ka ceļveža 2. izcēlumā (7. un 9. lpp.) izklāstītās ES programmas un instrumenti pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas atbalstam ir sarežģīti un vāji koordinēti, tāpēc pašu saņēmēju interesēs ir vajadzīga vienkāršošana un racionalizācija. Tiek ierosināts vienots kontaktpunkts MVU un jaunuzņēmumiem. Uzsākot izmēģinājuma posmu ar aizsardzības un drošības MVU, šāds tiešsaistes “ES MVU stūrītis” ļautu ievadīt iepriekš definētus datus un saņemt sākotnējo novērtējumu par vispiemērotāko(-ajām) programmu(-ām), kas var sniegt publisko atbalstu ES līmenī. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Ceļvedī ir pareizi norādīts, ka ES rīcībā ir ne tikai pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas programmas, bet arī citi politikas instrumenti, kas var palīdzēt samazināt stratēģisko atkarību drošības un aizsardzības nozarē. EESK uzskata, ka šādi instrumenti ir svarīgi, lai pārvarētu plaisu starp izstrādi un industrializāciju, t. i., pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas rezultātu ieviešanu tirgū. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Būtiska problēma ir arī nodrošināt, lai ES dalībvalstis veiktu iepirkumus no Eiropas piegādātājiem, ja kritiski svarīgā tehnoloģija ir izstrādāta un daļēji finansēta ar ES publiskajiem līdzekļiem. Tā kā ne ES, ne dalībvalstu līmenī nav konsekventas iepirkumu politikas, EESK pauž bažas, ka Eiropas tirgi to sadrumstalotības un globālā mērogā mazā lieluma dēļ var nebūt spējīgi ne sasniegt nepieciešamos apjomradītos ietaupījumus, lai samazinātu izmaksas, ne arī radīt pietiekamu aktivitāti, lai nodrošinātu jaunuzņēmumu turpmāko pastāvēšanu. Viss Eiropas tirgus kopumā potenciāli ir ļoti liels, taču izdevumi nav koordinēti (8). |
| --- | --- |

4.9.

Briselē, 2022. gada 14. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Mikroshēmu akts”, COM(2022) 45 final, 2022. gada 8. februāris.

1

(2)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par saskaņotiem noteikumiem par taisnīgu piekļuvi datiem un to lietošanu (Datu akts), COM(2022) 68 final, 2022. gada 23. februāris.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/452 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai (OV L 79 I, 21.3.2019., 1. lpp.).

3

(4)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu, COM(2021) 223 final, 2021. gada 5. maijs.

4

(5)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa kiberdrošību visā Savienībā un ar ko atceļ Direktīvu (ES) 2016/1148, 2020. gada 16. decembris, COM(2020) 823 final.

5

(6)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kritisko vienību noturību, COM(2020) 829 final, 2020. gada 16. decembris.

6

(7)  Eiropas Savienības Padome Briselē, 2022. gada 21. martā.

7

(8)  ASV aizsardzībai tērē 750 miljardus USD gadā; Ķīna tērē 200–300 miljardus USD (avotos dati ir ļoti atšķirīgi), savukārt NATO (Eiropas valstis, neskaitot Apvienoto Karalisti un Turciju, taču iekļaujot Norvēģiju) tērē 250,7 miljardus USD.

8

---

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/116

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vīnam, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lauksaimniecības produktiem un par lauksaimniecības produktu kvalitātes shēmām, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1308/2013, (ES) 2017/1001 un (ES) 2019/787 un atceļ Regulu (ES) Nr. 1151/2012”

(COM(2022) 134 final – 2022/0089 (COD))

(2022/C 443/17)

| Ziņotājs: | Decebal-Ștefăniță PADURE |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Decebal-Ștefăniță PADURE

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 7.4.2022.
  Padome, 12.4.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 30.6.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 203/0/1 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 7.4.2022.

Padome, 12.4.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

30.6.2022.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

203/0/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu iesniegt priekšlikumu jaunai regulai, kas stiprinātu pašreizējo ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (ĢIN) sistēmu lauksaimniecības produktiem, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un vīniem. ĢIN sniedz būtisku ieguldījumu lauku reģionu attīstībā un to kopienu, ainavu un kultūras mantojuma saglabāšanā, un tam nepieciešama pēc iespējas labāka un efektīvāka sistēma. Ar konkrētiem reģioniem, to zinātību, vietējiem apstākļiem un kultūru saistītais darbs tika veikts jau labu laiku pirms tam, kad tam tika izveidots ES juridiskais pamats. Šo sistēmu ir svarīgi saglabāt un garantēt tai pēc iespējas augstāka līmeņa aizsardzību. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK vēlas uzsvērt, ka ĢIN ir labi funkcionējoša sistēma, kas nesen (2021. gadā) jau ir pārskatīta, pieņemot pārskatīto Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju (TKO) (1). EESK aicina Eiropas Parlamentu un Padomi ņemt to vērā un rūpīgi izvērtēt un izstrādāt jebkādas jaunajā pārskatīšanā piedāvātas izmaiņas tā, lai nodrošinātu, ka tās patiešām stiprina sistēmu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK uzskata, ka ĢIN ir ļoti īpaša sistēma, kas ir daudz plašāka par intelektuālā īpašuma tiesībām, un to nevajadzētu pārvaldīt kā preču zīmi. Tādēļ EESK aicina ES iestādes pirms lēmuma pieņemšanas rūpīgi izvērtēt nepieciešamību AGRI ĢD veiktās ĢIN pārvaldības pienākumus deleģēt ārējai aģentūrai un šādas rīcības pievienoto vērtību. Tāpat būtu svarīgi novērtēt, vai izraudzītajai aģentūrai ir kompetence un vajadzīgās zināšanas deleģēto pienākumu prasmīgai pārvaldībai. AGRI ĢD arī turpmāk vajadzētu būt galvenajam dalībniekam, kura pārziņa ir ĢIN pārvaldība, savukārt GROW ĢD būtu jānodrošina minētās sistēmas atzīšana un aizsardzība starptautiskā līmenī, izmantojot tirdzniecības nolīgumus un izpratnes veicināšanu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzskata, ka jebkāda kompetenču deleģēšana precīzi un detalizēti jāapraksta regulas pamattekstā un būtu jāattiecina tikai uz administratīviem pienākumiem. Jebkādiem lēmumiem par ĢIN pieteikumiem, grozījumiem, anulēšanu vai iebildumiem pret tām būtu jāpaliek vienīgi AGRI ĢD pārziņā. Turklāt priekšlikumā būtu jāprecizē, ka ĢIN reģistrācijai un jebkurai citai procedūrai, kas saistīta ar ĢIN pārvaldību, arī turpmāk vajadzētu būt bez maksas neatkarīgi no tā, kura organizācija vada procesu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē iespēju iekļaut ilgtspējas saistības attiecībā uz ĢIN. Tomēr Komiteja mudina abus likumdevējus apspriesties ar ĢIN produktu ražotājiem, lai izvērtētu šo ilgtspējas saistību iekļaušanu tieši ĢIN specifikācijās vai pēc ad hoc principa. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata, ka ilgtspējas saistību atzīšanas kritērijs būtu jāiekļauj pašā regulā, nevis deleģētajos aktos, kas tiks pieņemti vēlāk, lai nodrošinātu tiesisko noteiktību ražotāju grupām, kuras gatavas uzņemties tādas saistības. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ļoti svarīga nozīme ir, cik vien tas iespējams, stiprināt un nodrošināt iespējas ražotāju grupām. Tādēļ EESK atzinīgi vērtē ieteikumu piešķirt šīm grupām pilnvaras attiecībā uz ĢIN izmantošanu sastāvdaļām un to aizsardzībai internetā. Tomēr šo pilnvaru īstenošanai ražotāju grupām būtu jānodrošina arī papildu līdzekļi ārpus kopējās lauksaimniecības politikas budžeta. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Attiecībā uz ražotāju grupu iekšējo pārvaldību un sastāvu EESK aicina abus likumdevējus apspriesties ar ĢIN produktu ražotāju organizācijām, lai novērtētu šo priekšlikuma aspektu. Komiteja arī aicina likumdevējus gādāt par to, lai mazie ĢIN produktu ražotāji nenonāktu mazāk labvēlīgā situācijā salīdzinājumā ar lielajiem ražotājiem šajās grupās. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ĢIN aizsardzība kopumā ir ārkārtīgi svarīga. Šajā ziņā ļoti svarīga ir arī aizsardzība pret atsaukšanos uz ĢIN, un EESK atbalsta jebkādus elementus, kas var pastiprināt šādu aizsardzību. Taču EESK pauž bažas, ka “atsaukšanās” detalizētas definīcijas iekļaušana regulā varētu būt kontrproduktīva, jo tā varētu neatbilst šai praksei, kas nepārtraukti attīstās. EESK iesaka svītrot definīciju un tā vietā balstīties uz Eiropas Savienības Tiesas judikatūru. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Lai nodrošinātu, ka patērētāji, kuri iegādājas ĢIN produktus, ir pilnībā informēti, EESK iesaka izmantot QR kodu, kas ietver saiti ar ĢIN saistīto informāciju uz eAmbrosia reģistru, ražotāja tīmekļa vietni un ražotāja sertifikātu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ĢIN panākumi ir lielā mērā atkarīgi no patērētāju informētības. EESK aicina nodrošināt spēcīgu ES politikas atbalstu ĢIN, lai popularizētu lauksaimniecības produktus un lai ĢIN ražotāji varētu izmantot Komisijas vai dalībvalstu sniegto tirgvedības atbalstu un speciālās zināšanas. Tāpat mēs uzskatām, ka dalībvalstīm iepirkuma procedūrā būtu jāveicina papildu punktu piešķiršana ĢIN sertificētiem produktiem. Turklāt EESK iesaka priekšlikumā paredzēt izpratnes veicināšanas kampaņas par ĢIN sistēmu, izplatot sabiedrībai svarīgus vēstījumus valsts un ES televīzijas kanālos. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Visbeidzot, EESK aicina likumdevējus iekļaut regulā pasākumus ĢIN sistēmas popularizēšanai ražotāju vidū un nodrošināt viņiem speciālās zināšanas un administratīvo atbalstu, kas vajadzīgs, lai reģistrētu savus produktus, kā arī jebkādu citu nepieciešamo palīdzību, it īpaši reģionos, kas ir nepietiekami pārstāvēti ĢIN shēmā. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Ievads

| 2.1. | Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes (ĢIN) ir instruments, kas ļauj identificēt produktus, kuru īpašības, atpazīstamība un citas būtiskas īpašības ir saistītas ar konkrēta reģiona cilvēku un dabas faktoriem. ES tiesību aktos ir oficiāli atzītas un nostiprinātas ĢIN vīnam (kopš 1970. gada), lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (kopš 1992. gada) (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šī ir patiešām veiksmīga ES politika, kas palielina ražotāju ieņēmumus, radot produktu pievienoto vērtību (vidēji ĢIN produkta cena ir 2,11 reizes augstāka nekā līdzīgam produktam bez ĢIN), un vienlaikus arī veicina attīstību reģionos un lauku kopienās, ar kurām produkti saistīti. ĢIN ir bijusi liela nozīme dažu īpašu lauksaimniecības metožu, augu šķirņu un senu dzīvnieku sugu saglabāšanā. Patlaban ĢIN produkti veido 7 % no ES kopējā lauksaimniecības pārtikas produktu pārdošanas apjoma un 15,5 % no ES eksporta kopapjoma (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ĢIN pēc to rakstura ir cieši saistītas ar konkrētiem reģioniem un to lauku kopienām. Patiecoties šai īpašajai saiknei un ĢIN saimnieciskajai pievienotajai vērtībai, ĢIN ne vien veicina šo reģionu un kopienu ekonomikas attīstību, bet arī palīdz saglabāt un nostiprināt to kultūras mantojumu un identitāti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ĢIN un attiecīgo reģionu nesaraujamā saikne ir arī lielisks instruments, kas palīdz novērst pārvietošanu un saglabāt darbvietas Eiropas lauku apvidos. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pateicoties ĢIN īpašajai pārvaldībai, ko īsteno attiecīgo reģionu ražotāju grupas, primārajiem ražotājiem tiek nodrošināta zināma kontrole pār produktu izplatīšanu, un ĢIN ir arī parādījušas, ka tās rada augšupēju vērtību, no kuras labumu gūst primārie ražotāji. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Šāda piesaiste reģionam, tā cilvēkiem un zemei ir ĢIN stūrakmens un atšķir tās no zīmoliem, kas ir piesaistīti uzņēmumiem. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ņemot vērā jaunas kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) izstrādi, kas beidzot tika pieņemta 2021. gadā, un, konkrētāk, TKO regulas pārskatīšanu, ĢIN sistēmā ir veiktas vairākas izmaiņas, lai atvieglotu ražotājiem administratīvo slogu un stiprinātu viņu kontroli pār pašu ražotajiem ĢIN produktiem, kā arī saglabātu šo produktu augsto kvalitāti. Nozare šīs izmaiņas vērtē ļoti pozitīvi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ņemot vērā stratēģiju “No lauka līdz galdam”, Komisija nolēma no jauna pārskatīt ĢIN sistēmu, lai uzlabotu sistēmu un palielinātu tās ieguldījumu ilgtspējas jomā. Eiropas Komisija 2022. gada 31. martā publicēja priekšlikumu regulai par Eiropas Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vīnam, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lauksaimniecības produktiem un par lauksaimniecības produktu kvalitātes shēmām, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1308/2013, (ES) 2017/1001 un (ES) 2019/787 un atceļ Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (4). Priekšlikumā paziņotie mērķi ir turpināt sistēmas racionalizēšanu, uzlabot ĢIN aizsardzību un kontroles, radīt iespējas ražotāju grupām un vairāk ņemt vērā ilgtspēju. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas izvirzītos mērķus un uzskata, ka tā ir precīzi noteikusi aspektus, kuros būtu jāveic izmaiņas, lai pilnveidotu šo labi funkcionējošo sistēmu, piemēram, atsevišķu procedūru vienkāršošana un saskaņošana, iespēja iekļaut brīvprātīgas ilgtspējas saistības ĢIN produktu ražošanā, iespeju radīšana ražotāju grupām, piešķirot tām papildu tiesības, ĢIN aizsardzības stiprināšana internetā un efektīvāka kontroļu veikšana. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lai gan ar šo priekšlikumu tiek atbalstīti noderīgi mērķi un tajā ir precīzi noteikti aspekti, kuros jāveic zināmas izmaiņas šo mērķu sasniegšanai, EESK pauž zināmas bažas par atsevišķām šajos aspektos ierosinātajām izmaiņām. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK arī vēlas uzsvērt, ka ĢIN sistēma jau labi darbojas un tajā jau ir veikti uzlabojumi 2021. gada TKO pārskatīšanas ietvaros. Tāpēc ir svarīgi, lai šī jaunā pārskatīšana būtu rūpīgi izstrādāta un stiprinātu sistēmu un nesenās pārskatīšanas rezultātu. EESK uzskata, ka ES iestādēm vajadzētu rīkoties uzmanīgi, lai nepieļautu pārsteidzīgu rīcību, kā rezultātā pārskatītā regula varētu nonākt pretrunā ar tās mērķiem, tādējādi vājinot šo sekmīgo politiku. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Lai nodrošinātu, ka pārskatītā regula patiešām stiprina ĢIN sistēmu, EESK uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi iesaistīt procesā pēc iespējas vairāk ĢIN produktu ražotāju un uzklausīt viņu īpašās zināšanas, vajadzības un vēlmes. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | ĢIN reģistrācijas procedūras vienkāršošanas mērķis ir palielināt šīs shēmas pievilcību ražotājiem, taču nedrīkst zaudēt patērētāju uzticēšanos sistēmai. ĢIN panākumi balstās uz patērētāju priekšstatu par to kvalitāti un autentiskumu. Vienkāršojot reģistrācijas procedūru, mēs nedrīkstam apdraudēt šos elementus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Priekšlikumā ir apvienotas visas lauksaimniecības produktu, vīnu un stipro alkoholisko dzērienu ĢIN reģistrācijas, grozīšanas, atsaukšanas un aizsardzības procedūras. Priekšlikumā apvienotas ĢIN lauksaimniecības produktu un alkoholisko dzērienu kontroles procedūras, bet vīnam saglabājas atsevišķi noteikumi. EESK atzinīgi vērtē šādu procedūru racionalizāciju, taču vēlas uzsvērt nepieciešamību neiet tālāk šajā virzienā, lai saglabātu katra sektora īpatnības. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK atzinīgi vērtē ieviesto iespēju izvēlēties starp iebildumu iesniegšanu vai tikai “iebildumu paziņojumu” trīs mēnešu laikā pēc tam, kad Komisija publicējusi produkta pieteikumu. “Iebildumu paziņojums” komentāra/piezīmes formā uz produkta pieteikuma nav iebildums pret tā reģistrāciju un, visticamāk, samazinās ar iebildumu pārvaldību saistīto administratīvo slogu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ĢIN ir unikāls intelektuālā īpašuma tiesību veids, kas būtiski atšķiras no preču zīmēm tā saiknes dēļ ar noteiktu reģionu, tā kultūru, lauku kopienām, ainavu un lauksaimniecības prakšu vēsturi. Ņemot vērā šo specifiku, mēs apšaubām Komisijas priekšlikumu nodot atsevišķus ĢIN pārvaldības elementus Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojam (EUIPO) vai kādai citai aģentūrai, kurai trūkst tehnisko zināšanu par lauksaimniecību un dziļas izpratnes par ĢIN būtību, jo tādas zināšanas un izpratne ir tikai AGRI ĢD. Tāpēc būtu nepieciešams pamatot jebkādu vajadzību deleģēt pienākumus, kā arī izraudzītās aģentūras spēju šos pienākumus izpildīt. Ņemot vērā ĢIN un lauksaimniecības nozīmīgo saikni un ar ĢIN pārvaldību saistītus jebkādus politiski sensitīvus aspektus, EESK uzskata, ka jebkāds lēmums par to reģistrācijas, iebildumu procedūru vai grozījumiem būtu jāpieņem tikai AGRI DĢ. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Priekšlikumā aprakstītā pienākumu deleģēšana EUIPO ir neskaidra. Ņemot vērā riskus, kas saistīti ar ĢIN pārvaldības pienākumu deleģēšanu struktūrai, kurai nav īpašu zināšanu par lauksaimniecību, EESK uzskata, ka jebkādam deleģējumam jābūt precīzi aprakstītam un ierobežotam, un iekļautam pašā regulā, nevis deleģētajos aktos. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EUIPO īstenotās ĢIN pārvaldības darbības rezultātu uzraudzība, kas aprakstīta priekšlikumā, šķiet, nav pietiekama, lai nodrošinātu ĢIN pienācīgu pārvaldību. Pienācīgas uzraudzības nodrošināšanai pašā priekšlikumā jānosaka precīzi novērtēšanas kritēriji. Tāpat EESK uzskata, ka Eiropas Parlamentam un Padomei būtu jābūt tiesībām nodot atpakaļ deleģēto pienākumu izpildi AGRI ĢD, ja uzraudzībā tiek atklātas nepilnības EUIPO īstenotajā pienākumu pārvaldībā. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ņemot vērā ĢIN nozīmi ES tirdzniecībā, GROW ĢD būtu jāiekļauj ES ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu atzīšana un aizsardzība visos tirdzniecības nolīgumos un tās jāpopularizē starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Priekšlikumā iestrādāta iespēja ĢIN produktu ražotāju grupām iekļaut ilgtspējas saistības ĢIN prasībās. Šajā sakarā EESK vēlas uzsvērt, ka ĢIN jau ietver ilgtspējas elementus, jo tās ir cieši saistītas ar reģionu, tā lauku kopienu un ainavu. Šajā ziņā EESK atzinīgi vērtē priekšlikumā ietverto vēlmi saglabāt brīvprātīgu papildu ilgtspējas saistību iekļaušanu ĢIN. Tomēr iespēja ražotājiem padarīt savus produktus ilgtspējīgākus noteikti ir laba iespēja palielināt ĢIN ieguldījumu ilgtspējā. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ilgtspēja balstās uz trim pīlāriem: vide, ekonomika un sociālā joma. Ir svarīgi nodrošināt, lai ĢIN ilgtspējas saistības atspoguļotu katru no šiem pīlāriem, jo ĢIN var palielināt ne tikai vides ilgtspēju, bet arī ekonomikas un sociālo ilgtspēju, pateicoties to radītajai nodarbinātībai un pievienotajai vērtībai lauku reģionos. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Priekšlikumā paredzēta ilgtspējas saistību iestrādāšana tieši ĢIN specifikācijās. Tas nozīmē, ka šo ilgtspējas saistību iekļaušana vai mainīšana būtu diezgan sarežģīta un laikietilpīga, jo, lai to paveiktu, būtu jārīkojas saskaņā ar ĢIN grozījumu procedūru. Tas nozīmētu arī to, ka visiem šādu ĢIN produktu ražotājiem būtu jāievēro minētās ilgtspējas saistības un tirgū nebūtu iespējas tos diferencēt atkarībā no viņu produktu ilgtspējas. Tirgus diferenciācija starp vienas un tās pašas ĢIN ražotājiem bieži vien kļūst par problēmu lielajām ĢIN. Tādēļ EESK uzskata, ka ES iestādēm būtu jākonsultējas ar ĢIN produktu ražotājiem, lai izvērtētu, vai ilgtspējas saistības vajadzētu iekļaut tieši ĢIN specifikācijā vai atbilstošāk būtu tās iekļaut ad hoc režīmā. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESK uzskata, ka iespēja vēlāk pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu pastāvošo ilgtspējas standartu atzīšanas kritērijus, padara ražotāju stāvokli nedrošu un tas varētu atturēt viņus no ĢIN ilgtspējas saistību uzņemšanās. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Nedrīkst vājināt, tieši pretēji – ir jāstiprina to ĢIN produktu ražotāju grupu loma, kuras pārvalda un izstrādā savas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ar mērķi aizsargāt produktus, to tēlu un patērētājus. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Valsts amatpersonu un patērētāju organizāciju iesaistīšanās ražotāju grupu iekšējā darbībā, kā paredzēts priekšlikumā, varētu vēl vairāk sarežģīt šo grupu darbu. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Ņemot vērā, ka ĢIN sistēmai būtu jāsaglabā tās lauksaimnieku aizsardzības funkcija, ražotāju grupu atzīšanai saskaņā ar priekšlikuma 33. panta 2. punktā noteikto būtu jābalstās tikai uz pārstāvēto ražotāju īpatsvaru, nevis uz ražotāju grupu izveidoto ĢIN daudzuma īpatsvaru. Ja tas netiks noteikts, ES iestādēm jāiekļauj priekšlikumā instrumenti, kas ļautu novērst gadījumus, kad kādas ĢIN lielu ražotāju minoritāte var bloķēt lēmumus, ko atbalsta tās pašas ĢIN ražotāju vairākums. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Nav īsti skaidrs, kāds pamatojums ir priekšlikumā paredzētajai divu dažādu veidu ražotāju grupu izveidei. EESK vēlas noskaidrot, vai tas vēl vairāk nesarežģīs ĢIN pārvaldību, nevis to uzlabos. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Priekšlikumā “ražotāju grupa” definēta kā “jebkura apvienība neatkarīgi no tās juridiskās formas, kuru galvenokārt veido viena un tā paša produkta ražotāji vai pārstrādātāji”. Šī definīcija neietver izejvielu ražotājus. Ņemot vērā izejvielu ražotāju nozīmīgo lomu attiecībā uz aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem (ACVN), varētu būt lietderīgi prasīt tos iekļaut ACVN “atzītu ražotāju grupās”. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu piešķirt ražotāju grupām zināmu kontroli pār ĢIN, kas lietots kā produkta sastāvdaļa, izmantošanu ēdiena nosaukumā un attiecīgā pārstrādātā produkta mārketinga nolūkiem. Tas palīdzētu stiprināta ražotāju grupu spēju kontrolēt sava produkta augstas kvalitātes tēlu. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | ĢIN to pievienotās vērtības dēļ ir īpaši pakļauti krāpnieciskām darbībām. EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi stiprināt to aizsardzību un uzlabot kontroles. Priekšlikumā iekļaut daži interesanti ar šo aspektu saistīti elementi, piemēram, uzlabota sadarbība un informācijas apmaiņa dalībvalstu starpā un ar Komisiju, kā arī dalībvalstu savstarpēja palīdzība, sertifikācijas mehānisma izveide ĢIN produktu ražotājiem un iespēja atsaukt vai nodot domēna nosaukumu. Dažiem citiem priekšlikumiem par ĢIN aizsardzību internetā, šķiet, trūkst vērienīguma vai šādas aizsardzības īstenošanai nepieciešamo instrumentu. EESK uzsver, ka ražotājiem būtu jāpiešķir tiesības aizstāvēt savus produktus, bet nekādā gadījumā nebūtu jāuzskata, ka tas ir viņu pienākums. Atbildība par ĢIN aizsardzību arī turpmāk būtu jāuzņemas Komisijai un dalībvalstīm, kurām būtu jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu šo aizsardzību. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | EESK uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi aizsargāt ĢIN pret krāpniecisku praksi saistībā ar atsaukšanos uz tām. Šāda aizsardzība jau bija iekļauta ĢIN sistēmu reglamentējošos tiesību aktos. Priekšlikums papildināts ar “atsaukšanās” definīciju. Komiteja uzskata, ka ļoti precīza atsaukšanās definīcija var vājināt aizsardzību pret šādu praksi, jo tā nepārtraukti mainās. EESK iesaka svītrot definīciju un tā vietā balstīties uz Eiropas Savienības Tiesas judikatūru. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Šobrīd ir vairāk nekā 3 300 reģistrētu ĢIN. Taču aptuveni 80 % šo ĢIN ir lokalizēti vien sešās ES dalībvalstīs (5). Tas skaidri parāda daudzu ES dalībvalstu nepietiekamu pārstāvību ĢIN sistēmā. Turklāt pastāv risks, ka šī plaisa vēl vairāk paplašināsies, jo dalībvalstis ar daudzām ĢIN gūst pieredzi to praktiskas un administratīvas pārvaldības jomā, kā rezultātā ieguvēji varētu būt jauni ražotāji, kuri cenšas reģistrēt savus produktus, turpretī ražotāji citās dalībvalstīs nejutīsies pietiekami sagatavoti, lai reģistrētu savus produktus. EESK pauž nožēlu par to, ka priekšlikumā nav paredzēti pasākumi, kas jaunpienācējiem atvieglotu un atbalstītu ĢIN reģistrāciju, kā arī informētu viņus par šo sistēmu. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Komisijas 2021. gadā publicētajā novērtējumā uzsvērts, ka atsevišķās valstīs patērētāji joprojām ir nepietiekami informēti par ĢIN (6). Šajā ziņā būtiska nozīme ir mārketinga un reklāmas kampaņām, par ko liecina ES ĢIN popularizēšanas kampaņu ietekme. EESK uzskata, ka sistēmas pārskatīšanā ir jāiekļauj instrumenti ĢIN popularizēšanai un informētības palielināšanai par tām. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Ar priekšlikumu tiek ieviesti sertifikāti ražotājiem, kuri izpilda ĢIN specifikācijas. EESK uzskata, ka šādi pietiekami rūpīgi izstrādāti sertifikāti, kas tiek labi pārvaldīti, varētu atvieglot tirdzniecību un nodrošināt augstu aizsardzības līmeni pret krāpšanu. Arī ĢIN produktu QR kods varētu nodrošināt tiešu piekļuvi šim sertifikātam. |
| --- | --- |

4.22.

5.   Nobeiguma piezīme

| 5.1. | ĢIN sistēma ir uzskatāma par ļoti veiksmīgu ES politiku, kas nodrošinājusi iespēju saglabāt unikālu zinātību un kultūras mantojumu, vienlaikus palielinot ražotāju ienākumus un atdzīvinot lauku apvidus. Saskaņā ar 2021. gadā publicēto Komisijas novērtējumu (7) šī politika ir samērā efektīva, bet ar jauno TKO regulu ieviestie grozījumi pastiprina politiku. Jaunajā pārskatītajā regulas tekstā, kas ietverts Komisijas priekšlikumā, ierosinātas papildu izmaiņas, kas varētu potenciāli palielināt politikas efektivitāti. Tomēr dažas ierosinātās izmaiņas būtu jāprecizē, bet citas, piemēram, EUIPO iesaiste, iespējams, sarežģīs procedūras vai vājinās ĢIN sistēmas unikālo raksturu, kas ir tās panākumu pamatā. AGRI ĢD arī turpmāk vajadzētu būt galvenajam ĢIN pārvaldības dalībniekam, savukārt GROW ĢD būtu jānodrošina minētās sistēmas atzīšana un aizsardzība starptautiskā līmenī, izmantojot tirdzniecības nolīgumus un izpratnes veicināšanu. |
| --- | --- |

5.1.

Briselē, 2022. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/2117 (2021. gada 2. decembris), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju, (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām, (ES) Nr. 251/2014 par aromatizētu vīna produktu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un (ES) Nr. 228/2013, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem (OV L 435, 6.12.2021., 262. lpp.).

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/food-safety-and-quality/certification/quality-labels/geographical-indications-register/

2

(3)  https://op.europa.eu/lv/publication-detail/-/publication/c1d86ba1-7b09-11eb-9ac9-01aa75ed71a1

3

(4)  COM(2022) 134 final.

4

(5)  https://op.europa.eu/lv/publication-detail/-/publication/c1d86ba1-7b09-11eb-9ac9-01aa75ed71a1/language-lv

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=SWD:2021:427:FIN

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=SWD:2021:427:FIN

7

---

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/123 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/123

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ilgtspējīgiem produktiem jākļūst par normu””

(COM(2022) 140 final)

un “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru ekodizaina prasību noteikšanai ilgtspējīgiem produktiem un atceļ Direktīvu 2009/125/EK”

(COM(2022) 142 final – 2022/0095 (COD))

(2022/C 443/18)

| Ziņotājs: | Thomas WAGNSONNER |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Thomas WAGNSONNER

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 16.5.2022.
  Eiropas Parlaments, 2.5.2022.
  Padome, 10.6.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 30.6.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 205/1/4 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 16.5.2022.

Eiropas Parlaments, 2.5.2022.

Padome, 10.6.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

30.6.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

205/1/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē priekšlikumus, kas izvirzīti saistībā ar aprites ekonomikas rīcības plānu, un šajā atzinumā īpaši atbalsta virzību uz produktu ilgtspējas uzlabošanu. Turklāt Komiteja uzskata, ka ir nepieciešama arī saskaņota juridiskā pieeja. Vienlaikus Komiteja norāda uz to, ka lielā deleģēto tiesību aktu skaita dēļ priekšlikums jaunajai ekodizaina regulai joprojām ir diezgan neskaidrs. Turklāt, ņemot vērā vajadzību samazināt resursu patēriņu un aizsargāt klimatu, EESK ierosina ātrāku un vērienīgāku īstenošanu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK īpaši norāda, ka šī virzība uz aprites ekonomiku var izdoties tikai tad, ja pienācīgi iesaistīsies un būs informēti visi ekonomikas dalībnieki – ražotāji, patērētāji, darba ņēmēji – un iestādes. Šajā ziņā sekmīgai īstenošanai noteikti ir vajadzīgi atbilstīgi skaidri, piemēroti un saskaņoti noteikumi, lai ilgtspējīgiem produktiem nodrošinātu godīgas konkurences iespējas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komiteja atzinīgi vērtē tādus jaunos regulas elementus kā piemērošanas jomas paplašināšana, jaunās ekodizaina prasības (ilgizturība, remontējamība, reciklēšana, vidiskā integritāte, CO2 emisijas utt.), kā arī informācijas sniegšanas pienākumi, ko īsteno ar digitālo produkta pasi un marķējumiem, turklāt uzsver pareizas un mērķtiecīgas informācijas nozīmi jo īpaši patērētājiem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atbalsta aizliegumu iznīcināt nepārdotās preces, tostarp jaunas, atpakaļ nodotas vai remontējamas preces. Komiteja arī atzinīgi vērtē to, ka saistībā ar aprites ekonomikas tiesību aktu kopumu regula tiecas novērst pašreizējās nepilnības, piemēram, “zaļmaldināšanu” un novecošanos. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ekodizaina forums ir ieviešanas atbalsta struktūra ar daudziem uzdevumiem. Saistībā ar to būtu jārada iespēja visām ieinteresētajām personām, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un sociālajiem partneriem ar idejām un ierosinājumiem piedalīties procesa pilnveidošanā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK apzinās problēmas, ar kurām saskaras ražotāji un uzņēmumi, it īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), un norāda, ka ir noteikti jānovērš nevajadzīgs administratīvais slogs. Komiteja arī saskata iespēju ar ilgtspējīgiem produktu standartiem panākt jaunu Eiropas ražošanas līmeni “Ražots Eiropā”. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Atbilstības deklarācijas un pašregulācijas instrumenti rada plašas iespējas darījumdarbībai. Efektīva un dalībvalstu starpā saskaņota kontrole un laba informācija patērētājiem stiprinās uzticēšanos, kas palīdzēs sekmīgi īstenot pāreju no lineāras uz apritīgu ekonomiku. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Diemžēl EESK ir jāpieņem zināšanai, ka regulā nav ietverta sociālā dimensija. Norāde uz Komisijas priekšlikumu direktīvai par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju nešķiet pietiekama. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Atzinuma konteksts

| 2.1. | Lineārā ekonomikas sistēma pārmērīgi tērē pasaules resursus. Laikposmā starp ANO klimata konferencēm Parīzē un Glāzgovā ir patērēts vairāk nekā pusmiljards tonnu jaunu resursu. 2022. gada ziņojumā par apritīguma nepietiekamību (1) ir secināts, ka visā pasaulē tikai 8,6 % no visa patērētā apjoma tiek reciklēti, proti, tas nozīmē vairāk nekā 90 % nepietiekama apritīguma. Aprites ekonomika var efektīvi palīdzēt samazināt resursu patēriņu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Eiropā ir ticis atzīts, ka resursi ir jātaupa. Eiropas Komisija ir ierosinājusi zaļo kursu – ES izaugsmes stratēģiju, kuras mērķis ir taisnīga un pārticīga sabiedrība un mūsdienīga, resursefektīva un konkurētspējīga ekonomika. Nepieciešamību rīkoties pastiprina piegādes ķēdes problēmas, ko izraisīja pandēmija un Krievijas iebrukums Ukrainā. Uzņēmēji un patērētāji izjūt nepietiekamību un cenu pieaugumu daudzās jomās. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Konkrēti, 2022. gada martā Eiropas Komisija saistībā ar aprites ekonomikas rīcības plānu iesniedza šādas iniciatīvas:






  — | Komisijas paziņojums “Ilgtspējīgiem produktiem jākļūst par normu” |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

Komisijas paziņojums “Ilgtspējīgiem produktiem jākļūst par normu”

| — | Priekšlikums regulai par ekodizaina prasībām ilgtspējīgiem produktiem |
| --- | --- |

—

Priekšlikums regulai par ekodizaina prasībām ilgtspējīgiem produktiem

| — | Ekodizaina un energomarķējuma darba plāns 2022.–2024. gadam |
| --- | --- |

—

Ekodizaina un energomarķējuma darba plāns 2022.–2024. gadam

| — | ES Tekstilizstrādājumu ilgtspējas un apritīguma stratēģija |
| --- | --- |

—

ES Tekstilizstrādājumu ilgtspējas un apritīguma stratēģija

| — | Priekšlikums par Būvizstrādājumu regulas pārskatīšanu |
| --- | --- |

—

Priekšlikums par Būvizstrādājumu regulas pārskatīšanu

| — | Priekšlikums par patērētāju iesaistīšanu zaļajā pārveidē |
| --- | --- |

—

Priekšlikums par patērētāju iesaistīšanu zaļajā pārveidē

| 2.4. | Šajā atzinumā izskatīts paziņojums “Ilgtspējīgiem produktiem jākļūst par normu” (COM(2022) 140 final) un priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru ekodizaina prasību noteikšanai ilgtspējīgiem produktiem un atceļ Direktīvu 2009/125/EK (COM(2022) 142 final – 2022/0095 (COD)). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Paziņojumā uzsvērta nepieciešamība pārdomāt dominējošo lineāro ekonomikas modeli un veikt pasākumus, lai virzītos uz aprites ekonomiku. Eiropas mērogā saskaņota pieeja stiprinās konkurētspēju, radīs darbvietas un patērētājiem būs iespējams piedāvāt ilgtspējīgus produktus. Tādēļ produktu ražošanai ir vajadzīga jauna pieeja, kas būtu plašāka nekā pašreizējās minimālās prasības (REACH, energomarķējums, iepakojums utt.). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Jaunās Ekodizaina regulas piemērošanas joma tiks ievērojami paplašināta, un ar nozaru iniciatīvām attiecībā uz tekstilizstrādājumiem, būvizstrādājumiem utt. tā veicinās resursu saudzēšanu un energoefektivitāti. It īpaši saistībā ar jauno saturu attiecībā uz produkta kalpošanas laika pagarināšanu (ilgizturība, remontējamība, labāka reciklēšana utt.) un labāku informāciju par produktu, izmantojot digitālo produktu pasi, uzņēmumiem būs pārredzami jāatspoguļo savu produktu kvalitāte un ietekme aprites ciklā. Patērētājiem būs iespēja salīdzināt un tādējādi novērtēt produktus, kas atbilst Eiropas ilgtspējas prasībām. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ekodizaina regulas prasības produktiem paredzēts papildināt ar citiem papildu pasākumiem. Patērētāju attieksmi un uzticēšanos stiprinās obligātā informācija par produkta priekšrocībām un vidiskajiemn ieguvumiem, kā arī informācija par remontu, ilgizturību un “zaļmaldināšanas” aizliegumu. Iestāžu veiktās produktu pārbaudes un pārredzama produktu kritēriju ievērošanas uzraudzība nodrošina iespēju izvēlēties augstas kvalitātes produktus un tādējādi garantē ekonomikas dalībniekiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK kopumā atbalsta aprites ekonomikas mērķus un ilgtspējīgu produktu iniciatīvu, jo šajā ziņā ilgtspēja nozīmē apvienot vidiskos, ekonomiskos un sociālos aspektus. Tas nozīmē, ka visiem ekonomikas dalībniekiem būs jāizpilda jaunās noteiktās prasības. Uzņēmumiem ir pienākums ražošanu un produktu dizainu pielāgot ilgtspējai un sniegt par to informāciju. Patērētājiem tas ir jāizprot un, pamatojoties uz informāciju, jāpieņem “pareizais” lēmums. Turklāt izpratnes veidošanas nolūkā ir vajadzīgas atbilstošas informācijas kampaņas. Ir vajadzīga efektīva kontrole, lai nodrošinātu, ka mērķrādītāji tiek sasniegti un netiek pazemināti, jo tas kaitētu Eiropai kā darījumdarbības vietai un veicinātu “zaļo skepsi”. Mērķis drīzāk ir labas darbvietas, piemērotāka attīstība, visaptverošs redzējums un informēti patērētāji un klienti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Šī regula un aprites ekonomika nosaka jaunus standartus. Lai šie noteikumi tiktu pieņemti, iedzīvināti un veicinātu virzību uz ekonomikas aprites procesu, uzdevums ir apņēmīgi un proaktīvi iesaistīt ekonomikas dalībniekus – patērētājus, ražotājus, uzņēmējus, arodbiedrības, pētniecības institūcijas. Šajā procesā būs lietderīgi izplatīt attiecīgu informāciju par iespējām un mērķiem un savlaicīgi iesaistīt ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK atbalsta regulas un deleģēto aktu saskaņoto pieeju, kuras mērķis ir novērst sadrumstalotību un varēt ņemt vērā produktu specifiku, patērētājiem pieejamu cenu un konkurenci. Ilgtspējīgi produkti ir iespēja, ko Eiropa sniedz uzņēmumiem, inovācijai un darbvietu izveidei, un tiks ņemta vērā patērētāju vēlme pēc vidiskās ietekmes un ilgizturības. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komiteja atzinīgi vērtē piemērošanas jomas paplašināšanu, iekļaujot vairāk produktu un augstākas prasības. EESK konstatē, ka ražošanas uzņēmumus sagaida jauni uzdevumi, piemēram, digitālā produkta pase, noteikumi attiecībā uz nepārdotajām precēm un noteikumi attiecībā uz konkrētiem produktiem, taču tas ir nepieciešams, lai izveidotu aprites ekonomiku. Tajā pašā laikā tā izveidos jaunu standartu “Ražots Eiropā”, un ekonomikai tiks radītas iespējas dizaina, preču iznīcināšanas un remonta jomā. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK norāda, ka ir jānodrošina visu attiecīgo tiesību jomu saskaņotība. Šā rīcības plāna ietvaros tas ietver saskaņotību laika un satura aspektā, lai sadrumstalotas tiesību normas un atšķirīga rīcība dalībvalstīs nemazinātu efektivitāti. Tomēr ne mazāk svarīgi ir nodrošināt saskaņotību ar citām svarīgām atbalstošām tiesību jomām, tādām kā direktīva par uzņēmumu pienācīgu rūpību, ar kuru nesen iepazīstināja Eiropas Komisija, aprites procesa nodrošināšanai svarīgi atkritumu apsaimniekošanas noteikumi, kā arī eksporta pasākumi, Tirgus uzraudzības regula utt. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK atzīst nepieciešamību pieņemt deleģētos aktus, un, tā kā joprojām ir daudz neskaidrību, arī Eiropas Komisijai vajadzētu izstrādāt precīzāku darba plānu. Tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu, ka uz daudziem produktiem attiecas deleģētie akti; vienlaikus jau agrīnā posmā jāiesaista pilsoniskās sabiedrības organizācijas un arodbiedrības. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK konstatē, ka Ekodizaina regula ir ļoti sarežģīts tiesību akts, kas mainīs ekonomikas modeli. Komiteja uzskata, ka šā dokumenta saturs ir jāīsteno ne tikai ātri, bet arī labi. Tāpēc deleģēto aktu īstenošanai ir nepieciešami atbilstīgi personāla resursi. Tā kā arī patērētājiem, uzņēmumiem, remontētājiem un kontroles iestādēm būs jāpilda jaunas prasības, Komiteja uzskata, ka informācijas procesā attiecīgi ir jāiesaista visi ekonomikas dalībnieki. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Publiskajām iestādēm publisko iepirkumu procesā jābūt zaļā iepirkuma priekšgalā. Tomēr efektīvāku iedarbību varētu panākt arī, valsts atbalsta pamatnostādnēs attiecībā uz dotācijām vai subsīdijām, piemēram, dažādās ES investīciju programmās uzņēmumiem vai trešajām personām, nosakot zaļo iepirkumu par obligātu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK norāda, ka ekodizaina prasībām jābūt patērētājiem izdevīgām un ka izdevīgumam jābūt skaidram un viegli redzamam. Jaunās ekodizaina regulas plašākās prasības var palielināt produktu iegādes izmaksas, bet to kompensēs izmaksu ietaupījumi, ko rada labāka veiktspēja, ilgizturība, modernizējamība un remontējamība, kā arī lielāka vērtība darbmūža beigās. Izmantojot energoefektīvākas ierīces, var ietaupīt enerģiju un naudu. Turklāt ilgizturīgi izstrādājumi ir ekonomiskāki. Ar jauno direktīvas priekšlikumu patērētāji varētu ietaupīt vidēji 285 EUR (2) gadā. Regulā ir uzsvērta ekonomiskā pieejamība, turklāt attiecībā uz šo noteikumu būtu jāņem vērā dažādi mājsaimniecību budžeti, lai ekodizains nekļūtu ekskluzīvs. Tāpēc vēl jo svarīgāk ir sniegt finansiāla atbalsta iespēju patērētājiem ilgtspējīgu produktu pirmās iegādes reizē un remonta gadījumā. |
| --- | --- |

3.9.

3.10.   Vides aspekti

| 3.10.1. | Ekodizains ir aicinājums uz apritīgu domāšanu, ko EESK īpaši uzsver attiecībā uz šādiem elementiem:






  — | Likumdošana un kontroles pasākumi: prasību vājināšanās vai izņēmumi deleģētajos tiesību aktos, vai brīvprātīga pienākumu izpilde, kā arī apiešanas iespējas un kontroles nepilnības būtu pretrunā ar mērķrādītājiem. Ekodizaina, veiktspējas un informācijas prasībām, tostarp produktu rādītājiem, jābūt stingrām un konsekventām. |
| --- | --- | --- |

3.10.1.

—

Likumdošana un kontroles pasākumi: prasību vājināšanās vai izņēmumi deleģētajos tiesību aktos, vai brīvprātīga pienākumu izpilde, kā arī apiešanas iespējas un kontroles nepilnības būtu pretrunā ar mērķrādītājiem. Ekodizaina, veiktspējas un informācijas prasībām, tostarp produktu rādītājiem, jābūt stingrām un konsekventām.

| — | Uzņēmumi, kuriem jau projektēšanas posmā būtu jādomā par vidisko ietekmi visā aprites ciklā, par produkta ilgu lietošanu, vienkāršu apkopi un remontu vai par to, kādu papildu produktu no tā varētu iegūt. Atkal jāapsver arī produktu standartizācijas iespēja. Šajā ziņā piemēri ir atšķirīgie riepu vai uzlādes kabeļu lielumi. |
| --- | --- |

—

Uzņēmumi, kuriem jau projektēšanas posmā būtu jādomā par vidisko ietekmi visā aprites ciklā, par produkta ilgu lietošanu, vienkāršu apkopi un remontu vai par to, kādu papildu produktu no tā varētu iegūt. Atkal jāapsver arī produktu standartizācijas iespēja. Šajā ziņā piemēri ir atšķirīgie riepu vai uzlādes kabeļu lielumi.

| — | Patērētāji, kam, pieņemot lēmumu par pirkumu, jāsaņem būtiska informācija par vidisko ietekmi, darbmūžu, remontu, turpmāko izmantošanu un iznīcināšanu. |
| --- | --- |

—

Patērētāji, kam, pieņemot lēmumu par pirkumu, jāsaņem būtiska informācija par vidisko ietekmi, darbmūžu, remontu, turpmāko izmantošanu un iznīcināšanu.

| 3.10.2. | Reciklēšana ir nākamais regulā paredzētais resursu taupīšanas elements pēc ilgstošaslietošanas un atkalizmantošanas. Tās mērķis ir palielināt reciklēto materiālu saturu produktos, produktu reciklējamību un reciklēšanas un remonta nozares vērtību. EESK atbalsta šo izvirzīto mērķi, tomēr norāda, ka vēl ir jāpārvar daži tehniski, juridiski un konceptuāli šķēršļi.
  Domāšana, kas vērsta uz materiālu apriti, apliecina, ka ārkārtīgi ir nepieciešamas pārmaiņas. Kā piemēru var minēt to, ka augstākiem reciklēšanas rādītājiem ir jāatbilst minimālajām reciklētā materiāla izmantošanas kvotām vai teorētiskajai produktu reciklējamībai (3) jāatbilst tehniskajai reciklēšanas iespējai un reciklēšanas pasākumu praktiskajai īstenošanai, vai, piemēram, plastmasas nozarē daudziem priekšmetiem ir jāmaina dizains un ražošana, ka otrreizējās izejvielas nav pielīdzinātas primārajām izejvielām (4).
  Reciklēšana ir arī iespēja Eiropai: piemēram, augstas kvalitātes metālu izrakteņi tiek importēti kā izejvielas vai produkti un pēc lietošanas iznīcināti gandrīz “bez maksas” vai nosūtīti pa pasauli; tas it īpaši attiecas uz automobiļiem un elektroniskajiem lūžņiem. Tie ir jāuzskata par otrreizējām izejvielām, un pret tiem tā arī jāattiecas. Demontāža, apstrāde, reciklēšana ne tikai labvēlīgi ietekmē klimatu, bet arī rada lielu pievienoto vērtību un darbvietas (5). Visā šajā procesā ir ļoti svarīgi arī sekot līdzi ekonomiskajam, ekoloģiskajam un sociālajam līdzsvaram. |
| --- | --- |

3.10.2.

Domāšana, kas vērsta uz materiālu apriti, apliecina, ka ārkārtīgi ir nepieciešamas pārmaiņas. Kā piemēru var minēt to, ka augstākiem reciklēšanas rādītājiem ir jāatbilst minimālajām reciklētā materiāla izmantošanas kvotām vai teorētiskajai produktu reciklējamībai (3) jāatbilst tehniskajai reciklēšanas iespējai un reciklēšanas pasākumu praktiskajai īstenošanai, vai, piemēram, plastmasas nozarē daudziem priekšmetiem ir jāmaina dizains un ražošana, ka otrreizējās izejvielas nav pielīdzinātas primārajām izejvielām (4).

Reciklēšana ir arī iespēja Eiropai: piemēram, augstas kvalitātes metālu izrakteņi tiek importēti kā izejvielas vai produkti un pēc lietošanas iznīcināti gandrīz “bez maksas” vai nosūtīti pa pasauli; tas it īpaši attiecas uz automobiļiem un elektroniskajiem lūžņiem. Tie ir jāuzskata par otrreizējām izejvielām, un pret tiem tā arī jāattiecas. Demontāža, apstrāde, reciklēšana ne tikai labvēlīgi ietekmē klimatu, bet arī rada lielu pievienoto vērtību un darbvietas (5). Visā šajā procesā ir ļoti svarīgi arī sekot līdzi ekonomiskajam, ekoloģiskajam un sociālajam līdzsvaram.

| 3.10.3. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu ieviest pasākumus saistībā ar nepārdotām precēm, un tie varētu būt vērienīgāki. No sabiedrības viedokļa nav vēlams iznīcināt neskartus produktus, tostarp jaunus, atpakaļ nodotus vai remontējamus produktus, jo tā ir resursu izšķērdēšana. EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikums vispirms uzņēmumiem prasīt tikai iesniegt dokumentāciju un no šā pienākuma atbrīvot MVU nav pietiekami tālredzīgs. Pati iespēja panākt stingrākus pasākumus ar deleģēto tiesību aktu palīdzību rada šaubas par efektīvu mērķa sasniegšanu. EESK atbalsta nepārdoto produktu iznīcināšanas aizliegumu, ciktāl tie nav bīstami. Turklāt uzņēmumi un mazumtirdzniecības platformas jāaicina izstrādāt tādu darījumdarbības praksi, kas ievērojami samazinās atgriezto produktu un nepārdoto krājumu skaitu. Patērētāji būtu jāinformē arī par atpakaļ nodoto preču ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

3.10.3.

3.11.   Ekonomiskie aspekti

| 3.11.1. | EESK norāda, ka no MVU skatpunkta regulas priekšlikums principā ir vērtējams atzinīgi, taču daži aspekti raisa skepsi. MVU rīcībā ir tikai konkrēti (cilvēku) resursi. It īpaši regulā minētie atbalsta pasākumi būtu jāpiemēro atbilstīgi MVU vajadzībām un prasībām. Turklāt MVU ir grūtības piekļūt nepieciešamajam publiskajam iepirkumam. Tāpēc ir jāmeklē risinājumi, lai tie varētu piedalīties attiecīgajās procedūrās. Visbeidzot no MVU skatpunkta ir vajadzīga ilgtspējīgu produktu regulas un konkrētiem produktiem paredzētā regulējuma savstarpēja papildināmība. Tādējādi jānovērš izmaksu dublēšanās un birokrātija. |
| --- | --- |

3.11.1.

| 3.11.2. | Remonta nozares dalībnieki ir izšķiroši svarīgs elements ilgā izstrādājuma darbmūžā. Tāpēc būtu jāatvieglo remonta pakalpojumu sniedzēju, sociālekonomisko atkalizmantošanas uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības/vietējo remonta iniciatīvu iekļaušana šajā aprites modelī. Piemēram, Vācijā un Austrijā lietderīgi ir izrādījies attiecībā uz remonta iniciatīvām noslēgt remonta apdrošināšanu, kas tās vienlaikus padara leģitīmas remonta veikšanai. |
| --- | --- |

3.11.2.

| 3.12. | Jauni apritīgas darījumdarbības modeļi (6) paziņojumā ir minēti kā svarīgs instruments. Tiem jābūt uzņēmumiem un patērētājiem pievilcīgiem, īpaši piemērotiem un rosinošiem, kā arī jānodrošina pienācīgi darba apstākļi. Praksē jau pastāv šādi modeļi, piemēram, dalīšanās ekonomika, produkts kā pakalpojums, maksa par katru lietojumu utt. EESK ierosina pielāgot paraugprakses esošās platformas pašreizējiem aprites ekonomikas izaicinājumiem un ieviest stimulus lietošanai. Šobrīd tādi piemēri ir būvniecības karuselis – nojaukšanas vai pārbūves materiāli tiek piedāvāti jauniem lietotājiem – vai remontdarbu tīkli, kas savieno patērētājus ar remontētājiem. Tomēr daudzas datubāzes nav pievilcīgas pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESK norāda, ka jāpalielina patērētāju informētība par ilgtspējīgu rīcību un jāveicina produktu izmantošana līdz to aprites cikla beigām. Zinātniskie pētījumi (7) liecina, ka funkcionētspējīgus, bet vairs neizmantotus produktus (piemēram, klēpjdatorus, mobilos tālruņus, tosterus utt.) mājsaimniecībās glabā līdz sešiem gadiem. Tāpēc ir patērētājiem vajadzīgi attiecīgi stimuli, lai patērētāji preces, kuras vairs netiek izmantotas, paturētu lietošanas ciklā. |
| --- | --- |

3.13.

3.14.   Sociālie aspekti

| 3.14.1. | Diemžēl EESK ir jāpieņem zināšanai, ka regulā nav ietverta sociālā dimensija. Norāde uz Komisijas priekšlikumu direktīvai par uzņēmumu pienācīgu rūpību (8) nešķiet pietiekama, jo minētajā direktīvā priekšplānā viennozīmīgi ir izvirzīta uz procesu vērsta pieeja attiecībā uz globālajām vērtības ķēdēm, bet ar produktiem saistītos sociālos jautājumus nebūtu iespējams pietiekami aptvert. EESK uzsvērti norāda, ka no ilgtspējas viedokļa visas trīs dimensijas, proti, ekonomiskā, sociālā un vidiskā ilgtspēja, vienmēr ir jāaplūko kopā, un tāpēc ierosina Komisijai vēlreiz pārskatīt regulu attiecībā uz to, vai ir lietderīgi iekļaut īpašus ar produktu saistītus sociālos aspektus. |
| --- | --- |

3.14.1.

| 3.14.2. | EESK norāda, ka zaļās darbvietas ne vienmēr automātiski ir ilgtspējīgas darbvietas, ja tiek neņemti vērā visi ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM). It īpaši konkurences apsvērumu dēļ jānodrošina darba standartu ievērošana. |
| --- | --- |

3.14.2.

| 3.14.3. | Eiropas sociālo partneru projektā (9) ir norādīta aprites ekonomikas ietekme uz nodarbinātību un darba apstākļiem. Pāreja uz aprites ekonomiku līdz 2030. gadam varētu radīt no 250 000 līdz 700 000 darbvietu. Ietekme uz katru nozari un reģionu ir ļoti atšķirīga. Atkritumu apsaimniekošanas un remonta nozares gūs lielāku labumu, nekā vidēji, savukārt kalnrūpniecības un ķīmiskās rūpniecības nozares tiks ietekmētas negatīvi. Būs vajadzīgs arī labi izglītots darbaspēks (piemēram, atkritumu apsaimniekošanā). Kopumā ir svarīgi nodrošināt piemērotu darbvietu pieejamību un pienācīgu atalgojumu. EESK pauž nožēlu, ka Komisija šobrīd neparedz nekādu sociālo dialogu, lai ņemtu vērā sekas, ko darba ņēmējiem radīs pāreja uz aprites ekonomiku. |
| --- | --- |

3.14.3.

4.   Īpašas piezīmes

4.1.   Informācija digitālajā produkta pasē, marķējumā un ekomarķējumā

| 4.1.1. | EESK atzinīgi vērtē piekļuvi visaptverošai informācijai par produktu digitālajā produkta pasē (DPP). Informācijai vajadzētu būt mērķtiecīgai un lietotājdraudzīgai visiem piegādes ķēdes dalībniekiem. Saturam jābūt tādam, lai patērētāji var pieņemt uz apritīgumu orientētus lēmumus par pirkumu, atkalizmantošanu, remontu un iznīcināšanu. Tas ietver produkta CO2 saturu, retzemju metālu īpatsvaru, bīstamās sastāvdaļas, nereciklējamus materiālus, remontējamo daļu sarakstu, kā arī to pieejamību vai, programmatūras gadījumā, saderību un izmaksas. Atzinīgi vērtējama ir iespēja DPP iekļaut informāciju par citiem ilgtspējas aspektiem (10). Komiteja ierosina DPP papildināt ar remonta indeksu, kurā būtu informācija par remontējamību, it īpaši par svarīgām dilstošām daļām, rezerves daļu cenu un pieejamību laika gaitā, kā arī informāciju par darba apstākļiem, kuros produkti tika ražoti. Patērētājiem būtu jādara pieejama būtiskā informācija arī fiziskā veidā, piemēram, garantija un produkta CO2 saturs. |
| --- | --- |

4.1.1.

DPP nevajadzētu būt instrumentam, kas uzņēmumiem piesaista papildu resursus (datu vākšanu), bet gan integrē pašreizējās sistēmas. Taču prasība sniegt aizvien pārredzamākus, bet vienlaikus sensitīvus datus var arī radīt nepieciešamību pārskatīt lēmuma par rūpnieciskā īpašuma tiesībām saskaņotību.

4.1.2.   Marķējumi

Ar produktu saistītā informācija, kas vēl jānosaka deleģētajos tiesību aktos, ir jānodod patērētājiem, izmantojot marķējumus. EESK uzsver, ka klientiem jāsaņem pareiza, uzskatāma un skaidra informācija, turklāt būtiski ir informēt par ietekmi uz klimatu, saturu un sastāvu, atbilstību darba ņēmēju standartiem, ilgizturību un remontējamību.

4.1.3.   Ekomarķējums

Daudzi produkti un pakalpojumi ir sertificēti ar Eiropas ekomarķējumu, pamatojoties uz ekspertīzes atzinumu. Ekomarķējuma mērķis ir atvieglot patērētājiem ekoloģiskuma, ilgizturības un kvalitātes atpazīšanu, kā arī iespēju salīdzināt ar citiem produktiem un pakalpojumiem. Tomēr ekomarķējuma prasības var tikai papildināt, nevis aizstāt produktiem piemērojamos noteikumus, pamatojoties uz Ekodizaina regulu, un iestāžu veiktajai kontrolei saskaņā ar Ekodizaina regulu jāaptver arī informācija par ekomarķējumu.

4.2.   Tiešsaistes tirdzniecības vietas

Vienlīdzīgi konkurences apstākļi visiem ekonomikas dalībniekiem ir svarīgi, tāpēc atbildības noteikumi būtu jāpiemēro tiešsaistes tirgum it īpaši tad, ja neviens cits piegādes ķēdes dalībnieks neveic pasākumus pret neatbilstīgu produktu (11).

| 4.3. | Tirgus uzraudzība – kontrole, aizliegumi, naudas sodi – ir deleģēta dalībvalstīm, un informācija par pārkāpumiem tiek sniegta tirgus uzraudzības informācijas un saziņas sistēmā (ICSMS) – Eiropas uzraudzības informācijas un saziņas sistēmā par produktiem, kas atzīti par neatbilstīgiem vai bīstamiem. Priekšlikums paplašināt un uzlabot tirgus uzraudzību ir atbalstāms, jo no 10 % līdz 25 % pārbaudīto izstrādājumu neatbilst Ekodizaina direktīvai (12). Lai dalībvalstis varētu veikt savus uzdevumus, tirgus uzraudzībai ir vajadzīgi atbilstoši resursi. It īpaši attiecībā uz pārkāpumiem būtu jānodrošina, ka tirgus uzraudzības iestādes pienācīgi pārbauda produktu neatbilstības gadījumus. Diemžēl aizvien biežāk ir sastopami negatīvi piemēri, kā apiet atbilstības novērtēšanu, piemēram, nesenais gadījums ar koronavīrusa aizsargmaskām. Iestādēm vienmēr būtu jāveic izlases veida pārbaudes. Turklāt būtu jāiesaista patērētāju organizācijas kā kompetentas trauksmes cēlējas saistībā ar pārkāpumiem. Tas būtu jāīsteno ātri un efektīvi papildus Direktīvai par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai. Efektīvai tirgus uzraudzībai visās dalībvalstīs ir nepieciešama ļoti aktīva Eiropas Komisijas loma šajā jomā, lai visiem Eiropas Ekonomikas zonas uzņēmumiem būtu vienlīdzīgi konkurences apstākļi, nodrošinot vienādi stingru kontroli. Turklāt tiek vērsta uzmanība uz ICSMS mājaslapas izmantojamības un informācijas uzlabošanas iespējām. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ekodizaina forums un visu ieinteresēto personu iesaistīšana šajā procesā ir vērtējama atzinīgi, taču jāpievērš uzmanība, lai tie darbotos efektīvi un būtu noteikta atbildība, kompetence un piešķirti resursi šo uzdevumu veikšanai. Piemēram, forums, visticamāk, nevarēs novērtēt pašregulācijas pasākumus. Tas ir iestāžu vai Eiropas Komisijas uzdevums. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pašregulācijas pasākumi kā alternatīvs instruments deleģētajam aktam attiecībā uz kādu produktu grupu būtu jāveic kā izņēmums. Piemērošanas gadījumā tiem skaidrības, tirgus aptvēruma un kvalitātes kritēriju ziņā vajadzētu būt pietuvinātiem deleģētajam aktam. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Saistībā ar izskatāmo tēmu EESK vēlas īpaši pieminēt “Eiropas aprites ekonomikas jautājumos ieinteresēto personu platformu” (13). Iniciatīva, ko EESK un Eiropas Komisija kopīgi sāka 2017. gada martā, atbalsta jaunas partnerības un aprites ekonomikas risinājumu pilnveidi visā Eiropā. Ar to paredzēts arī uzskatāmi parādīt nozīmīgo ieguldījumu, ko aprites ekonomika var sniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā. |
| --- | --- |

4.6.

Briselē, 2022. gada 14. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Circle Economy: The Circularity Gap Report 2022, Project Platform for Accelerating the Circular Economy (PACE).

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/energy-climate-change-environment/standards-tools-and-labels/products-labelling-rules-and-requirements/energy-label-and-ecodesign/about_lv#Energysavings

2

(3)  Pomberger, R. (2020). Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit, https://doi.org/10.1007/s00506-020-00721-5, https://doi.org/10.1007/s00506-019-00648-6.

3

Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit

(4)  Paziņojums “Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā”, COM(2018) 28 final.

4

(5)  OV C 220, 9.6.2021., 118. lpp.

5

(6)  Sk. INT/778 “Inovācija kā jaunu uzņēmējdarbības modeļu virzītājspēks” (izpētes atzinums) (OV C 303, 19.8.2016., 28. lpp.).

6

(7)  Atklāta uzklausīšana, NAT/851, Gudrun Obersteiner referāts, 29.4.2022.

7

Gudrun Obersteiner

(8)  COM(2022) 71 final.

8

(9)  https://www.etuc.org/en/publication/european-social-partners-project-circular-economy-and-world-work-0

9

(10)  COM(2022) 142 final – 2022/0095 (COD), 29. lpp., 26. punkts.

10

(11)  Piezīme: INT/957 “Ražojumu drošuma direktīva / pārskatīšana” (OV C 105, 4.3.2022., 99. lpp.). Šajā dokumentā jau ir aplūkoti svarīgi produktu drošuma aspekti.

11

(12)  J. Bürger/G. Paulinger, Vienna Chamber of Labour (2022); https://emedien.arbeiterkammer.at/viewer/resolver?urn=urn:nbn:at:at-akw:g-5230098, p. 88.

12

Bürger/G. Paulinger, Vienna Chamber of Labour (2022)

(13)  https://circulareconomy.europa.eu/platform/

13

---

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/130 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/130

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) un Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīvu 1999/31/EK par atkritumu poligoniem”

(COM(2022) 156 final – 2022/0104 (COD))

un “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padome regulai par rūpniecisko iekārtu vidisko datu ziņošanu un Rūpniecisko emisiju portāla izveidi”

(COM(2022) 157 final – 2022/0105 (COD))

(2022/C 443/19)

| Ziņotājs: | Stoyan TCHOUKANOV |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Stoyan TCHOUKANOV

| Apspriešanās | Eiropas Parlaments, 2.5.2022. (COM(2022) 156 final)
  Eiropas Parlaments, 5.5.2022. (COM(2022) 157 final)
  Padome, 10.5.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 30.6.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 183/3/1 |

Apspriešanās

Eiropas Parlaments, 2.5.2022. (COM(2022) 156 final)

Eiropas Parlaments, 5.5.2022. (COM(2022) 157 final)

Padome, 10.5.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

30.6.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

183/3/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) stingri atbalsta kombinētu pieeju un politikas konsekvenci, lai aizsargātu ekosistēmas un cilvēku veselību no piesārņojuma negatīvās ietekmes, vienlaikus sniedzot papildu ieguvumus ES iedzīvotājiem un rūpniecībai. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu pārskatīt Rūpniecisko emisiju direktīvu (RED) (1) un Regulu par Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru (E-PRTR). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata, ka turpmākajiem 10 gadiem būs izšķiroša nozīme ES zaļā kursa 2050. gadam izvirzīto mērķu īstenošanā attiecībā uz nulles piesārņojumu un no toksikantiem brīvu vidi, un pašreiz mums vairāk nekā jebkad agrāk ir vajadzīga elastība un skaidrība regulējuma procesā. |
| --- | --- |

1.2.

Saistībā ar RED

| 1.3. | Pārskatītajā 15. panta 3. punktā kā jauns noklusējuma risinājums ir ierosināts, ka atļauju izdevējiem jānosaka “visstingrākās iespējamās emisiju robežvērtības, kuras ir saskanīgas ar zemākajām emisijām, ko iespējams sasniegt, iekārtā piemērojot LPTP” [labākos pieejamos tehniskos paņēmienus]. EESK uzskata, ka šis precizējums ir vērtējams atzinīgi un atbilst RED, lai novērstu piesārņojumu tā rašanās vietā. Atļauju izsniegšanā ir jāņem vērā precīza tehnoloģijas darbības joma un parametri, lai izmantotu attiecīgo LPTP salīdzinājumu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzsver, ka jāprecizē šādi jautājumi: uz kāda pamata un pēc kādiem priekšizpētes kritērijiem operatoram būtu jāveic priekšizpēte? Vai tajā papildus Kopīgā pētniecības centra (JRC) atsauces ziņojumam par LPTP atsauces dokumentiem (BREF) tiks iekļauti arī citi tehniskie nodrošinātāji, NVO un attiecīgā sabiedrības daļa, lai apstiprinātu šo analīzi? Kāda ir atļaujas izsniedzējas iestādes loma? |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata, ka noteikumu efektivitātes veicināšanai būtu jāveic šādi uzlabojumi: saikne ar kritērijiem LPTP noteikšanai (pašreizējais III pielikums), lai operatoriem būtu iespēja pamatot attiecīgo šķērsvidisko ietekmi, kas var kavēt ierosināto LPTP-SEL sasniegšanu. Priekšlikumā būtu jānosaka maksimālais atkāpes spēkā esamības termiņš, piemēram, [3]/[4] gadi, lai neradītu nepamatotas konkurences priekšrocības operatoriem, kas atkāpes izmanto atkārtoti/bieži. Iepriekšēja apspriešanās ar vismaz trim neatkarīgiem tehniskā paņēmiena nodrošinātājiem ļautu ņemt vērā dažādu nozares interešu viedokļus. Jānosaka skaidrāki nosacījumi, piemēram, pilnīgs ietekmes novērtējums attiecībā uz ierosinātajiem risinājumiem, lai nodrošinātu maksimālu atbilstību visstingrākajiem LPTP, tostarp atbilstību vides kvalitātes standartam (EQS) un šā novērtējuma saderību panākt nulles piesārņojuma mērķi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK stingri iesaka cieši sekot zaļā kursa mērķiem, nosakot pamatrādītājus attiecībā uz dažādajiem vidiskajiem mērķiem. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK piekrīt Eiropas Revīzijas palātai, ka principam “piesārņotājs maksā” ir jāpiešķir skaidra nozīme. Papildus ekonomiskajām izmaksām naudas izteiksmē attiecībā pret sabiedrības ieguvumiem pārredzamības un pilnīguma labad būtu jāanalizē arī sabiedrības izmaksu attiecība pret sabiedrības un vides ieguvumu rādītājiem. Vidiskajiem ieguvumiem būtu jāietver ieguvumi veselības un klimata aizsardzības jomā; kaitējuma izmaksu metodē būtu jāizmanto tikai vairāk aizsargājošās metodes, piemēram, ESAO/ASV cenu līmeņiem pielāgotā Eiropas Vides aģentūras (EVA) statistiskās dzīves vērtības (Value of Statistical Life) metode. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzskata, ka problēma, kas jārisina, ir nevis revolucionāru tehnisko paņēmienu (inovāciju) apzināšana, bet gan to ieviešana rūpnieciskā mērogā. Galvenais šķērslis var būt saistīts ar nespēju internalizēt ārējās izmaksas. Līdzekļus, kas iegūti, piemērojot zaudējumu izmaksu līmeņus, varētu novirzīt “ES Atsārņošanas un rūpniecības pārveides fondā” vai citos pašreizējos fondos, piemēram, modernizācijas un inovācijas fondos. Tad operatoriem vajadzētu būt iespējai konkursa kārtībā pieteikties uz šo līdzekļu izmantošanu, lai stimulētu pārveidi, kas nepieciešama ES zaļā kursa īstenošanai. Pienācīga uzmanība jāpievērš tam, lai atkārtota pārveidošana un pārveide atbalstītu vietējo un ilgtspējīgu ekonomikas atjaunošanu, kas pilnībā atbilst sociāli pieņemamai “taisnīgai pārkārtošanās”. Atbalsts jāsniedz tādām nozarēm un pakalpojumiem, kas patiešām veicina ES zaļā kursa mērķu sasniegšanu. Īpaša uzmanība jāpievērš tam, ka jebkurš pārkārtošanas atbalstam izveidots fonds ir jāpārvalda ES līmenī, izvairoties no iespējamām valsts atbalsta shēmām un veicinot saskaņotu Eiropas mēroga shēmu, kas atbilst ES vienotā tirgus principam. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK uzskata, ka klimata aizsardzība ir svarīgs jautājums un ka regulējums paredz dažādu pieejamo instrumentu kombinētu pieeju. Piesārņojuma novēršanas pasākumiem nevajadzētu būt atkarīgiem no tā, vai klimata aizsardzībai ir ekonomisks pamatojums. EESK stingri atbalsta kombinētu pieeju un politikas konsekvenci, kas nodrošina papildu ieguvumus. Direktīvas 9. panta 1. punkts ierobežo dalībvalstu iespējas noteikt turpmākus pasākumus operatoriem, uz kuriem attiecas ES ETS tirdzniecības sistēma, un tāpēc vēlams to svītrot. Svītrojot šo noteikumu, nozarei uzreiz netiks piemērotas siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju robežvērtības. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK uzskata, ka Eiropas drošības tīkla atjaunināšana nolūkā saskaņot to ar jaunākajiem LPTP standartiem, varētu ievērojami uzlabot LPTP ieviešanas efektivitāti un sabiedrības ieguvumus, īpaši attiecībā uz lielajām sadedzināšanas iekārtām. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK arī uzsver, ka ir jāuzlabo vienlīdzīgi konkurences apstākļi – atkritumu sadedzināšanas gadījumā jānodrošina atbilstība emisiju robežvērtībām faktiskajā darbības laikā (EOT), bet lielo sadedzināšanas iekārtu operatori var neņemt vērā emisijas, kas rodas to palaišanas un apturēšanas laikā. EESK uzskata, ka iekārtas iespējama ekspluatācija bojātas piesārņojuma attīrīšanas iekārtas gadījumā nav pieņemama. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Lai nodrošinātu direktīvas samērīgu un izmaksu ziņā efektīvu īstenošanu, EESK stingri iesaka pielāgot direktīvas darbības jomu lopkopības vienības blīvuma bāzei uz hektāru ekstensīvas lopkopības gadījumā. Pienācīgi jāņem vērā lopkopība brīvās turēšanas apstākļos. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Ir ierosinātas dažas iespējas, kā uzlabot atbilstības novērtējumu. Tomēr sīkāka informācija tiks izklāstīta īstenošanas aktā, kas tiks pieņemts tikai divus gadus pēc jaunās direktīvas stāšanās spēkā. EESK uzskata, ka tas ir krietni par vēlu, un jau pašreiz būtu jāparedz noteikumi, kas nosaka, ka monitoringa ierīču minimālais kalibrēšanas biežums un prasības attiecībā uz mērījumu nenoteiktības līmeņiem nedrīkst pārsniegt tos līmeņus, kas ir pielāgoti mūsdienīgu mērīšanas iekārtu līmeņiem. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK uzskata, ka būtu lietderīgi veicināt ne tikai pakāpeniskus uzlabojumus iekārtu līmenī, bet arī straujāku un dziļāku ražošanas metožu maiņu. Kā prioritārās jomas ir ierosinātas šādas darbības: enerģijas ražošana/saglabāšana, ūdens kvalitāte un apgādes pakalpojumi, augu/dzīvnieku olbaltumvielu ražošanas un citu pārtikas produktu un dzērienu pārveidošana, resursu pārvaldība, bīstamu ķīmisko vielu aizstāšana, augsnes sanācija/auglības uzlabošana. |
| --- | --- |

1.14.

Attiecībā uz Rūpniecisko emisiju portālu (E-PRTR)

| 1.15. | Priekšlikumā nav izmantota iespēja efektīvāk izmantot informāciju par sniegumu, kas jau ir sagatavota ikgadējā atbilstības ziņojumā (RED 14. panta 1. punkts), lai to izmantotu salīdzinošās novērtēšanas un atbilstības nolūkos. Saskaņota ziņošanas pienākuma ievades veidlapa ar obligātu gada atbilstības ziņojuma saturu, kas ļautu automātiski iegūt šo informāciju EVA portālā, ievērojami uzlabotu dažādu galalietotāju grupu piekļuvi pamatinformācijai par sniegumu ES līmenī. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESK uzsvēra, ka tiks panākta labāka piekļuve informācijai par sniegumu saistībā ar sadaļām par vidiskās pārvaldības sistēmu (EMS). Par daudziem no šiem elementiem (piemēram, resursu izmantošana un ūdens atkārtota izmantošana, atkritumu rašanās novēršana, bīstamo vielu aizstāšana un izmantošana) jau ir ierosināts ziņot saskaņā ar E-PRTR, tāpēc ar RED saistītās ziņošanas racionalizēšana, lai integrētu informāciju portālā, samazinātu administratīvo slogu un nodrošinātu pievienoto vērtību minētās informācijas lietderībai. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Ziņošanas robežvērtību saglabāšana palielinās kompetento iestāžu administratīvo slogu, jo būs vajadzīgi turpmāki novērtēšanas pasākumi, lai pārbaudītu, vai piesārņojošo vielu robežvērtības ir pārsniegtas. Ja ir monitoringa dati, tie būtu jāizmanto un attiecīgi jāpaziņo, citādi tiktu zaudēta interesanta informācija par virzītājspēkiem, kas izraisīja emisijas, kuras ir zemākas par ziņošanas robežvērtībām. Tāpēc EESK nepiekrīt ziņošanas robežvērtībām. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | To piesārņojošo vielu saraksts, par kurām jāziņo, nav mainījies kopš 2004. gada. EESK nav pārliecināta, ka apzināto piesārņotāju, kas rada bažas, uzskaitīšanas atlikšana ir piemērots risinājums. Uz visiem 14. pantā minētajām piesārņotājiem jau attiecas ziņošanas pienākums. EESK nesaskata pievienoto vērtību atsaucei tikai uz jau atļautajām XIV pielikumā minētajām vielām, kas rada ļoti lielas bažas, kamēr RED noteikumi attiecas uz “bīstamām vielām”. Tāpēc EESK uzskata, ka PRTR II pielikumā kā obligāta ziņošana par ES atkritumu kodiem būtu tieši jānorāda plašāks to vielu saraksts, kurām piemīt bažas izraisošas īpašības. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EESK uzskata, ka EVA portālam būtu jādod iespēja salīdzināt atļauju ierobežojumus līdzīgām iekārtām attiecībā uz to vides aizsardzību un piesārņojuma novēršanu, vēlams, pasaules līmenī. EESK iesaka integrēt informāciju, kas jau ir iegūta saskaņā ar RED/LPTP un EMS prasībām. Kijevas PRTR protokola 1. pantā ir minēti trīskāršie PRTR mērķi – uzlabot sabiedrības piekļuvi vidiskajai informācijai, kas veicinātu arī sabiedrības līdzdalību ar vidi saistītu lēmumu pieņemšanā, kā arī sekmētu vides piesārņojuma novēršanu un samazināšanu. Pēdējie divi mērķi nav pietiekami sasniegti. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Visbeidzot, EESK uzskata, ka vidiskā snieguma salīdzinošās novērtēšanas un atbilstības veicināšana ES līmenī, IT uzturēšanas un palīdzības dienestu izveide, kā arī abpusēji centieni šajā jomā (budžets un instrumenti) apmierinātu daudz plašākas un daudzveidīgākas galalietotāju grupas intereses, kā arī stimulētu nozari turpināt labas prakses apmaiņu piesārņojuma novēršanas jomā. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Pamatinformācija

| 2.1. | Rūpniecisko emisiju direktīva (RED) 2010/75/ES ir vissvarīgākais ES instruments, kura mērķis ir integrētā veidā novērst piesārņojumu tā rašanās vietā, lai panāktu augsta līmeņa vispārēju vides aizsardzību liela mēroga rūpnieciskām darbībām. Tāpēc tai ir potenciāls piešķirt konkrētu nozīmi pašpasludinātajiem nulles piesārņojuma mērķiem, un tā arī veicinās labāku veselību. Tās pārskatīšana ir pārbaudījums ES lēmumu pieņēmējiem, lai pierādītu, ka viņi nopietni vēlas īstenot ES zaļā kursa mērķus, izmantojot konkrētus noteikumus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Novērtējums tika uzsākts saskaņā ar ES zaļo kursu. Ir atšķirīgi viedokļi starp atsevišķu rūpniecības uzņēmumu tirdzniecības apvienību pārstāvjiem un citiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kā arī attiecīgās nozares ieinteresēto personu grupās. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pārskatītais RED priekšlikums ir pārskatīts kopā ar Regulas (EK) Nr. 166/2006 (2), ar ko izveido Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru (E-PRTR); ar šo regulu īsteno ANO/EEK 2006. gada Kijivas PRTR protokolu (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vispārējs pārskats par pārskatīto RED priekšlikumu: Eiropas Komisijas (EK) deklarētais mērķis ir “pārveidot tiesību aktus uz nākotni vērstā regulējumā, kas piemērots, lai atbalstītu rūpniecības pārveidi, kas nepieciešama zaļās pārkārtošanās īstenošanai”, un tā pamatā ir šādi galvenie pamatelementi: 1: uzlabota efektivitāte; 2: inovācijas; 3: resursi un ķīmiskās vielas; 4: dekarbonizācija. Šo pamatelementu īstenošana ir tieši atkarīga no RED darbības jomas plānojuma, kas izklāstīts I pielikumā un ko varētu uzskatīt par piekto pamatelementu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pārskatītā E-PRTR priekšlikuma vispārējs pārskats. Pārskatītā priekšlikuma regulai par ziņošanu par vides datiem no rūpnieciskām iekārtām un rūpniecisko emisiju portāla izveidi mērķis ir uzlabot ziņošanas plūsmu integrāciju, izmantojot centralizētu tiešsaistes datubāzi (EVA rūpniecisko emisiju portālu) (4), ziņošanu par resursu izmantošanu un informācijas iekļaušanu kontekstā. Mērķis ir aptvert vismaz 90 % no informācijas par emisijām. Piesārņojošo vielu saraksts un emisiju ziņošanas robežvērtības ir saglabātas nemainīgas. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Vispārīgas piezīmes (RED)

| 3.1. | Pilsoniskā sabiedrība galvenokārt cer (5) panākt klimata aizsardzību, izmantojot “kombinētu pieeju” (vadība un kontrole un ETS), pārskatot tās darbības jomu, ieviešot snieguma rādītājus pārveides vadībai, ierobežojot elastību un nosakot stingrākas prasības attiecībā uz atļaujām, kā arī uz nākotni vērstu LPTP noteikšanas procesu, kurā sabiedrības intereses ir pirmajā vietā. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | No nozares viedokļa raugoties, pozīcijas ir daudzveidīgākas. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Tomēr iepriekš 2.4. punktā minētajam 5. transversālajam mērķim trūkst galvenā komponenta, proti, papildus energoefektivitātei ir nepieciešami papildu atjaunīgie energoresursi. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Ir nepieciešama salīdzinošā analīze, lai izvairītos no vairākiem (2 līdz 4) nesaskaņotiem tiesību aktiem par vienām un tām pašām emisijām, kas var radīt neskaidrības. Piemēram, attiecībā uz energonesējiem ETS šķiet motivējošāka nekā citi vienlaicīgi pieņemti nolēmumi. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Atļauju izsniegšanas process būtu jāracionalizē, jāintensificē un jāvienkāršo. Lai procedūru padarītu ātru un efektīvu, ir jāattīsta iestāžu kapacitāte un jāuzlabo procesu sagatavošana. Sagaidāms, ka priekšlikums par atļauju kopsavilkumu varētu palīdzēt kliedēt šīs bažas. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Lai ātrāk sasniegtu piesārņojuma novēršanas/samazināšanas rezultātus, ir nepieciešams precīzāks līdzsvars starp sankcijām (negatīvu motivāciju) un stimulēšanu, dodot priekšroku stimulēšanai. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Darba ņēmēju pārstāvības apvienības atzinīgi vērtē priekšlikumu; darba ņēmēji ir apņēmušies īstenot nozares zaļo pārveidi un atgādina, ka tā nav tehnoloģiska, bet drīzāk sociāla problēma. Pienācīga uzmanība jāpievērš tam, lai sabiedrība kopumā un darba ņēmēji gūtu labumu no plašākiem piesārņojuma novēršanas centieniem, kas vajadzīgi ES zaļā kursa īstenošanai, un lai tie pilnībā atbilstu taisnīgai pārkārtošanai. Strādnieku apvienības uzskata, ka stingrāki Eiropas vides un cilvēku veselības aizsardzības noteikumi atbalsta darbaspēku un labas kvalitātes darbavietu rašanos tur, kur pati nozare kļūst ilgtspējīga; kā labu piemēru var minēt pāreju uz zaļo tēraudu Zviedrijā. Stingrāki piesārņojuma standarti var palīdzēt piesaistīt investīcijas, lai ES rūpniecības infrastruktūra būtu piemērota nulles piesārņojuma mērķim. Darbinieku apvienība atbalsta centienus paātrināt rūpnieciskās darbībās ražoto un izmantoto bīstamo vielu aizstāšanu un līdz ar to atbalsta labāku pārredzamību un lietotājdraudzīgu piekļuvi informācijai par ķīmisko vielu pārvaldības sistēmām. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Īpašas piezīmes (RED pārskatīšana)

4.1.   1. pamatelements. Stingrāka LPTP izmantošana atļauju izsniegšanā

| 4.1.1. | Priekšlikumā kā galvenais trūkums ir atzīts tas, ka lielākā daļa atļaujas nosacījumu ir saskaņoti ar zemākajiem piesārņojuma līmeņiem, kas atļauti saskaņā ar attiecīgajiem LPTP-SEL (saistītie emisiju līmeņi) (15. panta 3. punkts). Pārskatītajā 15. panta 3. punktā kā jauns noklusējuma risinājums ir ierosināts, ka atļauju izdevējiem jānosaka “visstingrākās iespējamās emisiju robežvērtības, kas atbilst viszemākajām sasniedzamajām emisijām, iekārtā piemērojot LPTP [labākie pieejamie tehniskie paņēmieni]”. EESK uzskata, ka šis precizējums ir vērtējams atzinīgi un atbilst RED, lai novērstu piesārņojumu tā rašanās vietā. Atļauju izsniegšanā ir jāņem vērā precīza tehnoloģijas darbības joma un parametri, lai izmantotu attiecīgo LPTP salīdzinājumu. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Atsauce uz “stingru”, bet tehniski iespējamu darbības jomu pēdējā punktā padarītu to iekšēji konsekventu un saskaņotāku ar ES zaļo kursu. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Priekšlikumā operatoram ir atļauts analizēt iespēju “sasniegt ar LPTP saistīto emisiju līmeņu diapazona stingrāko augšējo robežu” un demonstrēt labāko sniegumu, “ko iekārta var sasniegt, piemērojot LPTP secinājumos aprakstītos LPTP”, tomēr attiecībā uz šo noteikumu ir vajadzīgi precizējumi (sk. ieteikumus). |
| --- | --- |

4.1.3.

Noteikums par atkāpēm (15. panta 4. punkts)

| 4.1.4. | Atsauce aizliegt jebkādas atkāpes, ja tās “var apdraudēt” vides kvalitātes standartu (EQS) ievērošanu, juridiskā ziņā skaidrāk interpretē piesardzības un preventīvo pieeju, un tāpēc tā tiek atbalstīta, tāpat kā nepieciešamība noteikt papildu monitoringa prasības, lai noteiktu ietekmi uz saņēmējvidi. |
| --- | --- |

4.1.4.

Skaidrošanas metode, kā veikt izmaksu un ieguvumu novērtējumu

| 4.1.5. | Izmaksu un ieguvumu novērtējuma (CBA) metode ir ierosināta jaunajā II pielikumā kā daļa no jaunajiem principiem, kas jāievēro, piešķirot atkāpes. Vidiskajiem ieguvumiem būtu jāietver ieguvumi veselības un klimata aizsardzības jomā, kaitējuma izmaksu metodē būtu jāizmanto tikai vairāk aizsargājošas metodes, piemēram, ESAO/ASV cenu līmenim pielāgotā metode EVA Statistiskās dzīves vērtība (VSL), pamatojoties uz EVA (ETC/ATNI ziņojums 04/2020) (6). |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Uzlabotā CBA metode būtu jāizmanto arī sankciju un kompensāciju līmeņu noteikšanai, kā arī, lai noteiktu, kas LPTP noteikšanas kontekstā būtu uzskatāms par “ekonomiski dzīvotspējīgu”. Piemērojot šo metodi sistemātiskai ārējo izmaksu internalizācijai, tiktu radīti arī papildu resursi, kurus varētu pārdalīt, lai atbalstītu jaunu, revolucionāru tehnisko paņēmienu ieviešanu. |
| --- | --- |

4.1.6.

Saistībā ar ūdens novadīšanu

| 4.1.7. | Ir pastiprinātas prasības panākt līdzvērtīgus aizsardzības līmeņus netiešas notekūdeņu novadīšanas gadījumā (15. panta 1. punkts). Vairums ieinteresēto personu, proti, pilsoniskā sabiedrība un ūdensapgādes nozare, pilnībā atbalsta jaunajā priekšlikumā veiktās izmaiņas, jo tās papildina nosacījumus par to, kādos apstākļos var notikt netieša novadīšana. Pozitīvi vērtējams tas, ka ir uzsvērta piesārņojuma slodzes līdzvērtība un ka tas visos gadījumos neskar 18. pantu (EQS atbilstība). Varētu izmantot stingrāku redakciju, lai aizliegtu atšķaidīšanu, un būtu jānosaka “nulles pielaides” pieeja neattiecināmo piesārņojošo vielu sarakstam saskaņā ar pienākumu nepieļaut pasliktināšanos, ko piemēro ūdens aizsardzībai. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Šim noteikumam varētu būt lielāka pievienotā vērtība, ja jebkurā novadīšanas punktā tiktu noteikta sasniedzamā bioeliminējamības/bioloģiskas noārdāmības mērķa vērtība. |
| --- | --- |

4.1.8.

Elastīguma ierobežošana, atjauninot ES drošības tīklu

| 4.1.9. | Ieviešot prasību, lai tikai ar brūnogli kurināmās lielās sadedzināšanas iekārtas nepārsniegtu LPTP-SEL stingro diapazonu, ļautu novērst ikgadējo izmaksu slogo vismaz 42,2 miljardu EUR apmērā sakarā ar veselībai nodarīto kaitējumu. Ņemot vērā, ka V pielikumā noteiktās obligātās minimālās prasības ir balstītas uz 2000.–2001. gada emisiju datiem, EESK uzskata: V pielikumā noteiktās emisiju robežvērtības, kā arī atbilstības režīma noteikumi būtu jāgroza, lai tos saskaņotu ar pārskatītajā 2017. gada LPTP atsauces dokumentā BREF3 par LCP akmeņogļu/brūnogļu sadedzināšanas iekārtās noteiktajiem stingrajiem ar LPTP saistītajiem energoefektivitātes līmeņiem un ar LPTP saistītajiem emisiju līmeņiem. Priekšlikumā trūkst pamatojuma tam, kāpēc nav pārskatīts novecojušais ES drošības tīkls. |
| --- | --- |

4.1.9.

Citi trūkumi, kas negatīvi ietekmē RED mērķu efektivitāti

| 4.1.10. | Skaidrāki pasākumi (piemēram, ierobežota darbība) ar pienākumu, kas balstīts uz rezultātiem, būtu jāprecizē EQS 18. panta juridiskajā tekstā, lai nodrošinātu, ka kompetentajai iestādei būs pienākums veikt preventīvus pasākumus (piemēram, EQS atbilstības “drošības rezerve”), 21. panta 5. punktā būtu jāiekļauj skaidra saikne ar NAPCP, NEKP, kā arī PVO gaisa kvalitātes pamatnostādnes (7), un attiecīgi būtu jāgroza 3. panta 6. punkts. |
| --- | --- |

4.1.10.

Pastiprināta vienlīdzīgu konkurences apstākļu informācija par sniegumu un atbilstības veicināšana

| 4.1.11. | Priekšlikumā nav izmantota iespēja efektīvāk izmantot informāciju par sniegumu, kas jau ir sagatavota gada atbilstības ziņojumā (RED 14. panta 1. punkts); saskaņota ziņošanas pienākuma ievades veidlapa, kas ļautu automātiski iegūt šo informāciju EVA portālā, ievērojami uzlabotu piekļuvi pamatinformācijai par sniegumu. |
| --- | --- |

4.1.11.

| 4.1.12. | EESK uzskata, ka jau pašreiz būtu jānosaka atbilstības veicināšanas noteikumi, piemēram, monitoringa ierīču minimālais kalibrēšanas biežums, mērījumu nenoteiktības līmeņi, kurus nedrīkst pārsniegt un kuri ir saskaņoti ar jaunākajiem sasniegumiem. |
| --- | --- |

4.1.12.

Pastiprinātas Orhūsas tiesības

| 4.1.13. | Ir veikti uzlabojumi dažos aspektos, kas saistīti ar sabiedrības līdzdalību un tiesu pieejamību, ko veicināja arī Orhūsas Atbilstības komitejas lieta (8). Jaunās garantijas, kas noteiktas saskaņā ar 25. pantu attiecas uz efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un tiesu pieejamību, un tas ir apsveicami. Tomēr EESK uzskata, ka 25. panta noteikums ir jāgroza, lai iekļautu jebkuru darbību/bezdarbību, ko veic saskaņā ar RED, nevis tikai to, kas attiecas uz 24. pantu. Turklāt būtu jāveic rūpīga sistemātiska izpēte, vai un cik lielā mērā prasības par konfidenciālu darījumdarbības informāciju atbilst attiecīgajam Orhūsas regulējumam. |
| --- | --- |

4.1.13.

4.2.   2. pamatelements. “Atbalsts inovācijām”

| 4.2.1. | EESK uzskata, ka priekšlikumā nav paredzēti skaidri instrumenti un stimuli jēgpilnas “inovācijas” veicināšanai. Pirmkārt, nav skaidrs, ko ar šo inovāciju paredzēts sasniegt, jo nav noteikti galvenie snieguma rādītāji (KPI) un uz rezultātiem orientēti mērķi. Ir paredzēti daži noteikumi, kas varētu veicināt “jaunu tehnisko paņēmienu” (ET) ieviešanu. Tomēr kritēriji, lai novērtētu, kas ir jauns tehniskais paņēmiens, ir balstīti tikai uz tehnoloģiju gatavības līmeņiem (TRL). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EESK uzsver, ka 2050. gada termiņš “pārveides” īstenošanai ir pretrunā ar ES mērķiem piesārņojuma un emisiju samazināšanas jomā, kā arī ar ierobežojumiem, ko nosaka planētas robežas. Atskaites punkti un galvenie darbības rādītāji pašreiz būtu jānosaka uz zinātnes atziņām balstītā procesā, un tajos būtu skaidri jāiekļauj NVO un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Pārveides plānu izstrādē un ES LPTP atsauces dokumenta informācijas apmaiņā oficiāli būtu jāiesaista citas ieinteresētās personas. Piemērotāks ir to ieinteresēto personu saraksts, kas minēts Industriālās pārveides un emisiju inovācijas centra (INCITE) noteikumā, tostarp EVA. Būtu jāveicina līdzsvarotāka dažādu interešu grupu līdzdalība un akadēmisko aprindu un citu veselības aizsardzības NVO iesaiste. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | EESK uzskata, ka jāizstrādā KPI ar skaidri noteiktiem darbības mērķiem laika ziņā, un tos varētu iekļaut, piemēram, direktīvas III pielikumā, kas attiecas uz LPTP noteikšanas kritērijiem. Šādus KPI varētu izmantot, lai vadītu LPTP atsauces dokumenta pārskatīšanu, kā arī pārveides plāna procesu. Šiem pārskatiem būtu jānotiek labi izstrādātā un savlaicīgā procesā, paredzot starpposma mērķus, kurus var plānot jau iepriekš, lai nodrošinātu agrīnus signālus un pienācīgu plānošanas atbalstu. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | EESK ierosina noteikt minimālos principus, nodrošinot, ka priekšroka tiek dota piesārņojuma novēršanai, nevis tā samazināšanai, un veikt atbilstības pārbaudi attiecībā uz to, vai noteiktās (jaunās) metodes ir saderīgas ar acquis un noteiktajiem “nulles piesārņojuma” mērķiem. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   3. pamatelements. Resursi un ķīmiskās vielas

| 4.3.1. | Direktīvas 15. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktā prasība, ka vidiskā snieguma robežvērtībām jābūt ar LPTP saistīto energoefektivitātes līmeņu (LPTP SEL) diapazona robežās, nav pietiekami saskanīga ar prasību operatoriem piemērot LPTP, un tai būtu jāatbilst LPTP SEEL diapazonu stingrajai robežvērtībai, kas attiecas uz “jaunu iekārtu” standartiem, ja attiecīgajā LPTP secinājumā tiek veikta diferenciācija. EESK atzinīgi vērtē to, ka LPTP, kas attiecas uz resursu izmantošanu, kļūst arvien nozīmīgāki; tie ne tikai labvēlīgi ietekmē vidi un cilvēku veselību, bet arī nodrošina saimnieciskās darbības veicējiem ekonomisku izdevīgumu. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Darba ņēmēju pārstāvju apvienības un NVO arī uzsver priekšrocības, ko sniedz bīstamo vielu aizstāšana un profilakse, kas galu galā samazina tādu arodslimību kā vēzis (kas ir biežākais cēlonis nāves gadījumiem darbā) gadījumu skaitu. EESK uzsvēra, ka labāku piekļuvi informācijai par sniegumu un tās interpretāciju varētu panākt, tieši integrējot to EVA portālā. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   4. pamatelements. Atbalsts dekarbonizācijai

| 4.4.1. | Priekšlikumā nav pietiekami nodrošināta RED piemērotība klimata aizsardzībai. EESK uzskata, ka klimata aizsardzība ir svarīga. EESK stingri atbalsta kombinētu pieeju un politikas konsekvenci, kas nodrošina papildu ieguvumus. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Pilsoniskā sabiedrība ierosināja RED tekstā iekļaut šādus noteikumus: kā papildu LPTP kritēriji būtu jāiekļauj “klimatneitralitāte”; 9. panta 1. punkts būtu jāsvītro; dekarbonizācijas pasākumi būtu jānosaka arī pārveides plānos, piemēram, no 2035. gada 1. janvāra – 100 g CO2eq/kWh un vēlākais līdz 2040. gadam – 0 g CO2eq/kWh. Pienākums veikt elektrifikāciju un kurināmā nomaiņu. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Nozares pārstāvji pauž atšķirīgu viedokli un tā vietā izvēlas individuālu pieeju, gaidot pastiprinātās ES ETS direktīvas iespējamo ietekmi. Viņi atbalsta EK priekšlikumu atlikt pārskatīšanu līdz 2028. gada vidum. Galvenais arguments ir tas, ka ES ETS sistēma ir elastīgāka, ļaujot operatoriem pašiem izlemt, kurus pasākumus ir rentabli īstenot. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Darbības jomas pārplānošana/paplašināšana (nozaru punkti)

Intensīvas lopkopības darbības (liellopu iekļaušana, pārskatītās mājputnu un cūku robežvērtības)

| 4.5.1. | EK ierosināja dažas izmaiņas attiecībā uz rūpnieciska mēroga lopkopību, pamatojoties uz liellopu vienībām (9). EK paredz, ka ar to saistītais ieguvums veselībai būs 5,5 miljardi EUR gadā, un aplēstās atbilstības nodrošināšanas izmaksas būs aptuveni 265 miljoni EUR. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Galvenās izmaiņas attiecas uz atļauju izsniegšanas režīmu, un jaunajā VIa nodaļā ir ierosināts “atvieglots” atļauju izsniegšanas režīms. EESK uzskata, ka nav skaidrs, kā tiks panākts piesārņojuma samazinājums, tikai paplašinot darbības jomu. Pasākumi, kas jāīsteno, izmantojot “darbības noteikumus” (70.i pants), vēl nav noteikti, un uz tiem attiektos EK deleģētais akts, kura atbilstības nodrošināšanas termiņš ir 2030. gads. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Pilsoniskās sabiedrības galvenās bažas ir saistītas ar iespēju dalībvalstīm izmantot reģistrācijas sistēmu, kas ir pretrunā ar prasībām, kuras atļaujas piešķiršanas procedūrās noteiktas katrā gadījumā atsevišķi (piemēram, saņēmējvides statuss, jo īpaši attiecībā uz nitrātiem un kūtsmēslu izkliedēšanu). Tas nozīmētu atkāpšanos no pašlaik RED reglamentētās 6.6. iedaļas (cūkkopība un mājputnu audzēšana) darbībām. Trūkst tiešas saiknes ar nepieciešamību ievērot EQS un zemes uztveršanas spēju. Būtu jāiekļauj arī akvakultūras radītais piesārņojums. Visbeidzot, nodaļā (70.f pants) ir izmantota neskaidra redakcija attiecībā uz jautājumu nozīmīgumu. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Attiecīgo pārstāvošo organizāciju nostāja ir šāda: liellopu audzēšanas iekļaušana šķiet pāragra: ar kūtsmēslu izkliedi saistītās emisijas vērtības nevar pareizi izmērīt, bet drīzāk tiek aplēstas pēc ievades barošanas veida; pat aplēses liecina, ka vidējā izkliede ir vairāk nekā +/– 100 %; tā ir vēl nestabilāka ganībās, kur emisijas ir izkliedētas; pat uzskaitījuma veidā nav pieejams analītisks JRC pētījums; operatoriem trūkst zināšanu un spēju vākt, sniegt un paziņot šāda veida datus. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | Rūpniecisko emisiju direktīvas mērķis ir nodrošināt augstu vides aizsardzības līmeni liela mēroga iekārtām. Komisijas priekšlikums nozīmē, ka uz lauku saimniecībām, kurās liellopu skaits ir 150 vai vairāk (kā “robežvērtība”), attieksies Rūpniecisko emisiju direktīvas noteikumi neatkarīgi no izmantotās audzēšanas tehnoloģijas. Praksē tas nozīmē, ka direktīvas darbības jomā ietilpst daudzas ģimenes saimniecības un tāpēc uz tām attiecas tādi paši noteikumi kā citām lielām rūpnieciskām iekārtām (piemēram, cementa vai tērauda ražošanai). Lai nodrošinātu direktīvas samērīgu un izmaksu ziņā efektīvu īstenošanu, EESK visnotaļ iesaka paaugstināt robežvērtību lopkopības saimniecībām, pamatojoties uz jaunu atbilstošu ietekmes novērtējumu par audzēšanas tehnoloģijām. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | EESK uzskata, ka jāprecizē darbības noteikumu saturs (70.i pants), proti, tie noteikumi, kas visefektīvāk ļautu sasniegt izvirzītos piesārņojuma novēršanas mērķus un vienlaikus būtu samērīgi operatoriem. Tiek nošķirts, vai dzīvniekus audzē tikai sezonāli iekštelpās vai nē, un kāda veida pasākumi būtu jāveic kūtsmēslu apsaimniekošanā. EESK iesaka arī turpmāk stimulēt audzēšanas saimniecības, kas demonstrē paraugpraksi vides jomā, jo īpaši bioloģisko lauksaimniecību un citu lauksaimniecības praksi, kas ievēro dzīvnieku labturību un ir brīvas turēšanas saimniecības, vēlams vietēji pielāgotām, vietējām un retām šķirnēm. Jaunajam regulējumam būtu jāveicina ilgtspējīga prakse, nevis jāstimulē intensīvas lauksaimniecības dzīvnieku audzēšanas metožu optimizācija, piemēram, vairāk izmantojot gaisa kontroles pasākumus cauruļvadu galā. EMAS 2018. gada dokuments, kas paredzēts lauksaimniecības nozares vidiskās pārvaldības paraugpraksei (10), sniedz noderīgu iedvesmu izcilības kritērijiem, kas varētu kalpot par noderīgu pamatu minēto standartu noteikšanai. |
| --- | --- |

4.5.6.

| 4.5.7. | Akvakultūra ir kompleksa ekosistēma, kas papildus emisijām nodrošina sinerģiskus ieguvumus videi: mikroklimatu, temperatūras kontroli, gaisa kvalitāti, ūdenssaimniecību, oglekļa uztveršanu, biodaudzveidību utt., tāpēc emisijas nevar vērtēt izolēti. Pat LPTP atsauces dokumentu sarakstā nav detalizēta JRC pētījuma. Ņemot vērā lielo skaitu esošo tehnoloģiju, no kurām dažas ir klimatneitrālas, ir vajadzīga ļoti precīza LPTP versiju definīcija. |
| --- | --- |

4.5.7.

Derīgo izrakteņu ieguve

| 4.5.8. | EK ierosina tās darbības jomā iekļaut dažus derīgo izrakteņu un metālu ieguves veidus. EESK atbalsta šādu iekļaušanu, jo tā var būtiski ietekmēt vidi, veicināt ekoloģiski pamatotu resursu ieguvi visefektīvākajā veidā un tādējādi uzlabot sabiedrības atbalstu. Paredzams, ka Eiropas Savienībā ievērojami palielināsies pieprasījums pēc kritiski svarīgiem izrakteņiem, kas nozīmē papildu spiedienu uz jaunām ieguves darbībām. Vairumā gadījumu šīs darbības jau tiek regulētas valstu līmenī, un ES pieeja atbalstītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

4.5.8.

Gigavatstundu akumulatoru ražošanas iekļaušana

| 4.5.9. | EK priekšlikumā ierosināts RED darbības jomā iekļaut litija jonu bateriju ražošanu un bateriju elementu/iepakojumu montāžu, kuru ražošanas jauda pārsniedz 3,5 GWh gadā. EESK atbalsta šādu iekļaušanu, ņemot vērā jaunākos secinājumus par to, cik lielu ietekmi šīs darbības var radīt, jo īpaši attiecībā uz ūdens patēriņu un bīstamo metālu izmantošanu. Ņemot vērā transporta un citu lietojumu elektrifikāciju, šī ir strauji augoša nozare. Tomēr nav skaidrs, kāpēc sākotnēji ierosinātais jaudas slieksnis 2,5 GWh pēdējā brīdī tika samazināts. |
| --- | --- |

4.5.9.

Atkritumu apglabāšana poligonos

| 4.5.10. | EK ierosina pastiprināt prasības, kas attiecas uz atkritumu poligoniem, tāpēc tā nav darbības jomas paplašināšana. Nodrošinot LPTP atkritumu poligoniem, tiktu uzlabota atkritumu poligonu ietekme uz vidi un klimatu, it īpaši attiecībā uz metāna emisiju novēršanu/uztveršanu. Atkritumu poligonu direktīva (11) tika pieņemta 1999. gadā, un pretēji direktīvā noteiktajam atkritumu poligoniem nav LPTP standartu. Ir arī skaidri norādīts, ka bioloģiskā attīrīšana ietver anaerobās attīrīšanas darbības (5.3. iedaļā). EESK pauž nepārprotamu atbalstu abiem mērķiem. |
| --- | --- |

4.5.10.

5.   Vispārīgas piezīmes (E-PRTR pārskatīšana)

| 5.1. | PRTR ir jāparedz vismaz 3 savstarpēji saistītiem mērķiem, kā norādīts Kijevas PRTR protokola 1. pantā (sk. 1.19. punktu). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESK uzskata, ka mūsdienīgi un ērti lietojami integrēti datu portāli ir ļoti svarīgi, lai nodrošinātu piesārņojuma novēršanas progresa izsekojamību un sabiedrības pārskatatbildību. Lai gan EESK atzinīgi vērtē dažus no jaunajiem noteikumiem, piemēram, sistemātisku ziņošanu par izejvielām (patēriņš, materiāli, ietekme uz piegādes ķēdi), informācijas iekļaušanu kontekstā, ziņošanu par izkliedētajām emisijām, maksimālu lietošanas ērtumu un dažādu ziņošanas plūsmu integrēšanu, ir nopietnas bažas par konkrētākām prasībām, piemēram, par to, kā nodrošināt salīdzinošo novērtēšanu un atbilstības veicināšanu. |
| --- | --- |

5.2.

6.   Īpašas piezīmes (E-PRTR pārskatīšana)

| 6.1. | EESK nav pārliecināta, ka apzināto piesārņotāju, kas rada bažas, uzskaitīšanas atlikšana ir piemērots risinājums. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESK uzskata, ka iedzīvotājiem ir likumīgas intereses saņemt noderīgu informāciju par produktu ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EK deklarē mērķi “uztvert vismaz 90 % no katra piesārņotāja emisijām gaisā, ūdenī un zemē, tostarp nulles robežvērtības vielām, kas rada īpaši lielu apdraudējumu videi vai cilvēku veselībai”; šis mērķis ir vērtējams atzinīgi. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Ziņošanas robežvērtību saglabāšana palielinās kompetento iestāžu administratīvo slogu, taču, ja monitoringa dati ir pieejami, tie ir jāizmanto un attiecīgi jāziņo. Pamatojoties uz iepriekš minēto, EESK nepiekrīt ziņošanas robežvērtībām. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EESK uzskata, ka ziņošanas efektivitāti un lietderību var uzlabot. Operatoriem vajadzētu būt iespējai tieši ziņot EVA portālam par monitoringa datiem; lielākoties tie ir balstīti uz nepārtraukta emisiju monitoringa (NEM) sistēmām. Daudzās ES valstīs, kā arī Ķīnā un ASV NEM izejas dati ir tieši publiski pieejami reāllaikā (vai mēneša laikā) centralizētajā datubāzē. Šo funkciju EVA vēl nepiedāvā. EESK uzskata, ka iespēja operatoriem iesniegt tiešus teleziņojumus EVA atbrīvotu kompetentās iestādes no zināma administratīvā un atbilstības novērtēšanas sloga, vienlaikus ļaujot dažādiem tiešajiem lietotājiem efektīvāk piekļūt informācijai. Kompetentā iestāde, izmantojot īpašas piekļuves tiesības, saglabātu apstiprināšanas un izpildes pienākumus; datu ierakstus varētu atzīmēt, norādot to statusu (gaida validāciju/validēti). |
| --- | --- |

6.5.

Briselē, 2022. gada 14. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 166/2006 (2006. gada 18. janvāris) par Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistra ieviešanu un Padomes Direktīvu 91/689/EEK un 96/61/EK grozīšanu (OV L 33, 4.2.2006., 1. lpp.).

2

(3)  https://unece.org/environment-policy/public-participation/prtrs-protocol-text

3

(4)  https://industry.eea.europa.eu/

4

(5)  https://eeb.org/library/ngo-preliminary-assessment-of-the-european-commissions-proposal-for-revised-ied-and-e-prtr

5

(6)  https://www.eionet.europa.eu/etcs/etc-atni/products/etc-atni-reports/etc-atni-report-04-2020-costs-of-air-pollution-from-european-industrial-facilities-200820132017

6

(7)  https://www.who.int/news-room/feature-stories/detail/what-are-the-who-air-quality-guidelines

7

(8)  ACCC/C/2014/121 EU: https://unece.org/acccc2014121-european-union.

8

(9)  Liellopu vienību koeficientu pamatā ir Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 808/2014 II pielikums.

9

(10)  Komisijas Lēmums (ES) 2018/813 (2018. gada 14. maijs) par atsauces dokumentu, kas veltīts lauksaimniecības nozares vidiskās pārvaldības paraugpraksei, nozares vidiskā veikuma rādītājiem un izcilības kritērijiem, saskaņā ar Eiropas Parlamenat un Padomes Regulu (EK) Nr. 1221/2009 par organizāciju brīvprātīgu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS) (OV L 145, 8.6.2018., 1. lpp.), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:32018D0813.

10

EMAS

(11)  Padomes Direktīva 1999/31/EK (1999. gada 26. aprīlis) par atkritumu poligoniem (OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp.), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=celex%3A31999L0031.

11

---

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/140 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/140

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Piegādes drošība un pieņemamas enerģijas cenas. Tūlītēji pasākumi un gatavošanās nākamajai ziemai: rīcības varianti””

(COM(2022) 138 final)

(2022/C 443/20)

| Ziņotāja: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Alena MASTANTUONO

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 2.5.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 21.6.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 188/3/13 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 2.5.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

21.6.2022.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

188/3/13

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Šis paziņojums jāskata REPowerEU vispārējā kontekstā, kura galvenais mērķis ir atteikties no Krievijas fosilā kurināmā. Situācija ir nopietna, tāpēc ir vajadzīga bezprecedenta reaģēšana un maksimāla ES dalībvalstu solidaritāte un savstarpēja uzticēšanās. Eiropai ir vajadzīgs efektīvs plāns, kurā būtu paredzēti dažādi energoresursu trūkuma scenāriji un izklāstīts, kā šīs situācijas būtu risināmas ar ES dalībvalstu kopīgu rīcību un kā visefektīvāk izmantot un attīstīt enerģētikas infrastruktūru. EESK mudina dalībvalstis kopīgi rīkoties, lai reaģētu uz vajadzību pēc pienācīgas infrastruktūras un tās efektīvas izmantošanas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Mazāka atkarība no Krievijas gāzes nozīmē lielāku autonomiju un prasa vairāk izmantot ES pieejamos resursus, tostarp paātrināt atjaunīgo energoresursu izvēršanu. Tādēļ ES būtu maksimāli jāizmanto pieejamie resursi un pašreizējās spējas, lai risinātu energoapgādes nepietiekamības problēmu. Tomēr vietējie avoti nebūs pietiekami vai viegli pieejami, un tāpēc ES ir jāizveido jaunas partnerattiecības ar uzticamām valstīm. Šajā saistībā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzsver, ka, veidojot partnerattiecības enerģētikas jomā ar trešām valstīm, ir jāņem vērā ietekme, ko rada atkarība no valstīm, kurām nav kopīgu vērtību ar ES vai kuras varētu atzīt par nedraudzīgiem režīmiem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pašreizējo augsto elektroenerģijas cenu pamatcēlonis ir gāze, kas palielina elektroenerģijas cenas. Vienīgais ideālais risinājums šai problēmai būtu palielināt nefosilās elektroenerģijas ražošanu un izmantošanu tādā apjomā, kas atbilst elektroenerģijas pieprasījumam. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Lai gan paziņojumā galvenā uzmanība pievērsta īstermiņa pasākumiem, kas nodrošinātu energoapgādes drošību un pieņemamas cenas, tie ir jāskata saistībā ar ilgtermiņa mērķiem. EESK uzskata, ka ir svarīgi pastāvīgi un konsekventi ievērot visus ilgtspējīgas energosistēmas pamatmērķus: energoapgādes drošību, saprātīgas izmaksas un cenas, kā arī vides ilgtspēju. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tiešais atbalsts neapšaubāmi ir visreālākais risinājums kā ārkārtas pasākums. Palielināti PVN un enerģijas nodokļu ieņēmumi var palīdzēt dalībvalstīm finansēt šādus pasākumus. Visiem atbalsta pasākumiem, kuru mērķis ir mazināt krīzi, vajadzētu būt pagaidu pasākumiem un mērķtiecīgi vērstiem uz tiem, kas cieš visvairāk – iedzīvotājiem, MVU vai energoietilpīgām nozarēm. Tomēr paziņojumā nav norādīts, ka gāzes patēriņa samazināšanā ievērojamas pūles jāpieliek arī patērētājiem. Tādējādi kompensācija, kas neveicina gāzes patēriņa samazinājumu, nav ilgtspējīgs risinājums. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Šādā situācijā dalībvalstīs būtu vajadzīgi tikai tādi mērķtiecīgi pagaidu pasākumi, kuriem ir vismazākā kropļojošā ietekme uz ES tirgu, vai ES līmeņa pasākumi, kas neapdraud dekarbonizācijas centienus vai energoapgādi. Kopumā tirgus intervence rada risku, ka tā varētu kaitēt ilgtermiņa mērķiem, radot nenoteiktību ieguldījumiem un kavējot dekarbonizāciju enerģētikas nozarē. EESK piekrīt ACER secinājumiem, ka elektroenerģijas tirgus ir pierādījis, ka tas labi darbojas, novēršot elektroenerģijas piegādes ierobežojumus vai pat pārtraukumus atsevišķos reģionos. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Pēc Kremļa lēmuma pārtraukt gāzes piegādi dažām Eiropas valstīm Eiropas līderi saprata situācijas nopietnību, kas prasa bezprecedenta reaģēšanu un maksimālu ES dalībvalstu solidaritāti un savstarpējo uzticēšanos. Eiropai ir vajadzīgs efektīvs plāns, kurā būtu paredzēti dažādi energoresursu trūkuma scenāriji un izklāstīts, kā šīs situācijas risināt ar ES dalībvalstu kopīgu rīcību un kā visefektīvāk izmantot enerģētikas infrastruktūru. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šis paziņojums jāskata REPowerEU vispārējā kontekstā, kura galvenais mērķis ir atteikties no Krievijas fosilā kurināmā. Šajā saistībā EESK atsaucas uz saviem iepriekšējiem atzinumiem (1), kuros iekļauti viedokļi un vēstījumi gan par īstermiņa, gan ilgtermiņa pasākumiem, ar kuriem reaģēt uz izaicinājumiem, kas saistīti ar šo problēmu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Lai gan paziņojumā galvenā uzmanība pievērsta īstermiņa pasākumiem, kas nodrošinātu energoapgādes drošību un pieņemamas cenas, tie ir jāskata saistībā ar ilgtermiņa mērķiem. EESK uzskata, ka ir svarīgi pastāvīgi un konsekventi ievērot visus ilgtspējīgas energosistēmas pamatmērķus: energoapgādes drošību, saprātīgas izmaksas un cenas, kā arī vides ilgtspēju. Jāatzīst, ka daudziem pasākumiem, jo īpaši lielām investīcijām, ir vajadzīgs ilgāks laiks, lai tos īstenotu praksē, un ārkārtas situācijas pārvarēšanai var būt nepieciešami kompromisa īstermiņa pasākumi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Bez visaptverošas pieejas pastāv liels risks, ka akūtie simptomi tiek novērsti ar pasākumiem, kas ir vai nu neefektīvi, vai, sliktākajā gadījumā, darbojas pretēji pamatmērķiem. Eiropas Savienībai par absolūtu prioritāti ir jāizvirza vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšana enerģijai par pieņemamām cenām un energoapgādes drošība par saprātīgām izmaksām, vienlaikus cenšoties panākt klimatneitralitāti. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Īpašas piezīmes – gāzes piegādes drošība par saprātīgām izmaksām

| 3.1. | Paziņojumā ir ierosināti kopīgi Eiropas pasākumi gāzes piegādes jautājuma risināšanai. Šie pasākumi ietver ES partnerattiecības ar trešām valstīm un kolektīvo iepirkumu veicināšanu, kā arī kopēju gāzes uzglabāšanas politiku. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Mazāka atkarība no Krievijas gāzes nozīmē lielāku autonomiju un prasa vairāk izmantot ES pieejamos resursus, tostarp izvērst atjaunīgos energoresursus. Tādēļ ES būtu maksimāli jāizmanto pieejamie resursi un pašreizējās spējas, lai risinātu nepietiekamas energoapgādes problēmu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tomēr ir acīmredzams, ka vietējie avoti nebūs pietiekami vai viegli pieejami, un tāpēc ES ir jāveido jaunas partnerattiecības ar trešām valstīm. Šajā saistībā EESK uzsver, ka, veidojot partnerattiecības enerģētikas jomā ar trešām valstīm, ir jāņem vērā ietekme, ko rada atkarība no valstīm, kurām nav kopīgu vērtību ar ES vai kuras varētu atzīt par nedraudzīgiem režīmiem. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Attiecīgi ES ir rūpīgi jāanalizē plusi un mīnusi ūdeņraža importam no trešām valstīm, kā arī jāmeklē piemēroti risinājumi, kas ir pieejami Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | LNG termināļiem, gāzes glabātavām un daudzveidīgu piegāžu cauruļvadiem ir galvenā loma gāzes piegādes drošībā. Lai ilgtspējīgi izmantotu ES pieejamos resursus, Eiropai būs jāveic lielas investīcijas infrastruktūrā, pētniecībā, izstrādē un inovācijā. EESK mudina dalībvalstis kopīgi rīkoties, lai reaģētu uz vajadzību pēc pienācīgas infrastruktūras un tās efektīvas izmantošanas. EESK vērš uzmanību uz pašreizējiem projektiem, piemēram, Somijas un Igaunijas kopīgu sašķidrinātās dabasgāzes termināļa kuģa nomu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK stingri atbalsta jaunos noteikumus par gāzes uzglabāšanu, par kuriem ātri vienojās abi ES likumdevēji. Pietiekami piepildītas gāzes krātuves palīdzēs nodrošināt drošu (2022./2023. gada) ziemu, aizsargājot pret cenu satricinājumiem, pasargājot Eiropas iedzīvotājus no enerģētiskās nabadzības un nodrošinot Eiropas uzņēmumu konkurētspēju. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ka minēts atzinumā par ES gāzes uzglabāšanas politiku (2), EESK uzskata, ka sadarbība ar trešām valstīm ir papildinošs pasākums investīcijām jaunā infrastruktūrā, kas palielinās Eiropas energoapgādes drošību. EESK mudina Padomi un Parlamentu apsvērt iespēju izmantot gāzes krātuves uzticamās kaimiņvalstīs, tostarp Ukrainā, jo tas palīdzēs nodrošināt piegādes drošību. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Īpašas piezīmes – augstās elektroenerģijas cenas

| 4.1. | Enerģijas cenu kāpums pēc pandēmijas, ko vēl vairāk saasināja Krievijas iebrukums Ukrainā, ietekmē plašu patērētāju loku un veicina enerģētiskās nabadzības pieaugumu visā Eiropā. Situācija pasliktinās patērētājiem, kuri jau iepriekš saskārās ar enerģētisko nabadzību, savukārt patērētāji, kuri agrāk nebija saskārušies ar enerģijas rēķinu apmaksas problēmām, ir pakļauti nabadzības riskam. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komisija jau ir publicējusi vairākas iniciatīvas, lai risinātu jautājumu par augstām enerģijas cenām un to ietekmi, tostarp pretdarbības un atbalsta instrumentus (3) un paziņojumā REPowerEU izklāstītās iespējas atbalstīt visneaizsargātākos iedzīvotājus un visvairāk skartos uzņēmumus, piemēram, energoietilpīgās nozares, lai samazinātu ražošanas izmaksas un veicinātu dekarbonizācijas centienus. EESK atzinīgi vērtē un atzīst par būtiski svarīgu atbalsta pasākumu attiecināšanu arī uz MVU. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK atzinīgi vērtē šajā paziņojumā izklāstīto analīzi par priekšrocībām un trūkumiem, ko radījuši dažādie risinājumi saistībā ar augstajām elektroenerģijas cenām un to ietekmi uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Risinājumi aptver divu veidu pasākumus: finansiālu atbalstu augsto cenu ietekmes mazināšanai un tirgus intervences pasākumus, kuru mērķis ir ietekmēt pašas cenas. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Tiešais atbalsts neapšaubāmi ir visreālākais risinājums kā ārkārtas pasākums. Palielināti PVN un enerģijas nodokļu ieņēmumi var palīdzēt dalībvalstīm finansēt šādus pasākumus. Visiem atbalsta pasākumiem, kuru mērķis ir mazināt krīzi, vajadzētu būt pagaidu pasākumiem un mērķtiecīgi vērstiem uz tiem, kas cieš visvairāk – iedzīvotājiem, MVU vai energoietilpīgām nozarēm. Tomēr paziņojumā nav norādīts, ka gāzes patēriņa samazināšanā ievērojamas pūles jāpieliek arī patērētājiem. Tādējādi kompensācija, kas neveicina gāzes patēriņa samazinājumu, nav ilgtspējīgs risinājums. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Paziņojumā ir pareizi norādīts, ka ideāla risinājuma nav. Jebkurai intervencei enerģijas tirgū būs negatīvas sekas. Daudzos gadījumos tie var būt tirgus izkropļojumi, fiskālās izmaksas, piegādes traucējumi, negatīva ietekme uz investīcijām vai patērētāju uzvedību. Īsumā, tas var ietekmēt dekarbonizācijas centienus vai apdraudēt piegādes drošību. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komisijas sniegtā informācija liecina par sarežģīto situāciju, kurā Eiropa saskaras ar trīskāršu izaicinājumu – energoapgādes drošību, pieejamām cenām un klimata pārmaiņu apkarošanu. Tas vēlreiz apliecina, ka ir nepieciešama visaptveroša pieeja jebkurai politikai un pasākumiem, lai nodrošinātu to atbilstību un ieguldījumu enerģētikas sistēmas vispārējās ilgtspējas mērķa sasniegšanā. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kā norādīts dokumentā, nav viena vienīga visām situācijām atbilstoša risinājuma, tāpēc dalībvalstīm ir iespēja rast savai valstij piemērotāko risinājumu. Tomēr ES enerģijas tirgū jebkura intervence jebkurā vietā var ietekmēt pārējo tirgu. Tāpēc šādā situācijā dalībvalstīs būtu vajadzīgi tikai tādi mērķtiecīgi pagaidu pasākumi, kuriem ir vismazākā kropļojošā ietekme uz ES tirgu, vai ES līmeņa pasākumi, kas neapdraud dekarbonizācijas centienus vai energoapgādi. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESK piekrīt nesenā ACER ziņojuma (4) secinājumam, ka elektroenerģijas tirgus ir pierādījis savu labo darbību, novēršot elektroenerģijas piegādes ierobežojumus vai pat pārtraukumus atsevišķos reģionos. ACER uzskata, ka vajadzētu saglabāt pašreizējo tirgus struktūru. Turklāt daži ilgtermiņa uzlabojumi, visticamāk, izrādīsies būtiski, lai nākamajos 10–15 gados sistēma spētu sasniegt ES vērienīgo dekarbonizācijas trajektoriju un lai to panāktu ar zemākām izmaksām, vienlaikus nodrošinot piegādes drošību. EESK uzsver, ka visām izmaiņām tirgus struktūrā jābūt balstītām uz rūpīgu analīzi par to ietekmi uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESK piekrīt Komisijai, ka pašreizējo augsto elektroenerģijas cenu galvenais cēlonis ir gāze, kas arī palielina elektroenerģijas cenas, nosakot robežcenas. Ideālais risinājums šai problēmai būtu palielināt nefosilās elektroenerģijas ražošanu un izmantošanu tādā apjomā, kas atbilst elektroenerģijas pieprasījumam. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESK uzskata, ka cenu griestu noteikšana vai cita veida intervence enerģijas vairumtirgū ir problemātiska, jo tā kropļotu nepieciešamos cenu signālus un radītu sarežģījumus, kas saistīti ar “pareizā” cenu līmeņa noteikšanu. Fiskālie pasākumi, piemēram, “negaidīti papildu nodokļi”, nesamazina cenas, bet drīzāk tiek uzskatīti par ieņēmumu avotu. Kopumā tirgus intervence rada risku, ka tā varētu kaitēt ilgtermiņa mērķiem, radot nenoteiktību ieguldījumiem un kavējot enerģētikas nozares dekarbonizāciju. |
| --- | --- |

4.10.

Briselē, 2022. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  OV C 323, 26.8.2022., 123. lpp., un OV C 323, 26.8.2022., 129. lpp.

1

(2)  OV C 323, 26.8.2022., 129. lpp.

2

(3)  COM(2021) 660 final.

3

(4)  ACER galīgais novērtējums par ES elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgus struktūru.

4

ACER

---

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/144 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/144

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā, nosaka īpašus un pagaidu pasākumus attiecībā uz autovadītāja dokumentiem, ko Ukraina izdevusi saskaņā ar tās tiesību aktiem”

(COM(2022) 313 final – 2022/0204 (COD))

(2022/C 443/21)

| Atzinuma pieprasījums | Padome, 28.6.2022.
  Eiropas Parlaments, 4.7.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 195/4/3 |

Atzinuma pieprasījums

Padome, 28.6.2022.

Eiropas Parlaments, 4.7.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

195/4/3

Tā kā priekšlikuma saturs ir pilnībā pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Komitejas komentāri, Komiteja ir nolēmusi sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Brisele, 2022. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

| 22.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/145 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/145

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu, Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti”

(COM(2022) 222 final)

(2022/C 443/22)

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 6.6.2022.
  Eiropas Savienības Padome, 15.6.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 571 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 201/2/1 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 6.6.2022.

Eiropas Savienības Padome, 15.6.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2022.

Plenārsesija Nr.

571

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

201/2/1

Tā kā priekšlikuma saturs ir pilnībā pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Komitejas komentāri, Komiteja ir nolēmusi sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Brisele, 2022. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---