# Europos Sąjungos C 465/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 465 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. gruodžio 6d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 465

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. gruodžio 6d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2022–2023 M. SESIJA2022 m. gegužės 2–5 d. posėdžiai
  2022 m. gegužės 4 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2020 m. vykdymu, buvo paskelbti
  OL L 258, 2022 10 5 .PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2022–2023 M. SESIJA2022 m. gegužės 2–5 d. posėdžiai
  2022 m. gegužės 4 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2020 m. vykdymu, buvo paskelbti
  OL L 258, 2022 10 5 .PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

2022 m. gegužės 4 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2020 m. vykdymu, buvo paskelbti

OL L 258, 2022 10 5

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2022 m. gegužės 3 d., antradienis |
| 2022/C 465/01 | 2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliucija Siekiant tvarios mėlynosios ekonomikos ES: žvejybos ir akvakultūros sektorių vaidmuo (2021/2188(INI)) | 2 |
| 2022/C 465/02 | 2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ekologinio žemės ūkio veiksmų plano (2021/2239(INI)) | 22 |
| 2022/C 465/03 | 2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mažumų persekiojimo dėl tikėjimo ar religijos (2021/2055(INI)) | 33 |
| 2022/C 465/04 | 2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliucija ES strategijos, kuria būtų skatinamas vaikų ugdymas visame pasaulyje, kūrimas: COVID-19 pandemijos poveikio švelninimas (2021/2209(INI)) | 44 |
| 2022/C 465/05 | 2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų ekonominės nepriklausomybės užtikrinimo skatinant verslumą ir savarankišką darbą (2021/2080(INI)) | 54 |
| 2022/C 465/06 | 2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl dirbtinio intelekto skaitmeniniame amžiuje (2020/2266(INI)) | 65 |
| | 2022 m. gegužės 4 d., trečiadienis |
| 2022/C 465/07 | 2022 m. gegužės 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnių veiksmų dėl Konferencijos dėl Europos ateities išvadų (2022/2648(RSP)) | 109 |
| | 2022 m. gegužės 5 d., ketvirtadienis |
| 2022/C 465/08 | 2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Osmano Kavalos bylos Turkijoje (2022/2656(RSP)) | 112 |
| 2022/C 465/09 | 2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pranešimų apie tebevykdomą žmogaus organų ėmimą persodinimui Kinijoje (2022/2657(RSP)) | 117 |
| 2022/C 465/10 | 2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nuolatinių represijų prieš politinę opoziciją Kambodžoje (2022/2658(RSP)) | 120 |
| 2022/C 465/11 | 2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija Konkurencijos politika. 2021 m. metinė ataskaita (2021/2185(INI)) | 124 |
| 2022/C 465/12 | 2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl grėsmių stabilumui, saugumui ir demokratijai Vakarų Afrikoje ir Sahelio regione (2022/2650(RSP)) | 137 |
| 2022/C 465/13 | 2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį vykstančių klausymų dėl Lenkijos ir Vengrijos (2022/2647(RSP)) | 147 |
| 2022/C 465/14 | 2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl dabartinės ES ir Moldovos bendradarbiavimo padėties (2022/2651(RSP)) | 151 |
| 2022/C 465/15 | 2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl karo prieš Ukrainą poveikio moterims (2022/2633(RSP)) | 155 |
| 2022/C 465/16 | 2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rusijos neteisėto agresijos karo prieš Ukrainą poveikio ES transporto ir turizmo sektoriams (2022/2643(RSP)) | 164 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2022 m. gegužės 3 d., antradienis

2022/C 465/01

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliucija Siekiant tvarios mėlynosios ekonomikos ES: žvejybos ir akvakultūros sektorių vaidmuo (2021/2188(INI))

2

2022/C 465/02

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ekologinio žemės ūkio veiksmų plano (2021/2239(INI))

22

2022/C 465/03

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mažumų persekiojimo dėl tikėjimo ar religijos (2021/2055(INI))

33

2022/C 465/04

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliucija ES strategijos, kuria būtų skatinamas vaikų ugdymas visame pasaulyje, kūrimas: COVID-19 pandemijos poveikio švelninimas (2021/2209(INI))

44

2022/C 465/05

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų ekonominės nepriklausomybės užtikrinimo skatinant verslumą ir savarankišką darbą (2021/2080(INI))

54

2022/C 465/06

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl dirbtinio intelekto skaitmeniniame amžiuje (2020/2266(INI))

65

2022 m. gegužės 4 d., trečiadienis

2022/C 465/07

2022 m. gegužės 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnių veiksmų dėl Konferencijos dėl Europos ateities išvadų (2022/2648(RSP))

109

2022 m. gegužės 5 d., ketvirtadienis

2022/C 465/08

2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Osmano Kavalos bylos Turkijoje (2022/2656(RSP))

112

2022/C 465/09

2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pranešimų apie tebevykdomą žmogaus organų ėmimą persodinimui Kinijoje (2022/2657(RSP))

117

2022/C 465/10

2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nuolatinių represijų prieš politinę opoziciją Kambodžoje (2022/2658(RSP))

120

2022/C 465/11

2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija Konkurencijos politika. 2021 m. metinė ataskaita (2021/2185(INI))

124

2022/C 465/12

2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl grėsmių stabilumui, saugumui ir demokratijai Vakarų Afrikoje ir Sahelio regione (2022/2650(RSP))

137

2022/C 465/13

2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį vykstančių klausymų dėl Lenkijos ir Vengrijos (2022/2647(RSP))

147

2022/C 465/14

2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl dabartinės ES ir Moldovos bendradarbiavimo padėties (2022/2651(RSP))

151

2022/C 465/15

2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl karo prieš Ukrainą poveikio moterims (2022/2633(RSP))

155

2022/C 465/16

2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rusijos neteisėto agresijos karo prieš Ukrainą poveikio ES transporto ir turizmo sektoriams (2022/2643(RSP))

164

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2022 m. gegužės 3 d., antradienis |
| 2022/C 465/17 | 2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, kuriuo panaikinamas Tarybos sprendimas 76/787/EAPB, EEB, Euratomas, ir prie to sprendimo pridėtas Aktas dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (2020/2220(INL) – 2022/0902(APP)) | 171 |
| 2022/C 465/18 | 2022 m. gegužės 3 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1021 dėl patvariųjų organinių teršalų IV ir V priedai (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD)) | 199 |
| 2022/C 465/19 | 2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl neprivalomo atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo, taikomo tam tikroms prekėms ir paslaugoms, kurias tiekiant ar teikiant gali būti sukčiaujama, ir kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu Greitojo reagavimo mechanizmo taikymo laikotarpio pratęsimo iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB (COM(2022)0039 – C9-0053/2022 – 2022/0027(CNS)) | 209 |
| 2022/C 465/20 | 2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Šengeno informacinės sistemos srities Šengeno acquis nuostatų taikymo Kipro Respublikoje (COM(2021)0472 – C9-0350/2021 – 2021/0266(NLE)) | 210 |
| 2022/C 465/21 | 2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Lefteris’ą Christoforou Audito Rūmų nariu (C9-0042/2022 – 2022/0802(NLE)) | 211 |
| 2022/C 465/22 | 2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti George’ą Mariusą Hyzlerį (George Marius Hyzler) Audito Rūmų nariu (C9-0043/2022 – 2022/0803(NLE)) | 212 |
| | 2022 m. gegužės 4 d., trečiadienis |
| 2022/C 465/23 | P9_TA(2022)0142Europolo įgaliojimų stiprinimas: bendradarbiavimas su privačiais subjektais, asmens duomenų tvarkymas ir parama mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje ***I2022 m. gegužės 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Europolo bendradarbiavimo su privačiais subjektais, Europolo atliekamo asmens duomenų tvarkymo padedant atlikti nusikalstamų veikų tyrimus ir Europolo vaidmens mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/794 (COM(2020)0796 – C9-0401/2020 – 2020/0349(COD))P9_TC1-COD(2020)0349Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. gegužės 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/794, kiek tai susiję su Europolo bendradarbiavimu su privačiais subjektais, Europolo atliekamu asmens duomenų tvarkymu padedant atlikti nusikalstamų veikų tyrimus ir Europolo vaidmeniu mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje | 213 |
| 2022/C 465/24 | 2022 m. gegužės 4 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD)) | 217 |
| 2022/C 465/25 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2022 m. balandžio 8 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų dėl Ukrainoje išduodamų patikrinimo sertifikatų iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2306 (C(2022)02164 – 2022/2637(DEA)) | 255 |
| | 2022 m. gegužės 5 d., ketvirtadienis |
| 2022/C 465/26 | P9_TA(2022)0198Veterinarinių vaistų pakavimo ir ženklinimo pereinamojo laikotarpio taisyklės ***I2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos veterinarinių vaistų, kurių leidimai suteikti pagal Direktyvą 2001/82/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 726/2004, pakavimo ir ženklinimo pereinamojo laikotarpio taisykles (COM(2022)0076 – C9-0054/2022 – 2022/0053(COD))P9_TC1-COD(2022)0053Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. gegužės 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo nustatomos veterinarinių vaistų, kurių leidimai yra išduoti arba kurie yra registruoti pagal Direktyvą 2001/82/EB arba Reglamentą (EB) Nr. 726/2004, pakavimo ir ženklinimo pereinamojo laikotarpio taisyklės | 257 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2022 m. gegužės 3 d., antradienis

2022/C 465/17

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, kuriuo panaikinamas Tarybos sprendimas 76/787/EAPB, EEB, Euratomas, ir prie to sprendimo pridėtas Aktas dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (2020/2220(INL) – 2022/0902(APP))

171

2022/C 465/18

2022 m. gegužės 3 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1021 dėl patvariųjų organinių teršalų IV ir V priedai (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))

199

2022/C 465/19

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl neprivalomo atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo, taikomo tam tikroms prekėms ir paslaugoms, kurias tiekiant ar teikiant gali būti sukčiaujama, ir kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu Greitojo reagavimo mechanizmo taikymo laikotarpio pratęsimo iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB (COM(2022)0039 – C9-0053/2022 – 2022/0027(CNS))

209

2022/C 465/20

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Šengeno informacinės sistemos srities Šengeno acquis nuostatų taikymo Kipro Respublikoje (COM(2021)0472 – C9-0350/2021 – 2021/0266(NLE))

acquis

210

2022/C 465/21

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Lefteris’ą Christoforou Audito Rūmų nariu (C9-0042/2022 – 2022/0802(NLE))

211

2022/C 465/22

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti George’ą Mariusą Hyzlerį (George Marius Hyzler) Audito Rūmų nariu (C9-0043/2022 – 2022/0803(NLE))

212

2022 m. gegužės 4 d., trečiadienis

2022/C 465/23

P9_TA(2022)0142Europolo įgaliojimų stiprinimas: bendradarbiavimas su privačiais subjektais, asmens duomenų tvarkymas ir parama mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje ***I2022 m. gegužės 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Europolo bendradarbiavimo su privačiais subjektais, Europolo atliekamo asmens duomenų tvarkymo padedant atlikti nusikalstamų veikų tyrimus ir Europolo vaidmens mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/794 (COM(2020)0796 – C9-0401/2020 – 2020/0349(COD))P9_TC1-COD(2020)0349Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. gegužės 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/794, kiek tai susiję su Europolo bendradarbiavimu su privačiais subjektais, Europolo atliekamu asmens duomenų tvarkymu padedant atlikti nusikalstamų veikų tyrimus ir Europolo vaidmeniu mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje

213

2022/C 465/24

2022 m. gegužės 4 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD))

217

2022/C 465/25

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2022 m. balandžio 8 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų dėl Ukrainoje išduodamų patikrinimo sertifikatų iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2306 (C(2022)02164 – 2022/2637(DEA))

255

2022 m. gegužės 5 d., ketvirtadienis

2022/C 465/26

P9_TA(2022)0198Veterinarinių vaistų pakavimo ir ženklinimo pereinamojo laikotarpio taisyklės ***I2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos veterinarinių vaistų, kurių leidimai suteikti pagal Direktyvą 2001/82/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 726/2004, pakavimo ir ženklinimo pereinamojo laikotarpio taisykles (COM(2022)0076 – C9-0054/2022 – 2022/0053(COD))P9_TC1-COD(2022)0053Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. gegužės 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo nustatomos veterinarinių vaistų, kurių leidimai yra išduoti arba kurie yra registruoti pagal Direktyvą 2001/82/EB arba Reglamentą (EB) Nr. 726/2004, pakavimo ir ženklinimo pereinamojo laikotarpio taisyklės

257

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

2022 12 6

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2022–2023 M. SESIJA

2022 m. gegužės 2–5 d. posėdžiai

2022 m. gegužės 4 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2020 m. vykdymu, buvo paskelbti

  OL L 258, 2022 10 5
  .

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2022 m. gegužės 3 d., antradienis

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/2

---

P9_TA(2022)0135

Tvarios mėlynosios ekonomikos kūrimas ES. Žvejybos ir akvakultūros sektorių vaidmuo

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliucija „Siekiant tvarios mėlynosios ekonomikos ES: žvejybos ir akvakultūros sektorių vaidmuo“ (2021/2188(INI))

(2022/C 465/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 17 d. Komisijos komunikatą „Naujas požiūris į tvarią ES mėlynąją ekonomiką. ES mėlynosios ekonomikos transformavimas siekiant tvarios ateities“ (COM(2021)0240), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 17 d. Komisijos komunikatą „Naujas požiūris į tvarią ES mėlynąją ekonomiką. ES mėlynosios ekonomikos transformavimas siekiant tvarios ateities“ (COM(2021)0240),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3, 4, 13, 38, 43 ir 349 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3, 4, 13, 38, 43 ir 349 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1139, kuriuo nustatomas Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2017/1004 (2) (EJRŽAF), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1139, kuriuo nustatomas Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2017/1004 (2) (EJRŽAF),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyvą) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyvą) (3),

| — | atsižvelgdamas į Septintąją aplinkosaugos veiksmų programą (AVP) ir joje įtvirtintas sąvokas, tokias kaip planetos išgalės ir ekologinės ribos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Septintąją aplinkosaugos veiksmų programą (AVP) ir joje įtvirtintas sąvokas, tokias kaip planetos išgalės ir ekologinės ribos,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/89/ES, kuria nustatoma jūrinių teritorijų planavimo sistema (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/89/ES, kuria nustatoma jūrinių teritorijų planavimo sistema (4),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (6),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 11 d. Parlamento ir Tarybos politinį susitarimą dėl 2021–2027 m. Europos infrastruktūros tinklų priemonės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 11 d. Parlamento ir Tarybos politinį susitarimą dėl 2021–2027 m. Europos infrastruktūros tinklų priemonės,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380) ir į 2021 m. birželio 9 d. savo rezoliuciją dėl tos strategijos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380) ir į 2021 m. birželio 9 d. savo rezoliuciją dėl tos strategijos (7),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020)0381) ir į 2021 m. spalio 20 d. savo rezoliuciją dėl tos strategijos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020)0381) ir į 2021 m. spalio 20 d. savo rezoliuciją dėl tos strategijos (8),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2021 m. ataskaitą dėl ES mėlynosios ekonomikos (9) („The EU Blue Economy Report 2021“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2021 m. ataskaitą dėl ES mėlynosios ekonomikos (9) („The EU Blue Economy Report 2021“),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo mėn. Komisijos ataskaitą dėl mėlynosios ekonomikos tvarumo kriterijų (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo mėn. Komisijos ataskaitą dėl mėlynosios ekonomikos tvarumo kriterijų (10),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 12 d. Komisijos komunikatą „Tvaresnės ir konkurencingesnės ES akvakultūros 2021–2030 m. strateginės gairės“ (COM(2021)0236), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 12 d. Komisijos komunikatą „Tvaresnės ir konkurencingesnės ES akvakultūros 2021–2030 m. strateginės gairės“ (COM(2021)0236),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 23 d. Komisijos komunikatą „Naujai traktuojama Atlanto vandenyno strategija. Persvarstytas Atlanto vandenyno veiksmų planas (2.0). Atnaujintas veiksmų planas, kuriuo siekiama Atlanto vandenyno Europos Sąjungos regione kurti darnią, atsparią ir konkurencingą mėlynąją ekonomiką“ (COM(2020)0329), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 23 d. Komisijos komunikatą „Naujai traktuojama Atlanto vandenyno strategija. Persvarstytas Atlanto vandenyno veiksmų planas (2.0). Atnaujintas veiksmų planas, kuriuo siekiama Atlanto vandenyno Europos Sąjungos regione kurti darnią, atsparią ir konkurencingą mėlynąją ekonomiką“ (COM(2020)0329),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatą „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“ (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatą „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“ (COM(2020)0789),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 19 d. Komisijos komunikatą „ES jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialo išnaudojimo žengiant į neutralaus poveikio klimatui ateitį strategija“ (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 19 d. Komisijos komunikatą „ES jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialo išnaudojimo žengiant į neutralaus poveikio klimatui ateitį strategija“ (COM(2020)0741),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų mėlynojoje ekonomikoje potencialo išnaudojimo siekiant ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų mėlynojoje ekonomikoje potencialo išnaudojimo siekiant ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. sausio 16 d. rezoliuciją „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų ateities darbotvarkė atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus iki 2030 m.“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. sausio 16 d. rezoliuciją „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų ateities darbotvarkė atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus iki 2030 m.“ (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl jūrą teršiančių šiukšlių poveikio žuvininkystei (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl jūrą teršiančių šiukšlių poveikio žuvininkystei (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl naujai traktuojamos Atlanto vandenyno strategijos (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl naujai traktuojamos Atlanto vandenyno strategijos (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl jūrinių elektrinių parkų ir kitų atsinaujinančiųjų išteklių energijos sistemų poveikio žvejybos sektoriui (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl jūrinių elektrinių parkų ir kitų atsinaujinančiųjų išteklių energijos sistemų poveikio žvejybos sektoriui (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją „Partnerystės su atokiausiais ES regionais stiprinimas“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją „Partnerystės su atokiausiais ES regionais stiprinimas“ (16),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP 21) priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP 21) priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į pasaulines žvejybos ir akvakultūros gaires ir tarptautinius standartus, kuriuos parengė Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO), bendradarbiaudama su ES kaip su nare, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasaulines žvejybos ir akvakultūros gaires ir tarptautinius standartus, kuriuos parengė Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO), bendradarbiaudama su ES kaip su nare,

| — | atsižvelgdamas į FAO ataskaitą „Pasaulio žvejybos ir akvakultūros padėtis 2020 m.: tvarumo veiksmai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į FAO ataskaitą „Pasaulio žvejybos ir akvakultūros padėtis 2020 m.: tvarumo veiksmai“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos mėn. FAO pradėtą Mėlynųjų žvejybos uostų tinklo iniciatyvą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos mėn. FAO pradėtą Mėlynųjų žvejybos uostų tinklo iniciatyvą,

| — | atsižvelgdamas į 2016–2020 m. ir 2021–2027 m. Vigo uosto mėlynojo augimo strategijas (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016–2020 m. ir 2021–2027 m. Vigo uosto mėlynojo augimo strategijas (17),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato „Naujas požiūris į tvarią ES mėlynąją ekonomiką. ES mėlynosios ekonomikos transformavimas siekiant tvarios ateities“ (COM(2021)0240), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato „Naujas požiūris į tvarią ES mėlynąją ekonomiką. ES mėlynosios ekonomikos transformavimas siekiant tvarios ateities“ (COM(2021)0240),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 2 d. Regionų komiteto nuomonę dėl tvarios mėlynosios ekonomikos ir akvakultūros (NAT-VVI/020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 2 d. Regionų komiteto nuomonę dėl tvarios mėlynosios ekonomikos ir akvakultūros (NAT-VVI/020),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento Transporto ir turizmo komiteto kompetenciją jūrų planavimo ir integruotos jūros politikos srityse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento Transporto ir turizmo komiteto kompetenciją jūrų planavimo ir integruotos jūros politikos srityse,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0089/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0089/2022),

| A. | kadangi ES mėlynoji ekonomika užtikrina 4,5 mln. tiesioginių darbo vietų ir apima visas su vandenynais, jūromis ir pakrantėmis susijusias pramonės šakas ir sektorius, nesvarbu, ar veikla vykdoma jūrų aplinkoje (pvz., laivyba, keleivinis jūrų transportas, žvejyba, energijos gamyba), ar sausumoje (pvz., uostai, laivų statyklos, pakrančių turizmas, sausumos akvakultūra); kadangi tai platus ir sparčiai kintantis mūsų ekonomikos segmentas, kuris per pastarąjį dešimtmetį ėmėsi svarbių modernizavimo ir įvairinimo veiksmų ir atliks svarbų vaidmenį gerinant aplinkos, socialinę ir ekonominę raidą; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES mėlynoji ekonomika užtikrina 4,5 mln. tiesioginių darbo vietų ir apima visas su vandenynais, jūromis ir pakrantėmis susijusias pramonės šakas ir sektorius, nesvarbu, ar veikla vykdoma jūrų aplinkoje (pvz., laivyba, keleivinis jūrų transportas, žvejyba, energijos gamyba), ar sausumoje (pvz., uostai, laivų statyklos, pakrančių turizmas, sausumos akvakultūra); kadangi tai platus ir sparčiai kintantis mūsų ekonomikos segmentas, kuris per pastarąjį dešimtmetį ėmėsi svarbių modernizavimo ir įvairinimo veiksmų ir atliks svarbų vaidmenį gerinant aplinkos, socialinę ir ekonominę raidą;

| B. | kadangi, jei pasaulinė mėlynoji ekonomika būtų lyginama su nacionaline ekonomika, ji būtų septinta pagal dydį pasaulyje, o vandenynas, jei būtų ūkio subjektas, taptų G7 nariu; kadangi ji veikia didžiausioje planetos ekosistemoje, nes vandenynuose esama 80 proc. visų gyvybės formų; kadangi vandenynas mus supa ir palaiko, teikia žmonių sveikatai būtinų išteklių ir sudaro sąlygas įvairiai ekonominei sąveikai; |
| --- | --- |

B.

kadangi, jei pasaulinė mėlynoji ekonomika būtų lyginama su nacionaline ekonomika, ji būtų septinta pagal dydį pasaulyje, o vandenynas, jei būtų ūkio subjektas, taptų G7 nariu; kadangi ji veikia didžiausioje planetos ekosistemoje, nes vandenynuose esama 80 proc. visų gyvybės formų; kadangi vandenynas mus supa ir palaiko, teikia žmonių sveikatai būtinų išteklių ir sudaro sąlygas įvairiai ekonominei sąveikai;

| C. | kadangi mėlynosios ekonomikos plėtra gali gerokai paskatinti ekonomikos augimą ir plėtrą, taip pat darbo vietų kūrimą, pirmiausia pakrantės ir salų regionuose ir valstybėse ir atokiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

C.

kadangi mėlynosios ekonomikos plėtra gali gerokai paskatinti ekonomikos augimą ir plėtrą, taip pat darbo vietų kūrimą, pirmiausia pakrantės ir salų regionuose ir valstybėse ir atokiausiuose regionuose;

| D. | kadangi ES mėlynosios ekonomikos strategijoje nepakankamai atsižvelgta į žvejybos sektorių, ypač smulkiąją, priekrantės ir tradicinę žvejybą; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES mėlynosios ekonomikos strategijoje nepakankamai atsižvelgta į žvejybos sektorių, ypač smulkiąją, priekrantės ir tradicinę žvejybą;

| E. | kadangi mėlynoji ekonomika ir toliau užtikrins naujų perspektyvų ir kurs darbo vietų, visų pirma tokiose srityse kaip vandenynų atsinaujinančiųjų išteklių energija, mėlynoji bioekonomika, biotechnologijos ir gėlinimas; |
| --- | --- |

E.

kadangi mėlynoji ekonomika ir toliau užtikrins naujų perspektyvų ir kurs darbo vietų, visų pirma tokiose srityse kaip vandenynų atsinaujinančiųjų išteklių energija, mėlynoji bioekonomika, biotechnologijos ir gėlinimas;

| F. | kadangi sektorių mėlynosios ekonomikos plėtros prioritetai skirtingose valstybėse narėse gali skirtis priklausomai, pirma, nuo tradicinių ar įsitvirtinusių sektorių vystymosi istorijos ir, antra, nuo esamų išteklių ir besiformuojančių sektorių vystymosi potencialo kiekvienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

F.

kadangi sektorių mėlynosios ekonomikos plėtros prioritetai skirtingose valstybėse narėse gali skirtis priklausomai, pirma, nuo tradicinių ar įsitvirtinusių sektorių vystymosi istorijos ir, antra, nuo esamų išteklių ir besiformuojančių sektorių vystymosi potencialo kiekvienoje valstybėje narėje;

| G. | kadangi mėlynosios ekonomikos potencialo išnaudojimas negali tapti pretekstu jūroms ir vandenynams taikyti tokius išteklių naudojimo ir augimo modelius, kurie jau pasirodė esantys netvarūs; kadangi jūrų ir vandenynų ištekliai turi būti naudojami griežtai paisant jų patikimo valdymo ir išsaugojimo būtinybės, nekeičiant jūrų ekosistemų pusiausvyros; |
| --- | --- |

G.

kadangi mėlynosios ekonomikos potencialo išnaudojimas negali tapti pretekstu jūroms ir vandenynams taikyti tokius išteklių naudojimo ir augimo modelius, kurie jau pasirodė esantys netvarūs; kadangi jūrų ir vandenynų ištekliai turi būti naudojami griežtai paisant jų patikimo valdymo ir išsaugojimo būtinybės, nekeičiant jūrų ekosistemų pusiausvyros;

| H. | kadangi Jūrinių teritorijų planavimo direktyvoje nurodoma, kad valstybės narės turi atsižvelgti į veiklos ir naudojimo būdų, pvz., akvakultūros, žvejybos, atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginių ir infrastruktūros, taip pat povandeninių kabelių, sąsajas, skatinti atitinkamos veiklos sambūvį ir taikyti ekosisteminį metodą; |
| --- | --- |

H.

kadangi Jūrinių teritorijų planavimo direktyvoje nurodoma, kad valstybės narės turi atsižvelgti į veiklos ir naudojimo būdų, pvz., akvakultūros, žvejybos, atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginių ir infrastruktūros, taip pat povandeninių kabelių, sąsajas, skatinti atitinkamos veiklos sambūvį ir taikyti ekosisteminį metodą;

| I. | kadangi tam, kad mėlynoji ekonomika, kurios plėtra neviršija ekologinių ribų, ir ne tik žvejybos bei akvakultūros sektoriai, bet ir visi atitinkami jūrų sektoriai būtų laikomi tvariais, turi būti vienodai visose srityse paisoma aplinkos, socialinio ir ekonominio ramsčių; |
| --- | --- |

I.

kadangi tam, kad mėlynoji ekonomika, kurios plėtra neviršija ekologinių ribų, ir ne tik žvejybos bei akvakultūros sektoriai, bet ir visi atitinkami jūrų sektoriai būtų laikomi tvariais, turi būti vienodai visose srityse paisoma aplinkos, socialinio ir ekonominio ramsčių;

| J. | kadangi bendra žuvininkystės politika (BŽP) siekiama užtikrinti tinkamą jūrų biologinių išteklių išsaugojimą bei valdymą ir kad žvejybos ir akvakultūros veikla būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ilguoju laikotarpiu ir valdoma tokiu būdu, kuris derėtų su tikslais užtikrinti naudą ekonomikos, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti aprūpinimą maistu; |
| --- | --- |

J.

kadangi bendra žuvininkystės politika (BŽP) siekiama užtikrinti tinkamą jūrų biologinių išteklių išsaugojimą bei valdymą ir kad žvejybos ir akvakultūros veikla būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ilguoju laikotarpiu ir valdoma tokiu būdu, kuris derėtų su tikslais užtikrinti naudą ekonomikos, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti aprūpinimą maistu;

| K. | kadangi BŽP turėtų prisidėti prie našumo augimo ir deramo gyvenimo lygio žuvininkystės sektoriuje, įskaitant mažos apimties žvejybos sektorių, taip pat prie stabilių rinkų ir turėtų užtikrinti aprūpinimą maistu; |
| --- | --- |

K.

kadangi BŽP turėtų prisidėti prie našumo augimo ir deramo gyvenimo lygio žuvininkystės sektoriuje, įskaitant mažos apimties žvejybos sektorių, taip pat prie stabilių rinkų ir turėtų užtikrinti aprūpinimą maistu;

| L. | kadangi 14-asis DVT įpareigoja išsaugoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius ir skatinti tausų jų naudojimą, o 2-asis DVT įpareigoja užtikrinti aprūpinimą maistu; kadangi 14.1 tarpiniame uždavinyje nustatytas tikslas ne vėliau kaip 2025 m. užkirsti kelią visų rūšių jūrų taršai, visų pirma dėl sausumoje vykdomos veiklos, įskaitant jūros šiukšles ir taršą maistinėmis medžiagomis, ir ją gerokai sumažinti; |
| --- | --- |

L.

kadangi 14-asis DVT įpareigoja išsaugoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius ir skatinti tausų jų naudojimą, o 2-asis DVT įpareigoja užtikrinti aprūpinimą maistu; kadangi 14.1 tarpiniame uždavinyje nustatytas tikslas ne vėliau kaip 2025 m. užkirsti kelią visų rūšių jūrų taršai, visų pirma dėl sausumoje vykdomos veiklos, įskaitant jūros šiukšles ir taršą maistinėmis medžiagomis, ir ją gerokai sumažinti;

| M. | kadangi vandenynas yra labai svarbus gyvybei žemėje, nes jis pagamina 50 proc. atmosferoje esančio deguonies, klimato sistemoje absorbuoja apie 25 proc. žmogaus išmetamo anglies dioksido kiekio ir 90 proc. perteklinės šilumos, ir yra itin svarbus pasaulio klimato reguliavimui; |
| --- | --- |

M.

kadangi vandenynas yra labai svarbus gyvybei žemėje, nes jis pagamina 50 proc. atmosferoje esančio deguonies, klimato sistemoje absorbuoja apie 25 proc. žmogaus išmetamo anglies dioksido kiekio ir 90 proc. perteklinės šilumos, ir yra itin svarbus pasaulio klimato reguliavimui;

| N. | kadangi jūrų biologinės įvairovės atkūrimas, apsauga, išsaugojimas ir tausus naudojimas yra esminis geros vandenynų, kuriuose gyvena milijonai rūšių, būklės, geros planetos būklės apsaugos ir jūrų bei jūrinių ekonominės veiklos erdvės užtikrinimo veiksnys; |
| --- | --- |

N.

kadangi jūrų biologinės įvairovės atkūrimas, apsauga, išsaugojimas ir tausus naudojimas yra esminis geros vandenynų, kuriuose gyvena milijonai rūšių, būklės, geros planetos būklės apsaugos ir jūrų bei jūrinių ekonominės veiklos erdvės užtikrinimo veiksnys;

| O. | kadangi jūrų ir vandenynų išteklių mokslinės stebėsenos ir vertinimo duomenų rinkimas, įskaitant vertinimą, ar šie ištekliai atitinka saugias biologines ribas, yra labai svarbus darniam jų valdymui; |
| --- | --- |

O.

kadangi jūrų ir vandenynų išteklių mokslinės stebėsenos ir vertinimo duomenų rinkimas, įskaitant vertinimą, ar šie ištekliai atitinka saugias biologines ribas, yra labai svarbus darniam jų valdymui;

| P. | kadangi didelės vandenynų ir jūros dugno dalys, visų pirma giliavandenė jūra, tebėra neištirtos ir kadangi reikia tolesnių mokslinių tyrimų siekiant užtikrinti, kad bet kokia mėlynosios ekonomikos veikla būtų visiškai darni; |
| --- | --- |

P.

kadangi didelės vandenynų ir jūros dugno dalys, visų pirma giliavandenė jūra, tebėra neištirtos ir kadangi reikia tolesnių mokslinių tyrimų siekiant užtikrinti, kad bet kokia mėlynosios ekonomikos veikla būtų visiškai darni;

| Q. | kadangi žvejyba ir akvakultūra yra esminiai mėlynosios ekonomikos sektoriai ir svarbus baltymų ir maistinių mikromedžiagų, būtinų siekiant užtikrinti aprūpinimą maistu ir žmonių sveikatą, šaltinis; |
| --- | --- |

Q.

kadangi žvejyba ir akvakultūra yra esminiai mėlynosios ekonomikos sektoriai ir svarbus baltymų ir maistinių mikromedžiagų, būtinų siekiant užtikrinti aprūpinimą maistu ir žmonių sveikatą, šaltinis;

| R. | kadangi Europos jūrų biologinė įvairovė sparčiai nyksta ir didelės dalies įvertintų jūrų rūšių ir buveinių išsaugojimo būklė yra priskirta prie nepalankių arba nežinomų; kadangi jūrų biologinės įvairovės nykimas turi didelį poveikį aplinkai ir socialinį bei ekonominį poveikį ES žvejybos sektoriui, pakrančių bendruomenėms, salų teritorijoms ir atokiausiems regionams ir todėl būtina užtikrinti nykimui priešingą tendenciją; kadangi biologinė įvairovė turi būti atkurta bendradarbiaujant su visais suinteresuotaisiais subjektais, ypač su žuvininkystės sektoriumi ir mokslo bendruomene; |
| --- | --- |

R.

kadangi Europos jūrų biologinė įvairovė sparčiai nyksta ir didelės dalies įvertintų jūrų rūšių ir buveinių išsaugojimo būklė yra priskirta prie nepalankių arba nežinomų; kadangi jūrų biologinės įvairovės nykimas turi didelį poveikį aplinkai ir socialinį bei ekonominį poveikį ES žvejybos sektoriui, pakrančių bendruomenėms, salų teritorijoms ir atokiausiems regionams ir todėl būtina užtikrinti nykimui priešingą tendenciją; kadangi biologinė įvairovė turi būti atkurta bendradarbiaujant su visais suinteresuotaisiais subjektais, ypač su žuvininkystės sektoriumi ir mokslo bendruomene;

| S. | kadangi diskusijose dėl mėlynosios ekonomikos potencialo ir būdų jį išnaudoti pagrindiniai suinteresuotieji subjektai yra pakrančių ir salų bendruomenės; |
| --- | --- |

S.

kadangi diskusijose dėl mėlynosios ekonomikos potencialo ir būdų jį išnaudoti pagrindiniai suinteresuotieji subjektai yra pakrančių ir salų bendruomenės;

| T. | kadangi ES žvejai ir žuvų augintojai visoje ES atlieka esminį vaidmenį apsaugant ir skatinant teritorinį tapatumą, kultūrines tradicijas, aprūpinimą maistu, užimtumą ir pajamas; |
| --- | --- |

T.

kadangi ES žvejai ir žuvų augintojai visoje ES atlieka esminį vaidmenį apsaugant ir skatinant teritorinį tapatumą, kultūrines tradicijas, aprūpinimą maistu, užimtumą ir pajamas;

| U. | kadangi mažos apimties tradicinė žvejyba pasižymi specifinėmis ypatybėmis ir poreikiais; |
| --- | --- |

U.

kadangi mažos apimties tradicinė žvejyba pasižymi specifinėmis ypatybėmis ir poreikiais;

| V. | kadangi mėgėjų žvejybos sektorius gali prisidėti prie pakrančių bendruomenių pajamų įvairinimo kaip didelės vertės ir darnaus turizmo veikla; |
| --- | --- |

V.

kadangi mėgėjų žvejybos sektorius gali prisidėti prie pakrančių bendruomenių pajamų įvairinimo kaip didelės vertės ir darnaus turizmo veikla;

| W. | kadangi moterys atlieka svarbų vaidmenį žvejybos ir akvakultūros sektoriuose; kadangi reikia didinti jų matomumą ir užtikrinti lygias galimybes įsidarbinti šiame sektoriuje, taip pat tinkamą teisinį pripažinimą; |
| --- | --- |

W.

kadangi moterys atlieka svarbų vaidmenį žvejybos ir akvakultūros sektoriuose; kadangi reikia didinti jų matomumą ir užtikrinti lygias galimybes įsidarbinti šiame sektoriuje, taip pat tinkamą teisinį pripažinimą;

| X. | kadangi Jungtinių Tautų 3, 6, 9 ir 12 darnaus vystymosi tiksluose (DVT) pabrėžiama gyvūnų sveikatos, geros vandens kokybės, tvarių inovacijų ir darnaus vartojimo ir gamybos mėlynojoje ekonomikoje svarba; |
| --- | --- |

X.

kadangi Jungtinių Tautų 3, 6, 9 ir 12 darnaus vystymosi tiksluose (DVT) pabrėžiama gyvūnų sveikatos, geros vandens kokybės, tvarių inovacijų ir darnaus vartojimo ir gamybos mėlynojoje ekonomikoje svarba;

| Y. | kadangi vandens gyvūnų sveikata ir gerovė yra susijusi su maisto produktų kokybe; kadangi dėl prastos gyvūnų būklės ir prastos gyvulininkystės gali padidėti ligų rizika; |
| --- | --- |

Y.

kadangi vandens gyvūnų sveikata ir gerovė yra susijusi su maisto produktų kokybe; kadangi dėl prastos gyvūnų būklės ir prastos gyvulininkystės gali padidėti ligų rizika;

| Z. | kadangi didelį poveikį jūrų ekosistemoms ir žuvininkystei daro žemės ūkis, ypač azoto trąšų naudojimas ir vandens aplinkos eutrofikacija; |
| --- | --- |

Z.

kadangi didelį poveikį jūrų ekosistemoms ir žuvininkystei daro žemės ūkis, ypač azoto trąšų naudojimas ir vandens aplinkos eutrofikacija;

| AA. | kadangi žvejai, vykdydami tikslines kampanijas arba atsitiktinai surinkdami šiukšles per žvejybos operacijas, atlieka labai svarbų vaidmenį surenkant į jūrą išmestas šiukšles; |
| --- | --- |

AA.

kadangi žvejai, vykdydami tikslines kampanijas arba atsitiktinai surinkdami šiukšles per žvejybos operacijas, atlieka labai svarbų vaidmenį surenkant į jūrą išmestas šiukšles;

| AB. | kadangi 2020 m. tikslai užtikrinti gerą Europos jūrų aplinkos būklę ir nutraukti peržvejojimą nepasiekti; |
| --- | --- |

AB.

kadangi 2020 m. tikslai užtikrinti gerą Europos jūrų aplinkos būklę ir nutraukti peržvejojimą nepasiekti;

| AC. | kadangi 2018 m. ES žvejybos sektoriuje buvo apie 163 600 darbo vietų, o ES žvejybos laivyno sužvejoto laimikio gyvasis svoris 2019 m. sudarė apie 4,1 mln. tonų; kadangi 2018 m. 27 ES valstybėse narėse buvo užauginta 1,1 mln. tonų vandens organizmų, kurių vertė sudarė 3,7 mlrd. EUR (18); |
| --- | --- |

AC.

kadangi 2018 m. ES žvejybos sektoriuje buvo apie 163 600 darbo vietų, o ES žvejybos laivyno sužvejoto laimikio gyvasis svoris 2019 m. sudarė apie 4,1 mln. tonų; kadangi 2018 m. 27 ES valstybėse narėse buvo užauginta 1,1 mln. tonų vandens organizmų, kurių vertė sudarė 3,7 mlrd. EUR (18);

| AD. | kadangi ES yra grynoji žvejybos ir akvakultūros produktų importuotoja ir tebėra priklausoma nuo daugumos savo suvartojamų maisto iš vandens gyvūnų produktų importo, kuris 2018 m. sudarė 34 proc. pasaulinės importo vertės; kadangi ES žuvininkystės importas turi atitikti bent jau panašius darnumo standartus, kokie taikomi ES; kadangi ES žuvininkystės importas turi būti tiesiogiai susijęs su tvariomis darbo vietomis importo, perdirbimo ir mažmeninės prekybos sektoriuose; |
| --- | --- |

AD.

kadangi ES yra grynoji žvejybos ir akvakultūros produktų importuotoja ir tebėra priklausoma nuo daugumos savo suvartojamų maisto iš vandens gyvūnų produktų importo, kuris 2018 m. sudarė 34 proc. pasaulinės importo vertės; kadangi ES žuvininkystės importas turi atitikti bent jau panašius darnumo standartus, kokie taikomi ES; kadangi ES žuvininkystės importas turi būti tiesiogiai susijęs su tvariomis darbo vietomis importo, perdirbimo ir mažmeninės prekybos sektoriuose;

| AE. | kadangi klimato kaitos poveikis jau paveikė ES žvejybą, akvakultūrą ir pakrančių bendruomenes; kadangi klimato krizė padarė didelį poveikį Europos jūrų būklei ir neigiamai paveikė mėlynosios ekonomikos, ypač žvejybos ir akvakultūros, atsparumą; |
| --- | --- |

AE.

kadangi klimato kaitos poveikis jau paveikė ES žvejybą, akvakultūrą ir pakrančių bendruomenes; kadangi klimato krizė padarė didelį poveikį Europos jūrų būklei ir neigiamai paveikė mėlynosios ekonomikos, ypač žvejybos ir akvakultūros, atsparumą;

| AF. | kadangi COVID-19 pandemija neigiamai paveikė kelis mėlynosios ekonomikos sektorius, ypač pakrančių ir jūrų turizmą; kadangi mėlynoji ekonomika galėtų padėti atitaisyti dabartinės krizės padarytą ekonominę ir socialinę žalą; |
| --- | --- |

AF.

kadangi COVID-19 pandemija neigiamai paveikė kelis mėlynosios ekonomikos sektorius, ypač pakrančių ir jūrų turizmą; kadangi mėlynoji ekonomika galėtų padėti atitaisyti dabartinės krizės padarytą ekonominę ir socialinę žalą;

| AG. | kadangi COVID-19 pandemija turėjo didelį ekonominį poveikį žvejybos ir akvakultūros sektoriuose dirbantiems žmonėms, nes susidėjo tokie veiksniai kaip sumažėjusi paklausa ir sąlygų, užtikrinančių sveikatos saugą, trūkumas daugelyje laivų; kadangi pandemijos sukelti rinkos sutrikimai neigiamai paveikė žvejus visoje ES; kadangi žvejams vis tiek pavyko užtikrinti kokybiško maisto tiekimą ir būtent dėl šios priežasties žvejams turi būti skiriamas ypatingas dėmesys, nes jie itin svarbūs užtikrinant apsirūpinimą maistu ES; |
| --- | --- |

AG.

kadangi COVID-19 pandemija turėjo didelį ekonominį poveikį žvejybos ir akvakultūros sektoriuose dirbantiems žmonėms, nes susidėjo tokie veiksniai kaip sumažėjusi paklausa ir sąlygų, užtikrinančių sveikatos saugą, trūkumas daugelyje laivų; kadangi pandemijos sukelti rinkos sutrikimai neigiamai paveikė žvejus visoje ES; kadangi žvejams vis tiek pavyko užtikrinti kokybiško maisto tiekimą ir būtent dėl šios priežasties žvejams turi būti skiriamas ypatingas dėmesys, nes jie itin svarbūs užtikrinant apsirūpinimą maistu ES;

| AH. | kadangi pandemijos padėtis parodė atsparios aplinkos, grindžiamos darnia jos išteklių valdymo praktika, svarbą pasaulinei sveikatai ir maisto sistemų ateičiai; |
| --- | --- |

AH.

kadangi pandemijos padėtis parodė atsparios aplinkos, grindžiamos darnia jos išteklių valdymo praktika, svarbą pasaulinei sveikatai ir maisto sistemų ateičiai;

| AI. | kadangi pakrančių bendruomenės turi įvairinti savo pajamų šaltinius, kad galėtų atlaikyti ekonominius ir socialinius sukrėtimus; |
| --- | --- |

AI.

kadangi pakrančių bendruomenės turi įvairinti savo pajamų šaltinius, kad galėtų atlaikyti ekonominius ir socialinius sukrėtimus;

| AJ. | kadangi pakrančių ir atokios bendruomenės, įvairindamos savo pajamų šaltinius, turi didinti atsparumą sukrėtimams, pvz., tokiems, kuriuos sukelia klimato kaita; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi pakrančių ir atokios bendruomenės, įvairindamos savo pajamų šaltinius, turi didinti atsparumą sukrėtimams, pvz., tokiems, kuriuos sukelia klimato kaita;

| AK. | kadangi jūrų ir pakrančių turizmas yra vienas iš mėlynosios ekonomikos ramsčių, nes daugiau kaip pusė ES turistų apgyvendinimo vietų yra pakrančių zonose ir 30 proc. nakvynių tenka pajūrio kurortams; kadangi Komisijos komunikate dėl turizmo ir transporto 2020 m. ir vėliau (COM(2020)0550) pabrėžiama, kad svarbu apsaugoti ir atkurti Europos sausumos ir jūrų gamtinį kapitalą; |
| --- | --- |

AK.

kadangi jūrų ir pakrančių turizmas yra vienas iš mėlynosios ekonomikos ramsčių, nes daugiau kaip pusė ES turistų apgyvendinimo vietų yra pakrančių zonose ir 30 proc. nakvynių tenka pajūrio kurortams; kadangi Komisijos komunikate dėl turizmo ir transporto 2020 m. ir vėliau (COM(2020)0550) pabrėžiama, kad svarbu apsaugoti ir atkurti Europos sausumos ir jūrų gamtinį kapitalą;

| AL. | kadangi jūrų ir pakrančių turizmas užtikrina 60 proc. darbo vietų mėlynojoje ekonomikoje; kadangi konkurencingai, atspariai ir socialiniu požiūriu teisingai mėlynajai ekonomikai reikia aukštos kvalifikacijos ir įgudusių specialistų; kadangi mėlynosios darbo vietos gali skatinti augimą ir didinti karjeros galimybes; |
| --- | --- |

AL.

kadangi jūrų ir pakrančių turizmas užtikrina 60 proc. darbo vietų mėlynojoje ekonomikoje; kadangi konkurencingai, atspariai ir socialiniu požiūriu teisingai mėlynajai ekonomikai reikia aukštos kvalifikacijos ir įgudusių specialistų; kadangi mėlynosios darbo vietos gali skatinti augimą ir didinti karjeros galimybes;

| AM. | kadangi žūklės turizmas, kaip sektorius, gali būti naujas pakrančių bendruomenių pajamų šaltinis, sykiu užtikrinant žuvų išteklių tvarumą ir gerą būklę bei socialinę naudą ir naudą sveikatai; |
| --- | --- |

AM.

kadangi žūklės turizmas, kaip sektorius, gali būti naujas pakrančių bendruomenių pajamų šaltinis, sykiu užtikrinant žuvų išteklių tvarumą ir gerą būklę bei socialinę naudą ir naudą sveikatai;

| AN. | kadangi mėgėjų žvejyba jau dabar yra darni ir didelės vertės turizmo galimybė ir papildoma veikla daugeliui bendruomenių visoje Europoje; kadangi daugelyje šalių vis labiau domimasi mėgėjų žvejyba, ypač po COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

AN.

kadangi mėgėjų žvejyba jau dabar yra darni ir didelės vertės turizmo galimybė ir papildoma veikla daugeliui bendruomenių visoje Europoje; kadangi daugelyje šalių vis labiau domimasi mėgėjų žvejyba, ypač po COVID-19 pandemijos;

| AO. | kadangi pakrančių regionuose vystoma darnioji infrastruktūra padės išsaugoti biologinę įvairovę, pakrančių ekosistemas ir kraštovaizdį ir tai sudarys palankesnes sąlygas darniai vystyti turizmą ir pakrančių regionų ekonomiką; |
| --- | --- |

AO.

kadangi pakrančių regionuose vystoma darnioji infrastruktūra padės išsaugoti biologinę įvairovę, pakrančių ekosistemas ir kraštovaizdį ir tai sudarys palankesnes sąlygas darniai vystyti turizmą ir pakrančių regionų ekonomiką;

| AP. | kadangi mėlynosios ekonomikos sektorius atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant atokiausių regionų gerovę, nes jie dėl savo izoliuotumo yra ypač priklausomi nuo mėlynosios ekonomikos veiklos, pvz., jūrų transporto, laivybos ir turizmo; |
| --- | --- |

AP.

kadangi mėlynosios ekonomikos sektorius atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant atokiausių regionų gerovę, nes jie dėl savo izoliuotumo yra ypač priklausomi nuo mėlynosios ekonomikos veiklos, pvz., jūrų transporto, laivybos ir turizmo;

| AQ. | kadangi uostai atlieka esminį vaidmenį siekiant tvarios mėlynosios ekonomikos tikslų ir kadangi didinant uostų tvarumą bus skatinamas darnus pakrančių bendruomenių vystymasis; kadangi uostai yra svarbi prekių ir keleivių vežimo atokiausiuose regionuose ašis; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi uostai atlieka esminį vaidmenį siekiant tvarios mėlynosios ekonomikos tikslų ir kadangi didinant uostų tvarumą bus skatinamas darnus pakrančių bendruomenių vystymasis; kadangi uostai yra svarbi prekių ir keleivių vežimo atokiausiuose regionuose ašis;

| AR. | kadangi uostai yra labai svarbūs regionų ir šalių susisiekimui ir ekonomikai ir atlieka svarbų vaidmenį skatinant darnų vystymąsi, kuris padeda kovoti su biologinės įvairovės nykimu, kaip teigiama naujojoje 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijoje; kadangi uostų vaidmuo taip pat kis keičiantis Europos pramonės aplinkai (pvz., vykstant jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtrai); |
| --- | --- |

AR.

kadangi uostai yra labai svarbūs regionų ir šalių susisiekimui ir ekonomikai ir atlieka svarbų vaidmenį skatinant darnų vystymąsi, kuris padeda kovoti su biologinės įvairovės nykimu, kaip teigiama naujojoje 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijoje; kadangi uostų vaidmuo taip pat kis keičiantis Europos pramonės aplinkai (pvz., vykstant jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtrai);

| AS. | kadangi ES laivų statyklos galėtų pasinaudoti galimybėmis, kurias atveria sparčiai auganti naujoviškų, efektyviai energiją vartojančių laivų rinka; |
| --- | --- |

AS.

kadangi ES laivų statyklos galėtų pasinaudoti galimybėmis, kurias atveria sparčiai auganti naujoviškų, efektyviai energiją vartojančių laivų rinka;

| AT. | kadangi dėl skirtingos su mėlynąja ekonomika susijusios veiklos vienoje teritorijoje kyla konkurencijos, taršos ir jūros teritorijų valdymo konfliktų, kurie daugiausia veikia žvejybos veiklą, visų pirma mažos apimties žvejybą ir pakrančių bendruomenes; kadangi jūrų teritorijų planavimas yra labai svarbus siekiant išvengti didėjančios konkurencijos ir jūrų teritorijų valdymo konfliktų; |
| --- | --- |

AT.

kadangi dėl skirtingos su mėlynąja ekonomika susijusios veiklos vienoje teritorijoje kyla konkurencijos, taršos ir jūros teritorijų valdymo konfliktų, kurie daugiausia veikia žvejybos veiklą, visų pirma mažos apimties žvejybą ir pakrančių bendruomenes; kadangi jūrų teritorijų planavimas yra labai svarbus siekiant išvengti didėjančios konkurencijos ir jūrų teritorijų valdymo konfliktų;

| AU. | kadangi savo jūrų teritorijų planais valstybės narės turėtų siekti padėti užtikrinti darnų jūrinės energetikos sektorių, jūrų transporto, žvejybos ir akvakultūros sektorių vystymąsi, aplinkos išsaugojimą, apsaugą ir gerinimą, įskaitant atsparumą klimato kaitos poveikiui; kadangi, atsižvelgiant į tai, žvejybos ir akvakultūros interesams turėtų būti skiriama daug dėmesio ir jie neturėtų būti nustumiami, kai valstybės narės tęsia savo darbą ir persvarsto nacionalinius jūrų teritorijų planus; |
| --- | --- |

AU.

kadangi savo jūrų teritorijų planais valstybės narės turėtų siekti padėti užtikrinti darnų jūrinės energetikos sektorių, jūrų transporto, žvejybos ir akvakultūros sektorių vystymąsi, aplinkos išsaugojimą, apsaugą ir gerinimą, įskaitant atsparumą klimato kaitos poveikiui; kadangi, atsižvelgiant į tai, žvejybos ir akvakultūros interesams turėtų būti skiriama daug dėmesio ir jie neturėtų būti nustumiami, kai valstybės narės tęsia savo darbą ir persvarsto nacionalinius jūrų teritorijų planus;

| AV. | kadangi Paryžiaus susitarimo tikslas – užtikrinti, kad visuotinis atšilimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC ir, pageidautina, neviršytų 1,5 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu; |
| --- | --- |

AV.

kadangi Paryžiaus susitarimo tikslas – užtikrinti, kad visuotinis atšilimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC ir, pageidautina, neviršytų 1,5 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu;

| AW. | kadangi Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiojoje ataskaitoje dėl vandenynų ir kriosferos kintant klimatui pateikiama įrodymų, kad mokslinių ir vietos bei čiabuvių žinių derinimas naudingas siekiant didinti atsparumą; |
| --- | --- |

AW.

kadangi Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiojoje ataskaitoje dėl vandenynų ir kriosferos kintant klimatui pateikiama įrodymų, kad mokslinių ir vietos bei čiabuvių žinių derinimas naudingas siekiant didinti atsparumą;

| AX. | kadangi ES siekia ne vėliau kaip iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui, laikantis žaliojo kurso tikslų; kadangi ES pasiūlė tikslą iki 2030 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 55 proc.; kadangi jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energija yra vienas iš būdų, kurį valstybės narės gali pasirinkti šiam tikslui pasiekti; kadangi ji turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį siekiant šių tikslų, laikantis integruoto požiūrio, pagal kurį atsižvelgiama į tris tvarumo ramsčius; |
| --- | --- |

AX.

kadangi ES siekia ne vėliau kaip iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui, laikantis žaliojo kurso tikslų; kadangi ES pasiūlė tikslą iki 2030 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 55 proc.; kadangi jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energija yra vienas iš būdų, kurį valstybės narės gali pasirinkti šiam tikslui pasiekti; kadangi ji turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį siekiant šių tikslų, laikantis integruoto požiūrio, pagal kurį atsižvelgiama į tris tvarumo ramsčius;

| AY. | kadangi, laikantis 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos bei tikslo apsaugoti 30 proc. ES jūrų teritorijos ir griežtai apsaugoti 10 proc. ES jūrų teritorijos, reikia parengti pasiūlymą dėl teisiškai privalomų gamtos atkūrimo siektinų rodiklių; |
| --- | --- |

AY.

kadangi, laikantis 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos bei tikslo apsaugoti 30 proc. ES jūrų teritorijos ir griežtai apsaugoti 10 proc. ES jūrų teritorijos, reikia parengti pasiūlymą dėl teisiškai privalomų gamtos atkūrimo siektinų rodiklių;

| AZ. | kadangi kiekvienam ES jūrų regionui reikalingos konkrečios gairės ir patikimi planai, susiję su saugomų jūrų teritorijų tikslais; |
| --- | --- |

AZ.

kadangi kiekvienam ES jūrų regionui reikalingos konkrečios gairės ir patikimi planai, susiję su saugomų jūrų teritorijų tikslais;

| BA. | kadangi atokiausi regionai yra tikros natūralios laboratorijos, juose esama daug biologinės įvairovės ir yra tikros gamtinės buveinės, kurias reikia skubiai apsaugoti, visų pirma dėl to, kad jos yra daugiausia salyno pobūdžio ir turi svarbių pakrančių teritorijų; |
| --- | --- |

BA.

kadangi atokiausi regionai yra tikros natūralios laboratorijos, juose esama daug biologinės įvairovės ir yra tikros gamtinės buveinės, kurias reikia skubiai apsaugoti, visų pirma dėl to, kad jos yra daugiausia salyno pobūdžio ir turi svarbių pakrančių teritorijų;

| BB. | kadangi ekosistemų valdymui reikalingas holistinis požiūris, kurio laikantis būtų atsižvelgiama į visas biologinės įvairovės nykimo priežastis, pvz., klimato kaitą, vandenynų rūgštėjimą, svetimų rūšių atsiradimą, pakrančių eroziją ir t. t.; kadangi jūrų išteklių valdymo ir išsaugojimo srityje reikia laikytis visa apimančio požiūrio, strategijos ir ekosisteminio metodo; |
| --- | --- |

BB.

kadangi ekosistemų valdymui reikalingas holistinis požiūris, kurio laikantis būtų atsižvelgiama į visas biologinės įvairovės nykimo priežastis, pvz., klimato kaitą, vandenynų rūgštėjimą, svetimų rūšių atsiradimą, pakrančių eroziją ir t. t.; kadangi jūrų išteklių valdymo ir išsaugojimo srityje reikia laikytis visa apimančio požiūrio, strategijos ir ekosisteminio metodo;

| BC. | kadangi klimato kaita vis labiau keičia įvairių žuvų rūšių arealą ir migracijos modelius ir daro poveikį mažos apimties žvejybai besivystančiose šalyse, kurios yra labiau pažeidžiamos dėl klimato kaitos poveikio; |
| --- | --- |

BC.

kadangi klimato kaita vis labiau keičia įvairių žuvų rūšių arealą ir migracijos modelius ir daro poveikį mažos apimties žvejybai besivystančiose šalyse, kurios yra labiau pažeidžiamos dėl klimato kaitos poveikio;

| BD. | kadangi neteisėta žvejyba kelia didelę grėsmę jūrų ištekliams, išeikvoja žuvų išteklius, naikina jūrų buveines, sukuria nesąžiningą konkurenciją ir kelia pavojų pakrančių bendruomenių pragyvenimui ir salų žvejybai; |
| --- | --- |

BD.

kadangi neteisėta žvejyba kelia didelę grėsmę jūrų ištekliams, išeikvoja žuvų išteklius, naikina jūrų buveines, sukuria nesąžiningą konkurenciją ir kelia pavojų pakrančių bendruomenių pragyvenimui ir salų žvejybai;

| BE. | kadangi labai svarbu, kad valstybės narės įgyvendintų ES žuvininkystės kontrolės tvarką, kuri būtų paprasta, skaidri ir veiksminga, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti sektoriaus tvarumo tikslai; |
| --- | --- |

BE.

kadangi labai svarbu, kad valstybės narės įgyvendintų ES žuvininkystės kontrolės tvarką, kuri būtų paprasta, skaidri ir veiksminga, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti sektoriaus tvarumo tikslai;

| BF. | kadangi, siekiant vartojimo įvairinimo, geresnis atsekamumas ir prieiga prie informacijos apie maistinę vertę ir produkto kilmės ar gamybos vietą turi esminę reikšmę vartotojų elgesiui; |
| --- | --- |

BF.

kadangi, siekiant vartojimo įvairinimo, geresnis atsekamumas ir prieiga prie informacijos apie maistinę vertę ir produkto kilmės ar gamybos vietą turi esminę reikšmę vartotojų elgesiui;

Visa apimantis požiūris į ES mėlynąją ekonomiką

| 1. | palankiai vertina Komisijos naują tvarios ES mėlynosios ekonomikos strategiją; vis dėlto apgailestauja, kad įvairiems sektoriams, visų pirma žvejybos ir akvakultūrai kaip svarbiems mėlynosios ekonomikos sektoriams, trūksta konkrečių tikslų; atkreipia dėmesį į tai, kad nauji pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir veiksmų planai visada turi būti grindžiami patikimiausiomis turimomis mokslinėmis žiniomis ir poveikio aplinkai bei socialinio ir ekonominio poveikio vertinimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina plačiai apibrėžti mėlynąją ekonomiką, kuri apimtų visą sektorių ir tarpsektorinę veiklą, susijusią su vandenynais, jūromis ir pakrančių zonomis, įskaitant tiesioginę ir netiesioginę pagalbinę veiklą, ir į kurios apibrėžtį būtų tinkamai įtrauktas žuvininkystės sektorius; atkreipia dėmesį į tai, kad inovacijos yra itin svarbios visoms tiek tradicinėms, tiek naujoms veiklos sritims; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia remti integruotą požiūrį į skirtingus mėlynosios ekonomikos sektorius, pripažįstant ir gerbiant įvairių valstybių narių prioritetus ir padedant joms plėtoti šiuos prioritetus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad mėlynosios ekonomikos sektorius apskritai atlieka labai svarbų vaidmenį, ypač atokiausiuose regionuose, ir gali prisidėti prie klimato pokyčių švelninimo, gamta grindžiamų sprendimų skatinimo ir geresnio jūrų ir vandens išteklių naudojimo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į kai kurių labiau tradicinių mėlynosios ekonomikos sektorių (pvz., žvejybos, laivų statybos bei remonto ir pan.) neigiamas tendencijas ir aiškų smukimą, visų pirma tuose regionuose, kuriuose jie veikė kaip tradicinės pagrindinės veiklos rūšys, skatindamos ir tiekėjų, ir užsakovų ekonominę veiklą, kurdamos darbo vietas ir užtikrindamos augimą; mano, kad bet kokioje mėlynosios ekonomikos strategijoje neturėtų būti užmirštos šios veiklos ir regionai ir turėtų būti pabrėžiamos inovacijų galimybės pakeisti šias matomas smukimo tendencijas priešingomis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad mėlynosios ekonomikos skatinimas yra labai svarbus siekiant atgaivinti visą ekonomiką ir atkurti keletą sektorių, pvz., transporto ir turizmo, kuriuos smarkiai paveikė COVID-19 pandemija, socialiniais ir ekonominiais aspektais; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina geriau ir labiau koordinuotai įgyvendinti visas turimas finansines priemones, įskaitant struktūrinius ir investicijų fondus, siekiant geriau propaguoti mėlynosios ekonomikos strategiją; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, įvertinti konkrečius žuvininkystės sektoriaus poreikius, susijusius su mėlynosios ekonomikos finansavimu (sektoriniu, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygmenimis), siekiant išnaudoti jos augimo ir darbo vietų kūrimo potencialą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad siekiant plėtoti mėlynąją ekonomiką reikia daugiau investuoti į žinias ir kad norint gerinti žinias apie jūrų aplinką ES ir valstybės narės turi užtikrinti esminį finansavimą tokiu būdu, kad būtų užtikrintas ilgalaikis tęstinumas ir nuspėjamumas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad reikia tinkamos finansinės paramos mėlynajai ekonomikai, kad būtų sudarytos sąlygos didelio masto investicijoms į mokslinius tyrimus, technologijas ir infrastruktūrą ES ir valstybių narių lygmenimis; todėl ragina Komisiją ir pramonę įvertinti ES jūrų transporto partnerysčių, įskaitant partnerystes su privačiuoju sektoriumi, užmezgimo ES ir tarptautiniu lygmenimis naudą siekiant spręsti dabartines tarptautinės prekybos ir tiekimo grandinės problemas, skatinti inovacijas ir konkurencingumą šiame sektoriuje, prisidėti prie dekarbonizavimo, kurti nuo kranto tiekiamos elektros infrastruktūrą ir užtikrinti alternatyviųjų degalų prisipildymą ir tiekimą uostuose ir krovinių terminaluose, taip pat parengti atliekų tvarkymo planus, skirtus Atlanto vandenyno, Viduržemio jūros ir Baltijos jūros uostams; todėl palankiai vertina tai, kad sukurta Europos neutralaus poveikio klimatui, tvarios ir našios mėlynosios ekonomikos partnerystė, kuria siekiama suderinti nacionalinius, regioninius ir ES mokslinių tyrimų ir inovacijų prioritetus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti naujus projektus ir naujas priemones, skirtas visiems mėlynosios ekonomikos suinteresuotiesiems subjektams, kad jų veikla būtų grindžiama atsakingu ir tausiu gamtos išteklių naudojimu, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu ir žiedine ekonomika; pabrėžia, kad tvari mėlynoji ekonomika turi būti vystoma neperžengiant ekologinių ribų, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis ir skatinant sveiką jūrų aplinką; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad visiems mėlynosios ekonomikos sektoriams turi būti taikomas integruotas ekosisteminis metodas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją pasiūlyti teisėkūros ir ne teisėkūros iniciatyvų, grindžiamų tinkamais šių iniciatyvų poveikio žuvininkystės ir akvakultūros sektoriams vertinimais, ir užtikrinti, kad mėlynoji ekonomika taptų pagrindiniu ramsčiu siekiant bendrų Europos žaliojo kurso ir susijusių vėlesnių ES strategijų tikslų; pabrėžia, kad pertvarka, kurią reikia atlikti mėlynosios ekonomikos srityje, paskatins inovacijas ir darbo vietų kūrimą bei ekonomines galimybes; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad nuo pakrančių ir vandenynų priklausomos bendruomenės gali prisidėti prie tvarios mėlynosios ekonomikos sektoriaus, kuriame atsižvelgiama į konkrečias jų aplinkybes ir poreikius, plėtros; pabrėžia, kad jos gali vadovauti įvairiems bandomiesiems projektams, pvz., susijusiems su jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijomis, gamtos procesais pagrįstos veiklos plėtojimu ir tausios žvejybos bei akvakultūros indėliu į sveikas, atsparias ir saugias maisto sistemas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad pakrančių ir salų bendruomenės, ypač vykdančios su žvejyba susijusią veiklą, turi visapusiškai dalyvauti visais mėlynosios ekonomikos plėtros etapais, nes tai yra būtina sąlyga siekiant panaudoti mėlynosios ekonomikos potencialą inovacijoms, darbo vietoms ir gerovei kurti, taip pat darniam vystymuisi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad reikia laikytis holistinio požiūrio į visus mėlynosios ekonomikos sektorius, pagal kurį būtų tinkamai atsižvelgiama į jų sąveiką, siekiant užtikrinti, kad vieno sektoriaus veikla netrukdytų kito sektoriaus veiklai ar nesikirstų su ja; pažymi, kad tai taip pat svarbu siekiant apsaugoti jūros aplinką; pabrėžia, kad reikalingas bendradarbiavimu grindžiamas, įtraukus ir tarpsektorinis jūrinių teritorijų planavimas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia veiksmingo ekosisteminio jūrinių teritorijų planavimo svarbą siekiant ekologinių, socialinių ir ekonominių tikslų, be kita ko, pereinant prie neutralaus poveikio klimatui visuomenės; mano, kad jūrinių teritorijų planavimas padės sukurti sektorių sinergiją ir apsaugoti žvejų pragyvenimo šaltinius; apgailestauja, kad dauguma valstybių narių atidėjo jūrinių teritorijų planų, kurių reikalaujama pagal Direktyvą 2014/89/ES, rengimą; ragina Komisiją užtikrinti, kad direktyvos peržiūra 2022 m. būtų atlikta laiku, ir prireikus kartu su ja pateikti taisomąsias iniciatyvas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad pagal iniciatyvas, kuriomis bus įgyvendinta nauja tvarios ES mėlynosios ekonomikos vizija, turi būti atsižvelgiama į sausumoje ir jūroje vykdomos veiklos sąveiką; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad svarbu sudaryti dvišalius partnerystės susitarimus su trečiosiomis valstybėmis, visų pirma tausios žvejybos partnerystės ir kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba susitarimus; pabrėžia, kad dvišaliais partnerystės susitarimais turėtų būti siekiama laikytis aukščiausių aplinkosauginio, ekonominio ir socialinio tvarumo kriterijų ir jie turėtų būti grindžiami geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | yra susirūpinęs dėl NNN žvejybos atvejų ne ES vandenyse; primena, kad NNN žvejyba, kurią palengvina plaukiojimas su patogios šalies vėliava, kenkia pakrančių šalių gyventojų apsirūpinimo maistu saugumui ir pragyvenimo šaltiniams ir sykiu sukuria palankias sąlygas piratavimui; ragina sukurti tvirtą pasaulinę atgrasomųjų sankcijų sistemą ir įvairiapusį požiūrį į kovą su NNN žvejyba; pabrėžia, kad reikia apriboti patogių vėliavų naudojimą bei vėliavų keitimą ir spręsti perkrovimo jūroje problemą, nes tai yra svarbios priemonės siekiant panaikinti kovos su NNN žvejyba spragas; ragina ES platesniu mastu stiprinti kovos su korupcija pajėgumus skatinant nacionalinį tarpžinybinį bendradarbiavimą, stiprinant tarptautinį bendradarbiavimą, gerinant žuvininkystės subjektų priežiūrą besivystančiose šalyse, padedant ES, ir remiant regioninius stebėsenos, kontrolės ir priežiūros centrus ir darbo grupes; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad reikia nuolat, veiksmingai ir visapusiškai kovoti su NNN žvejyba; ragina Komisiją atlikti diskusijų su geltonosios kortelės valstybėmis apžvalgą; pabrėžia produktų atsekamumo ir iš neteisėtos žvejybos gautų jūros gėrybių importo draudimo svarbą; ragina valstybes nares laikytis tikrai griežto požiūrio į įtarimų keliančių laivų iš trečiųjų valstybių iškrovimą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti dialogą su Viduržemio jūros pakrančių valstybėmis, visų pirma su jos pietinių pakrančių valstybėmis, ir skirti didesnį finansavimą projektams, kurių tikslas yra tarptautinis bendradarbiavimas mėlynosios ekonomikos sektoriuose (Interreg Next Med, Interreg Euro-MED Programme 2021-2027, Switch Med ir kt.); |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad kai kurie ne ES laivynai, žvejojantys tuose pačiuose rajonuose ir eksportuojantys žvejybos produktus į Europos rinką, taiko žemesnius tvarumo standartus, o tai neigiamai veikia Europos žvejų konkurencingumą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad reikia sudaryti vienodas sąlygas iš trečiųjų valstybių importuotų produktų atžvilgiu, užtikrinant, kad visi ES vartojami žvejybos ir akvakultūros produktai būtų gaminami naudojant tvarias maisto sistemas ir atitiktų žaliojo kurso tikslus; ragina Komisiją imtis visų būtinų priemonių siekiant užtikrinti bendrą sąžiningos konkurencijos aplinką Pasaulio prekybos organizacijoje ir ypač ES prekybos susitarimuose; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją ir valstybes nares toliau stiprinti ES laivuose dirbančių trečiųjų valstybių piliečių teises ir darbo sąlygas ir užtikrinti deramą darbo užmokestį visiems žvejybos ir akvakultūros sektoriuose bei visuose kituose mėlynosios ekonomikos sektoriuose dirbantiems asmenims; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad reikia stiprinti bendradarbiavimą ir koordinuoti veiksmus su vykstančiais daugiašaliais forumais, pvz., JT bendrąja klimato kaitos konvencija, Biologinės įvairovės konvencija, taip pat Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m. ir kitais susijusiais tarptautiniais ir daugiašaliais procesais, siekiant skatinti jūrų ir gėlųjų vandenų biologinės įvairovės apsaugą, išsaugojimą, tvarų valdymą ir atkūrimą, sykiu padedant siekti kitų DVT; pabrėžia, kad COP 15 Kunminge (Kinija) suteikia puikią galimybę susitarti dėl pasaulinių priemonių šioje srityje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į tikslą ne vėliau kaip 2030 m. apsaugoti 30 proc. pasaulio vandenynų, tačiau įspėja, kad dėl to neturėtų nukentėti apsirūpinimo maistu saugumas, žvejai, akvakultūros produktų gamintojai, čiabuvių tautos ir vietos bendruomenės; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą nustatyti tris dideles saugomas jūrų teritorijas Pietų vandenyne; apgailestauja, kad Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisija (CCAMLR) 2021 m. vėl nepasiekė susitarimo dėl šių saugomų teritorijų; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų, kurios kartu su valstybėmis narėmis yra atsakingos už papildomų saugomų jūrų teritorijų nustatymą ir pažymėjimą, vaidmenį; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primena, kad vis daugiau mokslinių tyrimų, visų pirma IPCC specialioji ataskaita dėl vandenynų ir kriosferos kintant klimatui, rodo, jog biologinės įvairovės ir klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos tikslai būtų lengviau pasiekiami, jei žvejai ir vietos bendruomenės tiesiogiai kontroliuotų išteklių, nuo kurių jos priklauso, valdymą; pabrėžia, kad pakrančių bendruomenių valdomos ekosistemos yra vienos turtingiausių ir našiausių, be to, jos padeda pakrančių teritorijų gyventojams prisitaikyti prie klimato kaitos padarinių; atkreipia dėmesį į vandenynų užgrobimo riziką, susijusią su jūrinių teritorijų planavimu; todėl pabrėžia, kad reikia užtikrinti mažos apimties žvejybos saugumą, atsakingą teritorijų valdymą ir reikalauti, kad mėlynosios ekonomikos sektoriuje veiklą vykdančių ES įmonių naudos gavėjai būtų traukiami atsakomybėn už žmogaus teisių pažeidimus, susijusius su jų veikla; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina ES ir valstybes partneres, vykdant savo klimato kaitos švelninimo strategijas, remtis čiabuvių praktine patirtimi ir aktyviai skatinti dalyvaujamąjį valdymą, kuris pasirodė esantis veiksminga pakrančių bendruomenių atsparumo didinimo priemonė; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad vykdant tarptautinį vandenynų valdymą su mėlynąja ekonomika susiję klausimai turi būti sprendžiami laikantis tarpsektorinio požiūrio, užtikrinant vienodą požiūrį į visą ekonominę jūrinę veiklą; pritaria tam, kad vandenynai būtų pripažinti bendru žmonijos turtu, ir ragina užtikrinti, kad tausios žvejybos partnerystės susitarimai (TŽPS) visada atitiktų 2030 m. darnaus vystymosi tikslus, ES aplinkos srities įsipareigojimus bei tikslus ir BŽP įsipareigojimus bei tikslus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad pagal TŽPS teikiama sektorinė parama dažnai nėra tiesiogiai naudinga vietos žvejybos ir pakrančių bendruomenėms trečiosiose valstybėse, todėl ragina Komisiją TŽPS glaudžiai susieti su ES darnaus vystymosi programavimu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad tausios žvejybos partnerystės susitarimai turi tapti vietos mėlynosios ekonomikos plėtros priemone; mano, kad dėl nepakankamų duomenų sunku įvertinti tausios žvejybos partnerystės susitarimų naudą siekiant DVT šalyse partnerėse; primygtinai ragina ES didinti tausios žvejybos partnerystės susitarimų skaidrumą, plėsti duomenų rinkimą (visų pirma apie laimikį, laivų registraciją ir darbo sąlygas) ir griežtinti jų ataskaitų teikimo reikalavimus ir sukurti centralizuotą socialinių ir ekonominių duomenų bazę, skirtą visiems ES laivams nepriklausomai nuo to, kur jie vykdo veiklą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad į derybas dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimų ir į jų įgyvendinimo procesą reikia įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus ir užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į bendruomenių, kurioms šios partnerystės daro didžiausią poveikį, poreikius; |
| --- | --- |

34.

| 35. | apgailestauja dėl nepakankamos įgyvendinimo stebėsenos ir netinkamo lėšų naudojimo; yra susirūpinęs dėl to, kad parama sektoriui pagal TŽPS dažnai nėra tiesiogiai naudinga mažos apimties žvejybą vykdantiems žvejams; ragina Komisiją glaudžiai susieti TŽPS su ES parama vystymuisi siekiant padidinti pridėtinę vertę pakrančių bendruomenėms; be to, ragina Komisiją aktyviai ir viešai skelbti metines ataskaitas apie tai, kaip konkrečiai panaudota parama sektoriui, kad būtų galima geriau stebėti ES viešųjų lėšų panaudojimą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palankiai vertina regioninių jūrų konvencijų ir regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) vaidmenį; ragina Komisiją pasiūlyti, kad RŽVO būtų suteikti platūs įgaliojimai, siekiant apsaugoti žvejybos išteklius besivystančiose šalyse ir tarptautiniuose vandenyse, visų pirma gerinant tokių rūšių kaip tropiniai tunai išteklių valdymą, mažinant į jūrą išmetamų žuvų kiekį ir taikant atsargumo principą, kad būtų išsaugotos nykstančios rūšys ir pažeidžiamos jūrų ekosistemos, taip pat gerinant turimus duomenis, užtikrinant atitiktį ir skaidrų sprendimų priėmimą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | apskritai ragina gerinti žuvininkystės valdymo praktiką ir stebėseną ir diegti naujas technologijas, pvz., blokų grandinę, kad būtų pagerintas produktų atsekamumas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina ES teikti techninę pagalbą besivystančių šalių gamintojams, ypač smulkiesiems gamintojams; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primena, kad visos žvejyboje Vakarų Afrikos vandenyse dalyvaujančios valstybės turėtų įsteigti regioninę žvejybos valdymo organizaciją (RŽVO), ypač dėl bendrų išteklių, pvz., smulkiųjų pelaginių žuvų, naudojimo, kaip reikalaujama pagal tarptautinę teisę, atitinkamus nacionalinius įstatymus, visos Afrikos ir regioninę žuvininkystės politiką ir kitas priemones; mano, kad ši valdymo sistema turėtų atitikti atsargumo ir ekosisteminio metodo principus, užtikrinant, kad bendri leidžiami sužvejoti kiekiai atitiktų saugias biologines ribas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primygtinai ragina ES veiksmingai skatinti ir apsaugoti mažos apimties žvejybą Afrikoje, kuri yra pagrindinis pragyvenimo iš vandenynų šaltinis, kaip būsimos ES ir Afrikos mėlynosios darbo grupės svarbiausią elementą, t. y. finansuoti FAO tarptautinių gairių dėl tvarios mažos apimties žvejybos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad žuvų miltų ir žuvų taukų gamyba, be kita ko, gali prisidėti prie peržvejojimo besivystančiose šalyse, visų pirma Vakarų Afrikoje; ragina nustatyti privalomas išsamaus patikrinimo priemones siekiant užtikrinti, kad visa jūros gėrybių pramonės tiekimo grandinė būtų sąžininga, visiškai atsekama, joje nebūtų naudojami produktai, gauti vykdant neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą, ir ji nebūtų susijusi su žmogaus teisių pažeidimais, be kita ko, prekyba žmonėmis ir vergove; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palankiai vertina regioninių jūrų konvencijų ir RŽVO vaidmenį stiprinant valdymą, grindžiamą geriausiomis turimomis mokslinėmis žiniomis, kurios turėtų būti lengvai prieinamos visiems veiklos vykdytojams; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Komisiją pasiūlyti, kad RŽVO būtų suteikti platūs įgaliojimai, siekiant apsaugoti žuvininkystės išteklius besivystančiose šalyse ir tarptautiniuose vandenyse, visų pirma gerinant tokių rūšių kaip tropiniai tunai išteklių valdymą, mažinant į jūrą išmetamų žuvų kiekį ir taikant atsargumo principą, kad būtų apsaugotos nykstančios rūšys ir pažeidžiamos jūrų ekosistemos, taip pat didinant duomenų prieinamumą, užtikrinant atitiktį ir skaidrų sprendimų priėmimą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją aktyviai siekti ir skatinti įtraukti prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo tikslus į savo TŽPS ir į RŽVO sprendimų priėmimo procesą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina ES ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti pasaulinį žuvininkystės valdymą, visų pirma pasitelkiant tokius mechanizmus kaip Žvejybos skaidrumo iniciatyva (FiTI); |
| --- | --- |

45.

| 46. | primena, kad tvarus išteklių valdymas remiantis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir geriausiais socialinio ir ekonominio poveikio vertinimais turi būti pagrindinis prioritetas siekiant ES strateginės darbotvarkės tikslų ir taip pat turi būti įtrauktas į dvišales partnerystes; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad mėlynoji ekonomika apima įvairią, ne vien tradicinę, veiklą, todėl plėtojant naują veiklą visada turi būti atliekami poveikio vertinimai, laikantis skaidraus mokslinio požiūrio ir vykdant veiksmingas konsultacijas bei užtikrinant visų susijusių sektorių dalyvavimą, kad ta veikla galėtų darniai įsitvirtinti mėlynojoje ekonomikoje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia, kad jūrų sektorius yra pagrindinė tarptautinio susisiekimo, pasaulinės prekybos sistemos, ES ekonomikos, jos konkurencingumo ir ES regionų jungtis; pabrėžia, kad svarbu stiprinti uostų vaidmenį ir kad reikia investuoti į išmaniąją infrastruktūrą, taip pat plėtoti ir valdyti uostus, kad būtų sudarytos sąlygos toliau didinti jų pajėgumą siekiant prisitaikyti prie prekybos augimo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Komisiją ir valstybes nares investuoti į ES pakrantėse esančius uostus, daugiausia dėmesio skiriant trūkstamoms jungtims su atokiomis teritorijomis, siekiant bendrų tikslų didinti transporto atsparumą ir paversti uostus logistikos centrais ir strateginiais daugiarūšio vežimo ir energijos gamybos, kaupimo ir paskirstymo bei turizmo klasteriais; pabrėžia, kad svarbu įtraukti rinkos priemonę vadovaujantis Tarptautinės jūrų organizacijos tikslu mažinti jūrų transporto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį įgyvendinant išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo sistemą tarptautinėje laivyboje ir užtikrinti realistišką išmetamųjų teršalų mažinimo būdą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad Komisijos komunikatu dėl tvaraus ir išmanaus judumo strategijos siekiama iki 2030 m. rinkai pateikti pirmuosius visiškai netaršius laivus ir kad ES jau finansavo esminius mokslinius tyrimus, susijusius su laivų hibridų kūrimu ir laivų elektrifikavimu, pagal programą „Horizontas 2020“; ragina Komisiją toliau didinti paramą trumpiems maršrutams naudojamiems elektriniams laivams; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina Komisiją ir valstybes nares užbaigti prioritetinius projektus, įtrauktus į transeuropinio transporto tinklą (TEN-T) Atlanto vandenyno, Viduržemio jūros ir Baltijos jūros regionuose, ypač pasienio teritorijose, taikant būsimas TEN-T gaires ir 2021–2027 m. Europos infrastruktūros tinklų priemonę, siekiant skatinti, supaprastinti ir investuoti pakankamai lėšų į visapusišką TEN-T jūrų greitkelių plėtrą, kad būtų geriau integruota trumpųjų nuotolių jūrų laivyba ir kad prekės būtų plačiau skirstomos per uostus, jungiančius salas su žemynine dalimi, ir visapusišką daugiarūšio vežimo sistemą; pabrėžia, kad labai svarbu sukurti vientisas ir darnias visų rūšių keleivinio ir krovininio transporto, ypač geležinkelių, jūrų ir vidaus vandenų transporto, grandines; mano, kad įgyvendinant projektus ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas Atlanto vandenyno, Viduržemio jūros ir Baltijos jūros periferinių, salų ir atokiausių regionų susisiekimo ir prieinamumo poreikiams; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad uostai gali būti naudojami mėlynajai ekonomikai skatinti, nes jie atlieka pagrindinį vaidmenį šio sektoriaus ekonominėje veikloje, ir užtikrinti jo perėjimą prie darnaus ir išmanaus judumo, laikantis Europos žaliojo kurso principų; ragina Komisiją perskirti daugiau ES lėšų transporto efektyvumui ir TEN-T pagrindinių uostų prieinamumui didinti ir sąnaudoms mažinti, įskaitant investicijas į nuolatinį dugno gilinimą, kanalų gilinimą ir kitas pajėgumų stiprinimo priemones pasirinktuose uostuose; primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad reikia toliau investuoti į darnią ir išmanią uostų infrastruktūrą, kad uostai galėtų tapti daugiarūšio judumo ir transporto mazgais, taip pat integruotų elektros energijos sistemų, vandenilio ir kitų alternatyviųjų degalų energetikos centrais bei atliekų pakartotinio naudojimo ir žiedinės ekonomikos bandymų centrais; |
| --- | --- |

52.

| 53. | sveikina Vigo uostą tapus pirmuoju ES uostu, įgyvendinusiu Europos mėlynojo augimo strategiją; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palankiai vertina FAO Mėlynųjų žvejybos uostų tinklo iniciatyvą, kuria siekiama parengti geriausios tarptautinės praktikos gaires žvejybos uostams, pereinantiems prie mėlynosios ekonomikos modelių, siekiant padidinti jų tvarumą apsaugant aplinką ir skatinant socialinę ir ekonominę naudą; pritaria FAO idėjai įsteigti nuolatinį biurą Vigo uoste, kad būtų sukurtas ir valdomas pasaulinis mėlynųjų uostų tinklas; |
| --- | --- |

54.

Atsparumas, konkurencingumas ir užimtumas

| 55. | pripažįsta, kad ES ekonomikos atgaivinimo pastangos turi būti sutelktos į darnumo, konkurencingumo ir augimo tikslus; pabrėžia, kad šiam perėjimui skatinti reikalingos tvaraus finansavimo priemonės, be kita ko, stiprinant viešąsias ir privačiąsias investicijas; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti tvarų mažos apimties žvejybos ir akvakultūros vertės grandinių, pradedant žvejais ir baigiant vartotojais, plėtojimą skatinant selektyvių, nekenksmingų ir efektyviai energiją vartojančių žvejybos ir akvakultūros metodų derinimą, palengvinant keitimąsi žiniomis su ES mokslinių tyrimų bendruomene ir skatinant tvarius žuvininkystės produktų komercializacijos metodus, kartu mažinant administracinę naštą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia, kad reikia pripažinti mėgėjų žvejybos socialinę ir ekonominę vertę ir jos indėlį į tvarią mėlynąją ekonomiką ES; pabrėžia, kad reikia daugiau ir geresnių duomenų apie mėgėjų žvejybą, įskaitant jos indėlį į turizmo sektorių, jos sąveiką su mažos apimties žvejybą vykdančiais žvejais, jos poveikį aplinkai ir jos socialinę bei ekonominę svarbą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia mažos apimties priekrantės žvejybos svarbą mėlynajai ekonomikai ir pakrančių regionų bei salų bendruomenių kultūriniam tapatumui; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina valstybes nares skirstant žvejybos galimybes visapusiškai įgyvendinti skaidrius ir objektyvius kriterijus, kaip nustatyta BŽP reglamento 17 straipsnyje; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių, reikalingų siekiant pagerinti duomenų apie mėgėjų žvejybą jūroje ir vidaus gėluosiuose vandenyse bei sūroko vandens keliuose rinkimą, atsižvelgiant į šios veiklos poveikį aplinkai ir socialinę bei ekonominę vertę, kad būtų užtikrintas teisingas ir subalansuotas žvejybos ir akvakultūros sektoriaus valdymas ir paskatinta daugiau investuoti į pakrančių bendruomenių veiklos plėtrą; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia įtraukaus jūrinių teritorijų planavimo svarbą mažinant konkurenciją dėl teritorijų kitos veiklos, pvz., žvejybos, sąskaita plėtojant naują mėlynosios ekonomikos veiklą; pabrėžia, kad žvejyba ir akvakultūra atlieka labai svarbų vaidmenį ir kad turi būti pasirūpinta atitinkamu šių sektorių matomumu mėlynojoje ekonomikoje, todėl ragina parengti strategiją, kuria įvairių jūrų ir sausumos mėlynosios ekonomikos veiklos sričių sąveika būtų skatinama taip, kad tai būtų naudinga visoms sritims; |
| --- | --- |

61.

| 62. | primygtinai ragina Komisiją remti bendruomenės inicijuotos energijos gamybos modelius, kurie sudaro sąlygas pakrančių bendruomenėms, įskaitant žvejus, visapusiškai dalyvauti planuojant ir plėtojant atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą ir sykiu reinvestuoti pelną į vietos bendruomenę; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina valstybes nares, laikantis jūrinių teritorijų planavimo nuostatų, nustatyti konkrečius istorinius ir tradicinius žvejų žvejybos rajonus, kuriuose neturėtų būti statomi jūrų atsinaujinančiųjų energijos išteklių įrenginiai; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad, laikantis mėlynosios ekonomikos ir Europos žaliojo kurso tikslų, jūros vėjo elektrinių parkai turėtų būti statomi tik tais atvejais, kai galima užtikrinti, kad nebus daromas neigiamas poveikis aplinkai ir ekologijai arba nebus neigiamų ekonominių, socioekonominių ir sociokultūrinių padarinių žvejams ir akvakultūros gamintojams; |
| --- | --- |

64.

| 65. | palankiai vertina tokias iniciatyvas kaip Jūros vėjo energijos observatorija – Galisijos regioninės vyriausybės inicijuotą forumą, kurio tikslas yra nustatyti galimybes ir subalansuoti jūrų naudojimą atsižvelgiant į reikmes, kurios galėtų konkuruoti tarpusavyje, įtraukiant pramonės sektorių, jūrų žuvininkystės sektorių ir susijusius subjektus bei organizacijas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atkreipia dėmesį į tai, kad gavybos pramonė yra augantis mėlynosios vandenynų ekonomikos sektorius; pabrėžia valstybių pareigą nesiimti priemonių, įskaitant didelio masto plėtros projektus, kurios gali daryti neigiamą poveikį mažos apimties vidaus vandenų ir jūrų žvejybą vykdančių žvejų pragyvenimui, jų teritorijoms ar prieigos teisėms, ir jų pareigą atlikti gavybos pramonės projektų, kuriuos vykdo privatūs subjektai, ex ante vertinimus, siekiant įvertinti galimą neigiamą jų poveikį vietos žvejų bendruomenėms; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina įsteigti ES lygmens dialogo forumą, kuris būtų skaidrus ir kuriame būtų užtikrinamas visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas ir galios pusiausvyra, siekiant skatinti sektorių bendradarbiavimą, keitimąsi patirtimi ir konfliktų sprendimą; |
| --- | --- |

67.

| 68. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares imtis konkrečių veiksmų siekiant paskatinti investicijas į tausios žvejybos ir akvakultūros praktiką, palengvinti prieigą prie tų investicijų ir visapusiškai išnaudoti investavimo galimybes pasinaudojant nauju Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondu (EJRŽAF) ir kitomis ES programomis, pvz., Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo mechanizmu ar programa „Europos horizontas“, tvarios žvejybos praktikos ir darnios akvakultūros veiklos tikslais, taip pat siekiant užtikrinti, kad pakrančių, atokios ir užjūrio bendruomenės galėtų įvairinti savo ekonomiką; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina Komisiją remtis EJRŽAF geriausia praktika siekiant parengti mėgėjų žvejybos turizmo projektus ir toliau juos finansuoti iš EJRŽAF; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pabrėžia, kad reikia parengti išsamesnes strategijas, siekiant žvejybos ir akvakultūros sektorius pritaikyti prie klimato kaitos ir jos padarinių bendruomenėms bei jų pragyvenimo šaltiniams; pabrėžia, kad visi sektoriai turi prisidėti prie klimato kaitos švelninimo pagal Europos žaliąjį kursą ir septintąją bei aštuntąją aplinkosaugos veiksmų programas; |
| --- | --- |

70.

| 71. | mano, kad į BŽP turėtų būti įtrauktos socialinės paramos sąlygos, panašios į nustatytąsias naujojoje bendroje žemės ūkio politikoje, pagal kurias gali būti numatytos sankcijos žvejybos laivų savininkams, akvakultūros produktų gamintojams ir kitiems EJRŽAF paramos gavėjams, jei jie neužtikrina tinkamų darbo sąlygų visiems savo darbuotojams, įskaitant sezoninius darbuotojus ir darbuotojus migrantus; pabrėžia, kad šios socialinės paramos sąlygos yra labai svarbios siekiant apsaugoti orumą darbo vietoje ir žvejybos bei akvakultūros sektorių darbuotojų socialines teises, taip padedant užtikrinti socialinį teisingumą visiems; |
| --- | --- |

71.

| 72. | mano, kad didesnės darbo vietos garantijos, darbuotojų sauga, geros būklės vandenynai, sudarantys sąlygas gauti didesnes pajamas ir užtikrinti socialinę apsaugą žvejybos ir akvakultūros sektoriuose, yra esminis veiksnys siekiant pritraukti moteris ir jaunąją kartą ir taip užtikrinti sektoriaus kartų atsinaujinimą bei veiklos tęstinumą; |
| --- | --- |

72.

| 73. | palankiai vertina moterų vaidmenį tausios žvejybos ir akvakultūros vertės grandinėse, todėl ragina užtikrinti joms deramas darbo sąlygas, vienodus atlyginimus, socialinę apsaugą ir jų matomumą bei atstovavimą joms sprendimų priėmimo struktūrose ir procesuose; |
| --- | --- |

73.

| 74. | primena, kad žvejyba ir akvakultūra atlieka esminį vaidmenį kuriant darbo vietas ir palaikant ekonomiką daugelyje ES vietovių ir kad šiuose sektoriuose sukuriama daugiau kaip pusė vietinių darbo vietų daugelyje pakrančių ir salų bendruomenių, visų pirma atokiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pabrėžia, kad norint padidinti žvejybos ir akvakultūros sektorių tvarumą bei konkurencingumą ir pagerinti ekonominės veiklos rezultatus reikia užtikrinti vienodas sąlygas ES ūkio subjektams pasaulio ekonomikoje ir skirti ypatingą dėmesį profesiniam mokymui, mokymuisi visą gyvenimą, šio mokymo pripažinimui ES lygmeniu, konsultavimo paslaugoms ir techninių bei mokslinių žinių ir žinių apie novatorišką praktiką sklaidai, pripažįstant prekybos asociacijų indėlį šioje srityje; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pabrėžia, kad, siekiant padidinti žvejų pajamas ir darbo užmokestį, pirminio pardavimo žuvininkystės produktams, ypač mažos apimties žvejybos produktams, reikia suteikti daugiau vertės; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ragina Komisiją plėtoti naujas darnaus jūrų ir pakrančių turizmo formas, skatinti naujas turizmo veiklos formas, užtikrinti papildomus pajamų srautus ir didinti užimtumą ištisus metus, kad būtų padidinta jūrų ir pakrančių teritorijų vertė, sykiu apsaugant aplinką ir mėlynąjį kultūros paveldą ir išsaugant jūrų ir pakrančių buveines; pabrėžia žiedinės ekonomikos svarbą turizmo sektoriuje plėtojant darnesnę vietos plėtrai naudingą praktiką; pripažįsta, kad turizmo sektorius turėtų bendradarbiauti su pakrančių bendruomenėmis ir kad jam reikia paramos, kad būtų padidintas infrastruktūros efektyvumas ir tvarumas bei jūrų ir turizmo kurortų konkurencingumas; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pripažįsta, kad pakrančių turizmas gali turėti teigiamą poveikį besivystančioms šalims, tačiau jis gali būti ir žalingas, kai kuriamos masinio turizmo strategijos, dėl kurių sumažėja maisto prieinamumas vietiniams vartotojams ir jo vartojimas, taip pat naikinama jūrų aplinka ir kultūrinė tapatybė; ragina ES skatinti sąžiningus ir mažo poveikio turizmo modelius; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pabrėžia, kad būtina išsaugoti mūsų gamtinį kapitalą ir paveldą, kad būtų skatinamas darnus turizmas (pvz., ekologinis turizmas), ir ragina valstybes nares apsaugoti biologinę įvairovę skubiai įgyvendinant jūrų išsaugojimo veiksmus, įskaitant tarpvalstybinius veiksmus, kuriais siekiama apsaugoti, atkurti ir skatinti jūrų ir pakrančių ekosistemas, be kita ko, pasitelkiant „Natura 2000“ jūrų tinklus; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina Komisiją įtraukti darnų jūrų, salų ir pakrančių turizmą į susijusius veiksmus ir programas, remti iniciatyvas, skatinančias pakrančių, jūrų ir jūrinio turizmo įvairinimą, ir padėti sumažinti turizmo veiklos ir užimtumo sezoniškumą; pabrėžia, kad reikia rinkti geresnius duomenis apie pramoginės žūklės turizmo indėlį į pakrančių ir salų ekonomiką; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pabrėžia mėlynosios ekonomikos svarbą atokiausiuose regionuose, ypač jų turizmo sektoriuose; todėl ragina Komisiją sukurti atokiems ir izoliuotiems regionams skirtą transporto programą (transporto POSEI), kad būtų galima labiau tiesiogiai atsižvelgti į salų ir atokiausių regionų poreikius ir remti kai kurių komercinių maršrutų į juos eksploatavimą; |
| --- | --- |

81.

| 82. | remia darnią pakrančių ir jūrų turizmo praktiką, nes ji yra labai svarbi Atlanto vandenyno, Viduržemio jūros ir Baltijos jūros regionų konkurencingumui ir vertingų darbo vietų kūrimui mėlynojo švietimo ir profesinio mokymo srityse; pabrėžia, kad specialus mokymas apie mėlynosios ekonomikos veiklą padėtų didinti informuotumą apie jūrų ekosistemas ir poreikį jas apsaugoti; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ragina Komisiją surengti plačias konsultacijas su regiono ir vietos valdžios institucijomis ir visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, siekiant nustatyti vietos ir regiono bendruomenėms pritaikytus sprendimus; |
| --- | --- |

83.

| 84. | prašo Komisijos įvertinti galimus sprendimus, kuriais būtų skatinamas turizmo sektoriaus atsparumas būsimų pandemijų ar kitų trikdomųjų įvykių, keliančių pavojų turizmo veiklai, poveikiui, ir parengti tinkamas iniciatyvas, kuriomis būtų gerinamos sektoriaus darbuotojų darbo ir užimtumo sąlygos, siekiant padidinti jo patrauklumą ir padėti išnaudoti visą mėlynosios ekonomikos potencialą; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pabrėžia buriavimo ir laivybos svarbą jūrų turizmui; pabrėžia vietos kultūros ir gastronomijos vaidmenį plėtojant Europos pakrančių turizmą ir pajūrio bei povandeninio turizmo, žūklės turizmo, ekologinio turizmo, vandens sporto ir kruizų sektoriaus svarbą; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pabrėžia saugomų jūrų teritorijų, kaip vandenynų apsaugos priemonės, svarbą; mano, kad šios teritorijos suteikia galimybę plėtoti mokslinį turizmą; |
| --- | --- |

86.

| 87. | palankiai vertina tai, kad Komisija daug dėmesio skiria tvariam ir „lėtam“ turizmui ir siekia parengti paramos paketus (pavyzdinį vietos žaliojo kurso modelį), kuriais būtų remiama žalioji miestų ir regionų pertvarka; atkreipia dėmesį į tai, kad atokios salos ir pakrančių bendruomenės šioje pertvarkoje gali atlikti pagrindinį vaidmenį; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti mėgėjų žvejybos jūroje ir jos sukuriamo turizmo indėlį į mėlynąją ekonomiką, taip pat šio sektoriaus potencialą suteikti papildomų ekonominių galimybių pakrančių bendruomenėse; |
| --- | --- |

88.

| 89. | apgailestauja, kad rengiant ir vertinant pagal priemonę „Next Generation EU“ finansuojamus nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus buvo nepakankamai atsižvelgta į mėlynosios ekonomikos potencialą; |
| --- | --- |

89.

| 90. | rekomenduoja sukurti atitinkamą finansinę programą, skirtą mėlynosios ekonomikos plėtrai ir darbo vietų kūrimui skatinti, kuri leistų integruoti ir koordinuoti turimas įvairias turimas finansines priemones – struktūrinius ir investicijų fondus (EJRŽAF, ERPF, ESF, Sanglaudos fondas), 2021–2027 m. programą „Europos horizontas“ ir kitas priemones; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia skatinti geriau derinti šias priemones su suinteresuotųjų subjektų poreikiais ir plačiai skleisti informaciją apie esamas galimybes; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ragina surengti išsamias ES lygmens diskusijas su šiuo sektoriumi, atsižvelgiant į didelį socialinį ir ekonominį taisyklių poveikį žvejybos pajėgumams, šių taisyklių poveikiui žvejybai ir žvejų gyvenimui, kartu išlaikant griežtą žvejybos pajėgumų kontrolę; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pabrėžia strateginę laivų statybos ir remonto veiklos svarbą ir jos tarpusavio ryšį su kitais sektoriais, pvz., jūrų turizmo sektoriumi; mano, kad investicija į technologines naujoves ir labai specializuotus procesus, kurie galėtų padidinti pridėtinę vertę, gali lemti tai, kad minėtasis sektorius susidurs su mažesne pasaulinio lygmens konkurencija ir dėl to bus lengviau pakeisti dabartinę mažėjimo tendenciją į didėjimo tendenciją; pritaria tam, kad būtų toliau įvairiais būdais teikiama tikslinė parama laivų statybos pramonei valstybėse narėse atgaivinti ir modernizuoti; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pažymi, kad ES tradiciniais žvejybos įrankiais vykdomos ir mažos apimties žvejybos laivynai yra labai seni, ypač atokiausiuose regionuose, kad jų laivų vidutinis amžius yra labai didelis ir kad jie yra nesaugūs tiek su juose dirbantiems žmonėms, tiek pačiam laimikiui, ir dar kartą pabrėžia, kad reikia teikti EJRŽAF paramą naujiems laivams įsigyti, tačiau ja nedidinant laimikio, laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principo, ir taip gerinant jų aplinkosauginį veiksmingumą; |
| --- | --- |

93.

| 94. | primena, kad atokiausių regionų žvejybos laivynai kai kur yra labai prastos būklės ir kelia pavojų žvejų saugumui ir aplinkai; atsižvelgdamas į tai, mano, kad būtina surasti sprendimus, kaip padidinti žvejų saugumą ir pagerinti jų darbo sąlygas, sumažinti išmetamą CO2 kiekį ir pagerinti laimikio įvairovę ir saugojimo sąlygas; pabrėžia, kad reikia užtikrinti sveikų ir aukštos kokybės baltymų tiekimo tęstinumą visiškai saugiomis ir patikimomis sąlygomis, darant mažesnį poveikį aplinkai ir nedidinant žvejybos pajėgumų; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ragina Komisiją ir Tarybą žvejybos srityje sukurti paramos priemonę, panašią į POSEI, siekiant sušvelninti izoliuotumo poveikį atokiausiems regionams; |
| --- | --- |

95.

| 96. | atkreipia dėmesį į galimybes tausiai naudoti ES Atlanto vandenyno jūrų aspektą, o tam reikia labiau subalansuotų investicijų į ES salas, atokiausius regionus ir pakrančių uostus, taip pat į daugelio jų prieplaukų plėtrą ir jų sandėliavimo pajėgumų bei krovinių tvarkymo įrangos, kurios yra labai svarbios žvejybos ir akvakultūros produktams, didinimą; |
| --- | --- |

96.

Mėlynoji pertvarka

| 97. | ragina parengti priemones, kurios leistų darniai naudoti jūrų išteklius ir įvairinti vandenynų ekonomiką, be kita ko, remiant naujus produktus, susijusius su žvejybos veikla ir iš jos gaunamus, kurie gali suteikti pridėtinės vertės mūsų kultūros ir gamtos paveldui, visų pirma suteikiant aukštos kokybės turizmo galimybių; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pabrėžia, kad reikia sukurti integruotą ES jūrų politikos sistemą, kuria būtų užtikrintas ES biologinės įvairovės strategijos, strategijos „Nuo ūkio iki stalo“, klimato politikos ir BŽP nuoseklumas; |
| --- | --- |

98.

| 99. | mano, kad akvakultūros sektorius turėtų toliau stebėti ir tobulinti keletą parametrų, grindžiamų įrodymais pagrįstais veiksmais, įskaitant žuvų gerovę ir auginamų žuvų tankį; be to, mano, kad turėtų būti atliekami poveikio aplinkai vertinimo tyrimai, siekiant pagerinti žuvų gerovę, įskaitant, bet tuo neapsiribojant, jų aplinkos praturtinimą, vandens kokybės išlaikymą laikantis gerovei tinkamų ribų, kaip būdą mažinti ligas ir jų plitimą, mažinti antibiotikų poreikį ir toliau mažinti taršą, siekti geresnių klimato ir aplinkosauginių rezultatų ir didinti atsparumą klimato kaitai; |
| --- | --- |

99.

| 100. | pažymi, kad ES akvakultūros žuvų rūšių, įskaitant menkavertes ir neplėšriąsias rūšis, įvairinimas yra būtinas siekiant pagerinti sektoriaus tvarumą; |
| --- | --- |

100.

| 101. | atkreipia dėmesį į galimą akvakultūros vaidmenį, visų pirma kuriant darbo vietas ir užtikrinant aprūpinimą maistu, taip pat palengvinant perėjimą prie tvarių maisto sistemų; mano, kad labai svarbu sumažinti spaudimą jūrų ištekliams plėtojant ir vis dažniau naudojant alternatyvas ir tvariai valdomus pašarų šaltinius, kitus nei sugautos laukinės žuvys, sustabdant biologinės įvairovės nykimą vandenynuose ir jūrose ir ją atkuriant; pabrėžia, kad jūrų erdvės naudojimas akvakultūros tikslais turi būti tinkamai reguliuojamas; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia aiškios ir patikimos teisinės sistemos, kuria būtų skatinamos galimybės naudotis vandenimis su visomis būtinomis garantijomis, svarbą; |
| --- | --- |

101.

| 102. | pažymi, kad didesnis žuvų miltų ir žuvų taukų naudojimas ES akvakultūroje gali kelti grėsmę laukinių žuvų išteklių tvarumui ES ir trečiųjų šalių vandenyse; |
| --- | --- |

102.

| 103. | pabrėžia, kad reikia įgyvendinti visas priemones, kuriomis būtų užtikrinta konkurencinga žvejybos ir akvakultūros plėtra, atsižvelgiant į jų svarbą aprūpinimo maistu užtikrinimui; |
| --- | --- |

103.

| 104. | pabrėžia žvejybos ir akvakultūros sektorių svarbą tiekiant baltymus, nes tai labai svarbu siekiant užtikrinti apsirūpinimą maistu, taip pat socialinį ir ekonominį vietos bendruomenių vystymąsi ir darbo vietų kūrimą visame pasaulyje; ypač primena, kad beveik milijardui žmonių, daugiausia besivystančiose šalyse, žuvis ir jūrų gėrybės yra pagrindinis gyvūninių baltymų šaltinis; pažymi, kad nuo mažos apimties žvejybos priklauso daugiau kaip 90 proc. pasaulio žvejų ir žvejybos sektoriuje dirbančių asmenų; apgailestauja, kad COVID-19 pandemija stipriai paveikė žvejybos ir akvakultūros sektoriuose dirbančius žmones; |
| --- | --- |

104.

| 105. | pabrėžia, kad tvarus maistas iš vandenynų, jūrų ir gėlo vandens išteklių turi būti gaminamas tik vykdant atsakingą žvejybą ir tvarią akvakultūrą ir kad visi ES vartojami žuvininkystės ir akvakultūros produktai turi būti gaunami iš tvarių maisto sistemų, visapusiškai atsižvelgiant į planetos išgales; ragina Komisiją remiantis mokslinėmis rekomendacijomis parengti ES žuvininkystės ir akvakultūros produktų tvarumo rodiklius ir reikalauti, kad į ES rinką importuojamiems produktams būtų taikomi panašūs tvarūs standartai; |
| --- | --- |

105.

| 106. | pabrėžia, kad ES yra 1 proc. pasaulinės dumblių gamybos, todėl mano, kad valstybės narės ir EJRŽAF turėtų skatinti jūros dumblių gamybą; pabrėžia, kad dumbliai yra vienas iš būsimų sprendimų siekiant žaliojo kurso tikslų, pvz., dumblius naudojant anglies dioksidui surinkti, kitų medžiagų pakaitalams įvairiuose ekonomikos sektoriuose arba juos naudojant kaip žmonėms vartoti skirtą maisto produktą, nes jie gali būti svarbus baltymų ir kokybiškų mikroelementų šaltinis; |
| --- | --- |

106.

| 107. | ragina Komisiją apsvarstyti visus sprendimus, kaip būtų galima plėtoti dumblių auginimo ir naudojimo galimybes, taip pat apsvarstyti finansavimo galimybes, skirtas dumblių auginimui paspartinti; ragina Komisiją skubiai imtis veiksmų, kad būtų galima leisti naudoti dumblius kaip naujus maisto produktus, sumažinant susijusias naudojimo išlaidas ir sudarant palankesnes sąlygas jiems patekti į rinką, kartu užtikrinant produktų kokybę ir saugą; |
| --- | --- |

107.

| 108. | mano, kad turi būti skatinami tvarūs akvakultūros modeliai, kurie galėtų padėti išsaugoti ekosistemas, kurios suteikia apsaugą nuo klimato kaitos padarinių; pabrėžia, kad gamybinę akvakultūrą reikia skirti nuo baltymų perdirbimo akvakultūros, ypač tais atvejais, kai pastaroji vykdoma taikant praktiką, dėl kurios daromas neigiamas poveikis jūrų išteklių tvarumui; mano, kad žuvininkystei ir akvakultūrai skirti pašarai turėtų būti gaminami vykdant tvarų žemės ūkį ir žvejybą, todėl neturėtų būti taikomi jokie produktai, gauti vykdant NNN žvejybą ar peržvejojant išteklius; |
| --- | --- |

108.

| 109. | mano, kad mikrodumblių gamyba gali sumažinti netvarių žuvų miltų naudojimą žuvininkystėje; pabrėžia, kad reikia toliau plėtoti ir skatinti ekologinę akvakultūrą, nes ji turi didelį augimo potencialą, ir šiuo tikslu galima panaudoti ES priemones ir finansavimą; ragina gerinti ekologinės akvakultūros gamybos statistinių duomenų rinkimą, apdorojimą ir sklaidą; |
| --- | --- |

109.

| 110. | ragina BŽP taikyti visiems ES žvejybos laivynams, siekiant užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla būtų valdoma taip, kad būtų galima gauti socialinės ir ekonominės naudos, padedant užtikrinti maisto produktų tiekimą, taip pat kuo labiau sumažinant konkrečios jų veiklos poveikį buveinėms ir jūrų ekosistemoms, kartu atkuriant ir išlaikant žvejojamų rūšių populiacijas tokias, kad jos viršytų dydžius, kuriais galima užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį; mano, kad ji turi būti taikoma atsižvelgiant į konkrečius įvairių jūrų baseinų ypatumus; |
| --- | --- |

110.

| 111. | atkreipia dėmesį į žvejybos ir akvakultūros sektorių ir jų specialistų vaidmenį vykdant energetikos pertvarką ir švelninant su klimato kaitą, atliekamą mažinant sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro ir skatinant žiedinę ekonomiką, įskaitant jūrą teršiančių šiukšlių rinkimą; |
| --- | --- |

111.

| 112. | įspėja, kad jūrą teršiančios šiukšlės ir visų rūšių teršalai, ypač visų rūšių plastikas, kenkia aplinkai, daro rimtą ekonominę žalą tokiai veiklai kaip žvejyba ir kenkia žmonių sveikatai visoje mitybos grandinėje; palankiai vertina EJRŽAF įsipareigojimą teikti finansinę paramą žvejams, kad jie galėtų rinkti, pakartotinai naudoti ir perdirbti prarastus žvejybos įrankius ir kitas jūrą teršiančias šiukšles; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad vėluojama pasiekti Jūrų strategijos pagrindų direktyvos tikslus, ir šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad turėtų būti skatinamos tolesnės žvejų informuotumo didinimo kampanijos ir mokymai; |
| --- | --- |

112.

| 113. | ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviau remti žuvininkystės sektoriaus, ypač mažos apimties žvejybos, modernizavimą ir tvarų vystymąsi, siekiant padidinti žvejybos įrankių selektyvumą ir sumažinti žvejybos poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

113.

| 114. | atkreipia dėmesį į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones (19), kuriuo nustatomos išsaugojimo priemonės, kuriomis reglamentuojama, kaip, kur ir kada gali būti vykdoma žvejyba, vaidmenį, siekiant apsaugoti pažeidžiamas rūšis ir buveines nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, didinant žvejybos laimikį ir kartu mažinant poveikį jūrų ekosistemoms, visų pirma didinant selektyvumą; |
| --- | --- |

114.

| 115. | mano, kad svarbu nuolat rinkti duomenis, kad būtų galima geriau įvertinti tvarumo kriterijus ir užkirsti kelią žvejybos rajonų, kuriuose nustatytos pažeidžiamos jūrų ekosistemos, nustatymui; |
| --- | --- |

115.

| 116. | ragina ES skubiai spręsti žvejybos būdų, pvz., dugną liečiančių įrankių, dreifuojančių tinklų, supamųjų priedugnio tinklų ar žuvų suburiamųjų įrenginių, žalingo poveikio klimatui, jūros dugno vientisumui, žuvų populiacijoms ir pažeidžiamoms rūšims (kaip priegauda) problemą, be kita ko, ribojant jų naudojimą; |
| --- | --- |

116.

| 117. | visų pirma ragina ES, remiantis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, uždrausti naudoti žalingus metodus griežtai saugomose jūrų teritorijose; ragina naudoti EJRŽAF veiksmingai paramai teikti siekiant remti ES žvejybos laivynų perėjimą prie didesnio selektyvumo ir mažiau žalingų žvejybos būdų; |
| --- | --- |

117.

| 118. | ragina ES pradėti ir finansuoti mokslinių tyrimų programas, skirtas daug anglies turinčių jūrų buveinių ES vandenyse vietai nustatyti – tai būtų pagrindas tokias teritorijas priskirti griežtai saugomoms jūrų zonoms, siekiant apsaugoti ir atkurti jūrų anglies dioksido absorbentus pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją ir apsaugoti bei atkurti ekosistemas, ypač esančias jūros dugne, laikantis Jūrų strategijos pagrindų direktyvos, apsaugant jas nuo žmogaus veiklos, kuri galėtų išjudinti anglies dioksidą ir jį išleisti į vandens storymę, pvz., žvejybos dugną liečiančiais įrankiais operacijų; |
| --- | --- |

118.

| 119. | ragina ES uždrausti bet kokią aplinkai kenksmingą gavybos pramonės veiklą, pvz., kasybą ir iškastinio kuro gavybą saugomose jūrų teritorijose; |
| --- | --- |

119.

| 120. | pabrėžia, kad jūrų gelmėse esama didžiausios rūšių ir ekosistemų įvairovės Žemėje, ji teikia itin svarbias aplinkos gėrybes ir funkcijas, įskaitant ilgalaikę anglies dioksido sekvestraciją, be to jai būdingos tokios aplinkos sąlygos, kurias žmogaus veikla gali labai pažeisti; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares remti tarptautinį giluminės jūros dugno kasybos moratoriumą; |
| --- | --- |

120.

| 121. | ragina taikyti teisėkūros ir ne teisėkūros priemones Biologinės įvairovės strategijai įgyvendinti ir stiprinti veiksmus, kuriais siekiama įgyvendinti Jūrų strategijos pagrindų direktyvos tikslus, siekiant išsaugoti jūrų biologinę įvairovę, atkurti nualintas ekosistemas ir skatinti konkurencingumą žvejybos, akvakultūros ir kituose susijusiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

121.

| 122. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą persvarstyti Jūrų strategijos pagrindų direktyvą; ragina Komisiją persvarstant direktyvą ją suderinti su Europos žaliojo kurso, Biologinės įvairovės strategijos iki 2030 m. ir 8-osios aplinkosaugos veiksmų programos tikslais; |
| --- | --- |

122.

| 123. | gagina imtis neatidėliotinų priemonių kovoti su NNN žvejyba, kuri vis dar tebėra viena iš didžiausių grėsmių gerai ekosistemų būklei ir paties žvejybos sektoriaus ekonominiam konkurencingumui; atsižvelgdamas į tai ragina užtikrinti didesnį ES prekybos ir žuvininkystės politikos nuoseklumą siekiant užtikrinti veiksmingą kovą su NNN žvejyba; |
| --- | --- |

123.

Bendradarbiavimas, žinios ir inovacijos

| 124. | ragina stiprinti akademinio pasaulio, tyrimų ir inovacijų centrų, valdžios institucijų ir pramonės bendradarbiavimą siekiant skatinti naudoti įrangą, metodus, būdus ir praktiką, paremtus patikimiausiomis turimomis mokslo žiniomis ir galinčius padidinti veiksmingumą ir darbo saugą, ekonomikos augimą ir konkurencingumą bei tvarumą aplinkos atžvilgiu; primena žinių apie vandenynus svarbą siekiant įspėti visuomenę ir skatinti visus piliečius ir suinteresuotuosius subjektus laikytis informacija pagrįsto ir atsakingo požiūrio į vandenyną ir jo išteklius; |
| --- | --- |

124.

| 125. | pažymi, kad patikimi, aukštos kokybės ir suderinti vandenynų duomenys yra svarbus darnaus mėlynosios ekonomikos pertvarkymo veiksnys; |
| --- | --- |

125.

| 126. | pabrėžia, kad mėlynosios ekonomikos strategijos potencialą galima išnaudoti tik bendradarbiaujant visiems suinteresuotiesiems subjektams; atkreipia dėmesį į tai, kad jūrų transporte vis dažniau naudojami duomenys ir dirbtinis intelektas; ragina Komisiją įvertinti sektoriaus automatizavimo ir skaitmeninimo socialinį ir ekonominį poveikį; |
| --- | --- |

126.

| 127. | ragina Komisiją toliau plėtoti ir stiprinti mokslinių žinių centrus, pvz., Copernicus“ jūros aplinkos stebėsenos paslaugą ir Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklą, kurie teikia neįkainojamų žinių apie Europos jūras ir vandenynus; atkreipia dėmesį į tai, kad mėgėjų žvejyba didina žinias apie vandenų aplinką ir įsipareigojimą saugoti tokią aplinką; |
| --- | --- |

127.

| 128. | palankiai vertina tai, kad pagal programą „Horizontas 2030“ buvo nustatyta vandenynų misija; ragina užtikrinti aiškumą ir plačiau informuoti apie su šia misija susijusių kvietimų teikti pasiūlymus tvarkaraštį; |
| --- | --- |

128.

| 129. | pabrėžia, kad reikia suderinti duomenų rinkimą socialinės ir ekonominės stebėsenos aplinkos stebėsenos ir gyvųjų ekosistemų bei žuvų išteklių stebėsenos srityse; pabrėžia, kad į surinktus duomenis taip turi būti atsižvelgiama siekiant reguliuoti kitų jūrinių sektorių veiklos poveikį; |
| --- | --- |

129.

| 130. | mano, kad bendrosios talpos apribojimas, kaip žvejybos pajėgumų matavimo kriterijus, turi būti pritaikytas atsižvelgiant į tikrąją padėtį sektoriuje ir būtinybę naudoti šiuolaikiškesnius, mažiau taršius ir efektyviau energiją vartojančius variklius; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina Komisiją persvarstyti šiuos kriterijus siekiant pagerinti saugą ir darbo bei gyvenimo sąlygas, taip pat sudaryti sąlygas pokyčiams, kurių reikia siekiant pagerinti aplinkos tvarumą, pritraukti į sektorių daugiau jaunų darbuotojų ir užtikrinti mažesnį poveikį aplinkai, taip pat užtikrinti, kad žvejybos pajėgumai nedidėtų; |
| --- | --- |

130.

| 131. | ragina Komisiją rinkti nuoseklius duomenis, kad būtų sudarytos sąlygos išmaniajam pakrančių turizmo valdymui, vengiant spaudimo ekosistemoms ir vietos bendruomenėms, taip pat konkuravimo su tradicine veikla, pvz., smulkiąja ir priekrantės žvejyba; |
| --- | --- |

131.

| 132. | pabrėžia, kad labai svarbios valdymo ir prisitaikymo priemonės, kurios yra būtinos siekiant apsaugoti pakrančių bendruomenes, buveines ir biologinę įvairovę ir kad tai būtų labai naudingai išleistos lėšos, palyginti su didžiuliu klimato kaitos poveikiu ir su juo susijusiomis išlaidomis; ragina Komisiją sukurti įspėjimo apie dažniau kylančias audras ir potvynius bei jų stebėjimo sistemą, taip pat užtikrinti tinkamą aplinkos ir būklės stebėseną ir atlikti tyrimus ankstyvojo perspėjimo srityje; ragina Komisiją įvertinti įvairius scenarijus ir priemones, kad būtų sprendžiami galimo jūros lygio kilimo ir ekstremalių meteorologinių reiškinių suintensyvėjimo klausimai; |
| --- | --- |

132.

| 133. | primena, kad esama tokių priemonių kaip Europos programa „CleanSeaNet“, kurios tikslas – stebėti taršą nafta; pabrėžia, kad regioninis bendradarbiavimas, įskaitant bendradarbiavimą su ES nepriklausančiomis šalimis, yra itin svarbus, ypač Viduržemio jūroje; todėl ragina Komisiją gerinti šalių tarpusavio keitimąsi informacija ir bendradarbiavimą; pabrėžia bendradarbiavimu grindžiamo, įtraukaus ir tarpsektorinio jūrų teritorijų planavimo, kuriame atsižvelgiama į socialinius ir ekonominius, aplinkos ir biologinės įvairovės aspektus, svarbą; pabrėžia energetikos pertvarkos svarbą, nes mėlynosios ekonomikos sektorius gali skatinti jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos technologijas, pvz., potvynių, bangų, saulės ir vėjo energetiką; pabrėžia, kad svarbu remti laivybos ir jūrų transporto sektoriaus dekarbonizavimą, plėtojant tvarias technologijas ir daugiau naudojant mažataršius ir atsinaujinančiuosius energijos išteklius; |
| --- | --- |

133.

| 134. | pritaria darnaus mėlynosios ekonomikos vystymosi principui, nes jis skatina ekonomikos augimą ES, ypač Atlanto vandenyno ir Viduržemio bei Baltijos jūrų regionuose, ir kadangi tai būdas remti visas su vandenynais, jūromis ir pakrančių zonomis susijusias sektorines ir tarpsektorines veiklas, įskaitant jūrų transportą, laivų statybą ir remontą, biotechnologijas, darnų turizmą, jūros vėjo energetiką, verslinę ir mėgėjų žvejybą ir akvakultūrą, bangų ir potvynių energetiką; ragina Komisiją skatinti mokslinius tyrimus, plėtrą ir inovacijas, kuriais prisidedama prie darnaus turizmo, efektyvaus išteklių naudojimo ir atsinaujinančiųjų išteklių energetikos; ypač pabrėžia, kad jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energetika iki 2050 m. gali tapti viena iš pagrindinių Europos energetikos sistemos sudedamųjų dalių, ir ragina kurti paskatas ir teikti finansavimą investicijoms į uostų infrastruktūrą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energetikos sektoriaus paslaugoms; |
| --- | --- |

134.

| 135. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ES pasiektų aukštų rezultatų ir toliau pirmautų technologijų srityje, išlaikytų talentus ir gamintų energiją, mažindama bet kokį galimą poveikį jūrų aplinkai; |
| --- | --- |

135.

| 136. | pabrėžia inovacijų žvejybos srityje svarbą siekiant pagerinti jos aplinkosauginius ir ekonominius rezultatus ir ragina taikyti naują požiūrį į inovacijas, pagal kurį inovacijos ir modernizavimas nereiškia žvejybos pajėgumų didinimo; |
| --- | --- |

136.

| 137. | primygtinai ragina Komisiją, valstybes nares ir regionus dirbti drauge siekiant skatinti ir remti vietines iniciatyvas, kuriomis siekiama išsaugoti su žvejyba ir akvakultūra susijusius pragyvenimo išteklius ir tradicijas bei kultūros paveldą; |
| --- | --- |

137.

| 138. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į nesaugią atokiausių regionų padėtį, teikti tvirtą paramą inovacijoms ir moksliniams tyrimams, siekiant šiuose regionuose plėtoti novatorišką, aplinkos, socialiniu ir ekonominiu požiūriu tvarią žvejybos ir akvakultūros praktiką ir metodus, taip suteikiant šiems regionams pagrindinį vaidmenį vandenynų valdymo srityje; |
| --- | --- |

138.

| 139. | pabrėžia, kad šiuose regionuose jūrą teršiančios šiukšlės daro didelį poveikį aplinkai ir socialinį bei ekonominį poveikį, todėl ragina Komisiją įsteigti kovos su jūrų tarša plastiko šiukšlėmis centrą, pageidautina atokiausiame regione, turintį patirties inovacijų, vystymosi ir bendradarbiavimo su žvejybos ir akvakultūros sektoriaus suinteresuotaisiais subjektais ir asociacijomis srityse, kuriam būtų pavesta priimti tvarumo strategijas ir politiką, kurios galėtų būti taikomos ir kituose regionuose; |
| --- | --- |

139.

| 140. | mano, kad svarbu skatinti teigiamą vartotojų nuomonę apie žvejybos ir akvakultūros produktų maistinę vertę; atkreipia dėmesį į tai, kad būtina teikti vartotojams tinkamą informaciją siekiant pakeisti vartojimo įpročius ir skatinti mažiau žinomų jūros produktų iš Europos vandenų vartojimą; |
| --- | --- |

140.

| 141. | pabrėžia, kad būtina didinti vartotojų informuotumą apie produktus iš dumblių, didinti jų pripažinimą vartotojams ir didinti vartotojų informuotumą apie maisto švaistymą; pakartoja, kad turi būti gerinamas vartotojų informavimas veiksmingu ženklinimu, įskaitant tvarumo ženklinimą; |
| --- | --- |

141.

o

o o

| 142. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei Europos regionų komitetui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. |
| --- | --- |

142.

---

(1)  OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

(2)  OL L 247, 2021 7 13, p. 1.

(3)  OL L 164, 2008 6 25, p. 19.

(4)  OL L 257, 2014 8 28, p. 135.

(5)  OL L 288, 2007 11 6, p. 27.

(6)  OL L 328, 2018 12 21, p. 82.

(7)  OL C 67, 2022 2 8, p. 25.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0425.

(9)  https://blueindicators.ec.europa.eu/sites/default/files/2021_06_BlueEconomy_Report-2021.pdf.

(10)  https://cinea.ec.europa.eu/system/files/2021-05/Sustainability%20criteria%20for%20the%20blue%20economy%20.pdf.

(11)  OL C 316, 2017 9 22, p. 64.

(12)  OL C 458, 2018 12 19, p. 9.

(13)  OL C 494, 2021 12 8, p. 14.

(14)  OL C 117, 2022 3 11, p. 30.

(15)  OL C 99, 2022 3 1, p. 88.

(16)  OL C 117, 2022 3 11, p. 18.

(17)  http://bluegrowthvigo.eu/

(18)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Fishery_statistics#Fisheries:_the_factors_of_production.

(19)  OL L 198, 2019 7 25, p. 105.

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/22

---

P9_TA(2022)0136

ES ekologinio žemės ūkio veiksmų planas

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ekologinio žemės ūkio veiksmų plano (2021/2239(INI))

(2022/C 465/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 39 straipsnį, 192 straipsnio 1 dalį ir 349 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 39 straipsnį, 192 straipsnio 1 dalį ir 349 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT),

| — | atsižvelgdamas į 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrojoje klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP 21) pasiektą Paryžiaus susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrojoje klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP 21) pasiektą Paryžiaus susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 25 d. Komisijos komunikatą dėl ekologinės gamybos plėtros veiksmų plano (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 25 d. Komisijos komunikatą dėl ekologinės gamybos plėtros veiksmų plano (COM(2021)0141),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/848 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 834/2007 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/848 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 834/2007 (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rezoliuciją „ES biologinės įvairovės strategija iki 2030 m. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rezoliuciją „ES biologinės įvairovės strategija iki 2030 m. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl sąžiningos, sveikos ir aplinkai palankios maisto sistemos pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl sąžiningos, sveikos ir aplinkai palankios maisto sistemos pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (4),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/2115, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/2115, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (5),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/2117, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas, (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų, (ES) Nr. 251/2014 dėl aromatizuotų vyno produktų apibrėžties, aprašymo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos ir (ES) Nr. 228/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/2117, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas, (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų, (ES) Nr. 251/2014 dėl aromatizuotų vyno produktų apibrėžties, aprašymo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos ir (ES) Nr. 228/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams (6),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 19 d. Tarybos išvadas dėl ekologinės gamybos plėtros veiksmų plano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 19 d. Tarybos išvadas dėl ekologinės gamybos plėtros veiksmų plano,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją „Europos baltyminių augalų propagavimo strategija. Baltyminių ir ankštinių augalų auginimo Europos žemės ūkio sektoriuje skatinimas“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją „Europos baltyminių augalų propagavimo strategija. Baltyminių ir ankštinių augalų auginimo Europos žemės ūkio sektoriuje skatinimas“ (7),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 19 d. Tarybos išvadas dėl strategijos „Nuo ūkio iki stalo“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 19 d. Tarybos išvadas dėl strategijos „Nuo ūkio iki stalo“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl ES ekologinės gamybos plėtros veiksmų plano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl ES ekologinės gamybos plėtros veiksmų plano,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 2 d. Europos regionų komiteto nuomonę dėl ES ekologinės gamybos plėtros veiksmų plano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 2 d. Europos regionų komiteto nuomonę dėl ES ekologinės gamybos plėtros veiksmų plano,

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A9-0126/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A9-0126/2022),

| A. | kadangi Komisijos komunikate dėl ekologinės gamybos plėtros veiksmų plano pabrėžiama, kad žaliasis kursas ir su juo susijusi strategija „Nuo ūkio iki stalo“ bei biologinės įvairovės strategija yra esminiai veiksniai siekiant valdyti perėjimą prie tvaresnės maisto sistemos, visų pirma stiprinant ūkininkų pastangas saugoti aplinką, išsaugoti biologinė įvairovę ir kovoti su klimato kaita; kadangi siekiant šio tikslo apskritai svarbus vaidmuo tenka žemės ūkiui ir ypač ekologiniam žemės ūkiui; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisijos komunikate dėl ekologinės gamybos plėtros veiksmų plano pabrėžiama, kad žaliasis kursas ir su juo susijusi strategija „Nuo ūkio iki stalo“ bei biologinės įvairovės strategija yra esminiai veiksniai siekiant valdyti perėjimą prie tvaresnės maisto sistemos, visų pirma stiprinant ūkininkų pastangas saugoti aplinką, išsaugoti biologinė įvairovę ir kovoti su klimato kaita; kadangi siekiant šio tikslo apskritai svarbus vaidmuo tenka žemės ūkiui ir ypač ekologiniam žemės ūkiui;

| B. | kadangi po dvylikos laukimo mėnesių parengti praktiškai visi antrinės teisės aktai, būtini tam, kad įsigaliotų Reglamentas (ES) 2018/848, nors to negalima pasakyti deleguotojo reglamento, kuriuo reglamentuojama ekologiškos druskos gamyba, atveju; |
| --- | --- |

B.

kadangi po dvylikos laukimo mėnesių parengti praktiškai visi antrinės teisės aktai, būtini tam, kad įsigaliotų Reglamentas (ES) 2018/848, nors to negalima pasakyti deleguotojo reglamento, kuriuo reglamentuojama ekologiškos druskos gamyba, atveju;

| C. | kadangi minėtame deleguotajame reglamente pirmenybė turi būti teikiama natūraliems procesams, kuriems vykstant nenaudojami priedai ir neišskiriamas anglies dioksidas ir kurie būdingi jūros druskos gamybai, kad ją būtų galima laikyti ekologiška; |
| --- | --- |

C.

kadangi minėtame deleguotajame reglamente pirmenybė turi būti teikiama natūraliems procesams, kuriems vykstant nenaudojami priedai ir neišskiriamas anglies dioksidas ir kurie būdingi jūros druskos gamybai, kad ją būtų galima laikyti ekologiška;

| D. | kadangi Europos maisto sistema turi tiekti tvariai pagamintą ir maistingą maistą prieinamomis kainomis ir užtikrinti aprūpinimą maistu taip, kad būtų užtikrinta sveika visuomenė ir sveika planeta, prisidedama prie socialinės ir ekonominės gerovės, saugoma ekosistemų ir Europos piliečių sveikata ir užtikrinamas žemės ūkio gamybos pelningumas, taigi ir sąžiningas ūkininkų gyvenimas; kadangi būtina užtikrinti, kad didinama ekologiniam ūkininkavimui naudojamos žemės ūkio paskirties žemės dalis atitiktų rinkos gebėjimą absorbuoti ekologiškus produktus; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos maisto sistema turi tiekti tvariai pagamintą ir maistingą maistą prieinamomis kainomis ir užtikrinti aprūpinimą maistu taip, kad būtų užtikrinta sveika visuomenė ir sveika planeta, prisidedama prie socialinės ir ekonominės gerovės, saugoma ekosistemų ir Europos piliečių sveikata ir užtikrinamas žemės ūkio gamybos pelningumas, taigi ir sąžiningas ūkininkų gyvenimas; kadangi būtina užtikrinti, kad didinama ekologiniam ūkininkavimui naudojamos žemės ūkio paskirties žemės dalis atitiktų rinkos gebėjimą absorbuoti ekologiškus produktus;

| E. | kadangi pagal Reglamentą (ES) 2018/848 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo ūkininkai privalo laikytis perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpio, kurio metu turi taikyti visas ekologinei gamybai taikomas taisykles; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal Reglamentą (ES) 2018/848 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo ūkininkai privalo laikytis perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpio, kurio metu turi taikyti visas ekologinei gamybai taikomas taisykles;

| F. | kadangi šis laikotarpis gali trukti iki trejų metų; kadangi per šį laikotarpį padidėja ūkininkų gamybos išlaidos, bet jie negauna naudos iš didesnės ekologiškų produktų rinkos kainos; |
| --- | --- |

F.

kadangi šis laikotarpis gali trukti iki trejų metų; kadangi per šį laikotarpį padidėja ūkininkų gamybos išlaidos, bet jie negauna naudos iš didesnės ekologiškų produktų rinkos kainos;

| G. | kadangi ekologinis ūkininkavimas teikia įvairios aplinkosauginės naudos, įskaitant išmetamą mažesnį šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, ir galimybių žemės ūkio sektoriui įnešti savo indėlį kovojant su klimato kaita, prisitaikant prie klimato kaitos ir sprendžiant esmines problemas, tokias kaip darbo vietų praradimas kaimo vietovėse, dirvožemio derlingumas ir biologinės įvairovės nykimas, bei skatinti atsparumą ekonominių problemų akivaizdoje; |
| --- | --- |

G.

kadangi ekologinis ūkininkavimas teikia įvairios aplinkosauginės naudos, įskaitant išmetamą mažesnį šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, ir galimybių žemės ūkio sektoriui įnešti savo indėlį kovojant su klimato kaita, prisitaikant prie klimato kaitos ir sprendžiant esmines problemas, tokias kaip darbo vietų praradimas kaimo vietovėse, dirvožemio derlingumas ir biologinės įvairovės nykimas, bei skatinti atsparumą ekonominių problemų akivaizdoje;

| H. | kadangi žemės ūkio sektoriaus įvairovė ir trumpesnės tiekimo grandinės tarp ūkininko ir vartotojo yra svarbus sveikos ir tvarios maisto sistemos elementas; |
| --- | --- |

H.

kadangi žemės ūkio sektoriaus įvairovė ir trumpesnės tiekimo grandinės tarp ūkininko ir vartotojo yra svarbus sveikos ir tvarios maisto sistemos elementas;

| I. | kadangi ekologinis ūkininkavimas gali padėti pasiekti plataus užmojo tvarumo pusiausvyrą ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriais, skatinant dirvožemio, vandens ir biologinės įvairovės apsaugą bei gyvūnų gerovę ir suteikiant jaunimui galimybių pradėti dirbti pagal ūkininko profesiją; |
| --- | --- |

I.

kadangi ekologinis ūkininkavimas gali padėti pasiekti plataus užmojo tvarumo pusiausvyrą ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriais, skatinant dirvožemio, vandens ir biologinės įvairovės apsaugą bei gyvūnų gerovę ir suteikiant jaunimui galimybių pradėti dirbti pagal ūkininko profesiją;

| J. | kadangi ES taikomi aplinkos ir gyvūnų gerovės standartai yra vieni aukščiausių pasaulyje; kadangi žemės ūkio paskirties žemėje, kurioje vykdomas ekologinis ūkininkavimas, yra 30 proc. didesnė biologinė įvairovė, ji yra naudinga apdulkintojams ir joje ribojamas dirbtinių trąšų bei augalų apsaugos produktų naudojimas; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES taikomi aplinkos ir gyvūnų gerovės standartai yra vieni aukščiausių pasaulyje; kadangi žemės ūkio paskirties žemėje, kurioje vykdomas ekologinis ūkininkavimas, yra 30 proc. didesnė biologinė įvairovė, ji yra naudinga apdulkintojams ir joje ribojamas dirbtinių trąšų bei augalų apsaugos produktų naudojimas;

| K. | kadangi ekologinis ūkininkavimas taip pat gali padėti atgaivinti kaimo vietoves, sukurti darbo vietas, užtikrinti smulkiųjų ūkių tvarumą, suartinti vartotojus ir gamintojus, stiprinti ryšius su vietos ekonomika ir skatinti teigiamus ekonominius daugiklius; kadangi naujoje bendroje žemės ūkio politikoje (BŽŪP) nustatytos naujos plačių užmojų priemonės siekiant paskatinti tvarią gamybą, įskaitant ekologinį ūkininkavimą; |
| --- | --- |

K.

kadangi ekologinis ūkininkavimas taip pat gali padėti atgaivinti kaimo vietoves, sukurti darbo vietas, užtikrinti smulkiųjų ūkių tvarumą, suartinti vartotojus ir gamintojus, stiprinti ryšius su vietos ekonomika ir skatinti teigiamus ekonominius daugiklius; kadangi naujoje bendroje žemės ūkio politikoje (BŽŪP) nustatytos naujos plačių užmojų priemonės siekiant paskatinti tvarią gamybą, įskaitant ekologinį ūkininkavimą;

| L. | kadangi itin svarbu užtikrinti, kad vartotojai, kuriems vis svarbesnė yra jų vartojamo maisto kokybė, ir viešojo maitinimo įstaigų sektorius pirkdami maistą galėtų priimti informacija pagrįstus ir sąmoningus sprendimus; |
| --- | --- |

L.

kadangi itin svarbu užtikrinti, kad vartotojai, kuriems vis svarbesnė yra jų vartojamo maisto kokybė, ir viešojo maitinimo įstaigų sektorius pirkdami maistą galėtų priimti informacija pagrįstus ir sąmoningus sprendimus;

| M. | kadangi būtina užtikrinti, kad vartotojai būtų tinkamai informuojami apie ekologiškų produktų vartojimo naudą ir būtų apsaugoti nuo sąmoningai klaidinančių etikečių, pakuočių ir reklamų; |
| --- | --- |

M.

kadangi būtina užtikrinti, kad vartotojai būtų tinkamai informuojami apie ekologiškų produktų vartojimo naudą ir būtų apsaugoti nuo sąmoningai klaidinančių etikečių, pakuočių ir reklamų;

| N. | kadangi ES žemės ūkio paskirties žemės, kurioje vykdomas ekologinis ūkininkavimas, bendras plotas 2019 m. išaugo iki 13,8 mln. hektarų; kadangi šiuo metu jis sudaro 8,5 proc. visų ES naudojamų žemės ūkio naudmenų; kadangi 2010–2019 m. ES ekologiškų produktų rinkos vertė padidėjo daugiau kaip du kartus; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES žemės ūkio paskirties žemės, kurioje vykdomas ekologinis ūkininkavimas, bendras plotas 2019 m. išaugo iki 13,8 mln. hektarų; kadangi šiuo metu jis sudaro 8,5 proc. visų ES naudojamų žemės ūkio naudmenų; kadangi 2010–2019 m. ES ekologiškų produktų rinkos vertė padidėjo daugiau kaip du kartus;

| O. | kadangi 2009–2019 m. laikotarpiu ekologiškų produktų mažmeninės prekybos apimtys padidėjo nuo 18 mlrd. EUR iki 41 mlrd. EUR; kadangi kai kuriose ES dalyse ekologinės gamybos didėjimas yra spartesnis nei ekologiškų produktų rinkos vystymasis ir tarp valstybių narių esama ženklių skirtumų ekologiškų produktų vartojimo srityje; kadangi tam tikrose ES dalyse ekologiškų produktų gamyba yra labai maža arba šių produktų visai negaminama, o tarp valstybių narių esama didelių skirtumų – nuo 0,5 proc. iki 26,5 proc. sektoriui skirto turimo žemės ploto; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2009–2019 m. laikotarpiu ekologiškų produktų mažmeninės prekybos apimtys padidėjo nuo 18 mlrd. EUR iki 41 mlrd. EUR; kadangi kai kuriose ES dalyse ekologinės gamybos didėjimas yra spartesnis nei ekologiškų produktų rinkos vystymasis ir tarp valstybių narių esama ženklių skirtumų ekologiškų produktų vartojimo srityje; kadangi tam tikrose ES dalyse ekologiškų produktų gamyba yra labai maža arba šių produktų visai negaminama, o tarp valstybių narių esama didelių skirtumų – nuo 0,5 proc. iki 26,5 proc. sektoriui skirto turimo žemės ploto;

| P. | kadangi ekologinės gamybos plėtros veiksmų planas apima 23 veiksmus ir yra tvirtas pagrindas siekiant tvariai vystyti ekologinį sektorių; kadangi numatyta 2024 m. atlikti ekologinės gamybos plėtros veiksmų plano laikotarpio vidurio peržiūrą ir nustatyta metinė „ES ekologinės gamybos diena“, kuri suteikia galimybę pagerinti ekologinio ūkininkavimo matomumą ir pripažinimą ir didinti informuotumą apie ekologinės gamybos naudą, nes ekologiniu ūkininkavimu užsiimantys ūkininkai laikomi „tvaraus žemės ūkio iniciatoriais“; |
| --- | --- |

P.

kadangi ekologinės gamybos plėtros veiksmų planas apima 23 veiksmus ir yra tvirtas pagrindas siekiant tvariai vystyti ekologinį sektorių; kadangi numatyta 2024 m. atlikti ekologinės gamybos plėtros veiksmų plano laikotarpio vidurio peržiūrą ir nustatyta metinė „ES ekologinės gamybos diena“, kuri suteikia galimybę pagerinti ekologinio ūkininkavimo matomumą ir pripažinimą ir didinti informuotumą apie ekologinės gamybos naudą, nes ekologiniu ūkininkavimu užsiimantys ūkininkai laikomi „tvaraus žemės ūkio iniciatoriais“;

| Q. | kadangi Reglamentu (ES) 2018/848, kuris bus taikomas nuo 2022 m. sausio 1 d., visų pirma siekiama padidinti vartotojų pasitikėjimą ekologiškais produktais taikant griežtesnę importo kontrolę ir taisykles; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Reglamentu (ES) 2018/848, kuris bus taikomas nuo 2022 m. sausio 1 d., visų pirma siekiama padidinti vartotojų pasitikėjimą ekologiškais produktais taikant griežtesnę importo kontrolę ir taisykles;

| R. | kadangi 2021 m. gegužės mėn. paskelbtos tvaresnės ir konkurencingesnės ES akvakultūros 2021–2030 m. strateginės gairės įgyvendinamos pasitelkiant nacionalinius strateginius planus; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2021 m. gegužės mėn. paskelbtos tvaresnės ir konkurencingesnės ES akvakultūros 2021–2030 m. strateginės gairės įgyvendinamos pasitelkiant nacionalinius strateginius planus;

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl ekologinės gamybos plėtros veiksmų plano, tikslą iki 2030 m. padidinti ES žemės ūkio paskirties žemės plotą, kuriame vykdomas ekologinis ūkininkavimas, plėtojant pasiūlą ir paklausą, ir tai, kad Komisija pripažino ekologinį ūkininkavimą kaip vieną iš pagrindinių sudedamųjų dalių ES siekiant tvaresnių maisto sistemų, taikant tvaresnę žemės ūkio praktiką, efektyviau naudojant atsinaujinančiuosius išteklius, užtikrinant aukštesnius gyvūnų gerovės standartus ir padedant užtikrinti didesnes pajamas Europos ūkininkams; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją atlikti poveikio vertinimą, susijusį su ES žemės ūkio paskirties žemės dalimi, kuriai taikomas ekologinis ūkininkavimas; mano, kad ekologinio ūkininkavimo plėtra, kuri daro didelį teigiamą išorinį poveikį ir naudinga klimato kaitos švelninimui, biologinei įvairovei ir dirvožemio apsaugai, taip pat padės siekti strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir biologinės įvairovės strategijos tikslų; sykiu pripažįsta, kad kiti tvarūs gamybos ir ūkininkavimo metodai, pavyzdžiui, integruota gamyba ir biologinė kontrolė, taip pat gali padėti siekti žaliojo kurso tikslų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad žemės ūkio paskirties žemės, kurioje vykdomas ekologinis ūkininkavimas, dalis skirtingose valstybėse narėse labai skiriasi; pabrėžia, kad į tai reikia atsižvelgti rengiant politiką ir priemones, kuriomis siekiama skatinti ekologinę gamybą, ir primygtinai ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti paramai atsiliekančioms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primygtinai tvirtina, kad visos šiuo atžvilgiu siūlomos priemonės turėtų būti pagrįstos išsamia analize ir poveikio vertinimu; mano, kad pagal teisės aktus ir ekologinės gamybos plėtros veiksmų planus turi būti suteikta pakankamai lankstumo, kad būtų galima atsižvelgti į ekologinio žemės ūkio pobūdžio ir sąlygų skirtumus valstybėse narėse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad, 2022 m. pradedant taikyti naująjį Reglamentą (ES) 2018/848 dėl ekologinės gamybos, Komisija turi užtikrinti tvarkingą ir nuosaikų perėjimą nuo ankstesnių ekologinę gamybą reglamentuojančių ES teisės aktų, kad ekologinis sektorius galėtų greitai ir patikimai susipažinti su naujomis taisyklėmis; ragina Komisiją praėjus penkeriems metams po naujojo reglamento įgyvendinimo atlikti jo poveikio vertinimą, siekiant atlikti būtinus jo pataisymus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad ekologinio sektoriaus ir ekologiškų vietovių plėtra ir augimas, kaip numatyta strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“, sykiu atliekant pagrindinį vaidmenį atgaivinant ir išlaikant gyvybingas kaimo vietoves, turi būti orientuoti į rinką ir kartu turi būti vykdomi holistiniai tiekimo grandinės pokyčiai, įskaitant perdirbimą, taip pat turi būti taikomos politikos priemonės, kuriomis būtų skatinama tolesnė ekologiškų maisto produktų pasiūla ir paklausa ir užtikrinamas vartotojų pasitikėjimas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad derinant šiuos metodus turėtų būti sudarytos sąlygos harmoningai plėtrai, atsižvelgiant į rinkos gebėjimą absorbuoti ekologiškus produktus, kad ateityje būtų užtikrintas ekologinės rinkos ir ekologinio ūkininkavimo ES pelningumas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia panaikinti pernelyg didelę administracinę naštą; pabrėžia, kad ekologinio ūkininkavimo aplinkosauginės naudos neturėtų remti tik ekologiškų produktų vartotojai, kurie yra pasiryžę mokėti didesnę kainą, ir BŽŪP biudžetas turėtų deramai atlyginti ekologinį ūkininkavimą vykdantiems ūkininkams už jų kuriamas ypatingas viešąsias gėrybes saugant aplinką ir gamtos išteklius, sunaudojant mažiau gamybos išteklių ir užtikrinant aukštesnius gyvūnų gerovės standartus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad ES maisto sistemos žemės ūkio tvarumo ir atsparumo skatinimas turėtų būti prioritetas ir kad ekologinis ūkininkavimas yra pagrindinis elementas siekiant aplinkos ir klimato tikslų; mano, kad tvarios inovacijos tokiose srityse kaip ekologinis ūkininkavimas ir apskritai agroekologija gali lemti didesnę ūkininkavimo sistemų įvairovę; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad svarbus yra skirtingų ūkininkavimo sistemų sambūvis, nes įvairovė labai svarbi maisto sistemos saugumui ir atsparumui bei yra naudinga darniam vystymuisi; pažymi, kad nėra vieno ūkininkavimo modelio, kuris tiktų visoms šalims ir regionams, ir pabrėžia, kad reikėtų pripažinti skirtingų tvaraus ūkininkavimo modelių naudą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu toliau didinti ekologišką derlių, siekiant užkirsti kelią didesniam maisto gamybos ekologiniam pėdsakui ES nepriklausančiose šalyse, kai ES regionuose labiau pereinama prie ekologinio ūkininkavimo modelio; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, jog tam, kad ES veiksmų planas būtų sėkmingas, jis turi skatinti ir mobilizuoti valstybes nares, taip pat regionines ir vietos valdžios institucijas, atsižvelgiant į jų specifiką ir skirtingą pradinę padėtį; mano, kad regioniniai ir vietos ekologinės gamybos plėtros veiksmų planai prireikus taip pat turėtų atlikti vaidmenį ekologinio sektoriaus plėtroje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | todėl laikosi nuomonės, kad valstybės narės turėtų būti skatinamos parengti savo nacionalines ekologinio ūkininkavimo strategijas ir parengti savo nacionalinius ir (arba) regioninius ekologinės gamybos plėtros veiksmų planus, derinant juos su nacionaliniais strateginiais planais, kuriais turėtų būti siekiama plataus užmojo ekologinio ūkininkavimo plėtros tikslų, nustatant realistiškus ir konkrečius tikslus, veiksmus, terminus ir biudžetus, įskaitant paskatas ūkininkams, kurios palengvintų pasirinkimą ir remtų principu „iš apačios į viršų“ grindžiamas iniciatyvas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją užtikrinti, kad tvirtinant valstybių narių pateiktus nacionalinius strateginius planus būtų visapusiškai laikomasi šių sąlygų, ir užtikrinti, kad būtų skirta pakankamai finansinių išteklių ir veiksmingiausių priemonių atitinkamiems sektoriaus plėtros tikslams pasiekti; pabrėžia, kad būtina keistis praktine ir gerąja patirtimi, nes kai kurios valstybės narės turi daugiau patirties kuriant ir įgyvendinant plačių užmojų nacionalinius planus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją įtraukti tokius mainus į planuojamų viešų pažangos stebėjimo susitikimų programą; pažymi, kad nacionaliniai ekologinės gamybos plėtros veiksmų planai turėtų suteikti ūkininkams ir pramonei nuspėjamumą ir aiškumą ir taip skatinti ekologinio sektoriaus plėtrą ir ekologiškų produktų komercializaciją; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina išplėstą ekologinio ūkininkavimo reglamentavimo aprėptį, kad ji apimtų tam tikrus glaudžiai su žemės ūkiu susijusius produktus, kurie nėra išvardyti SESV I priede, pvz., druską; tačiau reiškia susirūpinimą dėl 2021 m. rugpjūčio 6 d. Konsultacinės ekologinės gamybos ekspertų grupės (EGTOP) paskelbtos ataskaitos dėl ekologiškos druskos, nes joje siūloma pratęsti ES ekologinį ženklinimą gamybos metodams, neatitinkantiems Reglamento (ES) 2018/848 principų; todėl ragina Komisiją nesivadovauti EGTOP patarimu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad valstybės narės, rengdamos, priimdamos, peržiūrėdamos ir įgyvendindamos savo nacionalinius ir (arba) regioninius ekologinės gamybos plėtros veiksmų planus, į konsultacijų procesą turėtų įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus, ypač ekologinę gamybą vykdančius ūkininkus ir asociacijas, kooperatyvus, vietos ir regionų valdžios institucijas, žemės ūkio ir maisto pramonės, dalyvaujančios vertės grandinėje, atstovus, žemės ūkio maisto produktų didmenininkus, vartotojus ir privačiojo sektoriaus atstovus bei apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektorių, įskaitant viešojo maitinimo atstovus bei švietimo maisto klausimais asociacijas, taip pat piliečius, kad būtų užtikrinta kuo didesnė sąveika ir būtų pasiektas tikslas padidinti žemės plotą, kuriame vykdomas ekologinis ūkininkavimas, kaip nustatyta jų nacionaliniuose strateginiuose planuose; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena, kad ekologinė gamyba užtikrina ūkininkams geresnę ekonominę grąžą, tačiau tokios gamybos sąnaudos dažnai yra didesnės, todėl norint padengti šias sąnaudas rinkos kainos ir tiesioginė parama turi būti pakankamos, kad ūkininkai galėtų gauti pakankamas pajamas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad aukštesnės vartotojų kainos gali būti kliūtis plėstis, tačiau šiuo metu jos reikalingos siekiant išlaikyti ekologinį sektorių; primena, kad kai kuriais atvejais ekologiški žemės ūkio produktai nėra realizuojami rinkoje, todėl ūkininkai yra priversti parduoti juos kaip tradicinius žemės ūkio produktus už mažesnę kainą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, kad ekologiniam ūkininkavimui taikomi labai aukšti gamybos standartai; pabrėžia, kad reikia spręsti ekologiškų produktų įperkamumo, taigi ir prieinamumo, klausimą; ypač pabrėžia, kad gamintojai turi būti remiami perėjimo prie ekologinės gamybos procese ir turi gauti naudos iš ekologinio ūkininkavimo pridėtinės vertės; pažymi, kad, kaip ir įprastinių produktų atveju, geresnis vertės perskirstymas tarp ekologiško maisto grandinės veikėjų būtų naudingas ir ūkininkams, ir vartotojams; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pripažįsta, kad ekologinės gamybos sektoriaus plėtra sudarys sąlygas masto ekonomijai perdirbimo ir logistikos srityse, o tai padidins veiksmingumą ir sumažins išlaidas; pabrėžia Direktyvos dėl nesąžiningos prekybos praktikos svarbą sektoriaus plėtrai ir jog svarbu užtikrinti, kad mažmenininkai neturėtų pernelyg didelių pelno maržų už ekologiškus produktus; taip pat mano, kad ekologiški produktai galėtų būti įtraukti į Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo programas, jei bus užtikrinta pakankama pasiūla; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina tai, kad Komisija siekia pagerinti bendrą gyvūnų gerovę, ir atkreipia dėmesį į tai, jog 2020 m. „Eurobarometro“ apklausa dėl žemės ūkio ir BŽŪP parodė, kad 80 proc. ES piliečių ekologinio ūkininkavimo veiklą sieja su didesniu gyvūnų gerovės paisymu; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu remti ekologinę gyvulininkystę; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad svarbu paspartinti ekologinės akvakultūros ir jos rinkos plėtrą ES ir stiprinti šių produktų paklausą ir vartotojų pasitikėjimą jais; pabrėžia, kad vienas žuvininkystės produktas iš keturių gaunamas iš akvakultūros; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, jog kadangi didžioji šių produktų vartojimo dalis užtikrinama iš importo, sudarančio 60 proc. visos pasiūlos, esama didžiulio augimo potencialo, kuriuo turime pasinaudoti, kad plėtotume Europos akvakultūrą apskritai ir ypač ekologinę akvakultūrą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad veiksmus ekologinės akvakultūros srityje būtina derinti su naujomis tvaresnės ir konkurencingesnės ES akvakultūros 2021–2030 m. strateginėmis gairėmis ir šio sektoriaus plėtra valstybėse narėse ir regionuose; |
| --- | --- |

24.

Paklausos skatinimas ir vartotojų pasitikėjimo užtikrinimas

| 25. | remia Komisijos pastangas toliau skatinti vartotojus ir teikti jiems informaciją apie ES ekologinį logotipą, be kita ko, pasitelkiant mokykloms skirtas programas, kuriose, persvarstant mokykloms skirtas programas, ekologiškiems produktams turėtų būti skiriama didesnė dalis, taip pat kitose institucijose, pvz., slaugos namuose; pritaria tam, kad būtų populiarinami keliose valstybėse narėse esantys vietos ekologinės gamybos logotipai, kurie suteikia bent jau tokias pačias garantijas kaip ir ES ekologinės gamybos logotipas ir kurie naudojami kartu su juo; pažymi, kad mokykloms skirtos programos turėtų būti pagrindas pedagoginėms diskusijoms apie mitybą ir tinkamą maistą ir jas turėtų lydėti priemonės, kuriomis siekiama informuoti ir šviesti vaikus apie geresnę mitybą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, jog labai svarbu, kad atlikus vartotojų apklausas ekologiškų produktų tema būtų imamasi veiksmų, kuriais būtų siekiama toliau didinti informuotumą apie ekologinio ūkininkavimo naudą sveikatai, gerovei ir aukštai gyvenimo kokybei, sykiu užtikrinant, kad nebūtų pakenkta vartotojų pasitikėjimui tradicinių ūkininkavimo metodų sauga ir tvarumu sąjungoje; pabrėžia, jog reikia teikti tikslią informaciją siekiant užtikrinti, kad naujai parengtos tvaraus maisto ženklinimo iniciatyvos nesilpnintų ES ekologinio logotipo ar nekeltų painiavos vartotojams dėl atitinkamos jų taikymo srities ir prasmės; |
| --- | --- |

26.

| 27. | reiškia susirūpinimą dėl klaidinančio ženklinimo, pakuočių ir reklamos, dėl kurių vartotojams sunku atskirti įprastus produktus nuo ekologiškų produktų; pažymi, kad Reglamentas (ES) 2018/848 ir dažna nepriklausoma kontrolė yra vartotojų pasitikėjimo ekologiškais produktais pagrindas, ir ragina valstybes nares aiškiai informuoti apie ES ekologinį logotipą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia prekybos centrų ir įvairių maisto tiekimo grandinių vaidmenį skatinant ir remiant ES ekologinį logotipą; laukia būsimų Komisijos iniciatyvų, kuriomis siekiama geriau informuoti vartotojus apie jų maisto pasirinkimą, rengiant ženklinimo, skatinimo ir informavimo kampanijas, pagrįstas patikimais, nepriklausomais ir veikiančiais moksliniais pagrindais ir išsamiomis bei nuosekliomis metodikomis; pažymi, kad privalomas ženklinimas, nurodant visų ES maisto produktų kilmę, gali reikšmingai padidinti skaidrumą ir atsekamumą, taigi padėti kovoti su sukčiavimu ir neteisėtais gamybos būdais, taip pat padidinti vartotojų pasitikėjimą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primena, kad profesionalų virtuvių reikalavimai skiriasi nuo namų ūkių poreikių; pabrėžia, kad svarbu kurti pridėtinę vertę tiekimo grandinei ir reaguojant į profesionalų virtuvių poreikius didinti ekologiškų produktų perdirbimo lygį; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad 2019 m. žaliųjų viešųjų pirkimų (ŽVP) peržiūra turėtų būti geriau viešinama valstybėse narėse, siekiant didinti informuotumą ir tapti stipria paskata imtis veiksmų, kuriais siekiama skatinti ekologinę gamybą ir remti sveikesnę, labiau aplinką tausojančią mitybą tokiose įstaigose kaip mokyklos, ligoninės, senelių namai ir kalėjimai, taip pat siekiant sumažinti ekologiškų produktų atliekų kiekį pertekliaus turinčiose valstybėse narėse; mano, kad ES institucijos turėtų rodyti pavyzdį savo pačių patalpose; mano, kad norint padidinti žaliųjų viešųjų pirkimų mastą būtina derinti veiksmus su šiuo sektoriumi per jo atstovaujamąsias organizacijas, siekiant užtikrinti, kad tiekimas vyktų be incidentų; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją toliau tirti esamas struktūrines ir logistikos kliūtis ir skatinti taikyti žaliųjų viešųjų pirkimų kriterijus valstybėse narėse, taip pat vykdyti su ekologiškais produktais susijusius informavimo, švietimo ir propagavimo veiksmus, kad ši priemonė būtų kuo veiksmingesnė; pabrėžia, kad dėl žaliųjų viešųjų pirkimo masto didinimo turėtų būti sprendžiama nacionaliniu lygmeniu atsižvelgiant į nacionalinį poreikį ir nacionaliniuose ekologinės gamybos plėtros planuose nustatytus tikslus; mano, kad žaliuosiuose viešuosiuose pirkimuose turi būti skiriamas didelis dėmesys ES ekologiškiems produktams, kurie skatintų gamybą ir padėtų ES pasiekti savo klimato srities tikslus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad ekologinė gamyba ir perdirbimas turi būti tinkamai plėtojami regionų ir vietos lygmenimis, įtraukiant vietos ekologiškai ūkininkaujančius ūkininkus; remia tvarių regioninių maisto sistemų plėtojimą remiantis visų maisto srities suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimu; apgailestauja dėl to, kad stokojama patikrintų duomenų apie ekologiškų produktų naudojimą viešosiose valgyklose ir restoranuose; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos, regionų ir nacionalinės valdžios institucijos kartu su ūkininkų asociacijomis ir žemės ūkio maisto produktų didmenininkais atlieka svarbų vaidmenį remiant ekologinio sektoriaus struktūros nustatymą gamybos, kolektyvinio perdirbimo, logistikos bei prekybos srityse, sudarant palankesnes sąlygas ekologiškai ūkininkaujantiems ūkininkams įgyti galimybę naudotis žeme, palengvinant gamintojų tarpusavio, gamintojų ir vartotojų bendradarbiavimą, taip pat bendradarbiavimą su maisto paslaugų subjektais; |
| --- | --- |

33.

| 34. | be to, pabrėžia vietos, regionų ir nacionalinių valdžios institucijų vaidmenį didinant visuomenės informuotumą apie visų rūšių tvaraus ūkininkavimo metodus, tiekiant ekologiškus produktus valgyklose ir rengiant ikimokyklinio ugdymo ir mokyklų švietimo programas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį, kad vietos ir regionų ūkininkų turgūs yra veiksminga priemonė atotrūkiui tarp gamintojų ir vartotojų mažinti ir turėtų būti skatinami; taip pat primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos bei ūkininkų asociacijos teikia labai vertingą techninę pagalbą ekologiškai ūkininkaujantiems ūkininkams ir perėjimo prie ekologinės gamybos procese dalyvaujantiems ūkininkams, kuri yra nepaprastai svarbi įgyvendinant šią praktiką, ir dėl to reikia numatyti tinkamą finansavimą pagal BŽŪP ir iš kitų šaltinių; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, jog visos valdžios institucijos turi užtikrinti, kad reglamentavimo sistema ir toliau būtų sudarytos sąlygos sektoriaus plėtrai ir ji būtų skatinama, kartu užtikrinant kuo mažesnę administracinę naštą; primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos daugelyje valstybių narių jau seniai remia ekologinio ūkininkavimo plėtrą, visų pirma valdydamos ir įgyvendindamos kaimo plėtros programas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas būtina laikytis vietai atžvalgaus požiūrio pagal 2030 m. teritorinės darbotvarkės principus, kad būtų atsižvelgta į skirtingus kaimo, priemiesčių ir miesto teritorijų poreikius visoje Europoje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad ekologinės gamybos plėtros veiksmų plano sėkmė priklausys nuo to, kiek padidės privačiojo sektoriaus dalyvavimas siekiant skatinti paklausą ir užtikrinti teisingas ūkininkų pajamas, ypač šalyse, kuriose ekologiškų produktų rinkos ir gamyba yra mažiau išvystytos; ragina Komisiją nustatyti tam tikras priemones, kad valstybės narės galėtų skatinti mažmeninės prekybos grandines aktyviai padėti populiarinant ir teikiant informaciją apie ekologiškų produktų vartojimo svarbą bei kurti vietos ekologinio ūkininkavimo tiekimo grandines; pabrėžia, kad ekologinės gamybos masto augimas visų pirma turi kilti dėl didesnės privačių asmenų paklausos, o ne vien tik iš politinių paskatų; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad svarbu didinti ekologiškų maisto produktų tiekimo grandinės skaidrumą ir visų gamybos bei paskirstymo procesų atsekamumą paisant Europos vartotojų reikalavimų turėti daugiau informacijos apie vartojamų maisto produktų kilmę ir gamybos būdus; palankiai vertina savanoriškas mažmenininkų iniciatyvas pirkti pereinamųjų ūkių produktus už didesnę kainą ir mano, kad tokias iniciatyvas reikėtų skatinti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | deramai atsižvelgia į sunkumus, kurių mažmenininkams kyla parduodant šiuos pereinamųjų ūkių produktus vartotojams, nes nėra suderintų prekybos taisyklių, ir ragina Komisiją įvertinti priemones, kuriomis būtų galima palengvinti jų pardavimą, pvz., taikant suderintą ženklinimą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, jog itin svarbu, kad Komisija, valstybės narės ir suinteresuotieji subjektai aktyviai dalyvautų nustatant būdus, kaip pasiekti, kad esami sertifikavimo ir kontrolės mechanizmai būtų tvirtesni, kad būtų užkirstas kelias sukčiavimui ekologinės gamybos ir prekybos srityje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mano, kad sertifikavimo ir kontrolės mechanizmai turi būti labiau pritaikyti prie realios ekologiškai ūkininkaujančių ūkininkų padėties vietoje ir kad šis procesas turi būti supaprastintas, be kita ko, pasitelkiant IT sprendimus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kad ypatingą dėmesį būtina skirti leidimų suteikimo sertifikavimo įstaigoms procedūroms; pabrėžia, kad sertifikavimo procesas pereinant prie ekologinio ūkininkavimo vis dar yra sudėtingas bei sunkiai įgyvendinamas ir turėtų būti palengvintas, ypač smulkiesiems ūkininkams; mano, kad ūkininkai turėtų būti remiami padengiant sertifikavimo išlaidas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad būtina sukurti Europos masto suderintas ekologiniam ūkininkavimui skirtų išteklių sertifikavimo sistemas, kurios padėtų išvengti privačių sertifikatų, kurių atveju taikomi skirtingi reikalavimai ir kontrolės sistemos, platinimo; ragina Komisiją, pasitelkiant ekologinės gamybos plėtros veiksmų planą, skatinti jų derinimą ES mastu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | primygtinai ragina Komisiją stiprinti muitinėse atliekamus patikrinimus koordinuotai su valstybėmis narėmis taikant tiesioginius, vienodus kontrolės mechanizmus ir visapusiškai laikantis subsidiarumo principo, kad būtų išvengta sukčiavimo maisto produktų srityje, klastojimo ir ES ekologinės gamybos standartų neatitinkančių produktų importo, taip pat, kad būtų išvengta rizikos, kad ES ekologinės gamybos sektorius atsidurs konkurenciniu požiūriu nepalankioje padėtyje dėl skirtingų pasaulinių standartų ir išaugusios kainos vartotojams; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikia labiau įtraukti atitinkamas muitines, kad būtų užtikrinta ekologiškų produktų kokybė ir sauga ir sąžininga gamintojų konkurencija ES ir už jos ribų; |
| --- | --- |

45.

| 46. | apgailestauja dėl to, kad ekologinės gamybos plėtros veiksmų plane nėra kalbama apie sunkumus ir dideles išlaidas, kurių sektoriui kyla dėl būtinybės taikyti tinkamas priemones žemės dirbimo, derliaus nuėmimo, transportavimo, sandėliavimo ir perdirbimo metu, kad į ekologinės gamybos grandinę nepatektų neleistini produktai, pavyzdžiui, GMO; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad ES kilmės žemės ūkio produktai tarptautiniu mastu pripažįstami už jų aukštą kokybę; mano, kad siekiant tarptautiniu mastu toliau populiarinti ES ekologiškus produktus reikia imtis pozityvių ir prekybą skatinančių veiksmų; šiuo atžvilgiu pripažįsta vaidmenį, kurį gali atlikti ES ekologinės gamybos rėmimo politika; pabrėžia, kad ja turėtų būti pripažįstama plati tvarių gamybos metodų, praktikų ir produktų įvairovė Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES pardavimo skatinimo politika remiamos geografinės nuorodos labai padeda skatinti ekonomikos augimą daugelyje kaimo vietovių ir yra Europos žemės ūkio pavyzdinė iniciatyva; prašo Komisijos informuoti Parlamentą apie ekologiškų produktų rinkos plėtros potencialą ir paspartinti vykstančias derybas siekiant pereiti nuo lygiavertiškumo prie atitikties ES ekologiškų produktų importo standartams; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pritaria visuotiniam perėjimui prie tvarių maisto sistemų; mano, kad ES lygmens veiksmais, įskaitant visų pirma Žaliojo kurso strategiją, turėtų būti siekiama nuolat didinant aplinkosauginį informuotumą pasaulio mastu; apgailestauja dėl to, kad laisvosios prekybos susitarimuose kartais nepakankamai dėmesio skiriama dideliems ES ir trečiųjų šalių žemės ūkio produkcijos standartų skirtumams, susijusiems su aplinkos apsauga ir gyvūnų gerove, kurie neskatina ES ūkininkų papildomai investuoti į aplinką, įskaitant į ekologinę gamybą; |
| --- | --- |

49.

Perėjimo prie ekologinės gamybos skatinimas ir visos vertės grandinės stiprinimas

| 50. | mano, kad, siekiant įgyvendinti nacionalinių strateginių planų užmojus, būtina numatyti tinkamą BŽŪP biudžetą ir užtikrinti suderinamumą su kitais Europos fondais ar programomis, kad būtų sukurtos paskatos ūkininkams pereiti prie ekologinio ūkininkavimo praktikos ir ją išlaikyti, pasitelkiant pakankamais ištekliais aprūpintas kaimo plėtros priemones ar finansiniu požiūriu patrauklias ekologines sistemas arba jų abiejų derinį; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina užtikrinti, kad ekologinės sistemos būtų prieinamos ir tradiciniams, ir ekologiškai ūkininkaujantiems ūkininkams ir kad šių sistemų struktūra būtų suderinama su agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonėmis ir jas papildytų; primena, kad svarbu ekologiškai ūkininkaujantiems ūkininkams teikti paramą ir po pereinamojo etapo; ragina valstybes nares remti kartų kaitą ekologinio ūkininkavimo sektoriuje įgyvendinant atitinkamą viešąją politiką, skatinti moterų verslininkystę ūkininkavimo srityje ir remti perspektyvių mažųjų ir vidutinių ekologinių ūkių plėtrą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | apgailestauja dėl to, kad per pastaruosius du dešimtmečius BŽŪP biudžetas sumažėjo, o tuo pačiu metu žemės ūkio sektoriui keliami reikalavimai padidėjo; pažymi, kad pagal dabartinę BŽŪP tik 1,8 proc. biudžeto panaudojama priemonėms, skirtoms ekologiniam ūkininkavimui remti, ir palankiai vertina tai, kad naujoji BŽŪP, visų pirma taikant ekologines sistemas ir kaimo plėtros priemones, suteikia valstybėms narėms daugiau lankstumo padidinti ekologinės gamybos sektoriui skiriamas sumas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atkreipia dėmesį į trumpų, vietos ir sezoninio maisto, taip pat pažangių maisto tiekimo grandinių potencialą ir tiesioginio pardavimo galimybes, įskaitant ūkininkų turgų, kuriais gali pasinaudoti ekologiškų produktų gamintojai ir kaimo ekonomika, siekiant gauti naudos aplinkosauginiu ir gyvūnų gerovės požiūriu, sykiu taip pat užtikrinant pajamas, išsaugant ir kuriant darbo vietas, užtikrinant kaimo vietovių gyvybingumą ir mažinant ES gamintojų ir vartotojų atotrūkį; pažymi, kad rinkos plėtra yra nepaprastai svarbi siekiant tvaraus ekologinės gamybos sektoriaus vystymo; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina valstybes nares skirti pakankamai išteklių investicijoms remti, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos plėtoti trumpas maisto tiekimo grandines, pavyzdžiui, didinant mobiliųjų skerdyklų arba perdirbimo cechų ūkiuose skaičių; mano, kad naudojimasis vietos tiekimo grandinėmis turi būti skatinamas viešųjų pirkimų procedūromis; pabrėžia, kad dėmesys vietos produkcijai ir trumpoms grandinėms neturėtų lemti papildomų kliūčių ES vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai dalyvauti gerinant ekologiškų produktų tiekimo grandinių struktūrą ir stiprinant ekologiškų produktų gamintojų organizacijų pajėgumą; primygtinai ragina valstybes nares naudoti „sektoriaus intervencijas“ ir visas turimas priemones siekiant visuose susijusiuose sektoriuose geriau organizuoti ekologiškų produktų gamintojus ir padėti jiems laikino produkcijos pertekliaus atveju; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pažymi, kad ekologiniai ūkiai, kurių gamybos apimtys yra mažesnės ir todėl gamyba yra brangesnė, gali turėti mažesnę derybinę galią komercinių sutarčių atžvilgiu ir todėl gali būti ypač pažeidžiami nesąžiningos komercinės praktikos atvejais, ypač dėl vėluojančių mokėjimų už greitai gendančias prekes, atšaukimų paskutinę minutę ar verčiant tiekėjus mokėti už neparduotus ar prarastus produktus; pabrėžia, kad būtinos aiškios sutartinės sąlygos ir teisingas ekologiškų žemės ūkio produktų gamintojų darbo pripažinimas, ir mano, kad reikėtų skatinti tokias priemones kaip tiekimo grandinės sutartys; |
| --- | --- |

56.

| 57. | palankiai vertina Komisijos paramą ekologinio ūkininkavimo zonų, vadinamųjų ekoregionų, valstybėse narėse vystymui, nes jos yra daugiafunkcio pobūdžio, skatina trumpas tiekimo grandines ir sukuria, be kita ko, ūkininkų, vartotojų, perdirbimo įmonių, mažmenininkų, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektoriaus bei kultūros įmonių sąveiką; ragina Komisiją pateikti valstybėms narėms informacijos apie priemones, kurias naudodamos jos galėtų remti ekologinio ūkininkavimo zonų plėtrą, ypač daug dėmesio skirdamos urbanizuotoms vietovėms; pažymi, kad jų sėkmė priklauso nuo stiprios regioninės integracijos bei vietos bei regionų valdžios institucijų įsitraukimo; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad itin svarbu plėsti valstybių narių ir ūkininkų struktūrinius žinių ir geriausios praktikos ekologinio ūkininkavimo srityje mainus; akcentuoja intensyvesnio mokslininkų, žemės ūkio mokslo universitetų ir platesnio švietimo sektoriaus, konsultavimo tarnybų ar konsultantų, ūkininkų ir jų asociacijų bei organizacijų ir visuomenės bendradarbiavimo naudą; pabrėžia, kad plėtojant ekologinę gamybą svarbų vaidmenį turi atlikti nepriklausomos ūkių konsultavimo tarnybos, kurias valstybės narės turi įtraukti į savo BŽŪP strateginius planus, ir pabrėžia, kad reikia joms skirti pakankamai finansinių išteklių; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pažymi, kad Jungtinio tyrimų centro ataskaitoje „Aplinkos ir klimato srities užmojų žemės ūkio sektoriuje modeliavimas taikant CAPRI modelį“ (angl. „Modeling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model“) (8) nurodyta, kad ekologinio ūkininkavimo ir maisto medžiagų valdymo srityje būtinas didesnis produktyvumas, kurį galima padidinti, be kita ko, tiksliojo ūkininkavimo metodais, naujomis skaitmeninėmis technologijomis ir kitais novatoriškais metodais; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pažymi, kad naujoviškos skaitmeninės priemonės gali reikšmingai padidinti skaidrumą ir atsekamumą, taigi padėti kovoti su sukčiavimu ir neteisėtais gamybos būdais, taip pat padidinti vartotojų pasitikėjimą; todėl ragina Komisiją, be kita ko, įgyvendinant BŽŪP strateginius planus, užtikrinti, kad ekologinio ūkininkavimo srityje būtų plačiau diegiamos skaitmeninės technologijos, pvz., tikslusis ūkininkavimas ir blokų grandinė; vis dėlto pabrėžia, kad šios technologijos papildo sisteminį tvarumo metodą ekologinio ūkininkavimo srityje ir kad, kalbant apie duomenis, turi būti užtikrintas ūkininkų privatumas, pelningumas ir nepriklausomumas; |
| --- | --- |

60.

Didesnis ekologinio ūkininkavimo indėlis į tvarumą

| 61. | pakartoja, kokie svarbūs yra moksliniai tyrimai ir inovacijos siekiant ekologinio ūkininkavimo sektoriaus tvarumo ir tenkinant visuomenės lūkesčius, susijusius su biologine įvairove, klimato kaita ir prisitaikymu prie klimato kaitos, gyvūnų gerove bei veiksmingu išteklių naudojimu, ir palankiai vertina Komisijos ketinimą skirti programos „Europos horizontas“ lėšų šiems tikslams remti; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, jog reikia, kad moksliniais tyrimais ir inovacijomis būtų skatinamas perėjimas prie ekologinio žemės ūkio, įskaitant gyvulininkystės produkciją, būtų randamos alternatyvos tam tikriems ūkininkavimo ir perdirbimo ištekliams, kad būtų padidintas derlingumas ir užtikrinta galimybė gauti reikiamų baltyminių pašarų, vitaminų, augalų apsaugos produktų, visų pirma biologinės kontrolės sprendimų, trąšų ir genetinių išteklių, siekiant toliau plėtoti tvirtas ūkininkavimo sistemas ir didinti atsparumą sausroms, kenkėjams ir ligoms; ragina Komisiją suteikti postūmį ir skatinti mokslinių tyrimų bendruomenių, dirbančių ekologiško ir įprasto maisto ir ūkininkavimo srityje, bendradarbiavimą, visų pirma per Europos inovacijų partnerystę žemės ūkio srityje (EIP-AGRI); |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina laikytis mokslu pagrįsto požiūrio į dirvožemio derlingumą ir atsižvelgti į poreikį išvystyti, priimti ir skatinti naujoviškų augalų maisto medžiagų šaltinių inovacijas ekologinio ūkininkavimo srityje, įskaitant didesnių apimčių maisto medžiagų perdirbimą vykdant deramą perdirbimą ir maisto medžiagų atskyrimą ir, kai tinkama ir derama, tręšiamuosius produktus, pagamintus iš atsinaujinančiųjų išteklių, pvz., biomasės atliekas ir gyvulių mėšlą, kad būtų išvengta ilgalaikio maisto medžiagų trūkumo; primena apie mėšlo, kaip ekologiškų trąšų, svarbą ir skatina tvariai jį naudoti žemės dirbimo cikle; ragina Komisiją įvertinti naujas perdirbtas medžiagas, kuriose yra būtinų augalams maisto medžiagų (fosforo, kalio ir azoto), kad jas ateityje būtų galima įtraukti į Reglamento (ES) 2018/848 išteklių medžiagų sąrašą, atsižvelgiant į ekologinio ūkininkavimo principus ir užtikrinant kokybę, saugumą ir vartotojų pasitikėjimą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina atlikti daugiau mokslinių tyrimų ir gauti daugiau informacijos apie galimą augalų biostimuliatorių ir biologinių dirvožemio gerinimo medžiagų naudojimo ekologinio ūkininkavimo sistemose naudą ir jų indėlį įsisavinant maisto medžiagas ir didinant derlingumą šiame gamybos modelyje, kad būtų sudarytos sąlygos platesniam jų naudojimui ir padedama sumažinti atotrūkį tarp ekologinio ir tradicinio derlingumo; atkreipia dėmesį į tai, kad skatinant naudoti tinkamą konkrečiam ūkiui skirtingų išorinių maitinimo šaltinių derinį, papildantį biologinę azoto fiksaciją, būtų galima išspręsti maisto medžiagų biudžetų disbalanso ekologinio ūkininkavimo sistemose problemą; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad Europos Sąjungoje skubiai reikia plėtoti ekologiškų augalų baltymų gamybą ir skatinti ekologiškų ankštinių augalų auginimą, įskaitant pašarų sistemose, kad būtų sumažinta ekologinės gamybos sektoriaus priklausomybė nuo importo; primygtinai ragina Komisiją šiuo atžvilgiu parengti specialų strateginį planą; |
| --- | --- |

64.

| 65. | palankiai vertina ekologinio ūkininkavimo indėlį mažinant sintetinių pesticidų naudojimą ir ragina Komisiją rengiant naujus teisės aktus dėl tausiojo pesticidų naudojimo apibrėžti biologinės kontrolės produktus ir padidinti biologinės kontrolės sprendimų bei natūralių medžiagų, kurios gali būti naudojamos daug plačiau, prieinamumą gerinant ir spartinant vertinimo bei leidimų suteikimo procesą; |
| --- | --- |

65.

| 66. | primena Komisijai ir valstybėms narėms 2017 m. vasario 15 d. Parlamento rezoliuciją dėl nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidų (9) ir pabrėžia, kad reikia remti saugių, veiksmingų ir įperkamų alternatyvių augalų apsaugos produktų kūrimą ir skatinti juos plačiau naudoti, visų pirma supaprastinant pagrindinių medžiagų leidimų procedūrą ir jų naudojimo pratęsimą, nes tai yra svarbus ekologinės gamybos plėtros komponentas; pabrėžia, kad reikia sukurti vienodas sąlygas gauti ekologiškų augalų apsaugos produktų ir trąšų visose valstybėse narėse; pabrėžia, kad pesticidų liekanos aplinkoje gali paveikti ir ekologiškus produktus; |
| --- | --- |

66.

| 67. | atkreipia dėmesį į tai, kad ekologiškai ūkininkaujantys ūkininkai, kurie gamybos srityje užtikrina aukštus aplinkos apsaugos standartus, neturi būti laikomi atsakingais už riziką, kurios jie negali kontroliuoti, ir ragina Komisiją toliau skatinti randamų pesticidų liekanų tvarkymo derinimą; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pabrėžia, kad svarbu turėti pakankamai aukštos kokybės ekologiškų sėklų, įvairiarūšės medžiagos ir didelio derlingumo augalų veislių, vietinių veislių ir vietovei pritaikytų veislių; atkreipia dėmesį į jų galimybes atsparumo augalų ligoms didinimo ir poveikio klimato kaitai srityse; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų, be kita ko, imantis konkrečių veiksmų, siekiant pagerinti ekologiškų sėklų rinkos veikimą ir mano, kad šiuo tikslu būtų naudinga nustatyti pereinamuosius laikotarpius; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų skiriama pakankamai finansinių išteklių ekologiškų sėklų ir gyvūnų veisimo moksliniams tyrimams; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pabrėžia, kad svarbu remti programas, skirtas vietos veislių išsaugojimui ir atrankai, nes dėl jų atsparumo jos yra ypač tinkamos ekologiniam ūkininkavimui; pabrėžia, kad reikia remti tradicinę augalų selekciją siekiant sukurti sveikas ir atsparias veisles, taip pat rengiant naujas ekologinių sėklų ir žemės ūkio praktikas būtini šiuolaikiški, tvarūs ir novatoriški metodai, išlaikantys aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad mokslo inovacijos augalų selekcijos srityje gali atlikti svarbų vaidmenį, visų pirma gerinant veislių atsparumą, skatinant genetinių išteklių įvairovę ir stiprinant maisto gamybos sistemas, kartu primindamas, kad ekologiškame žemės ūkyje neleidžiama naudoti genetiškai modifikuotų sėklų; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pritaria Komisijos ketinimui į ES rinkos stebėjimo centrų analizės sritį įtraukti ekologiškus produktus; pabrėžia, kad svarbu intensyviau rinkti tikslius ir savalaikius duomenis apie ekologinės gamybos sektorių ir gerinti jų prieinamumą, be kita ko, regioniniu lygmeniu, kad būtų galima geriau įvertinti jo poveikį aplinkai, ekonomikai ir socialinį poveikį; |
| --- | --- |

71.

| 72. | mano, kad tai turėtų apimti duomenis apie sektoriaus indėlį siekiant aplinkos tvarumo, taip pat duomenis apie gamybą, perdirbimą, vartojimą, be kita ko, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektoriuje ir viešosiose valgyklose, prekybą Europos Sąjungoje ir su ES nepriklausančiomis šalimis, taip pat apie supirkimo iš ūkių ir mažmenines kainas, vartotojų pageidavimus, tiekimo grandinės struktūras, pridėtinę vertę ir ūkininkų dalį tiekimo grandinėse; yra įsitikinęs, kad šie duomenys yra nepaprastai svarbūs formuojant ir stebint ES ekologinės gamybos politiką ir imantis veiksmų pasiūlos bei paklausos disbalansui ištaisyti, vartojimo ir gamybos tendencijoms įvertinti ir skaidrumui bei pasitikėjimui šiame sektoriuje didinti; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pripažįsta bendros Europos žemės ūkio duomenų erdvės galimybes padidinti vartotojų žinias ir pasitikėjimą bei pagerinti ekologiškų produktų tiekimo grandinės atsekamumą; pabrėžia, kad, siekiant skatinti paklausą, labai svarbu nustatyti vartotojų poreikius atliekant atitinkamus vertinimus; ragina valstybes nares geriau informuoti apie ekologinės gamybos sektoriaus ekonominius rezultatus; ragina Komisiją atlikti išsamius tyrimus ir analizę dėl to, kokį poveikį ekologinio ūkininkavimo apimties didinimas turėtų klimato kaitai ir apsirūpinimo maistu saugumui Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  OL C 270, 2021 7 7, p. 2.

(2)  OL L 150, 2018 6 14, p. 1.

(3)  OL C 67, 2022 2 8, p. 25.

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0425.

(5)  OL L 435, 2021 12 6, p. 1.

(6)  OL L 435, 2021 12 6, p. 262.

(7)  OL C 390, 2019 11 18, p. 2.

(8)  Barreiro Hurle, J., Bogonos, M., Himics, M., Hristov, J., Perez Dominguez, I., Sahoo, A., Salputra, G., Weiss, F., Baldoni, E. ir Elleby, C., „Aplinkos ir klimato srities užmojų žemės ūkio sektoriuje modeliavimas taikant CAPRI modelį“ (angl. Modeling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model), Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2021.

(9)  OL C 252, 2018 7 18, p. 184.

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/33

---

P9_TA(2022)0137

Mažumų persekiojimas dėl tikėjimo ar religijos

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mažumų persekiojimo dėl tikėjimo ar religijos (2021/2055(INI))

(2022/C 465/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 2, 18 ir 26 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 2, 18 ir 26 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 2, 4, 18, 24, 26 ir 27 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 2, 4, 18, 24, 26 ir 27 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto 2 ir 13 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto 2 ir 13 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 6 ir 21 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 6 ir 21 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 17 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 17 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 10, 14, 21 ir 22 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 10, 14, 21 ir 22 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 9 straipsnį, į jos pirmojo protokolo 2 straipsnį ir į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos protokolo Nr. 12 12 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 9 straipsnį, į jos pirmojo protokolo 2 straipsnį ir į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos protokolo Nr. 12 12 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. JT konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. JT konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą,

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. lapkričio 25 d. JT Generalinės Asamblėjos deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos dėl religijos ar tikėjimo panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. lapkričio 25 d. JT Generalinės Asamblėjos deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos dėl religijos ar tikėjimo panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. gruodžio 18 d. JT Generalinės Asamblėjos deklaraciją dėl nacionalinėms ar etninėms, religinėms ar kalbinėms mažumoms priklausančių žmonių teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. gruodžio 18 d. JT Generalinės Asamblėjos deklaraciją dėl nacionalinėms ar etninėms, religinėms ar kalbinėms mažumoms priklausančių žmonių teisių,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 24 d. JT žmogaus teisių tarybos rezoliuciją dėl kovos su netolerancija asmenims dėl jų religijos ar įsitikinimų, negatyvių stereotipų apie juos kūrimu ir jų stigmatizacija, taip pat jų diskriminavimu, smurto prieš juos kurstymu ir smurto veiksmais prieš juos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 24 d. JT žmogaus teisių tarybos rezoliuciją dėl kovos su netolerancija asmenims dėl jų religijos ar įsitikinimų, negatyvių stereotipų apie juos kūrimu ir jų stigmatizacija, taip pat jų diskriminavimu, smurto prieš juos kurstymu ir smurto veiksmais prieš juos,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 5 d. Rabato veiksmų planą dėl tautinės, rasinės ar religinės neapykantos kurstymo, kai skatinama diskriminacija, nesantaika ar smurtas, draudimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 5 d. Rabato veiksmų planą dėl tautinės, rasinės ar religinės neapykantos kurstymo, kai skatinama diskriminacija, nesantaika ar smurtas, draudimo,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 28 d. priimtą JT Generalinės Asamblėjos sprendimą rugpjūčio 22 d. paskelbti Tarptautine smurto veiksmų, grindžiamų religija ar įsitikinimais, aukų atminimo diena, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 28 d. priimtą JT Generalinės Asamblėjos sprendimą rugpjūčio 22 d. paskelbti Tarptautine smurto veiksmų, grindžiamų religija ar įsitikinimais, aukų atminimo diena,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 21 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl taikos ir tolerancijos kultūros rėmimo siekiant apsaugoti religines vietas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 21 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl taikos ir tolerancijos kultūros rėmimo siekiant apsaugoti religines vietas,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 15 d. ir 2021 m. kovo 3 d. JT specialiojo pranešėjo mažumų klausimais ataskaitas JT žmogaus teisių tarybai, kuriose visų pirma nagrinėjama atitinkamai mažumos samprata ir neapykantą kurstančios kalbos, plačiu mastu nukreiptos į mažumas socialinėje medijoje, klausimas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 15 d. ir 2021 m. kovo 3 d. JT specialiojo pranešėjo mažumų klausimais ataskaitas JT žmogaus teisių tarybai, kuriose visų pirma nagrinėjama atitinkamai mažumos samprata ir neapykantą kurstančios kalbos, plačiu mastu nukreiptos į mažumas socialinėje medijoje, klausimas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 12 d. JT specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais ataskaitą, kurioje atkreipiamas dėmesys į religijos ar tikėjimo laisvės užtikrinimo visiems svarbą, siekiant iki 2030 m. sėkmingai įgyvendinti darnaus vystymosi darbotvarkę, ir į tai, kaip religinėms ar tikėjimo mažumoms priklausantiems asmenims kyla pavojus „būti paliktiems nuošalyje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 12 d. JT specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais ataskaitą, kurioje atkreipiamas dėmesys į religijos ar tikėjimo laisvės užtikrinimo visiems svarbą, siekiant iki 2030 m. sėkmingai įgyvendinti darnaus vystymosi darbotvarkę, ir į tai, kaip religinėms ar tikėjimo mažumoms priklausantiems asmenims kyla pavojus „būti paliktiems nuošalyje“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 28 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro metinę ataskaitą dėl nacionalinėms ar etninėms, religinėms ar kalbinėms mažumoms priklausančių žmonių teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 28 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro metinę ataskaitą dėl nacionalinėms ar etninėms, religinėms ar kalbinėms mažumoms priklausančių žmonių teisių,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 27 d. Marakešo deklaraciją dėl religinių mažumų teisių bendruomenėse, kuriose dominuoja daugiausia musulmonai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 27 d. Marakešo deklaraciją dėl religinių mažumų teisių bendruomenėse, kuriose dominuoja daugiausia musulmonai,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 16 d. Tarybos išvadas dėl religijos ar įsitikinimų laisvės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 16 d. Tarybos išvadas dėl religijos ar įsitikinimų laisvės,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 21 d. Tarybos išvadas dėl netolerancijos, diskriminacijos ir smurto dėl religijos ar tikėjimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 21 d. Tarybos išvadas dėl netolerancijos, diskriminacijos ir smurto dėl religijos ar tikėjimo,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 22 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų JT žmogaus teisių forumuose 2021 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 22 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų JT žmogaus teisių forumuose 2021 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. ES gaires dėl religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. ES gaires dėl religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 18 d. ES žmogaus teisių gaires dėl nediskriminavimo išorės veiksmuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 18 d. ES žmogaus teisių gaires dėl nediskriminavimo išorės veiksmuose,

| — | atsižvelgdamas į ES specialiojo pasiuntinio religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES specialiojo pasiuntinio religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į 2020–2024 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, finansuojamą pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020–2024 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, finansuojamą pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymą dėl reglamento dėl Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės (COM(2018)0460) ir į iš dalies pakeistą jo pasiūlymą (COM(2020)0459), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymą dėl reglamento dėl Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės (COM(2018)0460) ir į iš dalies pakeistą jo pasiūlymą (COM(2020)0459),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Raifui Badawiui, 2016 m. Nadiai Murad ir Lamiyai Aji Bashar bei 2019 m. Ilhamui Tohti skirtą Europos Parlamento Sacharovo premiją už minties laisvę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Raifui Badawiui, 2016 m. Nadiai Murad ir Lamiyai Aji Bashar bei 2019 m. Ilhamui Tohti skirtą Europos Parlamento Sacharovo premiją už minties laisvę,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl diskriminacijos dėl priklausymo kastai (1), visų pirma į jos 6 punktą dėl religijos, kaip daugialypio diskriminacijos ir smurto veiksnio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl diskriminacijos dėl priklausymo kastai (1), visų pirma į jos 6 punktą dėl religijos, kaip daugialypio diskriminacijos ir smurto veiksnio,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES gairių ir ES specialiojo pasiuntinio religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais įgaliojimų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES gairių ir ES specialiojo pasiuntinio religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais įgaliojimų (2),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl vadinamosios grupuotės ISIS („Da'esh“) vykdomų sisteminių masinių religinių mažumų žudynių (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl vadinamosios grupuotės ISIS („Da'esh“) vykdomų sisteminių masinių religinių mažumų žudynių (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su karo nusikaltimais ir nusikaltimais žmoniškumui, įskaitant genocidą, klausimo sprendimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su karo nusikaltimais ir nusikaltimais žmoniškumui, įskaitant genocidą, klausimo sprendimo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl padėties Sirijoje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl padėties Sirijoje (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl masinio uigūrų ir kazachų savavališko sulaikymo Sindziango uigūrų autonominiame regione (6), 2019 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl Kinijos, visų pirma religinių ir etninių mažumų padėties (7), 2019 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją dėl uigūrų padėties Kinijoje („China cables“) (8) ir 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl priverstinio darbo ir uigūrų padėties Sindziango uigūrų autonominiame regione (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl masinio uigūrų ir kazachų savavališko sulaikymo Sindziango uigūrų autonominiame regione (6), 2019 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl Kinijos, visų pirma religinių ir etninių mažumų padėties (7), 2019 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją dėl uigūrų padėties Kinijoje („China cables“) (8) ir 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl priverstinio darbo ir uigūrų padėties Sindziango uigūrų autonominiame regione (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 7 d. (10) ir gruodžio 15 d. (11), 2017 m. rugsėjo 14 d. (12) ir gruodžio 14 d. (13) ir 2019 m. rugsėjo 19 d. rezoliucijas (14) dėl Mianmaro ir rohinjų padėties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 7 d. (10) ir gruodžio 15 d. (11), 2017 m. rugsėjo 14 d. (12) ir gruodžio 14 d. (13) ir 2019 m. rugsėjo 19 d. rezoliucijas (14) dėl Mianmaro ir rohinjų padėties,

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl laisvių padėties Alžyre (15) ir 2020 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl blogėjančios žmogaus teisių padėties Alžyre, ypač žurnalisto Khaledo Drareni atvejo (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl laisvių padėties Alžyre (15) ir 2020 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl blogėjančios žmogaus teisių padėties Alžyre, ypač žurnalisto Khaledo Drareni atvejo (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, įskaitant religijos laisvę, pažeidimų Burkina Fase (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, įskaitant religijos laisvę, pažeidimų Burkina Fase (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl Nigerijos, ypač pastarojo meto teroristinių išpuolių (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl Nigerijos, ypač pastarojo meto teroristinių išpuolių (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl įstatymų dėl šventvagystės Pakistane, visų pirma Shaguftos Kausar ir Shafqato Emmanuelio atvejo (19), kurioje minimas ir Asia Bibi atvejis, 2016 m. balandžio 14 d. rezoliuciją dėl Pakistano, ypač išpuolio Lahore (20), ir 2018 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl Irano, visų pirma Nasrin Sotoudeh atvejo (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl įstatymų dėl šventvagystės Pakistane, visų pirma Shaguftos Kausar ir Shafqato Emmanuelio atvejo (19), kurioje minimas ir Asia Bibi atvejis, 2016 m. balandžio 14 d. rezoliuciją dėl Pakistano, ypač išpuolio Lahore (20), ir 2018 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl Irano, visų pirma Nasrin Sotoudeh atvejo (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl COVID-19 protrūkio pasekmių užsienio politikai (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl COVID-19 protrūkio pasekmių užsienio politikai (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 29 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Indijos santykių (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 29 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Indijos santykių (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 75-osios ir 76-osios sesijų (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 75-osios ir 76-osios sesijų (24),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje – 2018 m. metinės ataskaitos (25), ypač į jos 42, 43 ir 45 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje – 2018 m. metinės ataskaitos (25), ypač į jos 42, 43 ir 45 dalis,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje – 2019 m. metinės ataskaitos (26), ypač į jos 103, 104, 106 ir 107 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje – 2019 m. metinės ataskaitos (26), ypač į jos 103, 104, 106 ir 107 dalis,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento jungtinės grupės religijos ar tikėjimo laisvės ir religinės tolerancijos klausimais veiklą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento jungtinės grupės religijos ar tikėjimo laisvės ir religinės tolerancijos klausimais veiklą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0071/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0071/2022),

| A. | kadangi JT žmogaus teisių sutartimis, kartu su tarptautiniais ir ES teisės aktais nustatomi tikėjimo ar religinėms mažumoms priklausančių asmenų teisių apsaugos standartai, kaip neatsiejama žmogaus teisių dalis; |
| --- | --- |

A.

kadangi JT žmogaus teisių sutartimis, kartu su tarptautiniais ir ES teisės aktais nustatomi tikėjimo ar religinėms mažumoms priklausančių asmenų teisių apsaugos standartai, kaip neatsiejama žmogaus teisių dalis;

| B. | kadangi teisė į minties, sąžinės ir religijos laisvę apima laisvę pasirinkti, kuo tikėti, arba netikėti, laisvę be jokių apribojimų rasti religiją ar tikėjimą, tvirtai jų laikytis, keisti religiją ar tikėjimą arba jų atsisakyti, taip pat laisvę individualiai arba bendruomenėje ir privačiai ar viešai išpažinti savo religiją ar tikėjimą dalyvaujant pamaldose, mokant tikėjimo, jį praktikuojant ar atliekant apeigas; kadangi minėta laisvė apima ir religinių, pasaulietinių bei nereliginių organizacijų teisę gauti juridinio asmens statusą; kadangi religijos ar tikėjimo laisvė taip pat apima teisę reikšti kritišką ar satyrinę nuomonę apie religijas ir religines institucijas, kaip teisėtą minties ar meninės kūrybos laisvės išraišką; |
| --- | --- |

B.

kadangi teisė į minties, sąžinės ir religijos laisvę apima laisvę pasirinkti, kuo tikėti, arba netikėti, laisvę be jokių apribojimų rasti religiją ar tikėjimą, tvirtai jų laikytis, keisti religiją ar tikėjimą arba jų atsisakyti, taip pat laisvę individualiai arba bendruomenėje ir privačiai ar viešai išpažinti savo religiją ar tikėjimą dalyvaujant pamaldose, mokant tikėjimo, jį praktikuojant ar atliekant apeigas; kadangi minėta laisvė apima ir religinių, pasaulietinių bei nereliginių organizacijų teisę gauti juridinio asmens statusą; kadangi religijos ar tikėjimo laisvė taip pat apima teisę reikšti kritišką ar satyrinę nuomonę apie religijas ir religines institucijas, kaip teisėtą minties ar meninės kūrybos laisvės išraišką;

| C. | kadangi, vadovaujantis ES sutarties 21 straipsniu, ES remia ir gina pagarbą žmogaus orumui bei žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumą ir nedalomumą, kaip vienus iš pagrindinių principų, kuriais ji vadovaujasi savo užsienio politikoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi, vadovaujantis ES sutarties 21 straipsniu, ES remia ir gina pagarbą žmogaus orumui bei žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumą ir nedalomumą, kaip vienus iš pagrindinių principų, kuriais ji vadovaujasi savo užsienio politikoje;

| D. | kadangi religijos ar tikėjimo laisvė pažeidžiama dideliame skaičiuje pasaulio šalių; kadangi daug žmonių gyvena šalyse, kuriose vykdomi arba toleruojami sunkūs minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo laisvės pažeidimai; |
| --- | --- |

D.

kadangi religijos ar tikėjimo laisvė pažeidžiama dideliame skaičiuje pasaulio šalių; kadangi daug žmonių gyvena šalyse, kuriose vykdomi arba toleruojami sunkūs minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo laisvės pažeidimai;

| E. | kadangi mažumų diskriminaciją dėl tikėjimo ar religijos vykdo ir šias mažumas persekioja skirtingi subjektai – valstybiniai subjektai, nevalstybiniai subjektai ar šių abiejų rūšių subjektų derinių veikėjai – ir tai pasireiškia įvairiomis formomis, tokiomis kaip nužudymai, kankinimas, fiziniai išpuoliai, masiniai įkalinimai, savavališki sulaikymai, priverstiniai dingimai, neteisminės egzekucijos, prievarta, priverstiniai atsivertimai, žmonių grobimai, ankstyvos ir priverstinės santuokos, smurtas dėl lyties, išžaginimas, fizinis ir psichologinis smurtas, priverstinė gimstamumo kontrolė ir abortai, priverstinis darbas ir priverstinė migracija, prekyba žmonėmis, grasinimai, atskirtis, diskriminacinis ir nesąžiningas elgesys, priekabiavimas, turto nusavinimas, galimybės gauti pilietybę, eiti renkamas pareigas, naudotis užimtumo, švietimo, sveikatos, administracinėmis paslaugomis ribojimas, religinių apeigų vietų, kapinių ir kultūros paveldo naikinimas ir neapykantos kurstymas realiame gyvenime ir internete; |
| --- | --- |

E.

kadangi mažumų diskriminaciją dėl tikėjimo ar religijos vykdo ir šias mažumas persekioja skirtingi subjektai – valstybiniai subjektai, nevalstybiniai subjektai ar šių abiejų rūšių subjektų derinių veikėjai – ir tai pasireiškia įvairiomis formomis, tokiomis kaip nužudymai, kankinimas, fiziniai išpuoliai, masiniai įkalinimai, savavališki sulaikymai, priverstiniai dingimai, neteisminės egzekucijos, prievarta, priverstiniai atsivertimai, žmonių grobimai, ankstyvos ir priverstinės santuokos, smurtas dėl lyties, išžaginimas, fizinis ir psichologinis smurtas, priverstinė gimstamumo kontrolė ir abortai, priverstinis darbas ir priverstinė migracija, prekyba žmonėmis, grasinimai, atskirtis, diskriminacinis ir nesąžiningas elgesys, priekabiavimas, turto nusavinimas, galimybės gauti pilietybę, eiti renkamas pareigas, naudotis užimtumo, švietimo, sveikatos, administracinėmis paslaugomis ribojimas, religinių apeigų vietų, kapinių ir kultūros paveldo naikinimas ir neapykantos kurstymas realiame gyvenime ir internete;

| F. | kadangi kai kuriose šalyse COVID-19 pandemija sustiprino tikėjimo ir religinių mažumų persekiojimą ir smurtą prieš jas; kadangi sveikatos krizė kai kurioms šalims papildomai suteikė pretekstą priimti su pandemija nesusijusias persekiojimo priemones; kadangi dėl nevienodų galimybių gauti tinkamą medicininę priežiūrą tikėjimo ir religinėms mažumoms priklausantys asmenys tapo ypač imlūs COVID-19 infekcijai ir padidėjo jų mirties rizika; |
| --- | --- |

F.

kadangi kai kuriose šalyse COVID-19 pandemija sustiprino tikėjimo ir religinių mažumų persekiojimą ir smurtą prieš jas; kadangi sveikatos krizė kai kurioms šalims papildomai suteikė pretekstą priimti su pandemija nesusijusias persekiojimo priemones; kadangi dėl nevienodų galimybių gauti tinkamą medicininę priežiūrą tikėjimo ir religinėms mažumoms priklausantys asmenys tapo ypač imlūs COVID-19 infekcijai ir padidėjo jų mirties rizika;

| G. | kadangi tikėjimo ir religinėms mažumoms priklausančios moterys visų pirma patiria didesnės diskriminacijos ir smurto riziką, susijusią su daugialypiais veiksniais, pvz., lytimi, religija, kasta, etnine kilme, galios disbalansu ir patriarchatu, ir kai kuriais atvejais ši diskriminacija ir smurtas grindžiami religinėmis ar tikėjimo pažiūromis; kadangi moterys patiria daugiau sunkumų norėdamos pasinaudoti savo teise išeiti iš religinės ar tikėjimo bendruomenės, nes yra socialiai arba ekonomiškai priklausomos arba joms grasinama smurtu ar tuo, kad neteks savo vaikų globos teisių; |
| --- | --- |

G.

kadangi tikėjimo ir religinėms mažumoms priklausančios moterys visų pirma patiria didesnės diskriminacijos ir smurto riziką, susijusią su daugialypiais veiksniais, pvz., lytimi, religija, kasta, etnine kilme, galios disbalansu ir patriarchatu, ir kai kuriais atvejais ši diskriminacija ir smurtas grindžiami religinėmis ar tikėjimo pažiūromis; kadangi moterys patiria daugiau sunkumų norėdamos pasinaudoti savo teise išeiti iš religinės ar tikėjimo bendruomenės, nes yra socialiai arba ekonomiškai priklausomos arba joms grasinama smurtu ar tuo, kad neteks savo vaikų globos teisių;

| H. | kadangi smurtas dėl lyties ir diskriminacija vis dar vykdomi religiniais pagrindais; kadangi moterys ir LGBTIQ+ asmenys toliau patiria valstybinio ir nevalstybinio sektoriaus subjektų diskriminaciją ir smurtą vardan religijos; kadangi valstybinio ir nevalstybinio sektoriaus subjektai vardan religijos draudžia lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, įskaitant abortą; |
| --- | --- |

H.

kadangi smurtas dėl lyties ir diskriminacija vis dar vykdomi religiniais pagrindais; kadangi moterys ir LGBTIQ+ asmenys toliau patiria valstybinio ir nevalstybinio sektoriaus subjektų diskriminaciją ir smurtą vardan religijos; kadangi valstybinio ir nevalstybinio sektoriaus subjektai vardan religijos draudžia lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, įskaitant abortą;

| I. | kadangi bet koks persekiojimas dėl religijos ar tikėjimo nusipelno kuo didesnio nacionalinių vyriausybių ir tarptautinių veikėjų pasmerkimo ir greito atsako; |
| --- | --- |

I.

kadangi bet koks persekiojimas dėl religijos ar tikėjimo nusipelno kuo didesnio nacionalinių vyriausybių ir tarptautinių veikėjų pasmerkimo ir greito atsako;

| J. | kadangi praktika, susijusi su čiabuvių tikėjimais ar religijomis, yra žmonių kultūrinės tapatybės dalis; kadangi pagal tarptautinius žmogaus teisių standartus čiabuviai turi teisę remti, vystyti ir išlaikyti savo institucines struktūras ir išskirtinius papročius, dvasingumą, tradicijas, procedūras ir praktiką; |
| --- | --- |

J.

kadangi praktika, susijusi su čiabuvių tikėjimais ar religijomis, yra žmonių kultūrinės tapatybės dalis; kadangi pagal tarptautinius žmogaus teisių standartus čiabuviai turi teisę remti, vystyti ir išlaikyti savo institucines struktūras ir išskirtinius papročius, dvasingumą, tradicijas, procedūras ir praktiką;

| K. | kadangi atrodo, kad beveik kiekviename pasaulio regione yra rizika, kad religinės mažumos gali būti įvardytos kaip „teroristinės grupės“ ir jų nariai gali būti suimti apkaltinus juos „ekstremizmu“ arba „neteisėta veikla“; kadangi kai kurios vyriausybės naudodamosi nacionalinio saugumo sumetimais ir kovos su terorizmu priemonėmis kriminalizuoja narystę tam tikrose religinėse ar tikėjimo grupėse arba jų veiklą; kadangi tokie metodai smarkiai apriboja galimybę naudotis religijos arba tikėjimo laisve; |
| --- | --- |

K.

kadangi atrodo, kad beveik kiekviename pasaulio regione yra rizika, kad religinės mažumos gali būti įvardytos kaip „teroristinės grupės“ ir jų nariai gali būti suimti apkaltinus juos „ekstremizmu“ arba „neteisėta veikla“; kadangi kai kurios vyriausybės naudodamosi nacionalinio saugumo sumetimais ir kovos su terorizmu priemonėmis kriminalizuoja narystę tam tikrose religinėse ar tikėjimo grupėse arba jų veiklą; kadangi tokie metodai smarkiai apriboja galimybę naudotis religijos arba tikėjimo laisve;

| L. | kadangi tikėjimo ar religinėms mažumoms dažnai trūksta tinkamo nacionalinio atstovavimo; kadangi teisės aktuose dažnai neatsižvelgiama į šių mažumų poreikius ir interesus, vyriausybės taiko įvairias neteisinio pobūdžio priemones, kad persekiotų šias mažumas, paskelbtų jas neteisėtomis arba jas stigmatizuotų; |
| --- | --- |

L.

kadangi tikėjimo ar religinėms mažumoms dažnai trūksta tinkamo nacionalinio atstovavimo; kadangi teisės aktuose dažnai neatsižvelgiama į šių mažumų poreikius ir interesus, vyriausybės taiko įvairias neteisinio pobūdžio priemones, kad persekiotų šias mažumas, paskelbtų jas neteisėtomis arba jas stigmatizuotų;

| M. | kadangi daugelyje konfliktų ir krizių visame pasaulyje išpuoliai prieš kultūros paveldą buvo simbolinio smurto ir kultūros paveldo politizavimo priemonė; kadangi religiniai šių konfliktų aspektai tiesiogiai prisidėjo prie humanitarinių krizių, priverstinio gyventojų perkėlimo, migracijos ir religinių bei kultūrinių teisių ir žmogaus orumo pažeidimų; kadangi šie konfliktai ir krizės gali supriešinti visuomenes, šalis, regionus, etnines grupes ir bendruomenes ir padidinti smurtinių konfliktų riziką; kadangi dėl šios priežasties kultūros paveldo naikinimas ir grobimas gali būti karo ginklas ir būsimų masinių žiaurumų perspėjamasis ženklas; kadangi šis naikinimas ir grobimas taip pat yra didelė kliūtis dialogui, taikai ir susitaikymui; |
| --- | --- |

M.

kadangi daugelyje konfliktų ir krizių visame pasaulyje išpuoliai prieš kultūros paveldą buvo simbolinio smurto ir kultūros paveldo politizavimo priemonė; kadangi religiniai šių konfliktų aspektai tiesiogiai prisidėjo prie humanitarinių krizių, priverstinio gyventojų perkėlimo, migracijos ir religinių bei kultūrinių teisių ir žmogaus orumo pažeidimų; kadangi šie konfliktai ir krizės gali supriešinti visuomenes, šalis, regionus, etnines grupes ir bendruomenes ir padidinti smurtinių konfliktų riziką; kadangi dėl šios priežasties kultūros paveldo naikinimas ir grobimas gali būti karo ginklas ir būsimų masinių žiaurumų perspėjamasis ženklas; kadangi šis naikinimas ir grobimas taip pat yra didelė kliūtis dialogui, taikai ir susitaikymui;

| N. | kadangi dėl kultūros paveldo naikinimo bendruomenės, ypač religinės bendruomenės, tampa pažeidžiamos, nes jos netenka svarbios savo tapatybės dalies; kadangi ekstremistinės grupės ir kitos konflikto šalys gali lengvai skleisti savo įtaką vietovėse, kuriose tapatybė ir socialinė sanglauda susilpnintos, o bendruomenių susiskaidymas sustiprintas; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl kultūros paveldo naikinimo bendruomenės, ypač religinės bendruomenės, tampa pažeidžiamos, nes jos netenka svarbios savo tapatybės dalies; kadangi ekstremistinės grupės ir kitos konflikto šalys gali lengvai skleisti savo įtaką vietovėse, kuriose tapatybė ir socialinė sanglauda susilpnintos, o bendruomenių susiskaidymas sustiprintas;

| O. | kadangi tarptautinių nusikaltimų, grindžiamų religija ar tikėjimu, atveju nusikalstamos veikos vykdytojai mėgaujasi nebaudžiamumu (su keliomis mažomis išimtimis), todėl žiaurumai gali būti tęsiami; |
| --- | --- |

O.

kadangi tarptautinių nusikaltimų, grindžiamų religija ar tikėjimu, atveju nusikalstamos veikos vykdytojai mėgaujasi nebaudžiamumu (su keliomis mažomis išimtimis), todėl žiaurumai gali būti tęsiami;

| P. | kadangi, vadovaujantis 1948 m. JT konvencija dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį, valstybės ir viešosios valdžios institucijos privalo ne tik nubausti genocido vykdytojus, bet visų pirma ir užkirsti kelią tokiems nusikaltimams; |
| --- | --- |

P.

kadangi, vadovaujantis 1948 m. JT konvencija dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį, valstybės ir viešosios valdžios institucijos privalo ne tik nubausti genocido vykdytojus, bet visų pirma ir užkirsti kelią tokiems nusikaltimams;

| 1. | patvirtina savo tvirtą įsipareigojimą skatinti ir ginti tikėjimo ar religinėms mažumoms priklausančių asmenų teises visame pasaulyje, įskaitant jų teisę priimti, keisti, pasirinkti, skelbti, išpažinti ar mesti savo tikėjimą ar religiją, atsižvelgiant į lygybės ir nediskriminavimo principus; ypač griežtai smerkia persekiojimą, smurtą, smurto kurstymą ir teroro aktus, nukreiptus į bet kokią mažumą dėl tikėjimo ar religijos, arba dėl jų neišpažinimo; pabrėžia, kad kai kuriais atvejais šių žmogaus teisių pažeidimai gali prilygti genocidui arba nusikaltimams žmoniškumui; smerkia tokių pažeidimų neigimą ar pastangas juos kuo labiau sumenkinti ir dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą juos panaikinti ir remti aukas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad valstybėms tenka pagrindinė atsakomybė skatinti ir ginti tikėjimo ar religinėms mažumoms priklausančių asmenų žmogaus teises, įskaitant jų teisę laisvai išpažinti savo religiją ar tikėjimą ir jų teisę netikėti, ir apsaugoti juos nuo šių teisių pažeidimų, ypač nusikaltimų žmoniškumui ir genocido; |
| --- | --- |

2.

| 3. | laikosi nuomonės, kad nepaisant tikėjimo, religijos, minties ar sąžinės, būtina skatinti ir užtikrinti visų asmenų įtrauktį į jų visuomenę bei politinį, socialinį, ekonominį ir kultūrinį gyvenimą, taip pat užtikrinti, kad būtų gerbiamas jų orumas, pilietybė, asmeninės teisės ir laisvės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad minties, sąžinės, tikėjimo ir religijos laisvė, įskaitant laisvę dalyvauti pamaldose, atlikti apeigas, praktikuoti ir mokyti, laisvę tikėti ar netikėti, laisvę laikytis teistinių, neteistinių, agnostinių ar ateistinių pažiūrų ir teisę į atsimetimą, yra žmogaus teisės, saugomos pagal tarptautinę teisę; pabrėžia, kad šių teisių propagavimas ir apsauga prisidėjo prie pažangos žmogaus teisių ir demokratijos srityje įvairiomis aplinkybėmis, įskaitant represinę aplinką; pripažįsta, kad šių teisių pažeidimai dažnai didina arba lemia netoleranciją, o tai dažnai yra išankstinis galimo smurto ir konfliktų rodiklis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad kova su visų mažumų diskriminacija, neatsižvelgiant į jų tradicijas, tikėjimą ar religiją, ir jų teisių propagavimas bei apsauga labai prisideda prie socialinio ir politinio stabilumo, skurdo mažinimo, demokratinio valdymo ir konfliktų prevencijos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad mažumų persekiojimas dėl tikėjimo ar religijos dažnai yra persipynęs su kitais aiškiais pagrindais, visų pirma susijusiais su nacionaline ar etnine kilme, lytimi ar kasta; atkreipia dėmesį į atvejus, kai tikėjimo ar religinės grupės yra persekiojamos, įskaitant atvejus, kai jos aktyviai gyvena valstybės teritorijoje arba nėra demografiškai mažuma, tačiau jų padėtis yra pažeidžiama, todėl jos lengvai tampa smurto ir represijų taikiniais; pabrėžia, kad atsivertusieji iš daugumos tikėjimo dažnai patiria sunkiausius jų žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant įkalinimą, priverstinį santuokos nutraukimą, pagrobimą, fizinį smurtą ir nužudymą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | yra labai susirūpinęs dėl didelio masto prievartos, diskriminacijos, priekabiavimo, smurto ir represijų prieš tikėjimo ar religinėms mažumoms priklausančius asmenis, kaip pasaulinio reiškinio, kuris didėja tam tikruose regionuose; pabrėžia, kad jis veikia daug religinių bendruomenių, kaip antai budizmą, krikščionybę, induizmą, islamą ir judaizmą bei kitas religijas, taip pat ateistus, humanistus, agnostikus arba žmones, nesitapatinančius su jokiu tikėjimu ar religija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | labai apgailestauja, kad nereliginės, pasaulietinės ir humanistinės organizacijos yra vis smarkiau persekiojamos, įskaitant precedento neturinčius kurstymo neapykantai ir žudymui protrūkius įvairiose pasaulio šalyse; smerkia tai, kad begalė asmenų ir pilietinės visuomenės organizacijų patiria išpuolius dėl taikių klausimų, kritikos ar satyros religinių įsitikinimų atžvilgiu; pabrėžia, kad šie nuolatiniai minties laisvės ir žodžio laisvės pažeidimai vyksta nepaisant geografinių ir kultūrinių sienų, be kita ko, ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad persekiojimo aktus vykdo autoritariniai režimai, vyriausybės, linkusios primesti dominuojančių etninių ar religinių gyventojų grupių viršenybę mažumoms, teroristinės organizacijos, politinio ar religinio ekstremizmo partijos ar grupuotės, o kartais taip pat nukentėjusiųjų, kai šie keičia savo religinį atsidavimą arba jo išsižada, šeimos nariai, draugai ar kaimynai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina teigiamą kai kurių tikėjimo ir religinių bendruomenių bei tikėjimu grindžiamų nevyriausybinių organizacijų vaidmenį vykdant humanitarinę veiklą konfliktų zonose, kovojant su aplinkos būklės blogėjimu, skatinant taiką ir susitaikymą ir prisidedant prie vystymosi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripažįsta, kad bažnyčios, religinės organizacijos ir kitos tikėjimo ir religinės institucijos bei asociacijos atlieka svarbų vaidmenį besivystančių šalių socialinėje struktūroje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad tam tikros religinės organizacijos atlieka strategiškai svarbų vaidmenį siekdamos daryti įtaką savo bendruomenių nariams ir daryti jiems poveikį, kad jie susitartų ir būtų palaikantys svarbiausių klausimų, pvz., ŽIV, lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros bei mergaičių ir moterų įgalėjimo, srityse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad tam tikrų besivystančių šalių atokiose vietovėse ir regionuose, kuriuose dažnai įsiplieskia konfliktai, bažnyčios ir kitos tikėjimo ir religinės institucijos, taip pat religinės organizacijos neretai būna vienintelės sveikatos priežiūros ir kitų socialinių paslaugų teikėjos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | laikosi nuomonės, kad humanitarinės pagalbos teikėjai turėtų būti supažindinami su opiais perkėlimo struktūrose, į kurias perkelti žmonės, esančių religinių ir tikėjimo mažumų grupių ypatumais, taip siekiant daugeliui pabėgėlių užtikrinti įtraukesnę pagalbą ir apsaugą; |
| --- | --- |

14.

Pagrindinių problemų, kylančių dėl religinių mažumų persekiojimo, sprendimas

| 15. | pabrėžia, kad ypač svarbu, jog žmogaus teisių pažeidimus prieš tikėjimo ar religinėms bendruomenėms priklausančius asmenis vykdantys pažeidėjai atsakytų už savo veiksmus; pabrėžia, kad itin svarbu atlikti išsamius žmogaus teisių pažeidimų tyrimus, užtikrinti, kad aukos ir jų šeimos galėtų veiksmingai kreiptis į teismą ir pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis, ir suteikti joms tinkamą kompensaciją; ragina ES ir jos valstybes nares nedelsiant bendradarbiauti su atitinkamais JT mechanizmais ir komitetais, kad paspartintų savo atliekamus dabar vykdomų žmogaus teisių pažeidimų prieš tikėjimo ir religines mažumas visame pasaulyje tyrimus; atsižvelgdamas į tai, dar kartą patvirtina, kad remia Tarptautinį baudžiamąjį teismą, ir pabrėžia jo vaidmens svarbą vykdant baudžiamąjį persekiojimą už sunkiausius nusikaltimus; pažymi, kad Romos statute kalbama ir apie nusikaltimus žmoniškumui, ir apie genocidą, vykdomus grupių atžvilgiu dėl jų tikėjimo ar religijos, ir juo įsteigiama pagrindinė tarptautinė teisinė sistema kovai su nebaudžiamumu; ragina ES ir jos valstybes nares padidinti savo finansinę paramą Tarptautiniam baudžiamajam teismui ir ragina JT valstybes nares šiomis aplinkybėmis įsipareigoti kovoti su nebaudžiamumu ratifikuojant Romos statutą; pabrėžia, kad reikia siekti užkirsti kelią smurtui dėl tikėjimo ar religijos, ypač tarptautiniams nusikaltimams, pvz., genocidui, nusikaltimams žmoniškumui ir karo nusikaltimams; pabrėžia, jog reikia, kad ES ir jos valstybės narės įgyvendintų mechanizmus, kurie suteikia galimybę stebėti pirmuosius perspėjamuosius tarptautinių nusikaltimų ženklus ir rizikos veiksnius pagal Jungtinių Tautų žiaurių nusikaltimų analizės sistemą, juos analizuoti ir priimti susijusius sprendimus bei užtikrinti visapusišką atsaką, be kita ko, vadovaujantis prievole užkirsti kelią genocido nusikaltimams ir už juos bausti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | susirūpinęs pažymi, kad apie daugumą tikėjimo ir religinių neapykantos nusikaltimų visame pasaulyje vis dar nepakankamai pranešama ir už juos nepakankamai persekiojama; ragina Tarybą, Komisiją, Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir ES valstybes nares dirbti su trečiosiomis šalimis, kad būtų priimtos neapykantos nusikaltimų prevencijos ir kovos su jais priemonės, taip pat priimti teisės aktai, kurie atitiktų visus tarptautinius standartus dėl žodžio, tikėjimo ir religijos laisvės; taip pat ragina vyriausybes sukurti išsamias duomenų apie neapykantos nusikaltimus ir kitus diskriminacinius veiksmus prieš tikėjimo ar religines bendruomenes rinkimo sistemas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Tarybą ir ES valstybes nares taikyti sankcijas asmenims ir subjektams, atsakingiems už šiurkščius ir sistemingus įžeidinėjimus arba religijos ar tikėjimo laisvės pažeidimus ar susijusiems su jais, kaip numatyta pagal ES visuotinį sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | yra pasibaisėjęs dėl išaugusio tikėjimo ar religinių mažumų persekiojimo per COVID-19 pandemiją; smerkia tai, kad tikėjimo ar religinėms mažumoms priklausantiems asmenims nepagrįstai suverčiama kaltė, jie kaltinami COVID-19 viruso platinimu ir negali naudotis visuomenės sveikatos priežiūros, maisto ar humanitarine pagalba, arba šiais aspektais patyria diskriminaciją dėl tikėjimo ar religijos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad teikiant humanitarinę pagalbą neturi būti jokios diskriminacijos, ir griežtai smerkia skirstant humanitarinę pagalbą vykdomą bet kokią diskriminaciją dėl religinės priklausomybės; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina ES ir jos valstybes nares pripažinti čiabuvių teises, tikėjimą ir vertybes ir įsipareigoti vykdant ES išorės veiksmus visapusiškai kovoti su konkrečia čiabuvių diskriminacija, kurią jie patiria dėl savo tikėjimo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | yra susirūpinęs dėl šventvagystės ir religinių įstatymų, kurie kai kuriose šalyse yra viršesni už nacionalinius įstatymus, taikymo; apgailestauja, kad konkrečiai ir vis dažniau pasirenkamos tikėjimo ar religinėms mažumoms priklausančios moterys ir mergaitės, siekiant pakenkti visai jų bendruomenei; pabrėžia, kad joms ypač gresia smurtiniai išpuoliai, pagrobimai, žaginimas, seksualinis smurtas ir smurtas dėl lyties, priverstinis atsivertimas, priverstinė sterilizacija ir abortai, moterų lyties organų žalojimas, priverstinės ir ankstyvos santuokos ir įkalinimas namuose; griežtai smerkia visus šiuos žmogaus teisių pažeidimus prieš jas ir pabrėžia, kad dėl izoliavimo priemonių, kurių imtasi per COVID-19 pandemiją, jų žmogaus teisių padėtis tapo dar pavojingesnė ir dar labiau apribota jų prieiga prie informacijos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smerkia visus smurto, persekiojimo, prievartos ir diskriminacijos prieš asmenis dėl lyties ar seksualinės orientacijos veiksmus ar jų kurstymą, įskaitant religinių lyderių vykdomus arba religiniais ar tikėjimo motyvais grindžiamus smurto aktus ar jų kurstymą; pabrėžia, kad ginant „tradicijas“ ar „visuomenės dorovę“ negali jokiais atvejais būti pažeidžiamos tarptautinės žmogaus teisių nuostatos, kurių valstybės privalo laikytis; visų pirma atkreipia dėmesį į diskriminaciją užimtumo, švietimo, teisės kreiptis į teismą ir veiksmingos teisinės gynybos, būsto ir sveikatos priežiūros srityse; reiškia didelį susirūpinimą dėl piktnaudžiavimo tikėjimu ar religija ir naudojimosi jais siekiant nustatyti diskriminacinę politiką, įstatymus, įskaitant baudžiamuosius įstatymus, arba apribojimus, kurie prieštarauja LGBTIQ asmenų, moterų ir mergaičių teisėms ir joms kenkia, taip pat riboja galimybes naudotis pagrindinėmis paslaugomis, pvz., švietimo ir sveikatos priežiūros, įskaitant lytines ir reprodukcines teises, kriminalizuoja abortą visais atvejais, kriminalizuoja neištikimybę arba sudaro palankesnes sąlygas religinei praktikai, kuria pažeidžiamos žmogaus teisės; ragina panaikinti atitinkamą politiką, įstatymus ar apribojimus, kurie dažnai perkeliami į nacionalinius teisės aktus kaip pasaulietiniai apribojimai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smerkia prieš besivystančių šalių diasporą nukreiptą religinių kultų veiklą, kai naudojamasi kokiomis nors schemomis siekiant finansiškai pasinaudoti šių migrantų bendruomenių pažeidžiamumu Europoje ir skatinti šališkas pasaulėžiūras, neretai apimančias homofobiją, transfobiją ir neapykantą moterims; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smerkia žmogaus teisių pažeidimus, seksualinę prievartą, sektantizmą ir finansinius nusižengimus, kuriuos keliose besivystančiose šalyse vykdo religinės misijos ir religiniai vadovai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smerkia tai, kad naudojamasi teisės aktais, susijusiais su saugumu, kurstymu maištauti, viešosios tvarkos trikdymu, skatinimu smurtauti ir kova su terorizmu bei ekstremizmu, kaip priemone persekioti ar kriminalizuoti tikėjimo ir religinėms mažumoms priklausančius asmenis, uždrausti arba apriboti įstatymu jų tikėjimo ar religijos praktikavimą ar išraišką, uždaryti religinių apeigų vietas bei atgrasyti nuo narystės tikėjimo ar religinėse asociacijose ir tokių asociacijų registravimo; ragina Komisiją ir EIVT atidžiai stebėti tokių teisės aktų įgyvendinimą ir nuolatos kelti šį klausimą dvišaliuose dialoguose su atitinkamomis vyriausybėmis; ragina ES valstybes nares atmesti bet kokius užsienio valdžios institucijų prašymus dėl teisminio ar policijos bendradarbiavimo atskirose teismo bylose, jei jos grindžiamos tokiais teisės aktais; |
| --- | --- |

25.

| 26. | griežtai smerkia bet kokią prievartinio sulaikymo praktiką valstybės valdomose perauklėjimo stovyklose, priverstinį darbą ar asmenų, priklausančių tikėjimo ar religinėms mažumoms, išnaudojimą, kai siekiama priversti juos atsisakyti religijos ir perimti vyraujančią kultūrą, kalbą ar mąstymo būdą; taip pat smerkia platų skaitmeninių sekimo technologijų naudojimą siekiant stebėti, kontroliuoti ir slopinti tikėjimo ar religinėms mažumoms priklausančius asmenis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smerkia religinėms ir tikėjimo mažumoms priklausančioms organizacijoms ir asmenims apribotas galimybes susipažinti su teisiniais dokumentais ir galimybę registruotis ir primena, kad teisinė tapatybė yra teisė, kuri privalo būti garantuota vienodai visiems žmonėms; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smerkia tai, kad daugiau nei 70-ies pasaulio šalių institucijos vykdo baudžiamuosius įstatymus arba siekia priimti naujus teisės aktus, kuriuose būtų numatytos bausmės už šventvagystę, atsimetimą, religijos diskreditavimą ir atsivertimą į kitą religiją ar tikėjimą, įskaitant mirties bausmę; pažymi, kad jau galiojantys įstatymai neproporcingai naudojami prieš tikėjimo ar religinėms mažumoms priklausančius asmenis ir jais skatinama smurto, diskriminacijos ir religinės netolerancijos atmosfera, kuri gali apimti minios smurtą prieš mažumų bendruomenes ir religinių apeigų vietų naikinimą; ragina ES stiprinti politinį dialogą su visomis susijusiomis šalimis, siekiant panaikinti šiuos įstatymus; pabrėžia, kad ES išorės veiksmams, kuriais remiamas religijos ar tikėjimo laisvės propagavimas, būtų naudingos ES ir jos valstybių narių, bendradarbiaujančių siekiant visame pasaulyje panaikinti šventvagystės įstatymus, pastangos; atsižvelgdamas į tai, ragina ES rodyti pavyzdį sprendžiant su jos vidaus padėtimi susijusius klausimus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad būtina saugoti žmogaus teisių gynėjus, teisininkus, nevyriausybinių organizacijų ir pilietinės visuomenės aktyvistus, kurie remia ir gina tuos, kas yra persekiojami dėl tikėjimo ar religijos; smerkia šventvagystės, atsimetimo ar kitų kaltinimų, grindžiamų religija, naudojimą siekiant susidoroti su šiais žmonėmis ir organizacijomis dėl jų teisėtos veiklos, be kita ko, internete ir socialiniuose tinkluose; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad valstybės, kuriose taikoma privalomoji karo tarnyba, turėtų leisti atsisakyti karo prievolės dėl įsitikinimų, be kita ko, grindžiamų religija ar tikėjimu, ir suteikti galimybę rinktis alternatyviąją nacionalinę tarnybos; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad dėl žinių apie religijų ir tikėjimų įvairovę tarp asmenų ir bendruomenių stokos ir nepripažįstant šios įvairovės gali stiprėti šališkumas ir stereotipai, kurie dar labiau stiprina įtampą, nesupratimą, diskriminacines nuostatas ir nepagarbą tarp asmenų; primena, kad, kaip pareiškė JT žmogaus teisių komitetas, visuomenės švietimas, apimantis tam tikros religijos ar tikėjimo nurodymus, nėra suderinamas su teise į minties, sąžinės ir religijos laisvę, jeigu nėra sudaromos sąlygos nediskriminuojamoms išimtims ar alternatyvoms pagal poveikį patiriančių asmenų ir jų globėjų pageidavimus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia strateginių požiūrių ir švietimo iniciatyvų, apimančių švietimą ir kultūrų, tikėjimų ir religijų dialogus, įskaitant religinių lyderių ir pilietinės visuomenės organizacijų dialogus, svarbą kovojant su mažumų persekiojimu, netolerancija ir neapykantą kurstančiomis kalbomis dėl tikėjimo ar religijos; pabrėžia, kad kultūrų, tikėjimų ir religijų dialogai gali tapti pasitikėjimo, pagarbos ir supratimo jausmo plėtojimo, taip pat tarpusavio pagarbos ir susitaikymo katalizatoriumi, kad būtų galima išmokti taikiai ir konstruktyviai gyventi kartu daugiakultūrėje aplinkoje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pažymi, kad besivystančių šalių jaunimui itin didelį neigiamą poveikį daro ekstremistinės ideologijos, o kokybiškas švietimas yra vienas iš svarbiausių veiksmų kovojant su radikalėjimu; pažymi, kad ekstremistiniai judėjimai dažnai pasinaudoja silpnu valstybės veikimu kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

33.

| 34. | apgailestauja, kad socialinės žiniasklaidos platformos vis labiau išnaudojamos kaip bauginimo bei neapykantos ir smurto kurstymo erdvė; pabrėžia, kad tikėjimo ar religinės mažumos ir toliau internete ir realiame gyvenime susiduria su neapykantą kurstančiomis kalbomis, kurias plėtoja asmenys ir organizuotos grupės iš įvairių politinių ir religinių grupių, ir ragina vyriausybes spręsti šią problemą ir su tuo kovoti; |
| --- | --- |

34.

ES užsienio politikos žmogaus teisių srityje stiprinimas ir išorės veiksmai, siekiant apsaugoti mažumoms priklausančių asmenų tikėjimo ir religijos laisvę

| 35. | pažymi, kad ES specialiojo pasiuntinio religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais pareigybė iš viso laisva daugiau kaip metus; pakartoja savo raginimą Tarybai ir Komisijai atlikti skaidrų ir išsamų specialiojo pasiuntinio pareigybės veiksmingumo ir pridėtinės vertės vertinimą, suteikti specialiajam pasiuntiniui pakankamai išteklių ir tinkamai remti specialiojo pasiuntinio institucinius įgaliojimus, pajėgumus ir pareigas; pakartoja savo raginimą Komisijai užtikrinti specialiojo pasiuntinio skyrimo, įgaliojimų, veiklos ir ataskaitų teikimo prievolių skaidrumą; pabrėžia, kad specialiojo pasiuntinio pareigos visų pirma turėtų būti skirtos minties, sąžinės, religijos ir tikėjimo laisvei, taip pat teisei netikėti, teisei atsimesti nuo tikėjimo bei laikytis ateistinių pažiūrų propaguoti, kartu atkreipiant dėmesį į riziką patiriančių netikinčiųjų padėtį; rekomenduoja, kad specialusis pasiuntinys glaudžiai bendradarbiautų su ES specialiuoju įgaliotiniu žmogaus teisių klausimais ir Tarybos žmogaus teisių darbo grupe, papildydamas jų veiklą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Tarybą, Komisiją, EIVT ir ES valstybes nares persekiojimo dėl tikėjimo ar religijos klausimą įtraukti kaip vieną iš prioritetinių klausimų į ES užsienio politiką žmogaus teisių srityje, laikantis 2020–2024 m. ES veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje; pabrėžia, kad siekiant apsaugoti ir skatinti tikėjimo ar religijos laisvę, reikia laikytis daugiasluoksnio požiūrio ir požiūrio, kad turi būti aprėpiama daug dalyvių, kuris apimtų žmogaus teises, dialogą, tarpininkavimą bei konfliktų sprendimą ir jų prevenciją bendradarbiaujant su daug valstybinių ir nevalstybinių subjektų, pvz., tikėjimo organizacijomis, religiniais lyderiais, netikinčiųjų grupėmis, pilietinės visuomenės organizacijomis ir žmogaus teisių gynėjais; ragina šiuo klausimu stiprinti bendradarbiavimą su JT iniciatyvomis; pakartoja savo raginimą reguliariai ir viešai persvarstyti ES religijos ar tikėjimo laisvės gaires, kad būtų galima įvertinti jų įgyvendinimą ir pasiūlymus dėl atnaujinimo; pažymi, jog ES gairėse numatyta, kad praėjus trejiems metams jų įgyvendinimą vertins Tarybos žmogaus teisių darbo grupė (COHOM), tačiau apie tokį vertinimą nebuvo pranešta ir jis nebuvo paviešintas; mano, kad atliekant tokį vertinimą turėtų būti pabrėžiama geriausia praktika, nustatytos tobulintinos sritys ir pateiktos konkrečios rekomendacijos dėl minėtų gairių įgyvendinimo laikantis nustatyto grafiko ir tarpinių tikslų; ragina šį vertinimą įtraukti į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje; taip pat ragina reguliariai teikti Parlamentui minėtų gairių įgyvendinimo pažangos ataskaitas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina ES ir jos valstybes nares stiprinti teisinės ir institucinės apsaugos mechanizmus, taip siekiant garantuoti, kad būtų užtikrintos tikėjimo ir religinių mažumų narių ir visų pažeidžiamoje padėtyje esančių asmenų, įskaitant moteris ir mergaites, skirtingos etninės kilmės ar kastų asmenis, vyresnio amžiaus ar neįgalius asmenis, migrantus, pabėgėlius ir šalies viduje perkeltus asmenis, taip pat LGBTQI+ asmenis, žmogaus teisės, tokiu būdu siekiant šiuos asmenis visapusiškai apsaugoti remiantis jų pagrindinėmis teisėmis bei garantuoti, kad šie asmenys nebūtų diskriminuojami dėl tikėjimo ar religijos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad religijos ir tikėjimo naudojimas kaip priemonės visame pasaulyje yra svarbus konfliktus lemiantis veiksnys; pabrėžia, kad dėl persekiojimo ir diskriminacijos, grindžiamų religija ir tikėjimu, daug asmenų ir bendruomenių yra priversti migruoti arba persikelti šalies viduje; ragina Komisiją ir ES valstybes nares padėti visiems perkeltiesiems asmenims, įskaitant tikėjimo ar religinėms mažumoms priklausančius asmenis, kurie nori savanoriškai grįžti į savo tėvynę, kai tai leidžia materialinės ir saugumo sąlygos ir daugiau nėra aplinkybių, dėl kurių jie išvyko, visų pirma prisidedant prie jų pragyvenimo šaltinių ir būsto bei pagrindinės infrastruktūros, pvz., mokyklų ir ligoninių, atkūrimo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina ES ir jos partnerius apsvarstyti galimybę apibrėžti religijos vaidmenį tam tikruose konfliktuose, nustatyti esamus teigiamus religinių lyderių veiksmus taikos kūrimo veiksmų, konfliktų analizės ir prevencijos srityse ir bendradarbiauti vykdant tuos religinių lyderių veiksmus, taip pat išklausyti ir vertinti skirtingus tiek daugumos, tiek mažumų religinių grupių atstovus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl smurto prieš religines mažumas per konfliktus šios mažumos dėl neteisingo humanitarinių neutralumo ir visuotinumo principų aiškinimo ir plačiai paplitusių prielaidų apie religiją kaip neesminį arba nesantaiką kurstantį veiksnį pabėgėliams skirtose struktūrose taip pat gali patirti daugiau išpuolių; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primygtinai ragina EIVT ir ES delegacijas į 2021–2024 m. konkrečioms šalims skirtas žmogaus teisių ir demokratijos strategijas įtraukti tikslus, konkrečiai susijusius su mažumų persekiojimu dėl tikėjimo ar religijos visomis susijusiomis aplinkybėmis; ragina EIVT ir ES delegacijas dialoguose žmogaus teisių klausimais su šalimis partnerėmis ir JT žmogaus teisių forumuose nuolat kelti bendrus klausimus ir konkrečius atvejus, susijusius su tikėjimo ar religinių mažumų persekiojimu ar diskriminacija, laikantis į rezultatus orientuoto požiūrio ir įtraukiant lyčių aspektą; pakartoja savo raginimą leisti Parlamento nariams susipažinti su šių konkrečioms šalims skirtų strategijų turiniu; pastebi, kad visame pasaulyje sparčiai daugėja ateistų ir nereliginių grupių ir su jomis turėtų būti elgiamasi vienodai pagal ES politikos sistemą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose šalyse pagrindiniai mažumų diskriminacijos šaltiniai yra nevalstybiniai subjektai; ragina Komisiją ir valstybes nares neskirti dėmesio vien tik vyriausybių vykdomai diskriminacijai ir bendradarbiauti su šalimis partnerėmis kovojant su mažumų diskriminacijos visuomenėje priežastimis, ypač atkreipiant dėmesį į neapykantą kurstančias kalbas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina ES delegacijas ir valstybių narių atstovybes remti žmogaus teisių gynėjus ir žurnalistus, dirbančius su tikėjimo ar religinėmis mažumomis, ir, kai tinkama, palengvinti skubių vizų išdavimą ir suteikti laikiną prieglobstį ES valstybėse narėse, kai šiems asmenims kyla pavojus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją remti pilietinės visuomenės organizacijas ir socialines kampanijas, kuriomis skatinamas supratimas ir informuotumas apie ne daugumos tikėjimo ir religines grupes, visų pirma humanistų ir ateistų, tose šalyse, kuriose jie patiria ypač sunkių formų diskriminaciją; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją ir EIVT kruopščiau ištirti tikėjimo ar religinių mažumų padėtį žmogaus teisių požiūriu trečiosiose šalyse ir kaip šios šalys įgyvendina susijusius įsipareigojimus pagal dvišalius susitarimus su ES; ragina Komisiją visų pirma peržiūrėti trečiųjų šalių tinkamumą šiuo atžvilgiu pagal bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistemą; remia sistemą, kurioje lengvatos šaliai palaipsniui suteikiamos atsižvelgiant į tai, kaip ji laikosi savo įsipareigojimų žmogaus teisės srityje, be kita ko, ir religijos ar tikėjimo laisvės srityje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad ES turėtų atsižvelgti į konkrečius iššūkius, su kuriais dėl marginalizacijos, aktyvių išpuolių prieš religines, etnines ir kalbines mažumas vietoje arba silpnos socialinės ir ekonominės padėties dažnai susiduria tokios mažumos, norėdamos gauti humanitarinę pagalbą; ragina Komisiją įvertinti galimybes mažumoms faktiškai gauti humanitarinę pagalbą ir užtikrinti, kad vykdant jos humanitarinę politiką nebūtų pamirštamos mažumos; |
| --- | --- |

46.

| 47. | smerkia neatsiejamą kultūros paveldo dalį sudarančių religinių vietų naikinimą ir gadinimą ir ragina jas apsaugoti ir atkurti; rekomenduoja, kad ES į savo užsienio politikos išorės veiksmus įtrauktų kultūros paveldo apsaugą, siekiant išsaugoti taiką, skatinti susitaikymą ir užkirsti kelią konfliktams; rekomenduoja ES bendradarbiavimą kultūros paveldo srityje naudoti taikos procesuose kaip pasitikėjimo stiprinimo priemonių dalį; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės „Globali Europa“ žmogaus teisių teminę programą užtikrinti tinkamą finansavimą klausimams, susijusiems su tikėjimo ar religinėms mažumoms priklausančių asmenų apsauga; ragina ES užtikrinti, kad skiriant lėšas šiuo tikslu būtų laikomasi pliuralizmo, neutralumo ir teisingumo principų, ir griežtai susilaikyti nuo politikos ar teisės aktų, kuriais pirmenybė teikiama vienai tikėjimo ar religinei grupei, stiprinimo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rekomenduoja stiprinti ES daugiašalį bendradarbiavimą, siekiant skatinti pagarbą tikėjimo ar religinėms mažumoms ir integruoti ją į žmogaus teisių politiką visame pasaulyje; ragina ES ir jos valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą su Jungtinėmis Tautomis, Europos Taryba ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO), stiprinti atvirus ir konstruktyvius dialogus su Afrikos Sąjunga, Amerikos valstybių organizacija, Pietryčių Azijos valstybių asociacija, Islamo bendradarbiavimo organizacija ir kitomis regioninėmis organizacijomis bei sudaryti aljansus su trečiosiomis šalimis ar bendraminčių valstybių grupėmis, siekiant tarptautiniu mastu reaguoti į žmogaus teisių problemas, su kuriomis susiduria tikėjimo ar religinės mažumos, ypač tos, kurios yra labiausiai pažeidžiamos ar į kurias taikomasi regionuose, kuriuose vyksta konfliktai; rekomenduoja ES ir toliau būti pagrindine rezoliucijų dėl minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo laisvės teikėja JT Generalinėje Asamblėjoje ir Jungtinių Tautų žmogaus teisių taryboje; ragina imtis bendrų ES ir JT iniciatyvų siekiant kovoti su tikėjimo ar religinių mažumų ir netikinčiųjų persekiojimu ir diskriminacija; ragina ES stiprinti bendradarbiavimą su JT žmogaus teisių taryba, visų pirma pasitelkiant JT žmogaus teisių tarybos specialiąsias procedūras, Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurą ir specialųjį pranešėją religijos ar tikėjimo laisvės klausimais; taip pat rekomenduoja, kad specialieji pasiuntiniai religijos ar tikėjimo laisvės klausimais visose ES valstybėse narėse dalytųsi savo geriausia patirtimi ir glaudžiai kartu bendradarbiautų; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia rugpjūčio 22 d., kaip Tarptautinės smurto veiksmų, grindžiamų religija ar įsitikinimais, aukų atminimo dienos, svarbą; ragina Tarybą, Komisiją ir ES valstybes nares planuojant šiai dienai skirti ypatingą dėmesį ir aktyviai bendradarbiauti su tikėjimo ar religinėmis mažumomis, kad būtų parodytas įsipareigojimas propaguoti ir ginti jų laisves ir dirbti siekiant užkirsti kelią būsimiems smurto veiksmams ir netolerancijai, nukreiptiems prieš jas; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  OL C 181, 2016 5 19, p. 69.

(2)  OL C 411, 2020 11 27, p. 30.

(3)  OL C 35, 2018 1 31, p. 77.

(4)  OL C 334, 2018 9 19, p. 69.

(5)  OL C 162, 2019 5 10, p. 119.

(6)  OL C 11, 2020 1 13, p. 25.

(7)  OL C 158, 2021 4 30, p. 2.

(8)  OL C 255, 2021 6 29, p. 60.

(9)  OL C 445, 2021 10 29, p. 114.

(10)  OL C 101, 2018 3 16, p. 134.

(11)  OL C 238, 2018 7 6, p. 112.

(12)  OL C 337, 2018 9 20, p. 109.

(13)  OL C 369, 2018 10 11, p. 91.

(14)  OL C 171, 2021 5 6, p. 12.

(15)  OL C 232, 2021 6 16, p. 12.

(16)  OL C 425, 2021 10 20, p. 126.

(17)  OL C 255, 2021 6 29, p. 45.

(18)  OL C 270, 2021 7 7, p. 83.

(19)  OL C 506, 2021 12 15, p. 77.

(20)  OL C 58, 2018 2 15, p. 151.

(21)  OL C 388, 2020 11 13, p. 127.

(22)  OL C 425, 2021 10 20, p. 63.

(23)  OL C 506, 2021 12 15, p. 109.

(24)  OL C 67, 2022 2 8, p. 150.

(25)  OL C 270, 2021 7 7, p. 25.

(26)  OL C 456, 2021 11 10, p. 94.

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/44

---

P9_TA(2022)0138

ES strategijos, kuria būtų skatinamas vaikų ugdymas visame pasaulyje, kūrimas: COVID-19 pandemijos poveikio švelninimas

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliucija „ES strategijos, kuria būtų skatinamas vaikų ugdymas visame pasaulyje, kūrimas: COVID-19 pandemijos poveikio švelninimas“ (2021/2209(INI))

(2022/C 465/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. JT vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. JT vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 26 straipsnį, Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 18 straipsnį, Tarptautinių ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto 13 ir 14 straipsnius ir Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims 10 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 26 straipsnį, Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 18 straipsnį, Tarptautinių ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto 13 ir 14 straipsnius ir Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims 10 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. patvirtintus JT darnaus vystymosi tikslus (DVT) ir į 2021 m. JT darnaus vystymosi tikslų ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. patvirtintus JT darnaus vystymosi tikslus (DVT) ir į 2021 m. JT darnaus vystymosi tikslų ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių komiteto bendrąsias pastabas (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių komiteto bendrąsias pastabas (1),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų alternatyviosios vaikų priežiūros gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų alternatyviosios vaikų priežiūros gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 11 d. JT pasaulinį tyrimą dėl laisvės netekusių vaikų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 11 d. JT pasaulinį tyrimą dėl laisvės netekusių vaikų,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 15 d. JT informacinį pranešimą „COVID-19 poveikis vaikams“ ir teigiamą reakciją į jį, kurią kartu inicijavo ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų jūros valstybių grupė ir pasirašė 173 šalys, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 15 d. JT informacinį pranešimą „COVID-19 poveikis vaikams“ ir teigiamą reakciją į jį, kurią kartu inicijavo ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų jūros valstybių grupė ir pasirašė 173 šalys,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 19 d. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos politinį atsaką „What is the impact of the COVID-19 pandemic on immigrants and their children?“ (Kokį poveikį COVID-19 pandemija padarė imigrantams ir jų vaikams?), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 19 d. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos politinį atsaką „What is the impact of the COVID-19 pandemic on immigrants and their children?“ (Kokį poveikį COVID-19 pandemija padarė imigrantams ir jų vaikams?),

| — | atsižvelgdamas į 1960 m. gruodžio 14 d. priimtą UNESCO konvenciją dėl kovos su diskriminacija švietimo srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1960 m. gruodžio 14 d. priimtą UNESCO konvenciją dėl kovos su diskriminacija švietimo srityje,

| — | atsižvelgdamas į UNICEF, UNESCO ir Pasaulio banko brošiūrą „Mission: Recovering Education in 2021“ (Misija – 2021 m. atgaivinti švietimą), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į UNICEF, UNESCO ir Pasaulio banko brošiūrą „Mission: Recovering Education in 2021“ (Misija – 2021 m. atgaivinti švietimą),

| — | atsižvelgdamas į 1967 m. Amerikos valstybių organizacijos chartijos 49 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1967 m. Amerikos valstybių organizacijos chartijos 49 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1990 m. Afrikos vaiko teisių ir gerovės chartijos 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1990 m. Afrikos vaiko teisių ir gerovės chartijos 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartijos 17 ir 25 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartijos 17 ir 25 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. Pietryčių Azijos valstybių asociacijos žmogaus teisių deklaracijos 31 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. Pietryčių Azijos valstybių asociacijos žmogaus teisių deklaracijos 31 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių chartijos 14 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių chartijos 14 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 5 dalį ir 21 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 5 dalį ir 21 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio mėn. JT vystymosi programos ataskaitą „Leaving No One Behind: Impact of COVID-19 on the Sustainable Development Goals (SDGs)“ (Nė vieno nepalikti nuošalyje: COVID-19 poveikis darnaus vystymosi tikslams (DVT)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio mėn. JT vystymosi programos ataskaitą „Leaving No One Behind: Impact of COVID-19 on the Sustainable Development Goals (SDGs)“ (Nė vieno nepalikti nuošalyje: COVID-19 poveikis darnaus vystymosi tikslams (DVT)),

| — | atsižvelgdamas į Europos vaiko garantijų sistemą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos vaiko garantijų sistemą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. – Tarptautinius vaikų darbo panaikinimo metus – ir Komisijos visiško nepakantumo vaikų darbui koncepciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. – Tarptautinius vaikų darbo panaikinimo metus – ir Komisijos visiško nepakantumo vaikų darbui koncepciją,

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl vaikų teisių 30-ųjų JT vaiko teisių konvencijos metinių proga (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl vaikų teisių 30-ųjų JT vaiko teisių konvencijos metinių proga (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 11 d. rezoliuciją „Konfliktas Sirijoje: 10 metų po sukilimo“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 11 d. rezoliuciją „Konfliktas Sirijoje: 10 metų po sukilimo“ (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0058/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0058/2022),

| A. | kadangi pasaulyje dėl COVID-19 pandemijos mirė beveik penki milijonai žmonių, tad siekdamos sustabdyti COVID-19 sukeliančio viruso plitimą vyriausybės visame pasaulyje turėjo taikyti ypatingas priemones, be kita ko, buvo uždarytos mokyklos ir apribotos galimybės patekti į švietimo įstaigas; |
| --- | --- |

A.

kadangi pasaulyje dėl COVID-19 pandemijos mirė beveik penki milijonai žmonių, tad siekdamos sustabdyti COVID-19 sukeliančio viruso plitimą vyriausybės visame pasaulyje turėjo taikyti ypatingas priemones, be kita ko, buvo uždarytos mokyklos ir apribotos galimybės patekti į švietimo įstaigas;

| B. | kadangi dėl naujų viruso atmainų gilėja COVID-19 sveikatos krizė, o dėl konfliktų ir kitų krizių, įskaitant klimato krizę, vaikams visame pasaulyje ir toliau kyla didesnė rizika neįgyti minimalaus lygio įgūdžių; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl naujų viruso atmainų gilėja COVID-19 sveikatos krizė, o dėl konfliktų ir kitų krizių, įskaitant klimato krizę, vaikams visame pasaulyje ir toliau kyla didesnė rizika neįgyti minimalaus lygio įgūdžių;

| C. | kadangi galimybė gauti išsilavinimą yra tarptautiniu mastu pripažinta pagrindinė žmogaus teisė, kuri yra neatskiriama nuo kitų žmogaus teisių; kadangi teisė į mokslą reiškia, kad pradinis ugdymas yra privalomas, visuotinis ir prieinamas visiems; |
| --- | --- |

C.

kadangi galimybė gauti išsilavinimą yra tarptautiniu mastu pripažinta pagrindinė žmogaus teisė, kuri yra neatskiriama nuo kitų žmogaus teisių; kadangi teisė į mokslą reiškia, kad pradinis ugdymas yra privalomas, visuotinis ir prieinamas visiems;

| D. | kadangi, UNICEF vertinimu, daugiau kaip 168 mln. vaikų prarado visus mokslo metus dėl mokyklų uždarymo taikant izoliavimo priemones dėl COVID-19, o UNESCO duomenys rodo, kad 800 mln. viso pasaulio moksleivių švietimas buvo labai sutrikdytas – jie prarado vidutiniškai du trečdalius mokslo metų; |
| --- | --- |

D.

kadangi, UNICEF vertinimu, daugiau kaip 168 mln. vaikų prarado visus mokslo metus dėl mokyklų uždarymo taikant izoliavimo priemones dėl COVID-19, o UNESCO duomenys rodo, kad 800 mln. viso pasaulio moksleivių švietimas buvo labai sutrikdytas – jie prarado vidutiniškai du trečdalius mokslo metų;

| E. | kadangi nuo 2020 m. kovo mėn. dėl COVID-19 pandemijos maždaug 194 valstybės buvo priverstos uždaryti visas savo šalies mokyklas, o tai paveikė daugiau kaip 1,8 mlrd. viso pasaulio mokyklose besimokančių moksleivių, atimant iš jų galimybę gauti išsilavinimą ir kitas svarbias mokyklų teikiamas naudingas paslaugas; kadangi kai kuriuose regionuose mokyklos tebėra uždarytos; kadangi uždarius mokyklas vaikai vis dažniau patiria smurtą, prievartą ir išnaudojimą, be kita ko, namuose; kadangi dalinis arba visiškas mokyklų uždarymas turi didžiausią poveikį pažeidžiamiems ir marginalizuotiems vaikams, didindamas esamą nelygybę švietimo sistemose ir visais atžvilgiais sutrikdydamas jų kasdienį gyvenimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi nuo 2020 m. kovo mėn. dėl COVID-19 pandemijos maždaug 194 valstybės buvo priverstos uždaryti visas savo šalies mokyklas, o tai paveikė daugiau kaip 1,8 mlrd. viso pasaulio mokyklose besimokančių moksleivių, atimant iš jų galimybę gauti išsilavinimą ir kitas svarbias mokyklų teikiamas naudingas paslaugas; kadangi kai kuriuose regionuose mokyklos tebėra uždarytos; kadangi uždarius mokyklas vaikai vis dažniau patiria smurtą, prievartą ir išnaudojimą, be kita ko, namuose; kadangi dalinis arba visiškas mokyklų uždarymas turi didžiausią poveikį pažeidžiamiems ir marginalizuotiems vaikams, didindamas esamą nelygybę švietimo sistemose ir visais atžvilgiais sutrikdydamas jų kasdienį gyvenimą;

| F. | kadangi, UNICEF duomenimis, trečdalis viso pasaulio vaikų neturi prieigos prie interneto, o tai yra kliūtis nuotoliniam ir (arba) skaitmeniniam mokymuisi; kadangi po COVID-19 pandemijos ir toliau reikės nuotolinio mokymosi ir mokymo programų, ypač nuo gaivalinių nelaimių ir konfliktų nukentėjusiose šalyse; kadangi, diegiant e. mokymąsi, mokytojams atsirado naujų uždavinių, o būtent palengvinti moksleivių mokymąsi ir palaikyti socialinį bendravimą; kadangi COVID-19 pandemijos aplinkybės ir sparčiai diegiamos inovacinės priemonės, kurių imtasi siekiant užtikrinti nepertraukiamą vaikų mokymąsi, atveria galimybę iš esmės reformuoti švietimą, kad jis taptų labiau orientuotas į ateitį, įtraukesnis, lankstesnis ir atsparesnis; kadangi nuotolinio mokymosi programos turi būti prieinamos visiems vaikams, atsižvelgiant į socialines ir ekonomines problemas, su kuriomis gali susidurti vaikai, taip pat į tai, kad jie gali neturėti prieigos prie interneto, transliacijų ar skaitmeninės žiniasklaidos; |
| --- | --- |

F.

kadangi, UNICEF duomenimis, trečdalis viso pasaulio vaikų neturi prieigos prie interneto, o tai yra kliūtis nuotoliniam ir (arba) skaitmeniniam mokymuisi; kadangi po COVID-19 pandemijos ir toliau reikės nuotolinio mokymosi ir mokymo programų, ypač nuo gaivalinių nelaimių ir konfliktų nukentėjusiose šalyse; kadangi, diegiant e. mokymąsi, mokytojams atsirado naujų uždavinių, o būtent palengvinti moksleivių mokymąsi ir palaikyti socialinį bendravimą; kadangi COVID-19 pandemijos aplinkybės ir sparčiai diegiamos inovacinės priemonės, kurių imtasi siekiant užtikrinti nepertraukiamą vaikų mokymąsi, atveria galimybę iš esmės reformuoti švietimą, kad jis taptų labiau orientuotas į ateitį, įtraukesnis, lankstesnis ir atsparesnis; kadangi nuotolinio mokymosi programos turi būti prieinamos visiems vaikams, atsižvelgiant į socialines ir ekonomines problemas, su kuriomis gali susidurti vaikai, taip pat į tai, kad jie gali neturėti prieigos prie interneto, transliacijų ar skaitmeninės žiniasklaidos;

| G. | kadangi ekonominės COVID-19 pandemijos pasekmės tėvams savo ruožtu turėjo poveikį jų vaikų sveikatai, gerovei ir galimybėms įgyti išsilavinimą; kadangi, uždarius mokyklas, tėvai nebuvo pasirengę savo vaikų nuotoliniam mokymuisi ir mokymuisi namuose; kadangi kai kurie dirbantys tėvai, neturintys finansinių išteklių ar alternatyvų, buvo priversti palikti savo vaikus vienus, o kiti, daugiausia moterys, turėjo išeiti iš darbo, ir dėl to šeimos buvo priverstos patirti skurdą; |
| --- | --- |

G.

kadangi ekonominės COVID-19 pandemijos pasekmės tėvams savo ruožtu turėjo poveikį jų vaikų sveikatai, gerovei ir galimybėms įgyti išsilavinimą; kadangi, uždarius mokyklas, tėvai nebuvo pasirengę savo vaikų nuotoliniam mokymuisi ir mokymuisi namuose; kadangi kai kurie dirbantys tėvai, neturintys finansinių išteklių ar alternatyvų, buvo priversti palikti savo vaikus vienus, o kiti, daugiausia moterys, turėjo išeiti iš darbo, ir dėl to šeimos buvo priverstos patirti skurdą;

| H. | kadangi daugiau kaip 90 proc. šalių, priverstinai uždarius mokyklas, pradėjo taikyti tam tikrą nuotolinį mokymąsi; kadangi nuotolinis mokymasis daugiausia naudos davė vaikams pradinio ir vidurinio ugdymo pakopose, tačiau ikimokyklinio ugdymo lygmeniu kilo rizika, kad vaikai gali nebūti tinkamai parengti pradinei mokyklai; |
| --- | --- |

H.

kadangi daugiau kaip 90 proc. šalių, priverstinai uždarius mokyklas, pradėjo taikyti tam tikrą nuotolinį mokymąsi; kadangi nuotolinis mokymasis daugiausia naudos davė vaikams pradinio ir vidurinio ugdymo pakopose, tačiau ikimokyklinio ugdymo lygmeniu kilo rizika, kad vaikai gali nebūti tinkamai parengti pradinei mokyklai;

| I. | kadangi nuo COVID-19 pandemijos pradžios viso pasaulio moksleiviai prarado apie 1,8 trln. tiesioginio mokymosi ne virtualioje aplinkoje valandų ir dėl mokyklų uždarymo visame pasaulyje negauta daugiau kaip 39 mlrd. mokykloje gaunamo maisto porcijų (4); |
| --- | --- |

I.

kadangi nuo COVID-19 pandemijos pradžios viso pasaulio moksleiviai prarado apie 1,8 trln. tiesioginio mokymosi ne virtualioje aplinkoje valandų ir dėl mokyklų uždarymo visame pasaulyje negauta daugiau kaip 39 mlrd. mokykloje gaunamo maisto porcijų (4);

| J. | kadangi pasaulinė mokymosi krizė egzistavo pasaulyje jau gerokai prieš COVID-19 pandemiją: ją sukėlė ne tik kliūtys gauti išsilavinimą dėl skurdo, didelių kelionės į artimiausią mokyklą atstumų, kenksmingų lyčių normų, pažeidžiamų grupių diskriminavimo, su aplinkos veiksniais susijusios rizikos ir konfliktų, bet ir tokia padėtis, kai mokyklinis ugdymas ne visada reiškia mokymąsi; kadangi pandemija prisidėjo prie vaikų kritinės padėties kai kuriuose konfliktų paveiktuose regionuose, kuriems dažnai būdinga, inter alia, didėjantis nesaugumas, didesnis pažeidžiamumas dėl klimato kaitos poveikio ir išpuoliai prieš švietimo institucijas, ir dėl to vaikai labiau rizikuoja būti įtraukti į konfliktą, o tai yra šiurkštus vaiko teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimas; kadangi 617 milijonų vaikų ir paauglių visame pasaulyje skaitymo (5) ir matematikos gebėjimai negali pasiekti minimalaus lygio nepaisant to, kad du trečdaliai jų mokosi mokykloje; |
| --- | --- |

J.

kadangi pasaulinė mokymosi krizė egzistavo pasaulyje jau gerokai prieš COVID-19 pandemiją: ją sukėlė ne tik kliūtys gauti išsilavinimą dėl skurdo, didelių kelionės į artimiausią mokyklą atstumų, kenksmingų lyčių normų, pažeidžiamų grupių diskriminavimo, su aplinkos veiksniais susijusios rizikos ir konfliktų, bet ir tokia padėtis, kai mokyklinis ugdymas ne visada reiškia mokymąsi; kadangi pandemija prisidėjo prie vaikų kritinės padėties kai kuriuose konfliktų paveiktuose regionuose, kuriems dažnai būdinga, inter alia, didėjantis nesaugumas, didesnis pažeidžiamumas dėl klimato kaitos poveikio ir išpuoliai prieš švietimo institucijas, ir dėl to vaikai labiau rizikuoja būti įtraukti į konfliktą, o tai yra šiurkštus vaiko teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimas; kadangi 617 milijonų vaikų ir paauglių visame pasaulyje skaitymo (5) ir matematikos gebėjimai negali pasiekti minimalaus lygio nepaisant to, kad du trečdaliai jų mokosi mokykloje;

| K. | kadangi COVID-19 krizė panaikino švietimo srityje per 20 metų padarytą pažangą; kadangi 2020 m. 101 mln. (arba 9 proc.) daugiau 1–8 klasių moksleivių nebuvo įgiję minimalaus lygio skaitymo gebėjimų (6); |
| --- | --- |

K.

kadangi COVID-19 krizė panaikino švietimo srityje per 20 metų padarytą pažangą; kadangi 2020 m. 101 mln. (arba 9 proc.) daugiau 1–8 klasių moksleivių nebuvo įgiję minimalaus lygio skaitymo gebėjimų (6);

| L. | kadangi apskaičiuota, kad iki 2030 m. dar 825 milijonai vaikų sulauks pilnametystės neturėdami vidurinės mokyklos išsilavinimo lygio įgūdžių, kurių jiems reikės profesiniam ir asmeniniam gyvenimui; kadangi milijonai vaikų ir jaunuolių, kurie reguliariai lankė mokyklą, neįgyja žinių ir įgūdžių, kurių jiems reikės norint sėkmingai patekti į darbo rinką, realizuoti visą savo potencialą ir prisidėti prie savo bendruomenių vystymosi; |
| --- | --- |

L.

kadangi apskaičiuota, kad iki 2030 m. dar 825 milijonai vaikų sulauks pilnametystės neturėdami vidurinės mokyklos išsilavinimo lygio įgūdžių, kurių jiems reikės profesiniam ir asmeniniam gyvenimui; kadangi milijonai vaikų ir jaunuolių, kurie reguliariai lankė mokyklą, neįgyja žinių ir įgūdžių, kurių jiems reikės norint sėkmingai patekti į darbo rinką, realizuoti visą savo potencialą ir prisidėti prie savo bendruomenių vystymosi;

| M. | kadangi mokyklų uždarymas turi didelių ekonominių pasekmių, nes tai trukdo vaikams ir jaunuoliams įgyti būtinų įgūdžių, realizuoti visą savo potencialą ir pasirengti gyvenimui ir darbui, kas dažnai lemia nedarbo augimą, kuris, savo ruožtu, lemia didėjančią nelygybę, dėl kurios turima mažiau galimybių; |
| --- | --- |

M.

kadangi mokyklų uždarymas turi didelių ekonominių pasekmių, nes tai trukdo vaikams ir jaunuoliams įgyti būtinų įgūdžių, realizuoti visą savo potencialą ir pasirengti gyvenimui ir darbui, kas dažnai lemia nedarbo augimą, kuris, savo ruožtu, lemia didėjančią nelygybę, dėl kurios turima mažiau galimybių;

| N. | kadangi, pasak JT, pasaulyje 11-ai milijonų pradinių ir vidurinių mokyklų moksleivių – 5,2 mln. iš jų yra mergaitės – gresia pavojus negrįžti į švietimo įstaigas po to, kai dėl COVID-19 buvo uždarytos mokyklos (7); kadangi kuo ilgiau vaikai nelanko mokyklos, tuo didesnė yra tikimybė, kad jie nebaigs mokslų; kadangi dėl tokios padėties kyla rizika prarasti švietimo srityje pasiektus rezultatus ir nepasiekti DVT, visų pirma susijusių su skurdo mažinimu, sveikata ir gerove, taip pat kokybišku švietimu; |
| --- | --- |

N.

kadangi, pasak JT, pasaulyje 11-ai milijonų pradinių ir vidurinių mokyklų moksleivių – 5,2 mln. iš jų yra mergaitės – gresia pavojus negrįžti į švietimo įstaigas po to, kai dėl COVID-19 buvo uždarytos mokyklos (7); kadangi kuo ilgiau vaikai nelanko mokyklos, tuo didesnė yra tikimybė, kad jie nebaigs mokslų; kadangi dėl tokios padėties kyla rizika prarasti švietimo srityje pasiektus rezultatus ir nepasiekti DVT, visų pirma susijusių su skurdo mažinimu, sveikata ir gerove, taip pat kokybišku švietimu;

| O. | kadangi mokyklų uždarymas turi akivaizdų su lytimi susijusį poveikį ir kelia lyčių nelygybės didėjimo riziką; kadangi apskaičiuota, kad krizių metu uždarius mokyklas gali padaugėti paauglių nėštumo atvejų; kadangi mokyklos nelankančioms mergaitėms kyla neproporcinga ankstyvos ir prievartinės santuokos bei seksualinio išnaudojimo rizika; kadangi apskaičiuota, kad per ateinantį dešimtmetį gali būti dar du milijonai moterų lyties organų žalojimo atvejų; kadangi dideliam skaičiui mergaičių gali būti trukdoma grįžti į mokyklas, kai jos vėl bus atidarytos, nes egzistuoja tam tikra diskriminacinė politika, pagal kurią nėščioms mergaitėms ir jaunoms motinoms draudžiama lankyti mokyklą; |
| --- | --- |

O.

kadangi mokyklų uždarymas turi akivaizdų su lytimi susijusį poveikį ir kelia lyčių nelygybės didėjimo riziką; kadangi apskaičiuota, kad krizių metu uždarius mokyklas gali padaugėti paauglių nėštumo atvejų; kadangi mokyklos nelankančioms mergaitėms kyla neproporcinga ankstyvos ir prievartinės santuokos bei seksualinio išnaudojimo rizika; kadangi apskaičiuota, kad per ateinantį dešimtmetį gali būti dar du milijonai moterų lyties organų žalojimo atvejų; kadangi dideliam skaičiui mergaičių gali būti trukdoma grįžti į mokyklas, kai jos vėl bus atidarytos, nes egzistuoja tam tikra diskriminacinė politika, pagal kurią nėščioms mergaitėms ir jaunoms motinoms draudžiama lankyti mokyklą;

| P. | kadangi mokyklos nelanko 129 mln. mergaičių visame pasaulyje, tarp jų 32 mln. pradinio, 30 mln. pagrindinio ir 67 mln. vidurinio mokyklinio amžiaus mergaičių; kadangi mažiau nei pusė pasaulio šalių pasiekė lyčių lygybės dalyvavimo pradiniame ugdyme srityje; kadangi dėl perėjimo prie nuotolinio mokymosi vaikams, ypač mergaitėms, iš skurdžiausių ir pažeidžiamiausių namų ūkių kyla didelis pavojus visam laikui arba ilgam palikti mokyklą; |
| --- | --- |

P.

kadangi mokyklos nelanko 129 mln. mergaičių visame pasaulyje, tarp jų 32 mln. pradinio, 30 mln. pagrindinio ir 67 mln. vidurinio mokyklinio amžiaus mergaičių; kadangi mažiau nei pusė pasaulio šalių pasiekė lyčių lygybės dalyvavimo pradiniame ugdyme srityje; kadangi dėl perėjimo prie nuotolinio mokymosi vaikams, ypač mergaitėms, iš skurdžiausių ir pažeidžiamiausių namų ūkių kyla didelis pavojus visam laikui arba ilgam palikti mokyklą;

| Q. | kadangi devynios iš 10 valstybių, kuriose mergaitėms sunkiausia įgyti išsilavinimą, yra Užsachario Afrikoje, o likusi iš šių valstybių yra Afganistanas, kuriame Talibano valdžia iš mergaičių faktiškai atėmė galimybę įgyti aukštesnį nei pradinį išsilavinimą, nes duotas įsakymas atverti vidurines mokyklas tik berniukams; kadangi dėl neaiškios Talibano politikos ir jo neaiškių ir neišpildytų pažadų dėl mergaičių švietimo milijonai Afganistano mergaičių pagrįstai baiminasi dėl savo išsilavinimo; kadangi pradėtos kelios tarptautinės universitetų ir privačių asmenų iniciatyvos suteikti nuotolinio švietimo galimybių Afganistano mergaitėms ir moterims; |
| --- | --- |

Q.

kadangi devynios iš 10 valstybių, kuriose mergaitėms sunkiausia įgyti išsilavinimą, yra Užsachario Afrikoje, o likusi iš šių valstybių yra Afganistanas, kuriame Talibano valdžia iš mergaičių faktiškai atėmė galimybę įgyti aukštesnį nei pradinį išsilavinimą, nes duotas įsakymas atverti vidurines mokyklas tik berniukams; kadangi dėl neaiškios Talibano politikos ir jo neaiškių ir neišpildytų pažadų dėl mergaičių švietimo milijonai Afganistano mergaičių pagrįstai baiminasi dėl savo išsilavinimo; kadangi pradėtos kelios tarptautinės universitetų ir privačių asmenų iniciatyvos suteikti nuotolinio švietimo galimybių Afganistano mergaitėms ir moterims;

| R. | kadangi, remiantis kelių nacionalinių ir regioninių teisėsaugos institucijų duomenimis, vaikai, kurie nelanko mokyklos, ypač mergaitės ir nepalankiose sąlygose gyvenantys vaikai, pvz., be kita ko, mažumoms priklausantys vaikai, kaimuose gyvenantys vaikai, vaikai čiabuviai ir migrantai, įskaitant pabėgėlius, neįgalūs vaikai ir globojami vaikai, taip pat dėl COVID-19 pandemijos tėvų ir (arba) senelių netekę vaikai, yra neproporcingai pažeidžiami išnaudojimo, vaikų darbo ir smurto šeimoje aspektais, įskaitant smurto stebėjimą, patyčias internete ir kitus nusikaltimus, pvz., seksualinį išnaudojimą ir prievartą (8); |
| --- | --- |

R.

kadangi, remiantis kelių nacionalinių ir regioninių teisėsaugos institucijų duomenimis, vaikai, kurie nelanko mokyklos, ypač mergaitės ir nepalankiose sąlygose gyvenantys vaikai, pvz., be kita ko, mažumoms priklausantys vaikai, kaimuose gyvenantys vaikai, vaikai čiabuviai ir migrantai, įskaitant pabėgėlius, neįgalūs vaikai ir globojami vaikai, taip pat dėl COVID-19 pandemijos tėvų ir (arba) senelių netekę vaikai, yra neproporcingai pažeidžiami išnaudojimo, vaikų darbo ir smurto šeimoje aspektais, įskaitant smurto stebėjimą, patyčias internete ir kitus nusikaltimus, pvz., seksualinį išnaudojimą ir prievartą (8);

| S. | kadangi, papildomai prie labai didelių socialinių išlaidų, Pasaulio banko skaičiavimais, viso pasaulio mokyklų uždarymas penkių mėnesių laikotarpiui gali sukelti mokymosi spragų nulemtų nuostolių, kurių dabartinė vertė lygi 10 trln. USD; kadangi prarastos mokymosi galimybės ekonomikai gali kainuoti iki 161 mln. USD per dieną; |
| --- | --- |

S.

kadangi, papildomai prie labai didelių socialinių išlaidų, Pasaulio banko skaičiavimais, viso pasaulio mokyklų uždarymas penkių mėnesių laikotarpiui gali sukelti mokymosi spragų nulemtų nuostolių, kurių dabartinė vertė lygi 10 trln. USD; kadangi prarastos mokymosi galimybės ekonomikai gali kainuoti iki 161 mln. USD per dieną;

| T. | kadangi, deja, mokyklų uždarymas buvo labai svarbus siekiant apriboti COVID-19 plitimą; kadangi mokyklos – tai vietos, kuriose vaikai gali ne tik mokytis, jos taip pat yra susitikimo vietos bei psichikos sveikatos ir psichosocialinės paramos centrai; kadangi, pasak UNESCO ir UNICEF, mokyklų uždarymas kenkia ne tik teisei į švietimą, bet ir teisei į sveikatą, nes uždarius mokyklas daugiau kaip 80 mln. vaikų praranda pirminio skiepijimo galimybę; kadangi mokyklų uždarymas reiškia, kad mokytojai negali atkreipti dėmesio į smurto požymius ar tinkamos tėvų priežiūros trūkumą; kadangi, remiantis UNICEF mokslinių tyrimų biuro „Innocenti“ ir Pasaulio maisto programos duomenimis, mokyklų uždarymas taip pat daro poveikį teisei į gerą mitybą ir galimybei gauti kasdienį maistą; kadangi maitinimo mokykloje programos gali suteikti pažeidžiamiausiems vaikams paskatų grįžti į mokyklą; kadangi mokyklų uždarymas labai kenkia vaikų psichinei gerovei, nes vaikai namuose gali patirti smurtą ir stresą; kadangi mokyklų uždarymas gali turėti didelių ir ilgalaikių psichosocialinių pasekmių, be kita ko, lemti depresiją, išaugusį nerimą ir savižudybę, nes vaikai neturi galimybės palaikyti socialinių ryšių; |
| --- | --- |

T.

kadangi, deja, mokyklų uždarymas buvo labai svarbus siekiant apriboti COVID-19 plitimą; kadangi mokyklos – tai vietos, kuriose vaikai gali ne tik mokytis, jos taip pat yra susitikimo vietos bei psichikos sveikatos ir psichosocialinės paramos centrai; kadangi, pasak UNESCO ir UNICEF, mokyklų uždarymas kenkia ne tik teisei į švietimą, bet ir teisei į sveikatą, nes uždarius mokyklas daugiau kaip 80 mln. vaikų praranda pirminio skiepijimo galimybę; kadangi mokyklų uždarymas reiškia, kad mokytojai negali atkreipti dėmesio į smurto požymius ar tinkamos tėvų priežiūros trūkumą; kadangi, remiantis UNICEF mokslinių tyrimų biuro „Innocenti“ ir Pasaulio maisto programos duomenimis, mokyklų uždarymas taip pat daro poveikį teisei į gerą mitybą ir galimybei gauti kasdienį maistą; kadangi maitinimo mokykloje programos gali suteikti pažeidžiamiausiems vaikams paskatų grįžti į mokyklą; kadangi mokyklų uždarymas labai kenkia vaikų psichinei gerovei, nes vaikai namuose gali patirti smurtą ir stresą; kadangi mokyklų uždarymas gali turėti didelių ir ilgalaikių psichosocialinių pasekmių, be kita ko, lemti depresiją, išaugusį nerimą ir savižudybę, nes vaikai neturi galimybės palaikyti socialinių ryšių;

| U. | kadangi mokyklos nebaigimas didina socialinę nelygybę ir gali turėti įtakos šalies stabilumui ir gerovei, nes dėl šio reiškinio kyla grėsmė milijonų pasaulio vaikų ateičiai ir daromas itin didelis poveikis visai kartai; kadangi įrodyta, jog švietimas yra labai svarbus kovojant su ekstremizmu ir vaikų bei jaunimo radikalėjimu; |
| --- | --- |

U.

kadangi mokyklos nebaigimas didina socialinę nelygybę ir gali turėti įtakos šalies stabilumui ir gerovei, nes dėl šio reiškinio kyla grėsmė milijonų pasaulio vaikų ateičiai ir daromas itin didelis poveikis visai kartai; kadangi įrodyta, jog švietimas yra labai svarbus kovojant su ekstremizmu ir vaikų bei jaunimo radikalėjimu;

| V. | kadangi, kaip teigiama UNHCR 2021 m. švietimo ataskaitoje, mokyklos vis dar nelanko daugiau kaip pusė vaikų pabėgėlių; kadangi vaikai pabėgėliai neturi nuotolinio mokymosi galimybių; kadangi vaikų pabėgėlių, ypač tų, kurie gyvena pabėgėlių stovyklose, gyvenimo susigrūdus sąlygos dažnai palengvina viruso plitimą ir trukdo laikytis sanitarijos taisyklių; kadangi COVID-19 padėtis tose stovyklose lemia krizę vaikams, nes daugelio vaikų imuninė sistema jau yra nusilpusi arba jie turi gretutinių sveikatos sutrikimų savo raidai svarbiausiais metais, ir todėl jiems kyla didesnė rizika sirgti labai sunkiai, kai tenka įveikti šį mirtiną virusą; kadangi daugumoje pabėgėlių stovyklų nėra tinkamų sveikatos priežiūros paslaugų, kad būtų galima tinkamai reaguoti į vaikų ir jų šeimų poreikius; |
| --- | --- |

V.

kadangi, kaip teigiama UNHCR 2021 m. švietimo ataskaitoje, mokyklos vis dar nelanko daugiau kaip pusė vaikų pabėgėlių; kadangi vaikai pabėgėliai neturi nuotolinio mokymosi galimybių; kadangi vaikų pabėgėlių, ypač tų, kurie gyvena pabėgėlių stovyklose, gyvenimo susigrūdus sąlygos dažnai palengvina viruso plitimą ir trukdo laikytis sanitarijos taisyklių; kadangi COVID-19 padėtis tose stovyklose lemia krizę vaikams, nes daugelio vaikų imuninė sistema jau yra nusilpusi arba jie turi gretutinių sveikatos sutrikimų savo raidai svarbiausiais metais, ir todėl jiems kyla didesnė rizika sirgti labai sunkiai, kai tenka įveikti šį mirtiną virusą; kadangi daugumoje pabėgėlių stovyklų nėra tinkamų sveikatos priežiūros paslaugų, kad būtų galima tinkamai reaguoti į vaikų ir jų šeimų poreikius;

| W. | kadangi nevienodas COVID-19 vakcinų paskirstymas visame pasaulyje daro neproporcingą poveikį mažas pajamas gaunančioms šalims; |
| --- | --- |

W.

kadangi nevienodas COVID-19 vakcinų paskirstymas visame pasaulyje daro neproporcingą poveikį mažas pajamas gaunančioms šalims;

| 1. | pripažįsta ir labai vertina mokytojų ir visų pedagoginių bei pagalbinių darbuotojų, kurie greitai prisitaikė prie COVID-19 pandemijos ir užtikrino, kad vaikų ir paauglių mokymosi procesas būtų tęsiamas, darbą; palankiai vertina tarptautinių ir vietos pilietinės visuomenės organizacijų, privačių asmenų ir įmonių iniciatyvas suteikti vaikams informacinių ir ryšių technologijų, nuotolinio mokymosi kursų ir kitos mokymosi medžiagos, ypač tose valstybėse, kuriose vaikai neturi daug nuotolinio mokymosi galimybių arba visiškai neturi galimybės mokytis; primygtinai ragina Komisiją, Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir valstybes nares skatinti laikytis vaiko teisėmis grindžiamo požiūrio dedant visuotines pastangas sušvelninti COVID-19 pandemijos poveikį vaikų galimybei gauti išsilavinimą, ir kad toks požiūris būtų pagrįstas nediskriminavimo, geriausių vaiko interesų paisymo ir vaikų dalyvavimo principais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta, kad švietimas yra kompleksinis klausimas, susijęs su visais tvaraus vystymosi aspektais; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teigiamai vertina įsipareigojimus, prisiimtus 2021 m. UNESCO pasaulinėje konferencijoje švietimo darniam vystymuisi klausimais, ir Berlyno deklaracijos priėmimą; primygtinai ragina užtikrinti kokybišką švietimą visiems vaikams, nes tai leistų pasiekti visus DVT, ir pabrėžia, jog svarbu, kad darnus vystymasis būtų integruotas į visų lygmenų švietimą ir mokymą, nuo ankstyvojo ugdymo iki aukštojo mokslo ir suaugusiųjų švietimo, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą, neformalųjį švietimą bei savišvietą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primygtinai ragina ES būti lydere švietimo srityje ir padėti valstybėms narėms visapusiškai pasinaudoti savo pajėgumais viso pasaulio vaikų švietimui paremti bei parodyti, kokiais įsitikinimais ji vadovaujasi šiuo klausimu; pabrėžia kertinį būsimosios Europos švietimo erdvės vaidmenį suteikiant svarbią galimybę plėsti tarptautinį bendradarbiavimą, kad, kuriant sąveikas švietimo srityje už Europos ribų, būtų kuriamos bendros strategijos ir sprendimai bendriems iššūkiams atremti; ragina Komisiją įdėti dvigubai daugiau pastangų strategijai šiuo tikslu parengti, įskaitant aiškų planą ir tikslus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad itin svarbu garantuoti vaikų teisę į mokslą ir kiekvienam vaikui suteikti galimybę grįžti į mokyklą, ir ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares remti trečiųjų šalių valdžios institucijas, kad jos savo ekonomikos gaivinimo planuose teiktų pirmenybę mokyklų atidarymui, be kita ko, teiktų paramą mokytojams, kad jie padėtų vaikams panaikinti mokymosi spragas, ir remtų vaikų gerovę, nes mokyklos yra itin svarbios vaikų mokymuisi, saugumui, sveikatai, mitybai ir bendrai gerovei; ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares remti trečiųjų šalių valdžios institucijas joms užtikrinant, kad visi vaikai galėtų naudotis teise į pradinį ugdymą, ir imantis priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų teikiamas ir prieinamas vidurinis išsilavinimas; taip pat ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares remti trečiųjų šalių valdžios institucijas vystant ir taikant skaitmeninius mokymosi ir mokymo metodus ir sudarant sąlygas visiems naudotis internetu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo planuose ir ES bei tarptautinių finansų įstaigų teikiamos paramos programose prioritetas turi būti teikiamas vidaus išteklių telkimui, apsaugant ir tvirtai didinant vidaus išlaidas socialiniams sektoriams, ypač švietimui ir sveikatai, taip pat gerinant šių išlaidų kokybę; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina užtikrinti teisingą lėšų paskirstymą ir finansavimą, kad nepalankioje padėtyje esantys, skurstantys, marginalizuoti vaikai, ypač mergaitės, ir jaunimas bei šeimos nebūtų palikti nuošalyje; pabrėžia, kad visos pastangos sušvelninti COVID-19 pandemijos poveikį galimybei gauti išsilavinimą turi būti grindžiamos geriausiais vaiko interesais ir kad imantis tokių priemonių turi būti gerbiamos vaiko teisės būti informuotam, įgalėtam ir turėti galimybę būti išklausytam; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad būtina atsižvelgti į tėvų socialinę padėtį ir remti šeimas, kurių pajamos sumažėjo dėl COVID-19 pandemijos ekonominio poveikio; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripažįsta, kad kokybiškas švietimas turi būti ES ir valstybių narių oficialios paramos vystymuisi prioritetas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad dėl priverstinio perkėlimo daugėja žmonių, gyvenančių pabėgėlių stovyklose; ragina Komisiją remti įgūdžių ugdymą pabėgėlių stovyklose ir numatyti tvirtą paramą pabėgėlių ir perkeltų asmenų švietimui, siekiant paremti jų integraciją ir įsitraukimą į pajamų teikiančią veiklą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reiškia susirūpinimą dėl užsitęsusio pandemijos poveikio švietimo finansavimui, nes dauguma UNESCO valstybių narių dar nėra pasiekusios 4–6 proc. BVP arba 15–20 proc. viešųjų išlaidų, skiriamų švietimui, ribos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad valdant pandemiją atsirado neteisingumas dėl nevienodų galimybių gauti vakcinų, nulėmusių nevienodas apsaugos galimybes; pabrėžia, kad pandemija pasibaigs tik tada, kai ji bus suvaldyta pasauliniu lygmeniu, ir kad vakcinos turi būti prieinamos visiems; ragina valstybes nares padidinti savo įnašus į JT programą COVAX ir didinti bendrą šios programos efektyvumą, kad trečiosioms šalims būtų užtikrinta pakankama prieiga prie COVID-19 vakcinų, siekiant sudaryti šioms šalims galimybes surengti nacionalines COVID-19 vakcinacijos kampanijas, laikantis kompetentingų nacionalinių visuomenės sveikatos institucijų ir Pasaulio sveikatos organizacijos gairių, ir taip užtikrinti greitą grįžimą į mokyklas; primygtinai ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su savo transatlantiniais sąjungininkais ir tarptautiniais partneriais, kad būtų padidintas pasaulinis COVID-19 vakcinų tiekimas, užtikrinant sąžiningą paskirstymą šalims ir gyventojams, kuriems labiausiai reikia pagalbos, ir siekiant padidinti visuotinę prieigą prie įperkamų su COVID-19 susijusių medicinos produktų bei spręsti pasaulinių gamybos apribojimų ir tiekimo trūkumų problemas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primygtinai ragina ES kartu su JAV ir kitomis Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) narėmis didinti gamybą ir tiekimo galimybes, kad būtų užtikrintos vienodos galimybės naudotis diagnostikos priemonėmis, vakcinomis, terapiniais vaistais ir kitais atitinkamais sveikatos priežiūros produktais, kurių reikia COVID-19 plitimui sustabdyti, užkirsti šiai ligai kelią ir ją gydyti, ir užtikrinti, kad šie tikslai būtų pasiekti iki 12-osios PPO ministrų konferencijos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares remti trečiųjų šalių valdžios institucijas padedant joms finansuoti ir įgyvendinti vadinamosios saugios mokyklos akciją, įskaitant aprūpinimą higienos priemonėmis ir dalijimąsi informacija apie rankų plovimąsi bei kitas higienos priemones, taip pat apie poreikį toliau teikti mitybos paslaugas mokyklinio amžiaus vaikams ir paaugliams; pabrėžia, kad maitinimas mokykloje ir švarus vanduo yra ne tik gyvybiškai svarbūs vaikų mitybai, augimui ir raidai užtikrinti, – jie taip pat yra didelė paskata vaikams, ypač mergaitėms ir vaikams iš skurdžiausių ir labiausiai marginalizuotų bendruomenių, grįžti į mokyklą, kai ribojimai bus panaikinti; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad mokytojai ir pilietinės visuomenės veikėjai, įskaitant religines organizacijas, religines bendruomenes ir NVO, gali atlikti svarbiausią vaidmenį skatinant sveikatingumą ir kovojant su COVID-19 pandemija, taip pat padedant vaikams bei jų šeimoms įveikti dėl sveikatos krizės kilusius iššūkius ir sunkumus, didinant jų gerovę ir suteikiant galimybių dalyvauti mokymo bei švietimo programose; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares remti trečiųjų šalių valdžios institucijas, kad jos, vykdydamos atsparumo didinimo planavimą, parengtų švietimo srities rizikos švelninimo ir valdymo planus; atkreipia dėmesį į tai, kaip svarbu dabar plėtoti ir užtikrinti nenumatytų atvejų planavimą ir rengti reagavimo į krizes planus siekiant sumažinti užsikrėtimo COVID-19 pavojų mokyklose ir kuo labiau sumažinti mokyklų uždarymo poveikį vaikams ir jų šeimoms, ypač skurdžiausiai gyvenantiems ir labiausiai marginalizuotiems vaikams, taip pat vaikams, kurie turi sunkią negalią; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad reikia teikti prioritetą konflikto paveiktų regionų vaikams ir jų galimybėms gauti kokybišką išsilavinimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad mokyklų uždarymas gali turėti poveikį tėvų profesinėms pareigoms, kai jie tuo pačiu metu rūpinasi savo vaikais; pabrėžia, kad labai svarbu suteikti dirbantiems tėvams tinkamų išteklių ir gairių dėl nuotolinio ugdymo, užklasinės veiklos, taip pat psichologinės paramos metodų, kuriais padedama subalansuoti nuotolinį darbą namuose ir vaikų mokymąsi namuose; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad siekiant sumažinti stresą ir nerimą namuose svarbu teikti švietimo ir psichosocialinę paramą vaikams ir šeimoms, privalantiems izoliuotis, kad būtų kuo labiau sumažinta užsikrėtimo rizika; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares remti trečiųjų šalių valdžios institucijas, kad jos aktyviai rengtų gaires dėl geriausios nuotolinio mokymosi praktikos ir užtikrintų, kad vaikai iš mažas pajamas gaunančių šeimų, kaimuose gyvenantys vaikai, vaikai čiabuviai ir migrantai, marginalizuoti vaikai ir neįgalūs ar mokymosi sunkumų turintys vaikai, vaikai, kuriems teikiama alternatyvi priežiūra, sulaikymo vietose esantys vaikai, taip pat atokiose vietovėse ar nelaisvėje, ar aplinkoje, kurioje nėra visur esančios interneto prieigos, gyvenantys vaikai taip pat naudotųsi tinkamomis ir saugiomis priemonėmis, mokymo programomis ir technologijomis ir kad jos būtų jiems prieinamos; pabrėžia skaitmeninio mokymosi teikiamas galimybes padėti švietimo institucijoms greitai ir dideliu mastu pasiekti visus vaikus, sykiu skatinant partnerystes ir dirbant su įvairiais pilietinės visuomenės ir viešojo bei privačiojo sektorių veikėjais; tačiau atkakliai tvirtina, kad investicijomis į skaitmeninį mokymąsi turi būti siekiama mažinti skaitmeninį atotrūkį ir tai turi būti derinama prie aplinkybių, atitikti vaiko interesus ir nekliudyti remti pagrindinės švietimo infrastruktūros ir švietimo darbuotojų bei tiesioginio mokymosi nevirtualioje aplinkoje; vis dėlto primena, kad pandemijos metu prieiga prie skaitmeninių technologijų vis dar nebuvo teisinga ar plačiai paplitusi; mano, kad šiame sektoriuje reikia didelių investicijų, turint mintyje tiek mokymo, tiek finansavimo aspektus; ragina ES ir jos valstybes nares toliau teikti prieinamus švietimo išteklius ir atvirą prieigą prie skaitmeninių priemonių mokytojams, tėvams ir besimokantiesiems; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad naudojant bet kokius skaitmeninius įrankius turi būti užtikrinami vaikų privatumas ir asmens duomenų apsauga, taip pat turi būti atsižvelgiama į lyčių lygybės principus atitinkantį turinį ir skirtingas realias vaikų gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją ir EIVT ir toliau patikimai finansuoti švietimą taikant visas turimas ES finansines priemones, laikantis priemonėje „Globali Europa“ numatyto tikslinio rodiklio 10 proc. jos lėšų skirti švietimui, ir skirti daugiau lėšų tam, kad būtų padidintas atsparumas dabartinėms ir būsimoms krizėms; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares remti trečiųjų šalių valdžios institucijas siekiant užtikrinti tinkamą vaikų priežiūrą, be kita ko, parengiant nenumatytų atvejų planą, pagal kurį būtų teikiama priežiūra vaikams, kurie liko našlaičiais arba neteko tinkamos priežiūros dėl to, kad suaugusieji jų globėjai sunkiai susirgo COVID-19 ir turėjo būti hospitalizuoti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP) „Globali Europa“ sukurti sąsają tarp galimų investicijų rizikos mažinimo priemonių ir finansinės paramos, užtikrinant galimybę gauti išsilavinimą ir profesinį mokymą, ir, visų pirma, sukuriant tinkamą infrastruktūrą ir rengiant mokytojus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją ir EIVT remti trečiųjų šalių vyriausybes kuriant ir toliau plėtojant stipresnes ir įtraukias švietimo sistemas, pagal kurias atsižvelgiama į lyčių aspektą, ir kartu naikinant visų formų smurtą prieš moteris ir mergaites dėl lyties; primena, kad moterų galimybė gauti išsilavinimą yra Jungtinių Tautų įtvirtinta kaip viena pagrindinių teisių; mano, kad mergaičių švietimo didinimas ir parama moterų dalyvavimui švietime ir karjerai gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (MTIM) srityse, kaip prioritetas, turėtų būti pagrindinis ES ir tarptautinės vystymosi bendruomenės politikos tikslas; šiuo atžvilgiu primygtinai tvirtina, kad reikia suteikti mergaitėms galimybę baigti mokslus ir gauti pagal jų amžių tinkamą informaciją ir paslaugas be diskriminavimo, be šališkumo lyčių atžvilgiu ir suteikiant lygias galimybes joms realizuoti savo potencialą; pabrėžia, kad reikia skubiai naikinti su lytimi susijusias kliūtis įgyti išsilavinimą, kaip antai įstatymus, politiką ir žalingas socialines ir kultūrines normas, kurios kliudo mergaitėms tęsti mokslus nėštumo, santuokos ir motinystės atvejais; ragina švietimu kovoti su lyčių stereotipais ir žalingomis socialinėmis ir kultūrinėmis normomis ir vykdyti smurto prevenciją švietimo programomis, pagal kurias atsižvelgiama į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smerkia tai, kad milijonai mergaičių visame pasaulyje neturi galimybių gauti išsilavinimą ir dėl to joms kyla pavojus tapti priklausomoms ir didesnė rizika patirti smurtą ir išnaudojimą, ypač tais atvejais, kai valdančiosios institucijos sistemingai neleidžia moterims ir mergaitėms naudotis švietimo, darbo ir visuomeninio gyvenimo galimybėmis; nepritaria piktnaudžiavimui bet kokia praktika, pagal kurią diskriminuojama išsilavinimo įgijimo srityje ir uždaromos mokyklos, ir naudojimuisi tokia praktika kaip priemone; ragina panaikinti tokią praktiką ir primygtinai ragina vėl atverti visas mokyklas moterims ir mergaitėms; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją ir EIVT išlaikyti ir toliau didinti praėjusių 20 metų pasiekimus mergaičių ir moterų švietimo srityje Afganistane; primygtinai ragina skirti reikiamas ES humanitarinės pagalbos paketo lėšas Afganistanui, kad tarptautinės ir vietos organizacijos galėtų padėti vėl atverti mergaičių ir moterų švietimo įstaigas, ir, kaip laikiną priemonę, būtų galima rengti nuotolinio mokymosi programas; ragina tokį patį dėmesį skirti afganistaniečių vaikų ir jaunimo švietimui šalyse, priimančiose pabėgėlius iš Afganistano; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad turi būti užtikrinama visų žmonių teisė į švietimą ir informaciją apie lytinę ir reprodukcinę sveikatą, šeimos planavimą, modernius kontracepcijos metodus, saugų ir teisėtą abortą, taip pat motinų sveikatos priežiūrą, priežiūrą prieš gimdymą ir po gimdymo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares, taip pat trečiųjų šalių nacionalines vyriausybes parengti specialias programas, skirtas COVID-19 protrūkio poveikiui vaikų, mokytojų ir jų bendruomenių psichinei sveikatai ir psichosocialiniam poveikiui valdyti ir švelninti, taip pat rengti specialias vaikams, tėvams ir mokytojams skirtas prevencines informacijos apie interneto naudojimo riziką, pvz., priekabiavimą, prekybą žmonėmis, seksualinę prievartą ir patyčias internete, kampanijas, taip pat remti specialius pagalbos vaikams, tapusiems tokios praktikos aukomis, ir jų tėvams planus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad reikia pagal amžių tinkamų, įrodymais pagrįstų ir išsamių lytinio švietimo programų, kad būtų sumažintas mergaičių ir jaunų moterų pažeidžiamumas, turint mintyje ankstyvą gimdymą ir nenumatytą nėštumą, vaikų santuokas, prostituciją, ŽIV perdavimą ir smurtą dėl lyties; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pažymi, kad, nepaisant įvairių ES pastangų ir jos teikiamos pagalbos, koeficientas, rodantis kiek mokinių tenka kvalifikuotam specialistui, Užsachario regione tebėra aukštas; atkreipia dėmesį į tai, kad regioninis vidurkis yra 58 mokiniai vienam parengtam mokytojui pradinėje mokykloje ir 43 mokiniai vienam parengtam mokytojui vidurinio ugdymo lygmeniu; atkreipia dėmesį į tai, kad daugeliui besivystančių šalių sunku veiksmingai panaudoti išteklius ir kad labai dažnai didesnės išlaidos švietimui nereiškia, kad sukurta daugiau mokymosi galimybių ar gerinamas žmogiškasis kapitalas; pabrėžia mokytojų vaidmenį visais lygmenimis palengvinant mokymąsi, technologijų svarbą mokymuisi ir veiksmingo mokyklų ir švietimo sistemų valdymo svarbą šiose šalyse; primena, kad, kaip nurodo UNESCO, iki 2030 m. Užsachario Afrikoje reikia pasamdyti bent 15 milijonų mokytojų, kad būtų pasiekti su švietimu susiję tikslai pagal 4-ajį DVT; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares remti šalių partnerių valdžios institucijas siekiant spręsti jų švietimo sistemų problemas, kad jos galėtų susidoroti su būsimomis krizėmis ir kad jų sistemos taptų atsparesnės ir įtraukesnės, įgyvendinant mokymosi gaivinimo programas ir apsaugant švietimo biudžetus, skiriant tikslines investicijas į kokybišką, prieinamą ir įtraukų švietimą, be kita ko, investicijas į švietimo technologijų priemones, mokytojų rengimą ir kitus išteklius, siekiant užtikrinti, kad vaikai ir jaunimas realizuotų visą savo potencialą, būtų pasirengę gyvenimui ir neprarastų galimybių vėliau patekti į darbo rinką, sykiu visapusiškai atsižvelgiant į kiekvieno vaiko individualius švietimo poreikius ir teises; pabrėžia, kad nuotolinio mokymosi programos, parengtos būsimoms krizėms įveikti, turi apimti įvairią, įskaitant spausdintinę, mokymosi medžiagą, kad jos būtų prieinamos net ir nepalankiausiose sąlygose gyvenantiems ir marginalizuotiems vaikams; |
| --- | --- |

28.

| 29. | teigiamai vertina UNESCO Paryžiaus deklaraciją „Visuotinis raginimas investuoti į švietimo ateitį“; primygtinai ragina viso pasaulio šalis laikyti švietimą investicija, o ne išlaidomis; laikosi nuomonės, kad tinkama ir veiksminga finansinė pagalba švietimo srityje yra būtina skurdo panaikinimo ir gerovės stiprinimo priemonė, ypač kai dėl konkuruojančių poreikių tokiuose ypač smarkiai nukentėjusiose sektoriuose, kaip sveikata ir švietimas, viešieji ištekliai tampa vis labiau riboti; primygtinai ragina Europos Komisiją ir valstybes nares iš esmės didinti švietimo finansavimą pagal savo tarptautines vystymosi ir pagalbos strategijas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad jaunimas yra vertingiausias turtas, galintis paspartinti besivystančių šalių ekonominį vystymąsi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena, kad pasaulio bendruomenė yra įsipareigojusi iki 2030 m. pagerinti švietimo kokybę (4-asis DVT); |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina didinti Afrikos ir ES jaunimo tarptautinius švietimo mainus, pvz., pasitelkiant programas „Erasmus“ ir „Erasmus“ jauniems verslininkams, kuriomis siekiama padėti naujiems verslininkams įgyti verslui valdyti reikalingų įgūdžių; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina valstybes nares atsižvelgti į tai, kad COVID-19 sveikatos krizė pablogino asmenų, sulaikytų stovyklose Sirijoje, padėtį, ir nedelsiant grąžinti į tėvynę visus Europos vaikus, laikomus tose stovyklose, užtikrinant, kad pirmenybė būtų teikiama vaiko interesams; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad svarbu į ekonomikos gaivinimo planus įtraukti profesinį mokymą ir „antros galimybės“ programas, siekiant padėti vaikams ir jaunimui patekti į darbo rinką; ragina Komisiją, EIVT, valstybes nares ir trečiąsias šalis jaunimui suteikti siektinų ateities perspektyvų; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad svarbu kartu su investicijomis į mokymą ir švietimą remti darbo vietų kūrimą, siekiant suteikti geresnes ateities perspektyvas kitai Afrikos ir kitų besivystančių regionų jaunimo kartai; pažymi, kad ypač svarbu užtikrinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę siekiant 8-ojo DVT (galimybė gauti deramą darbą); pabrėžia vidurinio išsilavinimo ir profesinio mokymo, kurie būtini jaunimo galimybėms įsidarbinti ir darniam vystymuisi užtikrinti, svarbą; taip pat pažymi, kad, sparčiai didėjant Afrikos jaunuolių skaičiui, visų pirma reikia remti kokybišką švietimą ir tobulinti profesinių įgūdžių įgijimą, kad būtų padidintas judumas ir galimybė patekti į rinkas bei naudotis teisėmis; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina ES skatinti investicijas į profesinį mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą bei švietimo struktūrų stiprinimą bendradarbiaujant su privačiuoju sektoriumi, kad būtų galima panaudoti žmogiškąjį kapitalą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad svarbus nuolatinis mokytojų profesinis tobulėjimas ir svarbu teikti tvirtesnę finansinę paramą mokytojus, kad jie galėtų panaikinti savo moksleivių mokymosi spragas, reaguoti į jų asmenines socialines aplinkybes, padėtį šeimoje ir psichinės sveikatos problemas ir į savo mokymą įtraukti skaitmenines technologijas; pabrėžia, kad reikia skubiai išnaudoti galimybe ir pasinaudoti atsigavimo po COVID-19 pandemijos fondais ir sparčiai diegiamomis novatoriškomis priemonėmis, skirtomis vaikų nuotoliniam mokymuisi pandemijos metu užtikrinti, siekiant iš esmės reformuoti švietimą ir kurti labiau į ateitį orientuotas, įtraukesnes, lankstesnes ir atsparesnes sistemas; mano, kad vadovaujantis tokiais naujais požiūriais turi būti sprendžiamos mokymosi spragų problemos, užkertamas kelias mokyklos nebaigimui ir užtikrinama moksleivių, mokytojų ir kito personalo socialinė ir emocinė gerovė; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia neformaliojo švietimo ir savišvietos, pilietinio ugdymo ir savanoriškos veiklos vaidmenį; ragina Komisiją remti trečiąsias šalis siekiant gerinti socialinių emocinių įgūdžių pripažinimą; primygtinai ragina skatinti kartų solidarumo ir mentorystės praktiką, siekiant mažinti nelygybę, atskirtį ar mokyklos nebaigimo atvejų skaičių; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina spartinti pasaulinius žinių mainus ir judumą visais švietimo lygmenimis, taip pat tarp šalių ir regionų bei jų viduje, sykiu pripažįstat sudėtingą ir ginčytiną pasaulinių santykių istoriją bei pabrėžiant paveldo, kultūrinės tapatybės, istorijos, meno ir pasaulinio pilietiškumo rėmimo švietimo priemonėmis svarbą; atkreipia dėmesį į internetinių mainų ir kelionių derinimo šiuo tikslu potencialą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad svarbu plėtoti ir stiprinti informuotumo didinimo veiklą, susijusią su klimato kaita ir aplinkos apsauga bei jų poveikiu vaikams ir ateities kartoms; ragina imtis veiksmų, kad švietimas aplinkos klausimais taptų kertiniu bendrųjų mokymo programų komponentu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad svarbų vaidmenį mokyklose atlieka fizinis ugdymas, nes fizinis aktyvumas ir sveikas gyvenimo būdas yra itin svarbūs besimokančiųjų sveikatos gerinimo veiksniai; todėl ragina Komisiją ir EIVT padėti nacionalinėms valdžios institucijoms užtikrinti pakankamą ir saugią sporto infrastruktūrą mokyklose bei kvalifikuotų fizinio ugdymo mokytojų rengimą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atkreipia dėmesį į būtinybę pasinaudoti kultūros ir švietimo sąveikomis, siekiant formuoti tvarias, įtraukias ir atsparias visuomenes; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir EIVT padėti nacionalinėms valdžios institucijoms įtraukti menus ir kultūrą į bendrąsias mokymo programas ir užklasinę veiklą, siekiant praturtinti besimokančiųjų trečiosiose šalyse ugdymo ir mokymosi patirtį; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mano, kad nacionalinės vyriausybės ir jų kompetentingos nacionalinės, regioninės ar vietos institucijos turi bendrauti su vaikais vaikams suprantamu būdu, kad jiems paaiškintų, kokių priemonių imtasi COVID-19 plitimui apriboti, siekiant didinti informuotumą apie tai, kokios yra COVID-19 pasekmės, rizika ir grėsmė, taip pat informuoti vaikus apie jų teises; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia įgūdžių, kurie padėtų vaikams sėkmingai žengti gyvenimo keliu, o būtent susijusių su asmeniniais santykiais, mokymusi, empatija ir bendradarbiavimu, įgijimo svarbą, visų pirma kontaktinio mokymosi būdu; pabrėžia, jog svarbu, kad vaikai galėtų žaisti ir užsiimti laisvalaikio veikla, nes tai vienas pagrindinių jų raidos elementų, pripažintų JT vaiko teisių konvencijos 31 straipsnyje; ragina imtis veiksmų, kad vaikai galėtų labiau mėgautis laisvalaikio ir kultūrine veikla, nes tai yra tiek teisė savaime, tiek būdas jų psichikos sveikatai ir bendrai gerovei stiprinti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pakartoja savo raginimą visoms JT valstybėms narėms, kurios to dar nepadarė, ratifikuoti JT vaiko teisių konvenciją, kartu pabrėždamas, jog svarbu užtikrinti, kad ši pagrindinė žmogaus teisių priemonė būtų veiksminga visame pasaulyje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia poreikį tinkamai vertinti, imtis atitinkamų tolesniu veiksmų ir stebėti šios krizės metu įgyvendinamų iniciatyvų poveikį, siekiant aptikti spragas ir trūkumus ir nustatyti, kaip būtų galima juos sumažinti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | įsipareigoja užtikrinti, kad švietimas taptų viena svarbiausių parlamentinių delegacijų darbo diskusijų temų, ypač posėdžiaujant tokiose jungtinėse parlamentinėse asamblėjose, kaip AKR ir ES JPA; |
| --- | --- |

47.

| 48. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  ypač Bendrąją pastabą Nr. 5 dėl Vaiko teisių konvencijos bendrųjų įgyvendinimo priemonių; Nr. 6 dėl elgesio su nelydimais vaikais ne jų kilmės šalyje; Nr. 10 dėl vaiko teisių nepilnamečių justicijos srityje; Nr. 12 dėl vaiko teisės būti išklausytam; Nr. 13 dėl vaiko teisės į laisvę nuo bet kokio pobūdžio smurto; Nr. 14 dėl vaiko teisės į tai, kad pirmiausia būtų vadovaujamasi jo interesais; Nr. 15 dėl vaiko teisės naudotis tobuliausiomis sveikatos sistemos paslaugomis ir Nr. 16 dėl valstybės prievolių, susijusių su verslo sektoriaus poveikiu vaikų teisėms.

(2)  OL C 232, 2021 6 16, p. 2.

(3)  OL C 474, 2021 11 24, p. 130.

(4)  UNICEF mokslinių tyrimų tarnyba, „COVID-19: Missing More Than a Classroom – The impact of school closures on children’s nutrition“ (COVID-19. daugiau nei praleista pamoka. Mokyklos uždarymo poveikis vaikų mitybai), 2021 m. sausio mėn.

(5)  UNESCO informacijos suvestinė Nr. 46 „More Than One-Half of Children and Adolescents Are Not Learning Worldwide“ (Daugiau kaip pusė pasaulio vaikų ir paauglių nesimoko), 2017 m. rugsėjo mėn.

(6)  2021 m. JT darnaus vystymosi tikslų ataskaita, 2021 m. liepos 15 d.

(7)  UNESCO, „How many students are at risk of not returning to school?“ (Kokiam skaičiui moksleivių kyla rizika negrįžti į mokyklą?), 2020 m. liepos 30 d.

(8)  2020 m. birželio 19 d. Europolo pranešimas spaudai „Exploiting Isolation: Sexual Predators Increasingly Targeting Children during COVID Pandemic“ (Naudojimasis izoliacija: per COVID-19 pandemiją seksualiniai nusikaltėliai vis dažniau taikosi į vaikus).

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/54

---

P9_TA(2022)0139

Moterų ekonominės nepriklausomybės užtikrinimas skatinant verslumą ir savarankišką darbą

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų ekonominės nepriklausomybės užtikrinimo skatinant verslumą ir savarankišką darbą (2021/2080(INI))

(2022/C 465/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnio 1 dalį, 23 straipsnį ir 33 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnio 1 dalį, 23 straipsnį ir 33 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (COM(2020)0103),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 1 d. Komisijos komunikatą „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“ (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 1 d. Komisijos komunikatą „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“ (COM(2020)0274),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija“ (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija“ (COM(2021)0101),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. Komisijos Ryšių tinklų, turinio ir technologijų generalinio direktorato tyrimą „Moterys skaitmeniniame amžiuje“ (angl. Women in the Digital Age), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. Komisijos Ryšių tinklų, turinio ir technologijų generalinio direktorato tyrimą „Moterys skaitmeniniame amžiuje“ (angl. Women in the Digital Age),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 19 d. savo rezoliuciją dėl Europos moterų verslumui trukdančių išorės veiksnių (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 19 d. savo rezoliuciją dėl Europos moterų verslumui trukdančių išorės veiksnių (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės ir moterų įgalinimo skaitmeniniame amžiuje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės ir moterų įgalinimo skaitmeniniame amžiuje (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl moterų ekonominio įgalėjimo ES privačiajame ir viešajame sektoriuose (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl moterų ekonominio įgalėjimo ES privačiajame ir viešajame sektoriuose (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl moterų ir mergaičių įgalėjimo pasitelkiant skaitmeninį sektorių (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl moterų ir mergaičių įgalėjimo pasitelkiant skaitmeninį sektorių (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją „Skaitmeninio lyčių atotrūkio panaikinimas: moterų dalyvavimas skaitmeninėje ekonomikoje“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją „Skaitmeninio lyčių atotrūkio panaikinimas: moterų dalyvavimas skaitmeninėje ekonomikoje“ (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl lyčių aspektu grindžiamo požiūrio COVID-19 krizės metu ir pokriziniu laikotarpiu (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl lyčių aspektu grindžiamo požiūrio COVID-19 krizės metu ir pokriziniu laikotarpiu (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl ES lyčių lygybės strategijos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl ES lyčių lygybės strategijos (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 10 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės skatinimo įgyjant išsilavinimą ir dirbant gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) srityse (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 10 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės skatinimo įgyjant išsilavinimą ir dirbant gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) srityse (8),

| — | atsižvelgdamas į savo Vidaus politikos generalinio direktorato Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus 2019 m. gegužės mėn. paskelbtą tyrimą „Profesinis kaimo vietovėse gyvenančių moterų statusas ES“ (angl. The Professional Status of Rural Women in the EU), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Vidaus politikos generalinio direktorato Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus 2019 m. gegužės mėn. paskelbtą tyrimą „Profesinis kaimo vietovėse gyvenančių moterų statusas ES“ (angl. The Professional Status of Rural Women in the EU),

| — | atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Užimtumo, darbo ir socialinių reikalų direktorato 2014 m. paskelbtą tyrimą „Moterų ekonominio įgalinimo stiprinimas per verslumą ir vadovaujamąsias pareigas verslo srityje EBPO šalyse“ (angl. Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Užimtumo, darbo ir socialinių reikalų direktorato 2014 m. paskelbtą tyrimą „Moterų ekonominio įgalinimo stiprinimas per verslumą ir vadovaujamąsias pareigas verslo srityje EBPO šalyse“ (angl. Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries),

| — | atsižvelgdamas į EBPO 2020 m. paskelbtą tyrimą „Tarptautinis suaugusiųjų finansinio raštingumo kompetencijų tyrimas“ (angl. International Survey of Adult Financial Literacy), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EBPO 2020 m. paskelbtą tyrimą „Tarptautinis suaugusiųjų finansinio raštingumo kompetencijų tyrimas“ (angl. International Survey of Adult Financial Literacy),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio mėn. EBPO paskelbto tyrimo „Trūkstami verslininkai 2019 m. Įtraukaus verslumo politika“ 2 skyrių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio mėn. EBPO paskelbto tyrimo „Trūkstami verslininkai 2019 m. Įtraukaus verslumo politika“ 2 skyrių,

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) lyčių lygybės indeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) lyčių lygybės indeksą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos 6 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos 6 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT),

| — | atsižvelgdamas į moterų dalyvavimo skaitmeninėje ekonomikoje rezultatų suvestinę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į moterų dalyvavimo skaitmeninėje ekonomikoje rezultatų suvestinę,

| — | atsižvelgdamas į savo Vidaus politikos generalinio direktorato Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus 2020 m. gegužės mėn. paskelbtą tyrimą „Moterų verslumas ir savarankiškas darbas, įskaitant lyčių aspektu grindžiamos įmonių socialinės atsakomybės aspektus“ (angl. Women’s entrepreneurship and self-employment, including aspects of gendered Corporate Social Responsibility), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Vidaus politikos generalinio direktorato Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus 2020 m. gegužės mėn. paskelbtą tyrimą „Moterų verslumas ir savarankiškas darbas, įskaitant lyčių aspektu grindžiamos įmonių socialinės atsakomybės aspektus“ (angl. Women’s entrepreneurship and self-employment, including aspects of gendered Corporate Social Responsibility),

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko Inovacijų finansavimo konsultacinių paslaugų tarnybos parengtą 2020 m. birželio mėn. tyrimą „Moterų verslininkių finansavimas. Kaip skatinti augimą“ (angl. Funding women entrepreneurs – How to empower growth), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko Inovacijų finansavimo konsultacinių paslaugų tarnybos parengtą 2020 m. birželio mėn. tyrimą „Moterų verslininkių finansavimas. Kaip skatinti augimą“ (angl. Funding women entrepreneurs – How to empower growth),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A9-0096/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A9-0096/2022),

| A. | kadangi lyčių lygybė yra ES pagrindinė vertybė ir pagrindinis tikslas, taip pat būtina sąlyga siekiant, kad moterys ir mergaitės galėtų visapusiškai naudotis žmogaus teisėmis, kuri yra nepaprastai svarbi suteikiant joms galių, plėtojant jų visapusišką potencialą ir kuriant tvarią bei įtraukią visuomenę; kadangi diskriminacija dėl lyties, grindžiama stereotipais ir nelygybe, kartu su tarpsektorine diskriminacija, be kita ko, dėl jų lyties, rasės, etninės ar socialinės kilmės ar negalios, seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės ar lytinės raiškos, turi neigiamų socialinių ir ekonominių pasekmių ir daro poveikį moterų reakcijai į sunkumus, be kita ko, ir tam, kaip jos siekia verslumo ir įsidarbina savarankiškai; |
| --- | --- |

A.

kadangi lyčių lygybė yra ES pagrindinė vertybė ir pagrindinis tikslas, taip pat būtina sąlyga siekiant, kad moterys ir mergaitės galėtų visapusiškai naudotis žmogaus teisėmis, kuri yra nepaprastai svarbi suteikiant joms galių, plėtojant jų visapusišką potencialą ir kuriant tvarią bei įtraukią visuomenę; kadangi diskriminacija dėl lyties, grindžiama stereotipais ir nelygybe, kartu su tarpsektorine diskriminacija, be kita ko, dėl jų lyties, rasės, etninės ar socialinės kilmės ar negalios, seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės ar lytinės raiškos, turi neigiamų socialinių ir ekonominių pasekmių ir daro poveikį moterų reakcijai į sunkumus, be kita ko, ir tam, kaip jos siekia verslumo ir įsidarbina savarankiškai;

| B. | kadangi moterų verslumas skatina moterų emancipaciją ir įgalėjimą; kadangi 2014–2018 m. visą darbo dieną dirbančių verslininkų metinių pajamų mediana buvo vienoda vyrų ir moterų atžvilgiu (9); kadangi moterų ekonominė nepriklausomybė ir įgalėjimą labai svarbūs siekiant įgyvendinti moterų teises ir lyčių lygybę ir apima galimybę vienodomis sąlygomis dalyvauti esamose rinkose, naudotis gamybos ištekliais ir juos valdyti, priimti sprendimus dėl savo laiko, gyvenimo ir kūno, lavinti saviraišką ir prasmingai dalyvauti priimant ekonominius sprendimus visais lygmenimis; kadangi siekiant skatinti ekonominę nepriklausomybę reikia skatinti moterų verslumą ir savarankišką darbą, taip pat įgyvendinti politikos priemones, kuriomis būtų užtikrinti: lygus moterų dalyvavimas darbo rinkose, vienodas užmokestis už vienodą ar vienodos vertės darbą, galimybė gauti deramą darbą, vienodas namų ūkio ir priežiūros pareigų pasidalijimas ir pripažinimas; |
| --- | --- |

B.

kadangi moterų verslumas skatina moterų emancipaciją ir įgalėjimą; kadangi 2014–2018 m. visą darbo dieną dirbančių verslininkų metinių pajamų mediana buvo vienoda vyrų ir moterų atžvilgiu (9); kadangi moterų ekonominė nepriklausomybė ir įgalėjimą labai svarbūs siekiant įgyvendinti moterų teises ir lyčių lygybę ir apima galimybę vienodomis sąlygomis dalyvauti esamose rinkose, naudotis gamybos ištekliais ir juos valdyti, priimti sprendimus dėl savo laiko, gyvenimo ir kūno, lavinti saviraišką ir prasmingai dalyvauti priimant ekonominius sprendimus visais lygmenimis; kadangi siekiant skatinti ekonominę nepriklausomybę reikia skatinti moterų verslumą ir savarankišką darbą, taip pat įgyvendinti politikos priemones, kuriomis būtų užtikrinti: lygus moterų dalyvavimas darbo rinkose, vienodas užmokestis už vienodą ar vienodos vertės darbą, galimybė gauti deramą darbą, vienodas namų ūkio ir priežiūros pareigų pasidalijimas ir pripažinimas;

| C. | kadangi moterys yra pats svarbiausias ir didžiausias neišnaudoto verslumo ir lyderystės potencialo šaltinis Europoje; kadangi 2014–2018 m. du kartus daugiau moterų visose EBPO narėse buvo nusiteikusios pradėti savo verslą nei ES (10); kadangi verslininkės ir savarankiškai dirbančios moterys yra tvaraus ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir inovacijų potencialo šaltinis, kuriuo naudojamasi nepakankamai, ir šio augimo šaltinio skatinimas yra svarbi priemonė skatinant moterų ekonominį įgalėjimą ir nepriklausomybę; kadangi moterų ekonominis įgalėjimas skatina našumą ir didina ekonomikos įvairinimą ir pajamų lygybę; kadangi savarankiškas darbas turi būti pripažintas darbo forma, padedančia kurti darbo vietas ir mažinti nedarbą; kadangi tyrimai rodo, kad moterų valdymo ir vadovavimo stilius dažnai skiriasi nuo vyrų ir kad lyčių įvairovė grupėse yra naudinga visuomenei ir ekonomikai (11); kadangi remiant verslininkes ir savarankiškai dirbančias moteris taip pat būtų stiprinamas ES konkurencingumas, todėl ES ir jos valstybės narės turėtų skatinti visą verslo veiklą, kuria kuriamos darbo vietos ir pajamos, taigi ir pridėtinę vertę verslui ir visuomenei; |
| --- | --- |

C.

kadangi moterys yra pats svarbiausias ir didžiausias neišnaudoto verslumo ir lyderystės potencialo šaltinis Europoje; kadangi 2014–2018 m. du kartus daugiau moterų visose EBPO narėse buvo nusiteikusios pradėti savo verslą nei ES (10); kadangi verslininkės ir savarankiškai dirbančios moterys yra tvaraus ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir inovacijų potencialo šaltinis, kuriuo naudojamasi nepakankamai, ir šio augimo šaltinio skatinimas yra svarbi priemonė skatinant moterų ekonominį įgalėjimą ir nepriklausomybę; kadangi moterų ekonominis įgalėjimas skatina našumą ir didina ekonomikos įvairinimą ir pajamų lygybę; kadangi savarankiškas darbas turi būti pripažintas darbo forma, padedančia kurti darbo vietas ir mažinti nedarbą; kadangi tyrimai rodo, kad moterų valdymo ir vadovavimo stilius dažnai skiriasi nuo vyrų ir kad lyčių įvairovė grupėse yra naudinga visuomenei ir ekonomikai (11); kadangi remiant verslininkes ir savarankiškai dirbančias moteris taip pat būtų stiprinamas ES konkurencingumas, todėl ES ir jos valstybės narės turėtų skatinti visą verslo veiklą, kuria kuriamos darbo vietos ir pajamos, taigi ir pridėtinę vertę verslui ir visuomenei;

| D. | kadangi kaimo vietovėse ir nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose gyvenančios moterys labiau linkusios užsiimti verslu ir savarankišku darbu nei miesto teritorijose ir ekonomiškai klestinčiuose regionuose gyvenančios moterys (12); kadangi moterų užimtumo galimybės kaimo vietovėse ES yra prastesnės nei vyrų kaimo vietovėse ir moterų miesto teritorijose; kadangi savarankiškai dirbančių moterų dalis kaimo vietovėse yra šiek tiek didesnė nei visose kitose teritorijose; kadangi 30 proc. ES ūkių valdo moterys, kurios yra savarankiškai dirbančios (13); |
| --- | --- |

D.

kadangi kaimo vietovėse ir nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose gyvenančios moterys labiau linkusios užsiimti verslu ir savarankišku darbu nei miesto teritorijose ir ekonomiškai klestinčiuose regionuose gyvenančios moterys (12); kadangi moterų užimtumo galimybės kaimo vietovėse ES yra prastesnės nei vyrų kaimo vietovėse ir moterų miesto teritorijose; kadangi savarankiškai dirbančių moterų dalis kaimo vietovėse yra šiek tiek didesnė nei visose kitose teritorijose; kadangi 30 proc. ES ūkių valdo moterys, kurios yra savarankiškai dirbančios (13);

| E. | kadangi palyginti nedidelis verslininkių skaičius turėtų būti traktuojamas kaip nepanaudotas inovacijų ir vystymosi šaltinis, ypač atsižvelgiant į Europos žaliąją ir skaitmeninę transformacijas ir jos ekonomikos atsigavimą po COVID-19 krizės; kadangi COVID-19 krizė padarė neproporcingą poveikį moterims, visų pirma moterims, dirbančioms mažų garantijų darbą, taip pat sektoriuose, kuriuose daugiausia dirba moterys, ir neformalioje ekonomikoje; ir dėl padidėjusios priežiūros ir atsakomybės šeimoje, ribotų galimybių naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis ir teisėmis, taip pat smurto ir priekabiavimo dėl lyties moterys jautė didelį ekonominį ir užimtumo poveikį; kadangi skatinant, kad daugiau moterų dalyvautų skaitmeninių darbo vietų rinkoje, Europos ekonomika galėtų pasinaudoti 16 mlrd. EUR BVP augimu; kadangi lyčių lygybės didinimas ir moterų verslumo įgalėjimas yra labai svarbūs siekiant paspartinti ir paskatinti Europos ekonomikos atsigavimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi palyginti nedidelis verslininkių skaičius turėtų būti traktuojamas kaip nepanaudotas inovacijų ir vystymosi šaltinis, ypač atsižvelgiant į Europos žaliąją ir skaitmeninę transformacijas ir jos ekonomikos atsigavimą po COVID-19 krizės; kadangi COVID-19 krizė padarė neproporcingą poveikį moterims, visų pirma moterims, dirbančioms mažų garantijų darbą, taip pat sektoriuose, kuriuose daugiausia dirba moterys, ir neformalioje ekonomikoje; ir dėl padidėjusios priežiūros ir atsakomybės šeimoje, ribotų galimybių naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis ir teisėmis, taip pat smurto ir priekabiavimo dėl lyties moterys jautė didelį ekonominį ir užimtumo poveikį; kadangi skatinant, kad daugiau moterų dalyvautų skaitmeninių darbo vietų rinkoje, Europos ekonomika galėtų pasinaudoti 16 mlrd. EUR BVP augimu; kadangi lyčių lygybės didinimas ir moterų verslumo įgalėjimas yra labai svarbūs siekiant paspartinti ir paskatinti Europos ekonomikos atsigavimą;

| F. | kadangi Europos Sąjunga atsilieka nuo JAV ir Kinijos plėtojant technologijas, pvz., dirbtinio intelekto ir blokų grandinės technologijų, kūrimo srityse; kadangi 2021 m. balandžio mėn. labiausiai vertinami startuoliai pasaulyje daugiausia buvo Kinijos ir JAV įmonės; kadangi Europos Sąjunga turėtų pripažinti ir remti Europos moterų inovacines galimybes kuriant technologijas; |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos Sąjunga atsilieka nuo JAV ir Kinijos plėtojant technologijas, pvz., dirbtinio intelekto ir blokų grandinės technologijų, kūrimo srityse; kadangi 2021 m. balandžio mėn. labiausiai vertinami startuoliai pasaulyje daugiausia buvo Kinijos ir JAV įmonės; kadangi Europos Sąjunga turėtų pripažinti ir remti Europos moterų inovacines galimybes kuriant technologijas;

| G. | kadangi moterys sudaro tik 34,4 proc. ES savarankiškai dirbančių asmenų ir 30 proc. startuolių verslininkų, o tai patvirtina, kad didžiausia lyčių nelygybė verslumo srityje yra Europoje ir Šiaurės Amerikoje (14); kadangi tik 34 proc. vadovaujamųjų pareigų ES užima moterys (15); kadangi ankstesnė vadovaujamųjų pareigų patirtis suteikia asmenims reikalingų įgūdžių ir pasitikėjimo užsiimant savo verslu (16); kadangi kai kuriose valstybėse narėse savarankiškai dirbančioms moterims gali kilti problemų dėl socialinės apsaugos, pvz., ligos pašalpų, mokamų motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogų, trūkumo; kadangi labiau tikėtina, kad savarankiškai dirbančios moterys patirs skurdą; |
| --- | --- |

G.

kadangi moterys sudaro tik 34,4 proc. ES savarankiškai dirbančių asmenų ir 30 proc. startuolių verslininkų, o tai patvirtina, kad didžiausia lyčių nelygybė verslumo srityje yra Europoje ir Šiaurės Amerikoje (14); kadangi tik 34 proc. vadovaujamųjų pareigų ES užima moterys (15); kadangi ankstesnė vadovaujamųjų pareigų patirtis suteikia asmenims reikalingų įgūdžių ir pasitikėjimo užsiimant savo verslu (16); kadangi kai kuriose valstybėse narėse savarankiškai dirbančioms moterims gali kilti problemų dėl socialinės apsaugos, pvz., ligos pašalpų, mokamų motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogų, trūkumo; kadangi labiau tikėtina, kad savarankiškai dirbančios moterys patirs skurdą;

| H. | kadangi pradėti ir valdyti verslą ES sudėtinga dėl skirtingų biurokratinių ir administracinių reikalavimų ir procedūrų, o tai trukdo skatinti daugiau moterų tapti verslininkėmis; kadangi moterys, siekdamos verslumo, susiduria su skirtingomis kliūtimis nei vyrai, ypač ekonominėmis, teisinėmis ir socialinėmis kliūtimis; kadangi šios kliūtys kyla dėl lyčių stereotipų, kurie prisideda prie lyčių segregacijos švietimo srityje, specialaus mokymo trūkumo, mažesniu pasitikėjimu plėtoti verslą, mažesnių galimybių gauti informaciją, finansinės ir vyriausybės paramos ir mažesnių priemonių socialiniams ir verslo tinklams, šališkumo dėl lyties ir sunkumų derinant darbą ir šeimos gyvenimą, nes trūksta priežiūros infrastruktūros, ypač vaikų priežiūros, ir dėl stereotipo, kad moterys atlieka daugiausia priežiūros ir namų ruošos darbų; kadangi moterys dažniau nei vyrai nurodo lanksčias darbo valandas kaip savo motyvaciją pradėti verslą ir savarankišką darbą (17); kadangi moterų verslumas ir savarankiškas darbas taip pat gali būti vertinga profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimo priemonė; kadangi nuo 2014 m. iki 2018 m. tik 34,5 proc. moterų ES ir 37,7 proc. moterų EBPO narėse manė turinčios reikalingų įgūdžių ir žinių, kad galėtų pradėti savo verslą; kadangi moterys beveik 10 proc. dažniau nei vyrai praneša apie nesėkmės baimę (18); kadangi vyrų ir moterų finansinis raštingumas skiriasi; kadangi šis lyties nulemtas skirtumas yra kliūtis moterims gauti finansavimą ir apskritai trukdo joms patikimai dalyvauti ekonominėje ir finansinėje veikloje (19); |
| --- | --- |

H.

kadangi pradėti ir valdyti verslą ES sudėtinga dėl skirtingų biurokratinių ir administracinių reikalavimų ir procedūrų, o tai trukdo skatinti daugiau moterų tapti verslininkėmis; kadangi moterys, siekdamos verslumo, susiduria su skirtingomis kliūtimis nei vyrai, ypač ekonominėmis, teisinėmis ir socialinėmis kliūtimis; kadangi šios kliūtys kyla dėl lyčių stereotipų, kurie prisideda prie lyčių segregacijos švietimo srityje, specialaus mokymo trūkumo, mažesniu pasitikėjimu plėtoti verslą, mažesnių galimybių gauti informaciją, finansinės ir vyriausybės paramos ir mažesnių priemonių socialiniams ir verslo tinklams, šališkumo dėl lyties ir sunkumų derinant darbą ir šeimos gyvenimą, nes trūksta priežiūros infrastruktūros, ypač vaikų priežiūros, ir dėl stereotipo, kad moterys atlieka daugiausia priežiūros ir namų ruošos darbų; kadangi moterys dažniau nei vyrai nurodo lanksčias darbo valandas kaip savo motyvaciją pradėti verslą ir savarankišką darbą (17); kadangi moterų verslumas ir savarankiškas darbas taip pat gali būti vertinga profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimo priemonė; kadangi nuo 2014 m. iki 2018 m. tik 34,5 proc. moterų ES ir 37,7 proc. moterų EBPO narėse manė turinčios reikalingų įgūdžių ir žinių, kad galėtų pradėti savo verslą; kadangi moterys beveik 10 proc. dažniau nei vyrai praneša apie nesėkmės baimę (18); kadangi vyrų ir moterų finansinis raštingumas skiriasi; kadangi šis lyties nulemtas skirtumas yra kliūtis moterims gauti finansavimą ir apskritai trukdo joms patikimai dalyvauti ekonominėje ir finansinėje veikloje (19);

| I. | kadangi dėl žalingų struktūrų ir stereotipų didėja nelygybė; kadangi tradiciniai lyčių vaidmenys ir stereotipai vis dar turi didelę įtaką pasidalijimui darbais namuose, švietimo sektoriuje, darbo vietoje ir visuomenėje; kadangi neapmokamas priežiūros darbas ir namų ruošos darbai, kuriuos daugiausia atlieka moterys, daro poveikį užimtumo ir karjeros siekimui bei didina vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą ir vyrų ir moterų pensijų skirtumą; kadangi valstybės narės turi skubiai tinkamai perkelti į nacionalinę teisę profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimo priemones, pvz., Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros direktyvą, ir jas papildyti tolesnėmis priemonėmis, kad į nemokamą darbą būtų įtraukta daugiau vyrų; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl žalingų struktūrų ir stereotipų didėja nelygybė; kadangi tradiciniai lyčių vaidmenys ir stereotipai vis dar turi didelę įtaką pasidalijimui darbais namuose, švietimo sektoriuje, darbo vietoje ir visuomenėje; kadangi neapmokamas priežiūros darbas ir namų ruošos darbai, kuriuos daugiausia atlieka moterys, daro poveikį užimtumo ir karjeros siekimui bei didina vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą ir vyrų ir moterų pensijų skirtumą; kadangi valstybės narės turi skubiai tinkamai perkelti į nacionalinę teisę profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimo priemones, pvz., Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros direktyvą, ir jas papildyti tolesnėmis priemonėmis, kad į nemokamą darbą būtų įtraukta daugiau vyrų;

| J. | kadangi galimybės naudotis tinklais, mentorystė ir verslininkių kaip sektinų pavyzdžių populiarinimas yra svarbūs skatinant moteris apsvarstyti verslumo kaip karjeros galimybę ir didinant moterų ekonominį įgalėjimą; kadangi sektinų pavyzdžių įvairovė gali būti patraukli įvairios moterims; |
| --- | --- |

J.

kadangi galimybės naudotis tinklais, mentorystė ir verslininkių kaip sektinų pavyzdžių populiarinimas yra svarbūs skatinant moteris apsvarstyti verslumo kaip karjeros galimybę ir didinant moterų ekonominį įgalėjimą; kadangi sektinų pavyzdžių įvairovė gali būti patraukli įvairios moterims;

| K. | kadangi kai kurios privačios bendrovės į savo įmonių socialinės atsakomybės (ĮSA) strategijas įtraukė tokius veiksmus kaip mentorystė, tinklų kūrimas ir parama, siekdamos padidinti moterų galimybes gauti finansavimą ir naudotis technologijomis, kad būtų remiamas moterų verslumas; |
| --- | --- |

K.

kadangi kai kurios privačios bendrovės į savo įmonių socialinės atsakomybės (ĮSA) strategijas įtraukė tokius veiksmus kaip mentorystė, tinklų kūrimas ir parama, siekdamos padidinti moterų galimybes gauti finansavimą ir naudotis technologijomis, kad būtų remiamas moterų verslumas;

| L. | kadangi iš statistinių duomenų matyti, kad moterys verslininkės patiria daugiau sunkumų nei vyrai pritraukdamos finansavimą ir kapitalą; kadangi moterų vadovaujamos įmonės vis dar sudaro labai mažą investicijų gavėjų dalį; kadangi 2018 m. steigėjų grupėms, kurias sudarė vien vyrai, teko 93 proc. viso į Europos technologijas investuoto kapitalo (20); kadangi tik 32 proc. rizikos kapitalo lėšų skirta įmonėms, turinčioms bent vieną moterį vadovę (21); kadangi moterų inovacijos rečiau nurodomos ir pripažįstamos kaip inovacijos ir daug žadančios idėjos; kadangi, nepaisant to, kad moterų vadovaujamos įmonės gauna mažesnę finansinę paramą Vidurio ir Rytų Europos (CEE) regione, kapitalo produktyvumas viršija vyrų įsteigtas įmones 96 proc. (22); |
| --- | --- |

L.

kadangi iš statistinių duomenų matyti, kad moterys verslininkės patiria daugiau sunkumų nei vyrai pritraukdamos finansavimą ir kapitalą; kadangi moterų vadovaujamos įmonės vis dar sudaro labai mažą investicijų gavėjų dalį; kadangi 2018 m. steigėjų grupėms, kurias sudarė vien vyrai, teko 93 proc. viso į Europos technologijas investuoto kapitalo (20); kadangi tik 32 proc. rizikos kapitalo lėšų skirta įmonėms, turinčioms bent vieną moterį vadovę (21); kadangi moterų inovacijos rečiau nurodomos ir pripažįstamos kaip inovacijos ir daug žadančios idėjos; kadangi, nepaisant to, kad moterų vadovaujamos įmonės gauna mažesnę finansinę paramą Vidurio ir Rytų Europos (CEE) regione, kapitalo produktyvumas viršija vyrų įsteigtas įmones 96 proc. (22);

| M. | kadangi duomenys rodo, kad verslininkės, nors ir gauna mažesnę finansinę paramą, sukuria daugiau pajamų; |
| --- | --- |

M.

kadangi duomenys rodo, kad verslininkės, nors ir gauna mažesnę finansinę paramą, sukuria daugiau pajamų;

| N. | kadangi moterys sudaro tik 10 proc. Europos neformalių investuotojų (23) ir joms itin menkai atstovaujama tarp privačiojo akcinio kapitalo investuotojų skaitmeninimo srityje; kadangi jos užima tik 10 proc. visų vadovų pareigų privačiojo akcinio kapitalo ir rizikos kapitalo įmonėse visame pasaulyje (24); kadangi keletas tyrimų rodo, kad investicijų valdytojai paprastai teikia kapitalą tiems, kurie yra į juos panašūs, todėl moterys, visų pirma skirtingos kilmės ir tarpsektorinę diskriminaciją patiriančios moterys, tarpe kitų priežasčių tai patiriančios dėl rasės, etninės ar ekonominės kilmės, atsiduria aiškiai nepalankioje padėtyje; kadangi rizikos kapitalo įmonės, kurių partneriai yra moterys, yra du ar tris kartus labiau linkusios investuoti į moterų vadovaujamas įmones (25); kadangi nustatyta, kad moterų trūkumas priimant sprendimus rizikos kapitalo įmonėse yra vienas iš pagrindinių nuolatinio finansavimo trūkumo moterų vadovaujamoms įmonėms šaltinių ES (26); kadangi kita svarbi priežastis, lemianti nuolatinį moterų vadovaujamų įmonių finansavimo trūkumą ES, yra ta, kad moterys rečiau nei vyrai ieško išorinio finansavimo, pvz., banko paskolų, rizikos kapitalo ar finansavimo pagal valstybės programas, ir vietoj to renkasi savarankišką finansavimą iš asmeninių santaupų arba šeimos narių teikiamą finansavimą (27); kadangi siekiant sukurti būtinas finansavimo sąlygas ir esminį moterų investuotojų tinklą, kad įmonės, kurioms vadovauja moterys, klestėtų, labai svarbu įgyvendinti priemones, kuriomis siekiama užtikrinti sąžiningą atstovavimą moterims ir sukurti lyčių požiūriu subalansuotą finansų ekosistemą, sukuriant palankesnę aplinką ES lygmeniu ir suteikiant pakankamai biudžeto išteklių; |
| --- | --- |

N.

kadangi moterys sudaro tik 10 proc. Europos neformalių investuotojų (23) ir joms itin menkai atstovaujama tarp privačiojo akcinio kapitalo investuotojų skaitmeninimo srityje; kadangi jos užima tik 10 proc. visų vadovų pareigų privačiojo akcinio kapitalo ir rizikos kapitalo įmonėse visame pasaulyje (24); kadangi keletas tyrimų rodo, kad investicijų valdytojai paprastai teikia kapitalą tiems, kurie yra į juos panašūs, todėl moterys, visų pirma skirtingos kilmės ir tarpsektorinę diskriminaciją patiriančios moterys, tarpe kitų priežasčių tai patiriančios dėl rasės, etninės ar ekonominės kilmės, atsiduria aiškiai nepalankioje padėtyje; kadangi rizikos kapitalo įmonės, kurių partneriai yra moterys, yra du ar tris kartus labiau linkusios investuoti į moterų vadovaujamas įmones (25); kadangi nustatyta, kad moterų trūkumas priimant sprendimus rizikos kapitalo įmonėse yra vienas iš pagrindinių nuolatinio finansavimo trūkumo moterų vadovaujamoms įmonėms šaltinių ES (26); kadangi kita svarbi priežastis, lemianti nuolatinį moterų vadovaujamų įmonių finansavimo trūkumą ES, yra ta, kad moterys rečiau nei vyrai ieško išorinio finansavimo, pvz., banko paskolų, rizikos kapitalo ar finansavimo pagal valstybės programas, ir vietoj to renkasi savarankišką finansavimą iš asmeninių santaupų arba šeimos narių teikiamą finansavimą (27); kadangi siekiant sukurti būtinas finansavimo sąlygas ir esminį moterų investuotojų tinklą, kad įmonės, kurioms vadovauja moterys, klestėtų, labai svarbu įgyvendinti priemones, kuriomis siekiama užtikrinti sąžiningą atstovavimą moterims ir sukurti lyčių požiūriu subalansuotą finansų ekosistemą, sukuriant palankesnę aplinką ES lygmeniu ir suteikiant pakankamai biudžeto išteklių;

| O. | kadangi šešios valstybės narės įsteigė 11 privačių fondų verslininkių finansavimo spragai pašalinti ir šie fondai, taikydami savo investicijų kriterijus, atsižvelgia į paramą moterims, remiant įvairovę; kadangi kai kuriems iš šių fondų skirta nacionalinė arba ES parama, o tai rodo svarbų viešosios politikos vaidmenį skatinant verslumą (28); |
| --- | --- |

O.

kadangi šešios valstybės narės įsteigė 11 privačių fondų verslininkių finansavimo spragai pašalinti ir šie fondai, taikydami savo investicijų kriterijus, atsižvelgia į paramą moterims, remiant įvairovę; kadangi kai kuriems iš šių fondų skirta nacionalinė arba ES parama, o tai rodo svarbų viešosios politikos vaidmenį skatinant verslumą (28);

| P. | kadangi kyla iššūkių siekiant veiksmingai įvertinti verslumą ES; |
| --- | --- |

P.

kadangi kyla iššūkių siekiant veiksmingai įvertinti verslumą ES;

| Q. | kadangi mažiau nei 8 proc. geriausių įmonių vadovų yra moterys; |
| --- | --- |

Q.

kadangi mažiau nei 8 proc. geriausių įmonių vadovų yra moterys;

| R. | kadangi 2018 m. 59 proc. ES mokslininkų ir inžinierių sudarė vyrai ir tik 41 proc. moterys, taigi atotrūkis siekia 18 proc. (29); kadangi socialinės normos, stereotipai, kultūrinis atgrasymas ir su lytimi susiję lūkesčiai dėl karjeros pasirinkimo, kuriuos dažnai sustiprina švietimo turinys ir mokymo programos, yra du pagrindiniai lyčių segregacijos aukštojo mokslo srityje ir darbo rinkoje veiksniai; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2018 m. 59 proc. ES mokslininkų ir inžinierių sudarė vyrai ir tik 41 proc. moterys, taigi atotrūkis siekia 18 proc. (29); kadangi socialinės normos, stereotipai, kultūrinis atgrasymas ir su lytimi susiję lūkesčiai dėl karjeros pasirinkimo, kuriuos dažnai sustiprina švietimo turinys ir mokymo programos, yra du pagrindiniai lyčių segregacijos aukštojo mokslo srityje ir darbo rinkoje veiksniai;

| S. | kadangi labai svarbu, kad Europoje būtų vienodas verslininkių ir verslininkų skaičius, siekiant užtikrinti turinio ir produktų įvairovę; kadangi nuo 2014 m. iki 2018 m. moterų vadovaujami startuoliai buvo taip pat pasiruošę pasiūlyti naujus produktus ir paslaugas kaip ir vyrų vadovaujami startuoliai ES (30), o tai įrodo, kad moterų ir vyrų galimybės dirbti inovacijų srityje turi būti vertinamos vienodai; kadangi moterų skatinimas tapti verslininkėmis gali pagerinti inovacijų, produktų ir paslaugų kokybę bei padidinti jų įvairovę; |
| --- | --- |

S.

kadangi labai svarbu, kad Europoje būtų vienodas verslininkių ir verslininkų skaičius, siekiant užtikrinti turinio ir produktų įvairovę; kadangi nuo 2014 m. iki 2018 m. moterų vadovaujami startuoliai buvo taip pat pasiruošę pasiūlyti naujus produktus ir paslaugas kaip ir vyrų vadovaujami startuoliai ES (30), o tai įrodo, kad moterų ir vyrų galimybės dirbti inovacijų srityje turi būti vertinamos vienodai; kadangi moterų skatinimas tapti verslininkėmis gali pagerinti inovacijų, produktų ir paslaugų kokybę bei padidinti jų įvairovę;

| T. | kadangi Europos moterų verslo ambasadorių tinklas iki šiol surengė daugiau nei 650 nacionalinių susitikimų, kuriuose dalyvavo daugiau nei 61 000 būsimų moterų verslininkių; kadangi jo ambasadoriai parėmė daugiau nei 250 naujų moterų vadovaujamų įmonių steigimą ir dar kelis moterų tinklų kūrimo ir verslo paramos klubus (31); |
| --- | --- |

T.

kadangi Europos moterų verslo ambasadorių tinklas iki šiol surengė daugiau nei 650 nacionalinių susitikimų, kuriuose dalyvavo daugiau nei 61 000 būsimų moterų verslininkių; kadangi jo ambasadoriai parėmė daugiau nei 250 naujų moterų vadovaujamų įmonių steigimą ir dar kelis moterų tinklų kūrimo ir verslo paramos klubus (31);

| U. | kadangi 2020 m. buvo daugiau žmonių, kurie pažinojo verslą sustabdžiusius asmenis, o ne verslą įkūrusius asmenis (32), ir tai primena, kaip svarbu kurti tinkamas sąlygas bet kokios rūšies verslumui ir palaikyti ryšį su kitomis ekonomikos šalimis, išlikti atviriems naujoms galimybėms ir išsaugoti būsimas darbo vietas; |
| --- | --- |

U.

kadangi 2020 m. buvo daugiau žmonių, kurie pažinojo verslą sustabdžiusius asmenis, o ne verslą įkūrusius asmenis (32), ir tai primena, kaip svarbu kurti tinkamas sąlygas bet kokios rūšies verslumui ir palaikyti ryšį su kitomis ekonomikos šalimis, išlikti atviriems naujoms galimybėms ir išsaugoti būsimas darbo vietas;

| V. | kadangi vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas ES sudaro 14,1 proc. ir per pastarąjį dešimtmetį pasikeitė tik minimaliai; kadangi 24 proc. vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo yra susiję su pernelyg dideliu moterų skaičiumi santykinai mažai apmokamuose sektoriuose, pvz., priežiūros, sveikatos priežiūros ir švietimo; |
| --- | --- |

V.

kadangi vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas ES sudaro 14,1 proc. ir per pastarąjį dešimtmetį pasikeitė tik minimaliai; kadangi 24 proc. vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo yra susiję su pernelyg dideliu moterų skaičiumi santykinai mažai apmokamuose sektoriuose, pvz., priežiūros, sveikatos priežiūros ir švietimo;

| W. | kadangi verslumas priklauso nuo žinių ir įgūdžių; kadangi moterų ir mergaičių išsilavinimo didinimas prisideda prie jų ekonominio įgalėjimo ir įtraukesnio ekonomikos augimo; kadangi mokymasis visą gyvenimą, kvalifikacijos kėlimas ir perkvalifikavimas, ypač siekiant neatsilikti nuo sparčios technologinės ir skaitmeninės transformacijos, didina jų profesines galimybes ir yra svarbus moterų ir mergaičių sveikatai, gerovei ir gyvenimo kokybei; |
| --- | --- |

W.

kadangi verslumas priklauso nuo žinių ir įgūdžių; kadangi moterų ir mergaičių išsilavinimo didinimas prisideda prie jų ekonominio įgalėjimo ir įtraukesnio ekonomikos augimo; kadangi mokymasis visą gyvenimą, kvalifikacijos kėlimas ir perkvalifikavimas, ypač siekiant neatsilikti nuo sparčios technologinės ir skaitmeninės transformacijos, didina jų profesines galimybes ir yra svarbus moterų ir mergaičių sveikatai, gerovei ir gyvenimo kokybei;

| X. | kadangi verslumas turėtų būti prieinamas visoms moterims, įskaitant neįgalias moteris, vyresnio amžiaus moteris ir rasinių ar etninių mažumų moteris; kadangi neįgalioms moterims gali kilti dar daugiau kliūčių kuriant savo verslus; kadangi vyresnio amžiaus moterų verslumas nėra skatinamas, nors jis turėtų būti vertinamas kaip vertingas ir neišnaudotas ekonomikos augimo potencialas; kadangi moterų migrančių verslumo skatinimas gali suteikti daug galimybių joms integruotis į darbo rinką ir skatinti jų ekonominę nepriklausomybę ir įgalėjimą; |
| --- | --- |

X.

kadangi verslumas turėtų būti prieinamas visoms moterims, įskaitant neįgalias moteris, vyresnio amžiaus moteris ir rasinių ar etninių mažumų moteris; kadangi neįgalioms moterims gali kilti dar daugiau kliūčių kuriant savo verslus; kadangi vyresnio amžiaus moterų verslumas nėra skatinamas, nors jis turėtų būti vertinamas kaip vertingas ir neišnaudotas ekonomikos augimo potencialas; kadangi moterų migrančių verslumo skatinimas gali suteikti daug galimybių joms integruotis į darbo rinką ir skatinti jų ekonominę nepriklausomybę ir įgalėjimą;

Verslumo programos, švietimas ir kompetencijos ugdymas

| 1. | pabrėžia, kad moterų verslumu prisidedama prie moterų ekonominės nepriklausomybės didinimo, o jų įgalėjimas yra esminė sąlyga norint pasiekti lyčių lygybės visuomenę, todėl jis turėtų būti skatinamas ir propaguojamas visoje ES; pažymi, kad moterų ekonominė nepriklausomybė sustiprina jų dalyvavimą vienodomis sąlygomis darbo rinkoje, galimybes valdyti gamybinius išteklius ir padidina jų dalyvavimą priimant ekonominius sprendimus visais lygmenimis, taip pat ekonominį įgalinimą ir savarankišką apsisprendimą, todėl ji labai svarbi siekiant įgyvendinti moterų teises ir lyčių lygybę; pabrėžia, kad kiekviena moteris, siekianti verslumo, turėtų būti skatinama žengti šį žingsnį, nes užsiėmimas verslu kuria darbo vietas ir pajamas, taigi ir pridėtinę vertę verslui ir visai visuomenei; ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant didinti moterų užimtumo lygį Europoje ir padėti joms patekti į darbo rinką, be kita ko, numatant daugiau moterų verslumo rėmimo paskatų; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl darbo užmokesčio skaidrumo direktyvos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apgailestauja dėl to, kad moterys nekuria verslo ir jam nevadovauja taip pat kaip vyrai; primygtinai ragina valstybes nares įgyvendinti verslui palankias reformas siekiant skatinti lygybę ir didinti moterų verslumą; ragina ES lygmeniu atidžiai išnagrinėti moterų poreikius ir dalyvavimą darbo rinkoje, taip pat horizontaliąją ir vertikaliąją darbo rinkos segregaciją; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvas, pvz., „Women TechEU“ ir Europos inovacijų tarybos moterų lyderystės programą, tai pat tai, kad kuriami įvairūs Europos moterų verslininkių tinklai; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviau skatinti tokias iniciatyvas, daugiausia dėmesio skiriant ES tvaraus augimo potencialui, ir remti verslininkių pasiekimus, nepaisant jų įvairovės; ragina Europos Komisiją stiprinti tinklus, kuriuose pagrindinis dėmesys būtų skiriamas moterų verslumui Europos lygmeniu, siekiant skatinti inovacijas ir nacionalinių, ES ir tarptautinių tinklų bendradarbiavimą; pažymi, kad tolesnis tarpvalstybinis verslininkių bendradarbiavimas gali sustiprinti Europos Sąjungos vidaus rinką; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares į savo iniciatyvas įtraukti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, nes privačios įmonės gali atlikti vertingą vaidmenį patardamos ir suteikdamos svarbius bei specializuotus įgūdžius verslininkėms; primygtinai ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas visos Europos moterų verslininkių tinklų kūrimui ir remti jų bendradarbiavimą; prašo Komisijos parengti programas, kuriomis būtų skatinamas inovacinis kūrybingumas ir užtikrinti verslumą darbo rinkoje, taip pat kad moterys galėtų sukurti pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad patyrusių ir pradedančiųjų verslininkių mentorystė ir santykiai gali būti naudingi abiem pusėms ir padėti didinti informuotumą apie verslumą, kovoti su abejonėmis dėl patekimo į verslo sektorių ir skatinti keitimąsi informacija ir patarimais tarp verslininkių; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad būtina ir svarbu pripažinti bei populiarinti verslininkes ir investuotojas kaip sektinus pavyzdžius bei mentores ir užtikrinti, kad šiais sektinais pavyzdžiais būtų atstovaujama moterims, nepaisant jų įvairovės; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į 2021 m. ES apdovanojimą moterims novatorėms ir į Europos moterų verslo ambasadorių tinklą, kuris skatina moteris apsvarstyti verslumo kaip karjeros galimybę; ragina Komisiją atkreipti dėmesį į žymias verslininkes ir investuotojas kaip sektinus pavyzdžius ir pradėti Europos masto kampaniją, kuria siekiama informuoti apie verslumo teikiamas galimybes, ir skirtą daugiausia moterims, taip pat atlikti verslininkių atvejų tyrimus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis parengti strategiją, kad būtų užtikrintas prasmingas visų įvairios socialinės padėties moterų atstovavimas priimant sprendimus, ir konkrečiais veiksmais bei politika skatinti jų ekonominį įgalėjimą; ragina užtikrinti, kad visose moterų verslumui skirtose priemonėse būtų atsižvelgiama į tarpsektorinę perspektyvą, siekiant užtikrinti, kad visos moterys gautų atitinkamą pagalbą ir paramą ir kad nė viena moteris nebūtų palikta nuošalyje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina viešąsias ir privačiąsias moterų verslumo programas valstybėse narėse, kurios apima tinklaveikos, mentorystės, mokymo, vadovavimo ugdymo ir konsultavimo paslaugų ir profesinių patarimų dėl teisinių ir mokesčių klausimų aspektus siekiant remti ir konsultuoti verslininkes, taip pat skatinti jų ekonominę nepriklausomybę; pažymi, kad, atsižvelgiant į septyniose valstybėse narėse viešai paskelbtas ataskaitas ir liudijimus, matomas teigiamas šių programų poveikis; primygtinai ragina Komisiją ir EIGE rinkti pagal lytį suskirstytus duomenis iš visų valstybių narių ir analizuoti moterų verslumo programų poveikį; ragina Komisiją ir valstybes nares dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais siekiant stiprinti ir didinti verslininkių ir savarankiškai dirbančių moterų dalį ES; ragina valstybes nares skatinti gerai išplėtotą mokymo strategiją, skirtą įvairaus lygio mokymams, nuo informuotumo didinimo ir informavimo iki specializuoto ir aukštesnio lygio mokymo, ir pripažinti įvairias konkrečios verslo aplinkos galimybes bei apribojimus, taip pat daugybę verslininkių ypatybių ir poreikių, ypač daug dėmesio skiriant jų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai; pabrėžia, kad reikia vieno langelio principu veikiančių sistemų, kuriose būtų siūlomi, pvz., kursai ir mokymai įvairiose srityse, pvz., apskaitos ir rinkodaros, verslininkams, turintiems mažai patirties ar neturintiems jokios patirties arba kvalifikacijos; pažymi, kad ši iniciatyva gali paskatinti daugiau moterų tapti verslininkėmis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją ir EIGE pateikti naujausius ir palyginamus statistinius duomenis, kad būtų galima analizuoti ekonominę verslininkų ir savarankiškai dirbančių asmenų svarbą, taip pat įvairias verslininkų ir savarankiškai dirbančių asmenų kategorijas, atsižvelgiant į pramonę ir lytį, kad būtų galima nustatyti verslininkių ir savarankiškai dirbančių moterų dalį; dar kartą ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti pagal lytį suskirstytų duomenų ir statistinių duomenų rinkimą, mokslinius tyrimus ir analizę, visų pirma susijusius su moterų dalyvavimu darbo rinkoje ir tokiose srityse kaip neoficialus darbas, verslumas, galimybės gauti finansavimą ir naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, neapmokamu darbu, skurdu ir socialinės apsaugos sistemų poveikiu; primena EIGE vaidmenį šiuo atžvilgiu ir ragina Komisiją naudoti šiuos duomenis siekiant veiksmingai įgyvendinti savo politikos ir programų bei kitų ES agentūrų ir institucijų politikos krypčių ir programų poveikio lytims vertinimus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ypač ragina vykdyti labiau į moteris orientuotą ir jas informuojančią kompaniją apie gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykų, skaitmeninio švietimo ir finansinio raštingumo populiarinimą, siekiant kovoti su esamais stereotipais švietime, mokyme, mokyklų mokymo programose ir profesiniame orientavime; ypač ragina užtikrinti, kad daugiau moterų įsitrauktų į anksčiau minėtus sektorius, nes tai suteiktų galimybę taikyti įvairesnius valdymo ir vadovavimo stilius, kurie atneštų papildomos naudos šiems sektoriams ir prisidėtų prie jų plėtros; pabrėžia, kad svarbu išplėsti moterų verslumo aprėptį įtraukiant daugiau sektorių, ne tik gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos bei informacinių technologijų, ir skatinti įvairias verslumo formas; ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti priemones ir skirti konkrečius išteklius socialinėms ir kolektyvinėms moterų verslumo formoms skatinti; palankiai vertina specialų mokymą, mokslinius tyrimus ir studijas verslumo srityje; pabrėžia, kad svarbu skatinti moterų švietimą ir karjerą finansų srityje, kad būtų remiamas patikimo moterų investuotojų tinklo kūrimas, ir kartu pabrėžia, kad reikia suteikti moterims daugiau galimybių būti ekonomiškai nepriklausomoms ir klestėti kaip verslininkėms; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja dėl nepakankamo moterų vadovaujamose pareigose skaičiaus ir pabrėžia, kad būtina skatinti vyrų ir moterų lygybę visais sprendimų priėmimo lygmenimis verslo ir valdymo srityse; ragina skubinti derybų procesą dėl direktyvos dėl moterų valdybose; pabrėžia, kad būtina teikti daugiau ir geresnės informacijos apie verslumą kaip patrauklią karjeros galimybę tiek jaunoms mokykloje besimokančioms, tiek ir nedarbingoms moterims, kurios svarsto galimybę pradėti dirbti ar grįžti į darbą; ragina Komisiją skatinti vyresnio amžiaus žmonių verslumo rėmimo programas ir pažymi, kad tai gali tapti prieinama moterims, kurios nedalyvauja darbo rinkoje; pabrėžia, kad būtina skatinti politiką, kuria būtų skatinamos sparčiai augančios įmonės, taip pat augimas ir plėtra vidutinėse ir didesnėse įmonėse, siekiant užtikrinti, kad daugiau moterų taptų verslininkėmis ir remti tvarų augimą; ragina valstybes nares ir Komisiją toliau didinti verslininkių informuotumą apie paramos politiką ir mažinti biurokratines ir administracines kliūtis, susijusias su programomis, kuriomis siekiama skatinti verslumą; palankiai vertina pastangas skatinti patikimų ekspertų ir konsultantų, kurie galėtų būti mentoriais teikti konsultacijas verslininkėms viso proceso metu, paramą, atsižvelgiant į visus su verslumu susijusius aspektus: reglamentavimo, mokestinius, administracinius, ekonominius, apskaitos, teisinius, formalius, darbinius, personalo atrankos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina pripažinti moterų verslumo potencialą visuose sektoriuose ir švietimo srityse, įskaitant sritis, kuriose daugiausia dirba moterys, pvz., sveikatos priežiūros ir mokymo; pabrėžia, kad darbuotojams ir samdomo darbuotojo veiklą į savarankišką darbą keičiantiems asmenims reikia suteikti tolesnio mokymo ir perkvalifikavimo galimybių; ragina Komisiją skatinti mokymąsi visą gyvenimą visiems; pabrėžia, kad verslumo aspektas taip pat privalo būti pripažintas visose jaunimo programose Europos lygmeniu; ragina valstybes nares ir regionines bei vietos valdžios institucijas investuoti į perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo programas, skirtas savarankiškai dirbančioms moterims ir verslininkėms, ypač daug dėmesio skiriant finansinio raštingumo perkvalifikavimui; |
| --- | --- |

12.

Galimybė naudotis kapitalu

| 13. | pabrėžia, kad reikia pripažinti, jog moterų verslumas ir savarankiškas darbas yra pelningi investavimo atvejai ir ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo šaltiniai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina valstybes nares ir Komisiją didinti informuotumą ir sudaryti lengvesnes sąlygas verslininkėms ir savarankiškai dirbančioms moterims gauti finansavimą, įskaitant alternatyvias finansavimo formas, užtikrinant, kad finansavimas būtų prieinamas ir jas pasiektų; pažymi, kad verslininkės dažniau naudojasi alternatyviais šaltiniais, pvz., skolinimu grindžiamu sutelktiniu finansavimu ir finansavimo platformomis; pažymi, kad tam tikrais atvejais mikrokreditai buvo sėkmingi motyvuojant daugiau moterų pradėti savo verslą; pripažįsta finansavimo politikos poveikį ir teigiamą jo įtaką moterims; ragina valstybes nares ir regionines bei vietos valdžios institucijas pasinaudoti esamais Europos struktūriniais fondais siekiant suteikti daugiau galimybių verslininkėms ir savarankiškai dirbančioms moterims ir jas paskatinti; primygtinai ragina Komisiją sukurti Europos lyčiai atžvalgių investuotojų tinklą; mano, kad toks tinklas galės suteikti įmonėms, kurioms vadovauja moterys, atitinkamus ryšius, tinklus ir finansavimo galimybes; pabrėžia, kad reikia rengti informuotumo didinimo ir informavimo kampanijas apie dabartines ir būsimas ES finansavimo galimybes verslininkėms, siekiant teikti specialiai pritaikytą paramą įmonėms priklausančioms moterims ir verslininkėms ir didinti moterų lyderių matomumą, kad jos galėtų sukurti tvirtesnius sektinus pavyzdžius ir panaikinti esamus stereotipus; primygtinai ragina Komisiją, skiriant tinkamą finansavimą, parengti Moterų verslumo veiksmų planą, kuris būtų Europos iniciatyvos „Small Business Act“ dalis, ir kaip jo dalį – organizuoti visos Europos verslumo, inovacijų ir investicijų renginį, kuriame drauge dalyvautų mokslininkai, verslininkai, startuoliai ir, svarbiausia, privataus akcinio kapitalo investuotojai, siekiant paspartinti naujas moterų verslo galimybes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina specialių privačių investicijų fondų, kurie į savo investicijų vertinimus įtraukia lyčių kriterijus, pastangas spręsti nepakankamo moterų vadovaujamų įmonių finansavimo problemą; ragina Komisiją remti bendro investavimo programas su rizikos kapitalo fondais ir neformaliais investuotojais, kurių investicijos orientuotos į moteris ir verslininkėms skirtas mentorystės programas; mano, kad tai būtų efektyvus veiksmas siekiant puoselėti ekosistemą nuo pat pamatų; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina viešuosius ir privačiuosius fondus, kurių lėšomis įgyvendinama lyčių lygybės, įvairovės ir įtraukties politika; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į įsipareigojimų dėl įvairovės iniciatyvą, kuri yra pirmoji iniciatyva pasaulyje, pagal kurią privatūs fondai įsipareigojo vertinti ir stebėti atstovavimą pagal lytį ir kasmet bei viešai teikti savo išvadų ataskaitas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia svarbų mikrokreditų vaidmenį gerinant moterų finansinę įtrauktį įveikiant rinkos ir socialines kliūtis finansų rinkose; pažymi, kad mikrofinansavimo pranašumas yra tas, kad jis suteikia verslininkėms galimybę turėti stiprių paskatų kurti tvarų verslą, nes jos turi grąžinti paskolą, o ši priemonė yra specialiai sukurta žmonių, kuriems sunku gauti įprastą kreditą, poreikiams tenkinti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją ir valstybes nares sistemingai sekti ir stebėti pagal lytį suskirstytus duomenis visoje Sąjungoje, siekiant užtikrinti kokybiškus duomenis apie ES ir nacionalines finansavimo programas; taip pat primena, kad svarbu rinkti duomenis apie lygybę, kad būtų galima turėti informacijos apie tarpsektorinę diskriminacijos patirtį, ir pabrėžia, kad tuo būtų galima remtis norint priimti labiau informacija pagrįstus politikos sprendimus ateityje ir skatinti moterų ekonominę nepriklausomybę; pažymi, kad moterų verslumo aspektas turi būti pripažintas formuojant su verslu ir MVĮ susijusią politiką, siekiant užtikrinti tinkamą politikos sistemą, kuria remiamas moterų verslumas ir įvairovę skatinančios inovacijos; |
| --- | --- |

18.

Geresnė sistema verslininkėms

| 19. | ragina valstybes nares įgyvendinti 2019 m. Tarybos rekomendaciją dėl veiksmingų galimybių naudotis socialinės apsaugos sistemomis ir teisėmis, įskaitant teises į pensiją ir atostogas, užtikrinimo visiems savarankiškai dirbantiems asmenims ir įgyvendinti visus Europos socialinių teisių ramstyje nustatytus principus kaip būdą užtikrinti nediskriminavimą ir skatinti lyčių lygybę; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares ir Komisiją integruoti lyčių aspektą į visus paramos priemonių verslininkėms rengimo etapus ir konsultuotis su įvairia potencialių ir esamų verslininkių grupe siekiant užtikrinti, kad šios paramos priemonės būtų suderintos ir atitiktų jų lūkesčius bei poreikius; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, jog reikia pašalinti administracines kliūtis, trukdančias pradėti verslą, kad verslininko ar savarankiškai dirbančio asmens veikla taptų patrauklesnė moterims, įskaitant imigrantes; ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę parengti standartizuotus administracinius paketus, kuriais verslininkai galėtų vadovautis ankstyvais verslo steigimo etapais; mano, kad tai palengvintų administracinę naštą bendraujant su vietos valdžios institucijomis, pvz., mokesčių institucijomis, savivaldybėmis ir kt.; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad reikia plėtoti Europos inovacijų ekosistemą, kad daugiau moterų galėtų kurti tvarias ir pelningas įmones bei inovacijas, siekiant sustiprinti ES konkurencingumą, ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją nedelsiant įgyvendinti Komunikate dėl geresnio reglamentavimo ir MVĮ strategijoje nustatytas priemones; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad reikia gairių, supaprastintų formų, procedūrų ir procesų, kurie padėtų savarankiškai dirbančioms verslininkėms naudotis reglamentavimo sistema, pvz., siekiant eksportuoti; pažymi, kad labai mažos įmonėms ir visų pirma MVĮ jau šiuo metu patiria sunkumų dėl išteklių trūkumo, kad galėtų suprasti ir valdyti atitikties įsipareigojimus visose valstybėse narėse; ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti ir prireikus patobulinti gaires ir administravimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina Komisijos geresnio reglamentavimo darbotvarkę; mano, kad Komisijos pasiryžimas įgyvendinti principą „kiek plius, tiek minus“ yra svarbus žingsnis siekiant kuo labiau sumažinti įmonėms, įskaitant startuolius ir MVĮ, tenkančią administracinę naštą, kad moterims būtų patraukliau tapti verslininkėmis arba savarankiškai dirbančiomis moterimis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę taikyti didesnes mokesčių paskatas arba lanksčias mokesčių struktūras siekiant pagerinti pagrindines verslumo ir savarankiško darbo sąlygas; kaip pavyzdį atkreipia dėmesį į verslininkų apmokestinimą ankstyvaisiais etapais, apmokestinant tik pajamas arba atidedant mokesčių mokėjimą siekiant užsitikrinti, kad kapitalas moterims suteiktų patrauklesnių galimybių tapti verslininkėmis arba savarankiškai dirbančiomis moterimis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros ir geros kokybės bei įperkamų socialinių paslaugų kaip išankstinių sąlygų svarbą verslininkėms ir savarankiškai dirbančioms moterims; pripažįsta, kad moterų verslumas ir savarankiškas darbas suteikia lankstumo siekiant geresnės profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros; pripažįsta, kad svarbu sudaryti sąlygas vienoda, namų ir priežiūros pareigų pasidalijimui siekiant suderinti profesinį ir asmeninį gyvenimą, reikalingą moterims, kad jos galėtų užsiimti verslu ir dirbti savarankiškai; ragina Komisiją ir valstybes nares siekti geresnės profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros užtikrinant geresnes motinystės, tėvystės, vaikų priežiūros ir slaugos atostogas, lanksčias darbo valandas, vaiko priežiūros paslaugas darbo vietoje ir skatinant nuotolinį darbą; pabrėžia, kad darbo valandos ir darbo modeliai kaimo vietovėse labai skiriasi nuo miesto vietovių ir kad svarbu teikti vaikų priežiūros paslaugas, pritaikytas prie konkrečių moterų poreikių įvairiose vietovėse; ragina valstybes nares ir regionų bei vietos valdžios institucijas remti socialines sistemas, pvz., skirtas vyresnio amžiaus žmonėms, priklausomiems asmenims, ir teikti lankstesnes vaikų priežiūros paslaugas ir vaiko priežiūros atostogų galimybes, nes jos yra labai svarbios skatinant ir sudarant sąlygas daugiau moterų tapti verslininkėmis; ragina valstybes nares įgyvendinti Barselonos tikslus, užtikrinant šių poreikių tenkinimą investuojant į prieinamas ir įperkamas kokybiškas priežiūros paslaugas ir jas modernizuojant, kad moterims nereikėtų rinktis tarp šeimos ir dalyvavimo darbo rinkoje; pabrėžia, kad tolesnis moterų galimybių tapti verslininkėmis didinimas ir gerinimas gali atlikti esminį vaidmenį mažinant moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumus valstybėse narėse; palankiai vertina veiksmus, kurių kai kurios valstybės narės jau ėmėsi šiuo klausimu, ir primygtinai ragina jas užtikrinti galimybę naudotis kokybiškomis vaikų priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugomis, skatinti savarankiškai dirbančių asmenų galimybes ir skubiai bei visapusiškai į nacionalinę teisę perkelti ir įgyvendinti Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros direktyvą, ir ragina Komisiją tai veiksmingai stebėti; pripažįsta, kad nacionalinė socialinė politika skiriasi ir kad reikia paisyti subsidiarumo principo; pabrėžia, kad valstybės narės yra suinteresuotos skatinti šeimai palankius darbo modelius; |
| --- | --- |

27.

| 28. | yra susirūpinęs dėl to, kad Audito Rūmai savo specialiojoje ataskaitoje Nr. 10/21 „Lyčių aspekto integravimas į ES biudžetą“ nustatė, kad Komisija netinkamai taikė lyčių aspekto integravimą ir nepakankamai panaudojo pagal lytį suskirstytus duomenis ir rodiklius; ragina Komisiją įgyvendinti biudžeto sudarymo procedūrą atsižvelgiant į lyčių aspektą, kad moterys ir vyrai galėtų vienodai naudotis viešosiomis lėšomis, be kita ko, įgyvendinant iniciatyvą „NextGenerationEU“ ir taikant visas ekonomikos gaivinimo priemones; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  OL C 11, 2018 1 12, p. 35.

(2)  OL C 66, 2018 2 21, p. 44.

(3)  OL C 346, 2018 9 27, p. 6.

(4)  OL C 390, 2019 11 18, p. 28.

(5)  OL C 456, 2021 11 10, p. 232.

(6)  OL C 456, 2021 11 10, p. 191.

(7)  OL C 456, 2021 11 10, p. 208.

(8)  OL C 67, 2022 2 8, p. 137.

(9)  EBPO, 2019 m. „Trūkstami verslininkai. Įtraukaus verslumo politika“. (angl. The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship).

(10)  EBPO, 2019 m. „Trūkstami verslininkai. Įtraukaus verslumo politika“. (angl. The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship).

(11)  Bajcar, B. and Babiak, J., „Lyties skirtumai vadovavimo stiliuose: kas destruktyviau vadovauja?“ (angl. „Gender Differences in Leadership Styles:Who Leads more Destructively?“), 34-oji IBIMA konferencija, Madridas, 2019 m. lapkritis. https://www.researchgate.net/publication/337534934_Gender_Differences_in_Leadership_Styles_Who_Leads_more_Destructively

(12)  Europos Parlamento Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminis skyrius, „Kaimo moterų profesinis statusas ES“, Briuselis, 2019 m. gegužės mėn., https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608868/IPOL_STU(2019)608868_EN.pdf

(13)  Ten pat.

(14)  Pasaulinė verslumo stebėsenos ataskaita, „Moterų verslumas 2020–2021 m.: vystymasis nepaisant klasės (angl. Global Entrepreneurship Monitor, Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Class,), Londonas, 2021 m.

https://gemconsortium.org/report/gem-202021-womens-entrepreneurship-report-thriving-through-crisis

(15)  Eurostatas, Women in Management, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2020 m.

(16)  Foss, L., Henry, C., Ahl, H. ir Mikalsen, G., 2019 m. „Moterų verslumo politikos tyrimas: 30 metų įrodymų peržiūra“ (angl. Women’s entrepreneurship policy research: a 30-year review of the evidence), Small Business Economics, 53(2), 409-429 p.

(17)  EBPO, „Trūkstami verslininkai. Įtraukaus verslumo politika“. (angl. The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship), 2019 m.

(18)  Ten pat.

(19)  EBPO, EBPO / INFE 2020 m. tarptautinis suaugusiųjų finansinio raštingumo kompetencijų tyrimas, EBPO leidinys, Paryžius, 2020 m.

(20)  Skonieczna, A. ir Castellano, L. „Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe“, European Economy Discussion Papers, Nr. 129, 2020 m. liepos mėn., Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas.

(21)  Europos Komisija ir Europos investicijų bankas, „Moterų verslininkių finansavimas: kaip skatinti augimą“ (angl. Funding women entrepreneurs: How to empower growth), 2018 m.

(22)  „Moterys rizikos kapitalo, „Experior“ rizikos kapitalo fondo ir netradicinio rizikos kapitalo sektoriuje“ (angl. Women in VC, Experior Venture Fund and Unvconventional), „Finansavimas VRE regione atsižvelgiant į lyčių įvairovę ir teigiamą poveikį“ (angl. Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact), 2021 m.

(23)  EBAN, Statistics Compendium – European Early Stage Market Statistics, EBAN, Briuselis, 2019 m.

(24)  10 International Finance Corporation, Moving Towards Gender Balance in Private Equity and Venture Capital, International Finance Corporation, Vašingtonas, 2019 m.

(25)  „Moterys rizikos kapitalo, „Experior“ rizikos kapitalo fondo ir netradicinio rizikos kapitalo sektoriuje“ (angl. Women in VC, Experior Venture Fund and Unvconventional Ventures), pasiekiama internetu.

(26)  Europos Komisija, „Lyčių lygybės aspektu grindžiamas pažangus finansavimas. Investavimas į moteris ir kartu su moterimis: galimybės Europai“ (angl. Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe), Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2020 m.

(27)  EBPO, 2021 m. „Trūkstami verslininkai. Įtraukaus verslumo politika“. OECD Publishing, Paryžius, 2021 m.

(28)  EUROFOUND, Female entrepreneurship: Public and private funding, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2019 m.

(29)  Eurostatas, „Women in science and technology“, Products Eurostat News, 2020 m. spalio 2 d.

(30)  EBPO, 2019 m. „Trūkstami verslininkai. Įtraukaus verslumo politika“. (angl. The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship).

(31)  https://ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/women-entrepreneurs/support-tools-and-networks-women_en

(32)  Global Entrepreneurship Monitor, 2021/2022 Global Report – Opportunity Amid Disruption, GEM, London, 2022. https://www.gemconsortium.org/reports/latest-global-report

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/65

---

P9_TA(2022)0140

Dirbtinis intelektas skaitmeniniame amžiuje

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl dirbtinio intelekto skaitmeniniame amžiuje (2020/2266(INI))

(2022/C 465/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 4, 16, 26, 114, 169, 173, 179, 180, 181 ir 187 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 4, 16, 26, 114, 169, 173, 179, 180, 181 ir 187 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją ir 2021 m. kovo 2 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 25 dėl vaikų teisių, susijusių su skaitmenine aplinka, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją ir 2021 m. kovo 2 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 25 dėl vaikų teisių, susijusių su skaitmenine aplinka,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 24 d. Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) generalinės konferencijos 41-ojoje sesijoje priimtą UNESCO rekomendaciją dėl dirbtinio intelekto etikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 24 d. Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) generalinės konferencijos 41-ojoje sesijoje priimtą UNESCO rekomendaciją dėl dirbtinio intelekto etikos,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (1) ir Komisijos geresnio reglamentavimo gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (1) ir Komisijos geresnio reglamentavimo gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 24 d. Komisijos komunikatą „ES strategija dėl vaiko teisių“ (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 24 d. Komisijos komunikatą „ES strategija dėl vaiko teisių“ (COM(2021)0142),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES kibernetinės gynybos pajėgumų padėties (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES kibernetinės gynybos pajėgumų padėties (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl daugiašalių masinio naikinimo ginklų kontrolės ir nusiginklavimo režimų iššūkių ir perspektyvų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl daugiašalių masinio naikinimo ginklų kontrolės ir nusiginklavimo režimų iššūkių ir perspektyvų (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas, BDAR) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas, BDAR) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/694, kuriuo nustatoma Skaitmeninės Europos programa ir panaikinamas Sprendimas (ES) 2015/2240 (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/694, kuriuo nustatoma Skaitmeninės Europos programa ir panaikinamas Sprendimas (ES) 2015/2240 (5),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/695, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, nustatomos su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/695, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, nustatomos su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 (6),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl 2021 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos suderintos dirbtinio intelekto taisyklės (Dirbtinio intelekto aktas) ir iš dalies keičiami tam tikri Sąjungos teisėkūros procedūra priimti aktai (COM(2021)0206), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl 2021 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos suderintos dirbtinio intelekto taisyklės (Dirbtinio intelekto aktas) ir iš dalies keičiami tam tikri Sąjungos teisėkūros procedūra priimti aktai (COM(2021)0206),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 25 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos duomenų valdymo (Duomenų valdymo aktas) (COM(2020)0767), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 25 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos duomenų valdymo (Duomenų valdymo aktas) (COM(2020)0767),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1807 dėl laisvo ne asmens duomenų judėjimo Europos Sąjungoje pagrindų (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1807 dėl laisvo ne asmens duomenų judėjimo Europos Sąjungoje pagrindų (7),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/697, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2018/1092 (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/697, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2018/1092 (8),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/770 dėl tam tikrų skaitmeninio turinio ir skaitmeninių paslaugų teikimo sutarčių aspektų (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/770 dėl tam tikrų skaitmeninio turinio ir skaitmeninių paslaugų teikimo sutarčių aspektų (9),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentą (ES) 2021/1173 dėl Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) 2018/1488 (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentą (ES) 2021/1173 dėl Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) 2018/1488 (10),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 25 d. Komisijos komunikatą „Dirbtinis intelektas Europai“ (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 25 d. Komisijos komunikatą „Dirbtinis intelektas Europai“ (COM(2018)0237),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 7 d. Komisijos komunikatą „Suderintas dirbtinio intelekto planas“ (COM(2018)0795), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 7 d. Komisijos komunikatą „Suderintas dirbtinio intelekto planas“ (COM(2018)0795),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 8 d. Komisijos komunikatą „Pasitikėjimo į žmogų orientuotu dirbtiniu intelektu didinimas“ (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 8 d. Komisijos komunikatą „Pasitikėjimo į žmogų orientuotu dirbtiniu intelektu didinimas“ (COM(2019)0168),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos baltąją knygą „Dirbtinis intelektas. Europos požiūris į kompetenciją ir pasitikėjimą“ (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos baltąją knygą „Dirbtinis intelektas. Europos požiūris į kompetenciją ir pasitikėjimą“ (COM(2020)0065),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 27 d. Komisijos žaliąją knygą dėl senėjimo „Kartų solidarumo ir tarpusavio atsakomybės puoselėjimas“ (COM(2021)0050); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 27 d. Komisijos žaliąją knygą dėl senėjimo „Kartų solidarumo ir tarpusavio atsakomybės puoselėjimas“ (COM(2021)0050);

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos duomenų strategija“ (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos duomenų strategija“ (COM(2020)0066),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“ (COM(2020)0102) ir į 2021 m. gegužės 5 d. Komisijos komunikatą „Naujosios 2020 m. pramonės strategijos atnaujinimas. Bendrosios rinkos stiprinimas siekiant Europos ekonomikos atsigavimo“ (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“ (COM(2020)0102) ir į 2021 m. gegužės 5 d. Komisijos komunikatą „Naujosios 2020 m. pramonės strategijos atnaujinimas. Bendrosios rinkos stiprinimas siekiant Europos ekonomikos atsigavimo“ (COM(2021)0350),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų planas. Švietimo ir mokymo pritaikymas prie skaitmeninio amžiaus“ (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų planas. Švietimo ir mokymo pritaikymas prie skaitmeninio amžiaus“ (COM(2020)0624),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 9 d. Komisijos komunikatą „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“ (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 9 d. Komisijos komunikatą „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“ (COM(2021)0118),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 15 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma 2030 m. politikos programa „Skaitmeninio dešimtmečio kelias“ (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 15 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma 2030 m. politikos programa „Skaitmeninio dešimtmečio kelias“ (COM(2021)0574),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 28 d. Komisijos tyrimą „Europos įmonių apklausa apie dirbtiniu intelektu grindžiamų technologijų naudojimą“ (angl. European enterprise survey on the use of technologies based on artificial intelligence), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 28 d. Komisijos tyrimą „Europos įmonių apklausa apie dirbtiniu intelektu grindžiamų technologijų naudojimą“ (angl. European enterprise survey on the use of technologies based on artificial intelligence),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 26 d. Komisijos tyrimą „Efektyviai energiją naudojančios debesijos kompiuterijos technologijos ir ekologiškos debesijos rinkos politika“ (angl. Energy-efficient cloud computing technologies and policies for an eco-friendly cloud market), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 26 d. Komisijos tyrimą „Efektyviai energiją naudojančios debesijos kompiuterijos technologijos ir ekologiškos debesijos rinkos politika“ (angl. Energy-efficient cloud computing technologies and policies for an eco-friendly cloud market),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl dirbtinio intelekto, daiktų interneto ir robotikos poveikio saugai ir atsakomybei (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl dirbtinio intelekto, daiktų interneto ir robotikos poveikio saugai ir atsakomybei (COM(2020)0064),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 22 d. Tarybos išvadas dėl ES skaitmeninio dešimtmečio kibernetinio saugumo strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 22 d. Tarybos išvadas dėl ES skaitmeninio dešimtmečio kibernetinio saugumo strategijos,

| — | atsižvelgdamas į Aukšto lygio ekspertų grupės dirbtinio intelekto klausimais 2019 m. balandžio 8 d. ataskaitą „Patikimo dirbtinio intelekto etikos gairės“ (angl. Ethics guidelines for trustworthy AI), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aukšto lygio ekspertų grupės dirbtinio intelekto klausimais 2019 m. balandžio 8 d. ataskaitą „Patikimo dirbtinio intelekto etikos gairės“ (angl. Ethics guidelines for trustworthy AI),

| — | atsižvelgdamas į Aukšto lygio ekspertų grupės dirbtinio intelekto klausimais 2019 m. balandžio 8 d. ataskaitą „Dirbtinio intelekto apibrėžimas: pagrindiniai pajėgumai ir disciplinos“ (angl. A definition of AI: main capabilities and disciplines), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aukšto lygio ekspertų grupės dirbtinio intelekto klausimais 2019 m. balandžio 8 d. ataskaitą „Dirbtinio intelekto apibrėžimas: pagrindiniai pajėgumai ir disciplinos“ (angl. A definition of AI: main capabilities and disciplines),

| — | atsižvelgdamas į Aukšto lygio ekspertų grupės dirbtinio intelekto klausimais 2019 m. birželio 26 d. ataskaitą „Rekomendacijos dėl politikos ir investicijų patikimo dirbtinio intelekto srityje“ (angl. Policy and investment recommendations for trustworthy AI), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aukšto lygio ekspertų grupės dirbtinio intelekto klausimais 2019 m. birželio 26 d. ataskaitą „Rekomendacijos dėl politikos ir investicijų patikimo dirbtinio intelekto srityje“ (angl. Policy and investment recommendations for trustworthy AI),

| — | atsižvelgdamas į UNESCO 2019 m. kovo mėn. leidinį I’d blush if I could: closing gender divides in digital skills through education, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į UNESCO 2019 m. kovo mėn. leidinį I’d blush if I could: closing gender divides in digital skills through education,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ataskaitą „Tinkama ateitis. Dirbtinis intelektas ir pagrindinės teisės“ (angl. Getting the future right – Artificial intelligence and fundamental rights), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ataskaitą „Tinkama ateitis. Dirbtinis intelektas ir pagrindinės teisės“ (angl. Getting the future right – Artificial intelligence and fundamental rights),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 22 d. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) tarybos rekomendaciją dėl dirbtinio intelekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 22 d. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) tarybos rekomendaciją dėl dirbtinio intelekto,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų platformos dialogui dėl dirbtinio intelekto AI for Good pasaulinio aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų platformos dialogui dėl dirbtinio intelekto AI for Good pasaulinio aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 9 d. G 20 dirbtinio intelekto principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 9 d. G 20 dirbtinio intelekto principus,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 28 d. Pasaulio sveikatos organizacijos ataskaitą dėl dirbtinio intelekto sveikatos srityje ir į šešis pagrindinius jo kūrimo ir naudojimo principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 28 d. Pasaulio sveikatos organizacijos ataskaitą dėl dirbtinio intelekto sveikatos srityje ir į šešis pagrindinius jo kūrimo ir naudojimo principus,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Dirbtinis intelektas. Jo poveikis bendrajai (skaitmeninei) rinkai, gamybai, vartojimui, užimtumui ir visuomenei“ (nuomonė savo iniciatyva) (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Dirbtinis intelektas. Jo poveikis bendrajai (skaitmeninei) rinkai, gamybai, vartojimui, užimtumui ir visuomenei“ (nuomonė savo iniciatyva) (11),

| — | atsižvelgdamas į Atsakomybės ir naujų technologijų ekspertų grupės – naujų technologijų klausimus nagrinėjančio darinio – 2019 m. lapkričio 21 d. ataskaitą „Atsakomybė už dirbtinio intelekto ir kitas naujas skaitmenines technologijas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Atsakomybės ir naujų technologijų ekspertų grupės – naujų technologijų klausimus nagrinėjančio darinio – 2019 m. lapkričio 21 d. ataskaitą „Atsakomybė už dirbtinio intelekto ir kitas naujas skaitmenines technologijas“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio mėn. Europos Tarybos dirbtinio intelekto ad hoc komiteto (CAHAI) leidinį Towards Regulation of AI systems – Global perspectives on the development of a legal framework on Artificial Intelligence systems based on the Council of Europe’s standards on human rights, democracy and the rule of law, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio mėn. Europos Tarybos dirbtinio intelekto ad hoc komiteto (CAHAI) leidinį Towards Regulation of AI systems – Global perspectives on the development of a legal framework on Artificial Intelligence systems based on the Council of Europe’s standards on human rights, democracy and the rule of law,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio mėn. Europos universitetinio instituto darbinį dokumentą „Teisės ir reguliavimo modeliai dirbtinio intelekto srityje“ (angl. Models of Law and Regulation for AI), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio mėn. Europos universitetinio instituto darbinį dokumentą „Teisės ir reguliavimo modeliai dirbtinio intelekto srityje“ (angl. Models of Law and Regulation for AI),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 19 d. bendrą kompanijos „Trend Micro Research“, Jungtinių Tautų tarpregioninio nusikalstamumo ir teisingumo tyrimų instituto ir Europolo ataskaitą „Dirbtinio intelekto naudojimas ir piktnaudžiavimas juo“ (angl. Malicious Uses and Abuses of Artificial Intelligence), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 19 d. bendrą kompanijos „Trend Micro Research“, Jungtinių Tautų tarpregioninio nusikalstamumo ir teisingumo tyrimų instituto ir Europolo ataskaitą „Dirbtinio intelekto naudojimas ir piktnaudžiavimas juo“ (angl. Malicious Uses and Abuses of Artificial Intelligence),

| — | atsižvelgdamas į 2019–2024 m. Komisijos politines gaires „Daugiau siekianti Sąjunga. Mano Europos darbotvarkė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019–2024 m. Komisijos politines gaires „Daugiau siekianti Sąjunga. Mano Europos darbotvarkė“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-311/18 (Schrems II), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-311/18 (Schrems II),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl robotikai taikomų civilinės teisės nuostatų (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl robotikai taikomų civilinės teisės nuostatų (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl Europos pramonės skaitmeninimo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl Europos pramonės skaitmeninimo (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 6 d. rezoliuciją dėl 2021–2030 m. ES kelių eismo saugumo politikos programos – rekomendacijos dėl tolesnių žingsnių siekiant visiškai saugaus eismo vizijos (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 6 d. rezoliuciją dėl 2021–2030 m. ES kelių eismo saugumo politikos programos – rekomendacijos dėl tolesnių žingsnių siekiant visiškai saugaus eismo vizijos (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl autonominių ginklų sistemų (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl autonominių ginklų sistemų (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl visapusiškos Europos pramonės politikos dirbtinio intelekto ir robotikos srityje (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl visapusiškos Europos pramonės politikos dirbtinio intelekto ir robotikos srityje (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. vasario 12 d. rezoliuciją „Automatizuoti sprendimų priėmimo procesai. Vartotojų apsaugos ir laisvo prekių ir paslaugų judėjimo užtikrinimas“ (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. vasario 12 d. rezoliuciją „Automatizuoti sprendimų priėmimo procesai. Vartotojų apsaugos ir laisvo prekių ir paslaugų judėjimo užtikrinimas“ (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 20 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl naudojant dirbtinį intelektą taikomos civilinės atsakomybės tvarkos (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 20 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl naudojant dirbtinį intelektą taikomos civilinės atsakomybės tvarkos (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl intelektinės nuosavybės teisių plėtojant dirbtinio intelekto technologijas (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl intelektinės nuosavybės teisių plėtojant dirbtinio intelekto technologijas (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 20 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl dirbtinio intelekto, robotikos ir susijusių technologijų etinių aspektų sistemos (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 20 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl dirbtinio intelekto, robotikos ir susijusių technologijų etinių aspektų sistemos (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 20 d. rezoliuciją „Dirbtinis intelektas: klausimai, susiję su ES taikytinos tarptautinės teisės aiškinimu ir taikymu naudojant dirbtinį intelektą civilinėms ir karinėms reikmėms ir su valstybės galiomis, nepatenkančiomis į baudžiamosios justicijos sritį“ (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 20 d. rezoliuciją „Dirbtinis intelektas: klausimai, susiję su ES taikytinos tarptautinės teisės aiškinimu ir taikymu naudojant dirbtinį intelektą civilinėms ir karinėms reikmėms ir su valstybės galiomis, nepatenkančiomis į baudžiamosios justicijos sritį“ (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją „Europos skaitmeninės ateities kūrimas: kliūčių bendrosios skaitmeninės rinkos veikimui šalinimas ir dirbtinio intelekto naudojimo gerinimas siekiant naudos vartotojams Europos Sąjungoje“ (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją „Europos skaitmeninės ateities kūrimas: kliūčių bendrosios skaitmeninės rinkos veikimui šalinimas ir dirbtinio intelekto naudojimo gerinimas siekiant naudos vartotojams Europos Sąjungoje“ (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl Europos duomenų strategijos (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl Europos duomenų strategijos (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl dirbtinio intelekto švietimo, kultūros ir audiovizualiniame sektoriuje (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl dirbtinio intelekto švietimo, kultūros ir audiovizualiniame sektoriuje (24),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 6 d. rezoliuciją dėl dirbtinio intelekto baudžiamojoje teisėje ir jo naudojimo policijos ir teisminių institucijų reikmėms baudžiamosiose bylose (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 6 d. rezoliuciją dėl dirbtinio intelekto baudžiamojoje teisėje ir jo naudojimo policijos ir teisminių institucijų reikmėms baudžiamosiose bylose (25),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. atliktą savo Vidaus politikos generalinio direktorato (IPOL GD) tyrimą „Dirbtinio intelekto diplomatija. Dirbtinio intelekto valdymas kaip nauja Europos Sąjungos išorės politikos priemonė“ (angl. Artificial Intelligence diplomacy – Artificial Intelligence governance as a new European Union external policy tool), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. atliktą savo Vidaus politikos generalinio direktorato (IPOL GD) tyrimą „Dirbtinio intelekto diplomatija. Dirbtinio intelekto valdymas kaip nauja Europos Sąjungos išorės politikos priemonė“ (angl. Artificial Intelligence diplomacy – Artificial Intelligence governance as a new European Union external policy tool),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Atvirojo kodo požiūrio į dirbtinį intelektą iššūkiai ir ribos“ (angl. Challenges and limits of an open source approach to Artificial Intelligence), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Atvirojo kodo požiūrio į dirbtinį intelektą iššūkiai ir ribos“ (angl. Challenges and limits of an open source approach to Artificial Intelligence),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Dirbtinio intelekto rinka ir kapitalo srautai. Dirbtinis intelektas ir finansų sektorius kryžkelėje“ (angl. Artificial Intelligence market and capital flows – AI and the financial sector at crossroads), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Dirbtinio intelekto rinka ir kapitalo srautai. Dirbtinis intelektas ir finansų sektorius kryžkelėje“ (angl. Artificial Intelligence market and capital flows – AI and the financial sector at crossroads),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Darbo sąlygų gerinimas naudojant dirbtinį intelektą“ (angl. Improving working conditions using Artificial Intelligence), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Darbo sąlygų gerinimas naudojant dirbtinį intelektą“ (angl. Improving working conditions using Artificial Intelligence),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Dirbtinio intelekto vaidmuo Europos žaliajame kurse“ (angl. The role of Artificial Intelligence in the European Green Deal), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Dirbtinio intelekto vaidmuo Europos žaliajame kurse“ (angl. The role of Artificial Intelligence in the European Green Deal),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Dirbtinis intelektas pažangiuosiuose miestuose ir judumo mieste srityje“ (angl. Artificial Intelligence in smart cities and urban mobility), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Dirbtinis intelektas pažangiuosiuose miestuose ir judumo mieste srityje“ (angl. Artificial Intelligence in smart cities and urban mobility),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Dirbtinis intelektas ir viešosios paslaugos“ (angl. Artificial Intelligence and public services), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Dirbtinis intelektas ir viešosios paslaugos“ (angl. Artificial Intelligence and public services),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Europos Sąjungos duomenų iššūkis“ (angl. European Union data challenge), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Europos Sąjungos duomenų iššūkis“ (angl. European Union data challenge),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Dirbtinio intelekto galimybės“ (angl. Opportunities of Artificial Intelligence), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Dirbtinio intelekto galimybės“ (angl. Opportunities of Artificial Intelligence),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Europos skaitmeninis dešimtmetis ir savarankiškumas“ (angl. Europe’s Digital Decade and Autonomy), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Europos skaitmeninis dešimtmetis ir savarankiškumas“ (angl. Europe’s Digital Decade and Autonomy),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Esamų skaitmeninės srities ES teisės aktų ir jų projektų nustatymas ir vertinimas“ (angl. Identification and assessment of existing and draft EU legislation in the digital field), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio mėn. atliktą IPOL GD tyrimą „Esamų skaitmeninės srities ES teisės aktų ir jų projektų nustatymas ir vertinimas“ (angl. Identification and assessment of existing and draft EU legislation in the digital field),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo mėn. atliktą Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) tyrimą „Dirbtiniam intelektui taikoma civilinės atsakomybės tvarka. Europos pridėtinės vertės vertinimas“ (angl. Civil liability regime for artificial intelligence – European added value assessment), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo mėn. atliktą Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) tyrimą „Dirbtiniam intelektui taikoma civilinės atsakomybės tvarka. Europos pridėtinės vertės vertinimas“ (angl. Civil liability regime for artificial intelligence – European added value assessment),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio mėn. atliktą EPRS Mokslinio perspektyvų tyrimo skyriaus tyrimą „Duomenų subjektai, skaitmeninė priežiūra. Dirbtinis intelektas ir darbo ateitis“ (angl. Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio mėn. atliktą EPRS Mokslinio perspektyvų tyrimo skyriaus tyrimą „Duomenų subjektai, skaitmeninė priežiūra. Dirbtinis intelektas ir darbo ateitis“ (angl. Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo mėn. atliktą EPRS tyrimą „Europos dirbtinio intelekto, robotikos ir susijusių technologijų etinių aspektų sistema“ (angl. European framework on ethical aspects of artificial intelligence, robotics and related technologies), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo mėn. atliktą EPRS tyrimą „Europos dirbtinio intelekto, robotikos ir susijusių technologijų etinių aspektų sistema“ (angl. European framework on ethical aspects of artificial intelligence, robotics and related technologies),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo mėn. atliktą EPRS tyrimą „Dirbtinio intelekto etika. Problemos ir iniciatyvos“ (angl. The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo mėn. atliktą EPRS tyrimą „Dirbtinio intelekto etika. Problemos ir iniciatyvos“ (angl. The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio mėn. atliktą EPRS tyrimą „Dirbtinis intelektas. Kaip jis veikia, kodėl jis svarbus ir ką galime dėl jo padaryti?“ (angl. Artificial Intelligence: How does it work, why does it matter, and what can we do about it?), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio mėn. atliktą EPRS tyrimą „Dirbtinis intelektas. Kaip jis veikia, kodėl jis svarbus ir ką galime dėl jo padaryti?“ (angl. Artificial Intelligence: How does it work, why does it matter, and what can we do about it?),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos mėn. atliktą EPRS tyrimą „Dirbtinis intelektas ir teisėsauga – poveikis pagrindinėms teisėms“ (angl. Artificial Intelligence and Law enforcement – Impact on Fundamental Rights), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos mėn. atliktą EPRS tyrimą „Dirbtinis intelektas ir teisėsauga – poveikis pagrindinėms teisėms“ (angl. Artificial Intelligence and Law enforcement – Impact on Fundamental Rights),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio mėn. atliktą EPRS tyrimą „Bendrojo duomenų apsaugos reglamento (BDAR) poveikis dirbtiniam intelektui“ (angl. The impact of the General Data Protection Regulation (GDPR) on artificial intelligence), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio mėn. atliktą EPRS tyrimą „Bendrojo duomenų apsaugos reglamento (BDAR) poveikis dirbtiniam intelektui“ (angl. The impact of the General Data Protection Regulation (GDPR) on artificial intelligence),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio mėn. atliktą EPRS tyrimą „Baltoji knyga dėl dirbtinio intelekto“ (angl. The White Paper on Artificial Intelligence), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio mėn. atliktą EPRS tyrimą „Baltoji knyga dėl dirbtinio intelekto“ (angl. The White Paper on Artificial Intelligence),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo mėn. atliktą EPRS tyrimą „Veido atpažinimo reglamentavimas ES“ (angl. Regulating facial recognition in the EU), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo mėn. atliktą EPRS tyrimą „Veido atpažinimo reglamentavimas ES“ (angl. Regulating facial recognition in the EU),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario mėn. atliktą EPRS tyrimą „Darbo ateitis. Tendencijos, iššūkiai ir galimos iniciatyvos“ (angl. The future of work: Trends, challenges and potential initiatives), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario mėn. atliktą EPRS tyrimą „Darbo ateitis. Tendencijos, iššūkiai ir galimos iniciatyvos“ (angl. The future of work: Trends, challenges and potential initiatives),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. EPRS tyrimą „Robotai patarėjai. Kaip jie atitinka esamą ES reglamentavimo sistemą, visų pirma investuotojų apsaugos aspektu?“ (angl. Robo-advisors: How do they fit in the existing EU regulatory framework, in particular with regard to investor protection?), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. EPRS tyrimą „Robotai patarėjai. Kaip jie atitinka esamą ES reglamentavimo sistemą, visų pirma investuotojų apsaugos aspektu?“ (angl. Robo-advisors: How do they fit in the existing EU regulatory framework, in particular with regard to investor protection?),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo mėn. atliktą EPRS tyrimą „Kinijos užmojai dirbtinio intelekto srityje“ (angl. China’s ambitions in artificial intelligence), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo mėn. atliktą EPRS tyrimą „Kinijos užmojai dirbtinio intelekto srityje“ (angl. China’s ambitions in artificial intelligence),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. atliktą EPRS GD tyrimą „Kas būtų, jei pasirinktume naujas dirbtinio intelekto metaforas?“ (angl. What if we chose new metaphors for artificial intelligence?), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. atliktą EPRS GD tyrimą „Kas būtų, jei pasirinktume naujas dirbtinio intelekto metaforas?“ (angl. What if we chose new metaphors for artificial intelligence?),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio mėn. atliktą EPRS tyrimą „Dirbtinio intelekto supratimas“ (angl. Understanding artificial intelligence), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio mėn. atliktą EPRS tyrimą „Dirbtinio intelekto supratimas“ (angl. Understanding artificial intelligence),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos mėn. atliktą EPRS tyrimą „Kova su sintetinėmis vaizdo sankaitomis Europos politikoje“ (angl. Tackling deepfakes in European policy), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos mėn. atliktą EPRS tyrimą „Kova su sintetinėmis vaizdo sankaitomis Europos politikoje“ (angl. Tackling deepfakes in European policy),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario mėn. Specialiojo komiteto dirbtinio intelekto skaitmeniniame amžiuje klausimais (AIDA) darbinį dokumentą „Dirbtinis intelektas ir sveikata“ (angl. Artificial Intelligence and Health), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario mėn. Specialiojo komiteto dirbtinio intelekto skaitmeniniame amžiuje klausimais (AIDA) darbinį dokumentą „Dirbtinis intelektas ir sveikata“ (angl. Artificial Intelligence and Health),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo mėn. AIDA darbinį dokumentą „Dirbtinis intelektas ir žaliasis kursas“ (angl. Artificial Intelligence and the Green Deal), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo mėn. AIDA darbinį dokumentą „Dirbtinis intelektas ir žaliasis kursas“ (angl. Artificial Intelligence and the Green Deal),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo mėn. AIDA darbinį dokumentą „Dirbtinio intelekto išorės politikos aspektai“ (angl. The External Policy Dimensions of AI), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo mėn. AIDA darbinį dokumentą „Dirbtinio intelekto išorės politikos aspektai“ (angl. The External Policy Dimensions of AI),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės mėn. AIDA darbinį dokumentą „Dirbtinis intelektas ir konkurencingumas“ (angl. AI and Competitiveness), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės mėn. AIDA darbinį dokumentą „Dirbtinis intelektas ir konkurencingumas“ (angl. AI and Competitiveness),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. AIDA darbinį dokumentą „Dirbtinis intelektas ir demokratijos ateitis“ (angl. AI and the Future of Democracy), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. AIDA darbinį dokumentą „Dirbtinis intelektas ir demokratijos ateitis“ (angl. AI and the Future of Democracy),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. AIDA darbinį dokumentą „Dirbtinis intelektas ir darbo rinka“ (angl. AI and the Labour Market), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. AIDA darbinį dokumentą „Dirbtinis intelektas ir darbo rinka“ (angl. AI and the Labour Market),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Specialiojo komiteto dirbtinio intelekto skaitmeniniame amžiuje klausimais pranešimą (A9-0088/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Specialiojo komiteto dirbtinio intelekto skaitmeniniame amžiuje klausimais pranešimą (A9-0088/2022),

1.   
  Įvadas

| 1. | pažymi, kad pasaulis atsidūrė ant ketvirtosios pramonės revoliucijos slenksčio; pabrėžia, kad, palyginti su trimis ankstesnėmis jos bangomis, kurios prasidėjo pradėjus naudoti garo mašiną, elektrą ir vėliau kompiuterius, ketvirtoji banga energijos semiasi iš duomenų gausos ir galingų algoritmų ir kompiuterijos pajėgumų; pabrėžia, kad šiandienos skaitmeninę revoliuciją formuoja jos pasaulinis mastas, sparti sanglauda ir didžiulis naujų technologinių proveržių poveikis valstybėms, ekonomikai, visuomenei, tarptautiniams santykiams ir aplinkai; pripažįsta, kad radikalūs šio masto pokyčiai daro skirtingą poveikį įvairioms visuomenės grupėms, priklausomai nuo jų tikslų, geografinės padėties ar socialinių ir ekonominių aplinkybių; pabrėžia, kad skaitmeninė pertvarka turi būti formuojama visapusiškai paisant pagrindinių teisių ir taip, kad skaitmeninės technologijos tarnautų žmonijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad dėl didžiulės ekonominės vertės ir technologinių pajėgumų, sutelktų ekonomikose, kurios daugiausia išteklių skiria DI taikomųjų programų moksliniams tyrimams, plėtrai ir rinkodarai, skaitmeninė revoliucija kartu paskatino pasaulinę konkurenciją; pažymi, kad keliose šalyse skaitmeninis konkurencingumas ir atviras strateginis savarankiškumas yra tapę pagrindiniu politikos tikslu; pabrėžia, kad sprendimus priimantys asmenys vis geriau supranta, jog besiformuojančios technologijos gali daryti poveikį ištisų šalių pasaulinei galiai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl to Europa, kuri šimtmečius nustatinėjo tarptautinius standartus, dominavo technologinės pažangos srityje ir buvo aukščiausios klasės gamybos bei diegimo lyderė, atsilieka, kuria ir investuoja kur kas mažiau nei tokios skaitmeninėje rinkoje pirmaujančios ekonomikos, kaip JAV ar Kinija, nors ir išlieka santykinai konkurencinga, kiek tai susiję su teminių DI mokslinių tyrimų rezultatais; pripažįsta, kad kyla pavojus, jog pasaulinių standartų kūrimo srityje Europos subjektai gali būti nustumti į antrąjį planą, o Europos technologijų bei vertybių pažanga gali susidurti su iššūkiais; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pirmiausia pabrėžia, kad skaitmeninės priemonės vis dažniau tampa kai kurių įmonių, taip pat autokratinių vyriausybių manipuliavimo ir piktnaudžiavimo priemone, kuria siekiama pakenkti demokratinėms politinėms sistemoms ir sukelti galimą politinių sistemų konfliktą; paaiškina, kad skaitmeninis šnipinėjimas, sabotažas, nedidelio masto karas ir dezinformacijos kampanijos kelia grėsmę demokratinėms visuomenėms; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad dėl skaitmeninių verslo modelių pobūdžio atsiranda didelio masto išplečiamumo bei tinklo poveikio galimybė; atkreipia dėmesį į tai, kad daugeliui skaitmeninių rinkų būdinga didelė rinkos koncentracija, leidžianti nedideliam skaičiui technologijų platformų, kurių dauguma šiuo metu yra įsisteigusios JAV, būti novatoriškų technologinių inovacijų komercializacijos priešakyje, pritraukti geriausias idėjas, talentus ir įmones ir pasiekti ypatingą pelningumą; įspėja, kad dominuojanti padėtis duomenų ekonomikoje gali atsirasti ir besiformuojančioje DI ekonomikoje; atkreipia dėmesį į tai, kad šiandien tik aštuonios iš 200 didžiausių skaitmeninio verslo įmonių turi buveinę ES; pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu svarbiausia yra sukurti tikrą bendrąją skaitmeninę rinką; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad dėl to pasaulinė konkurencija dėl lyderystės technologijų srityje yra tapusi ES prioritetu; pabrėžia, kad jei ES nesiims skubių ir ryžtingų veiksmų, ji galiausiai bus priversta laikytis kitų subjektų nustatytų taisyklių ir standartų ir susidurs su rizika, kad jos politiniam stabilumui, socialiniam saugumui, pagrindinėms teisėms, asmens laisvėms ir ekonominiam konkurencingumui kils žalingas poveikis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teigia, kad dirbtinis intelektas (DI) yra viena pagrindinių per ketvirtąją pramonės revoliuciją besiformuojančių technologijų; pažymi, kad DI skatina skaitmeninę ekonomiką, nes jis sudaro sąlygas diegti novatoriškus produktus ir paslaugas, gali padidinti vartotojų pasirinkimą ir gamybos procesų efektyvumą; teigia, kad iki 2030 m. DI indėlis į pasaulio ekonomiką turėtų siekti daugiau nei 11 trln. EUR; tuo pat metu pabrėžia, kad DI technologijos kelia žmogiškųjų veiksnių silpnėjimo riziką; pabrėžia, kad DI turėtų išlikti į žmogų orientuota, patikima technologija ir neturėtų pakeisti žmogaus autonomijos ar reikšti asmens laisvių praradimo; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad ši ketvirtoji pramonės revoliucija būtų įtrauki ir nė vieno nepaliktų nuošalyje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad vyksta pasaulinės varžybos dėl lyderystės DI srityje; atkreipia dėmesį į tai, kad DI technologijos gali suteikti didžiulę ekonominę vertę toms ekonomikoms, kurios pelningai plėtoja, gamina ir taiko tokias technologijas, taip pat šalims, kuriose tokia vertė kuriama; pabrėžia, kad DI yra ne visagalė technologija, o veiksmingas priemonių ir metodikų rinkinys, kuris gali būti naudingas visuomenei; paaiškina, kad tai, kaip technologijos veikia, priklauso nuo to, kaip jos kuriamos; atkreipia dėmesį į tai, kad ES paskelbė ketinanti pirmoji sukurti DI reglamentavimo sistemą; vis dėlto pabrėžia, jog yra itin svarbu, kad ES gebėtų apibrėžti reglamentavimo metodą, įskaitant pagrindinių teisių ir laisvių apsaugą, ir veikti kaip pasaulinius standartus nustatantis subjektas; todėl pabrėžia Europos konkurencingumo DI srityje ir ES gebėjimo formuoti tarptautinio lygmens reglamentavimo aplinką svarbą; pabrėžia, kad tam tikri DI naudojimo būdai gali kelti individualią ir visuomeninę riziką, kuri gali kelti pavojų pagrindinėms teisėms, todėl politikos formuotojai turėtų imtis veiksmų šiuo klausimu ir sudaryti sąlygas tam, kad DI galiausiai taptų žmonėms ir visuomenei tarnaujančia priemone, kuria siekiama bendros gerovės ir bendrojo intereso; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, jog tam, kad Europos subjektai galėtų sėkmingai veikti skaitmeniniame amžiuje ir tapti technologijų lyderiais DI srityje, būtina aiški reglamentavimo sistema, politinis įsipareigojimas ir labiau į ateitį orientuota mąstysena, kurios šiuo metu dažnai trūksta; daro išvadą, kad, remiantis tokiu požiūriu, tiek ES piliečiai, tiek įmonės gali pasinaudoti DI ir didelėmis jo teikiamomis galimybėmis didinti konkurencingumą, be kita ko, kiek tai susiję su klestėjimu ir gerove; pabrėžia, kad reglamentavimo sistemos turi būti formuojamos taip, kad nekiltų nepagrįstų kliūčių, trukdančių Europos subjektams, visų pirma startuoliams ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), sėkmingai veikti skaitmeniniame amžiuje; pabrėžia, kad reikėtų gerokai padidinti privačiąsias ir viešąsias investicijas, kad būtų sukurta aplinka, kurioje mūsų žemyne atsiranda ir vystosi daugiau Europos sėkmės pavyzdžių; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad sparti DI lemiama technologinė pažanga tampa vis labiau neatsiejama nuo daugumos žmogaus veiklos sričių ir taip pat turės įtakos visų tų, kurie neturi įgūdžių, reikalingų pakankamai greitai prisitaikyti prie šių naujų technologijų, pragyvenimo šaltiniams; pažymi, kad nors skaitmeninio raštingumo užtikrinimas per kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą gali padėti išspręsti daugelį su tuo susijusių socialinių ir ekonominių problemų, toks poveikis taip pat turėtų būti švelninamas socialinių gerovės sistemų, miesto ir kaimo infrastruktūros ir demokratinių procesų kontekste; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad vykdant skaitmeninę pertvarką reikia atsižvelgti į moterų ir pažeidžiamoms grupėms priklausančių asmenų tikslus bei interesus; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad 2018 metais iš pasaulio DI specialistų tik 22 proc. buvo moterys, o tai problema, kuri tik sudaro sąlygas įsigalėti ir įsitvirtinti stereotipams bei šališkumui; pripažįsta, kad naudojant DI technologijas reikia išsaugoti teisę į lygybę prieš įstatymą, privatumą, saviraiškos laisvę ir dalyvauti kultūriniame bei politiniame gyvenime, ypač mažumų bendruomenėms; |
| --- | --- |

11.

2.   
  Galimos DI naudojimo galimybės, rizika ir kliūtys. Šeši AIDA komiteto išnagrinėti atvejų tyrimai

| 12. | primena, kad DI pagrindas – programinė įranga, kurioje konkretiems tikslams naudojami tikimybiniai modeliai ir algoritminės prognozės; atkreipia dėmesį į tai, kad terminas „dirbtinis intelektas“ yra bendras terminas, apimantis daug įvairių senų ir naujų technologijų, metodikų ir metodų, kurie geriau suprantami kaip „dirbtinio intelekto sistemos“, t. y. bet kokios mašininės sistemos, kurios dažnai neturi nieko bendra, išskyrus tai, kad jos grindžiamos tam tikrais žmogaus apibrėžtais tikslais, atlikdamos veiksmus yra nevienodai autonomiškos ir taikomos prognozuojant, teikiant rekomendacijas ar priimant sprendimus remiantis turimais duomenimis; pažymi, kad kai kurios iš šių technologijų jau plačiai naudojamos, o kitos dar tik kuriamos arba yra tik spekuliatyvios koncepcijos, kurios ateityje gali egzistuoti arba neegzistuoti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į didelį skirtumą tarp simbolinio DI, kuris buvo pagrindinis DI metodas nuo XX a. šeštojo iki dešimtojo dešimtmečio, ir mašinų mokymosi, t. y. duomenimis grindžiamo DI, kuris dominuoja nuo XXI a. pirmojo dešimtmečio; paaiškina, kad per pirmąją bangą DI buvo kuriamas koduojant ekspertų žinias ir patirtį į taisyklių rinkinį, kurį vėliau vykdė mašina; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad per antrąją bangą dėl automatizuotų algoritmų mokymosi procesų, pagrįstų didelio kiekio duomenų apdorojimu, gebėjimu sujungti kelių skirtingų šaltinių duomenis ir sudaryti sudėtingą atitinkamos aplinkos vaizdą bei nustatyti dėsningumus, DI sistemos tapo sudėtingesnės, autonomiškesnės ir sunkiau perprantamos, todėl rezultatai gali būti sunkiau paaiškinami; pabrėžia, kad dabartinį DI galima suskirstyti į daugybę skirtingų posričių ir metodikų, pvz., gilusis mokymasis yra mašininio mokymosi, kuris pats savaime yra DI posritis, posritis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad nors dėl žymaus kompiuterijos pajėgumų padidėjimo šiandieninis DI tapo daug veiksmingesnis ir galingesnis už simbolinį DI, jis vis dar gali spręsti tik aiškiai apibrėžtus specifinių sričių, pvz., šachmatų ar paveikslo atpažinimo, uždavinius ir jis nėra suprogramuotas taip, kad visapusiškai suprastų DI sistemos atliekamus veiksmus; akcentuoja, kad DI sistemos, priešingai, nei galima suprasti iš jų pavadinimo, neturi žmogui būdingo intelekto; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl to jis vadinamas „siauruoju“ arba „silpnuoju“ DI ir tebėra tik rekomendacijas ir prognozes teikianti priemonė; pažymi, pavyzdžiui, kad savivaldžiai automobiliai veikia derinant įvairias vienos užduoties DI sistemas, kurios kartu gali pateikti trimatį transporto priemonės aplinkos žemėlapį, kad jos operacinė sistema galėtų priimti sprendimus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad daugelis baimių, susijusių su DI, grindžiamos hipotetinėmis sampratomis, tokiomis kaip bendrasis DI, dirbtinis superintelektas ir išskirtinumas, dėl kurių teoriškai mašinų intelektas daugelyje sričių gali veikti geriau nei žmogiškasis; pabrėžia, kad kyla abejonių, ar šį spekuliatyvųjį DI apskritai galima pasiekti taikant mūsų technologijas ir mokslo dėsnius; vis dėlto mano, kad teisės aktų leidėjai turi spręsti šiuo metu DI grindžiamo sprendimų priėmimo keliamą riziką, nes akivaizdu, kad konkretiems atvejams, kai DI diegiamas be apsaugos priemonių, jau priskirtinas toks žalingas poveikis, kaip rasinė diskriminacija ir diskriminacija dėl lyties; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad, didžioji dauguma šiuo metu naudojamų DI sistemų yra beveik nekeliančios rizikos; atkreipia dėmesį į, pavyzdžiui, automatinį vertimą, „Eurekos mašinas“, lošimo automatus ir robotus, atliekančius pasikartojančius gamybos procesus; daro išvadą, kad kai kurie naudojimo atvejai gali būti priskiriami rizikingų atvejų kategorijai ir kad tokiais atvejais reikia imtis reguliavimo veiksmų bei veiksmingų apsaugos priemonių, jei jų dar nesiimta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina surengti viešas diskusijas apie tai, kaip išnagrinėti didžiulį DI potencialą, kurios būtų grindžiamos pagrindinėmis Europos vertybėmis, skaidrumo, paaiškinamumo, sąžiningumo, atskaitomybės, atsakomybės ir patikimumo principais, taip pat principu, kad DI ir robotika turėtų būti orientuoti į žmogų ir kuriami taip, kad papildytų žmogų; pabrėžia, kad daugelyje žmogaus gyvenimo sričių, pradedant tvarumu ir baigiant sveikatos priežiūra, DI gali būti naudingas kaip pagalbinė priemonė naudotojams ir specialistams, kuri sustiprina žmogaus gebėjimus, nesumažinant jų galimybės laisvai veikti ir priimti sprendimus; pabrėžia, kad sutarti DI etikos principai ir reikalavimai turėtų būti taikomi visose DI taikomųjų programų srityse, įdiegiant būtinas apsaugos priemones, kurios padidins piliečių pasitikėjimą ir taip padės jiems pasinaudoti DI teikiama nauda; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad konkretaus DI pritaikymo rizikos lygis stipriai skiriasi priklausomai nuo žalos tikimybės ir dydžio; todėl pabrėžia, kad prie to turėtų būti atitinkamai pritaikyti teisiniai reikalavimai, laikantis rizika grindžiamo požiūrio ir, kai pagrįsta, tinkamai atsižvelgiant į atsargumo principą; pabrėžia, kad tokiais esamais ar būsimais atvejais, kai konkrečiu naudojimo atveju DI sistemos kelia didelę riziką pagrindinėms ir žmogaus teisėms, reikalinga visapusiška žmogaus atliekama priežiūra ir intervencija reglamentavimo priemonėmis ir kad, atsižvelgiant į technologinės plėtros spartą, didelės rizikos DI sistemų reguliavimas turi būti lankstus ir perspektyvus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | paaiškina, kad šiame pranešime išsamiai aptariami šeši DI atvejų tyrimai, nurodomos DI teikiamos galimybės atitinkamame sektoriuje, šalintina rizika ir kliūtys, kurios trukdo Europai visapusiškai išnaudoti DI teikiamus privalumus; pabrėžia, kad atvejų tyrimuose atsispindi kai kurie svarbiausi šiandieninio DI panaudojimo atvejai ir kartu kai kurios pagrindinės AIDA komiteto įgaliojimų laikotarpiu surengtų viešųjų klausymų temos, t. y. sveikata, žaliasis kursas, išorės politika ir saugumas, konkurencingumas, demokratijos ateitis ir darbo rinka; |
| --- | --- |

20.

a)   DI ir sveikata

| 21. | mano, kad metodologinė didelių duomenų kiekių analizė, be kita ko, naudojant DI, gali padėti rasti naujų sprendimų arba patobulinti esamas sveikatos sektoriaus metodikas, kurios galėtų nepaprastai paspartinti mokslinius tyrimus, išgelbėti žmonių gyvybes ir pagerinti pacientų priežiūrą taikant naujoviškus gydymo būdus ir tobulesnę diagnostiką bei skatinant sveikai gyvensenai palankią aplinką; pabrėžia, kad DI sistemos taip pat gali prisidėti prie sveikatos priežiūros sistemų prieinamumo, atsparumo ir tvarumo ir kartu suteikti konkurencinį pranašumą Europos informacinių ir ryšių technologijų bei sveikatos priežiūros sektoriams, jei būdinga rizika bus tinkamai valdoma; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad sveikatos sektoriuje DI turėtų būti naudojamas paisant griežtų etikos reikalavimų, tokių kaip vienodos galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, privatumas, atsakomybė, skaidrumas, paaiškinamumas, patikimumas, įtraukumas ir duomenų rinkinių reprezentatyvumas, taip pat nuolatinė žmogaus atliekama priežiūra; pabrėžia, kad kuriant DI grindžiamas sistemas turi būti mažinama rizika, kad dėl netinkamo ar šališko skirstymo į kategorijas, prioritetų nustatymo ar netinkamos technologijos ištekliai bus neteisingai paskirstyti asmenims ir kils klaidingos diagnozės nustatymo, netinkamo elgesio arba apskritai negydymo atvejų; mano, kad visoms sveikatos priežiūros taikomosioms programoms turėtų būti taikomi aukščiausi etikos standartai ir kad etikos taisyklės turėtų būti nustatytos labai ankstyvame jų kūrimo ir projektavimo etape, t. y. turėtų būti vadovaujamasi integruotosios etikos principu; pabrėžia, kad automatizuotas sprendimų dėl sveikatos priežiūros taikomųjų programų priėmimas gali kelti pavojų pacientų gerovei ir pagrindinėms teisėms, ir pabrėžia, kad todėl DI turi atlikti pagalbinį vaidmenį sveikatos priežiūros srityje, kur profesionali žmogaus atliekama priežiūra turėtų būti išlaikyta visada; ragina užtikrinti, kad visuomenės sveikatos sistemų medicininės diagnostikos srityje naudojant DI būtų išsaugoti paciento ir gydytojo santykiai ir veiksmai visada atitiktų Hipokrato priesaiką; vis dėlto pažymi, kad DI pagerina tikrinimo tikslumą ir kai kuriais atvejais jau veikia geriau nei gydytojų atliekama diagnostika; mano, kad esamos atsakomybės sistemos nenumato pakankamo teisinio tikrumo ir neužtikrina pacientų teisės į teisinę gynybą tais atvejais, kai naudojant DI nustatyta klaidinga diagnozė ir paskirtas netinkamas gydymas; šiuo atžvilgiu palankiai vertina būsimą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl atsakomybės, kylančios dėl DI; pažymi, kad svarbu apsaugoti sveikatos priežiūros specialistus, kaip DI sistemų naudotojus, taip pat pacientus ir galutinius gavėjus, teikiant jiems pakankamą ir skaidrią informaciją; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad DI grindžiami sprendimai jau naudojami arba bandomi klinikinėje aplinkoje, siekiant remti diagnostiką, prognozavimą, gydymą ir pacientų dalyvavimą, taip paspartinant ir gerinant gydymą ir mažinant nereikalingų intervencijų skaičių; be to, pažymi, kad DI gali padėti gerinti individualizuotąją mediciną ir pacientų priežiūrą; pažymi, kad DI šiuo metu apima įvairias sveikatos sritis, įskaitant visuomenės sveikatą, priežiūros paslaugas, asmeninę priežiūrą ir sveikatos sistemas; pažymi, kad duomenims tenka svarbus vaidmuo; mano, kad esama daug žadančių taikomųjų programų dirbtiniam intelektui, susijusių su informacijos gavimu iš vaizdų ir kitais medicinos prietaisais, siekiant gauti informacijos galutinės grandies analizei, ir pažymi, kad taip pat tikimasi, jog giliojo mokymosi algoritmai gali padaryti kiekybinį šuolį atliekant įvairias klinikines užduotis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad DI technologijos gali būti taikomos moksliniams tyrimams, plėtrai ir masinei vaistų gamybai ir gali paspartinti naujų vaistų, gydymo metodų ir vakcinų kūrimą mažesnėmis sąnaudomis; mano, kad DI gali padėti numatyti su reakcija į taikomą gydymo metodą susijusius rezultatus ir leisti gydytojams vis tiksliau – remiantis aukštos kokybės duomenimis ir patikimomis prielaidomis – pritaikyti gydymo strategijas pagal individualias genetines ar fiziologines savybes ir taip padidinti prevencinės priežiūros veiksmingumą su sąlyga, kad laikomasi visų etikos reikalavimų, susijusių su DI klinikinio patvirtinimo, privatumo, duomenų apsaugos ir informuoto asmens sutikimo profesine priežiūra; pažymi, kad, siekiant paspartinti sveikatos srities didžiųjų duomenų tvarkymą, jie gali būti analizuojami pasitelkiant DI; pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad našioji kompiuterija būtų sąveiki su DI, nes nuo jos priklauso pagrindiniai ekonomikos sektoriai, įskaitant gamybą, sveikatos priežiūrą ir vaistus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad DI grindžiami sprendimai gali padėti pritaikyti gydymą ir vaistų kūrimą prie pacientų konkrečių poreikių ir sustiprinti bendradarbiavimą su suinteresuotaisiais subjektais ir sveikatos priežiūros sistemos dalyviais; mano, kad DI ir prieiga prie aktualių, atnaujintų ir aukštos kokybės suanonimintų reprezentatyvių duomenų rinkinių, laikantis ES asmens duomenų apsaugos taisyklių, padeda sveikatos priežiūros specialistams teikti geresnę priežiūrą savo pacientams ir teikti labiau individualizuotą grįžtamąją informaciją, konsultacijas ir paramą, skatinant pacientų saugą ir didinant gydymo veiksmingumą; pabrėžia, jog tai gali būti ypač naudinga atrenkant ir peržiūrint vis didėjančias mokslines žinias, kad būtų galima gauti sveikatos priežiūros specialistams naudingų įžvalgų; pabrėžia, kad visų valstybių narių piliečiai turėtų turėti galimybę dalytis savo sveikatos duomenimis su pasirinktais sveikatos priežiūros paslaugų teikėjais ir institucijomis; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia kurti sveikatos priežiūros srityje dirbančių darbuotojų paskatas kelti kvalifikaciją, persikvalifikuoti ir įgyti kitai darbo vietai reikalingą kvalifikaciją; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad kova su COVID-19 paspartino naujų technologijų, visų pirma DI taikomųjų programų, mokslinius tyrimus ir diegimą siekiant tobulinti atvejų nustatymą ir gerinti klinikinę priežiūrą bei terapijos srities tyrimus, ir aiškiai parodė DI naudingumą, taip pat finansavimo ir aukštos kokybės duomenų svarbą siekiant veiksmingai stebėti ir modeliuoti infekcinių ligų protrūkių plitimą, laikantis duomenų apsaugos teisės aktų; vis dėlto pažymi, kad patirtis, susijusi su DI taikomosiomis programomis COVID-19 pandemijos metu, atskleidė kai kuriuos DI naudojimo medicinos diagnostikoje apribojimus (26); |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkreipia dėmesį į DI sistemų potencialą sumažinti sveikatos priežiūros sistemoms ir visų pirma sveikatos priežiūros specialistams tenkančią naštą ir prisidėti prie sprendimų, kaip teikti priežiūrą sparčiai senėjančiai Europos ir pasaulio visuomenei ir apsaugoti juos nuo pavojingų ligų; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad saugias ir veiksmingas DI taikomąsias programas naudojant administracinėms užduotims, kurioms atlikti nereikia žmogaus veiksmų, sveikatos priežiūros darbuotojai gali sutaupyti daug laiko, o šis vietoj to gali būti skirtas pacientų konsultacijoms; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad DI grindžiamos vartotojų sveikatos taikomosios programos gali padėti sekti asmens sveikatos būklę kasdieniais prietaisais, pvz., išmaniaisiais telefonais, o naudotojai gali savanoriškai pateikti duomenis, kuriais gali būti grindžiami išankstiniai įspėjimai ir perspėjimai apie gyvybei pavojingas būkles, pvz., insultą ar širdies sustojimą; pabrėžia, kad DI grindžiamos sveikatos priežiūros taikomosios programos taip pat gali skatinti sveiką elgesį ir įgalinti asmenis vykdyti atsakingą savo sveikatos priežiūrą, suteikdamos pacientams papildomų priemonių jų pačių sveikatai ir gyvenimo būdui stebėti ir didindamos sveikatos priežiūros specialistų atliekamo sveikatos tikrinimo tikslumą; vis dėlto atkreipia dėmesį į ypatingą asmens sveikatos duomenų jautrumą ir duomenų saugumo pažeidimų ar netinkamo jų naudojimo riziką šiuo atžvilgiu ir pabrėžia, kad bet kokiai sveikatos taikomajai programai reikia taikyti griežtus kibernetinio saugumo standartus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad, siekiant išnaudoti visas DI ir sveikatos sektoriaus galimybes, DI sveikatos sektoriuje visų pirma priklauso nuo didelių asmens duomenų kiekių, dalijimosi duomenimis, aukštos duomenų kokybės, duomenų prieinamumo ir duomenų sąveikumo; pabrėžia, kad reikia sudaryti palankesnes sąlygas elektroninius sveikatos įrašus susieti su e. vaistų išdavimo sistemomis, kad pacientų priežiūros srityje dirbantys sveikatos priežiūros specialistai, gavę paciento sutikimą, galėtų gauti būtiną informaciją apie jį; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina Europos sveikatos duomenų erdvės sukūrimą siekiant integruoti labai aukštos kokybės duomenis, skirtus naudoti sveikatos sektoriuje; mano, kad itin našių kompiuterinių sistemų infrastruktūros ir Europos sveikatos duomenų erdvės tarpusavio ryšys ir sąveika užtikrintų didelių, kokybiškų sveikatos duomenų rinkinių, kurie yra svarbūs patologijų, visų pirma retųjų ligų ir vaikų būklių, moksliniams tyrimams ir gydymui, prieinamumą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad reikia didinti pasitikėjimą skatinant skirtingų sveikatos priežiūros specialistų, aptarnaujančių tuos pačius pacientus, sąveikumą ir glaudesnį bendradarbiavimą; pabrėžia, kad reikia sveikatos priežiūros specialistams rengti mokymus apie DI metodikas ir metodus; pabrėžia, kad reikia kovoti su nepasitikėjimu, pavyzdžiui, išnaudojant visą duomenų anoniminimo ir pseudoniminimo potencialą, ir geriau informuoti piliečius, sveikatos priežiūros specialistus ir sprendimus priimančius asmenis apie DI panaudojimą, naudą ir riziką sveikatos srityje, taip pat DI kūrėjus apie iššūkius ir riziką, susijusius su neskelbtinų duomenų tvarkymu šioje srityje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | be to, mano, kad, siekiant skatinti piliečių tarpusavio pasitikėjimo ekosistemą ir tinkamai apsaugoti sveikatos duomenis nuo galimo netinkamo naudojimo ir neteisėtos prieigos prie jų, būtini privalomi ir griežti etikos bei teisiniai standartai ir galimos įgyvendinti teisių gynimo priemonės; pritaria Komisijai, kad piliečiai turėtų turėti saugią prieigą prie išsamių elektroninių duomenų apie savo sveikatą įrašų ir turėtų išlaikyti asmens duomenų, susijusių su jų sveikata, kontrolę ir turėti galimybę saugiai, užtikrinant veiksmingą asmens duomenų apsaugą ir didelį kibernetinį saugumą, jais dalytis su įgaliotais trečiaisiais asmenimis; pabrėžia, kad neteisėta prieiga prie duomenų ir jų sklaida turėtų būti uždrausta ir kad pacientų asmens duomenų apsauga turi būti užtikrinta laikantis duomenų apsaugos teisės aktų; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia šališkų sprendimų, dėl kurių gali kilti diskriminacija ir būti pažeistos žmogaus teisės, riziką; todėl pabrėžia, kad, siekiant užkirsti kelią neetiškoms ir diskriminacinėms išvadoms žmogaus sveikatos duomenų srityje, reikia nešališkai tikrinti naudojamus algoritmus ir duomenų rinkinius ir skatinti tolesnius tyrimus, susijusius su metodais ir šališkumu, įtvirtintais parengtose DI sistemose; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad siekiant įveikti tokias problemas, kaip teisinis netikrumas ir bendradarbiavimo stoka sveikatos priežiūros sektoriuje, visoje ES reikia veiksmingai ir vienodai taikyti BDAR; pabrėžia, kad dėl tokių problemų kai kuriais atvejais vėluojama daryti mokslinius atradimus ir užkraunama biurokratinė našta sveikatos mokslinių tyrimų srityje; pabrėžia, kad sukūrus Europos sveikatos duomenų erdvę, kurioje būtų užtikrinamos pacientų teisės ir duomenų perkeliamumas, būtų galima sustiprinti bendradarbiavimą ir skatinti dalijimąsi duomenimis Europos sveikatos sektoriaus mokslinių tyrimų ir inovacijų tikslais; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad DI gali prisidėti prie sparčios pažangos kuriant naujas technologijas, pvz., smegenų vizualizavimą, kurios jau yra svarbios medicinos srityje, tačiau taip pat kelia ypač didelę riziką žmogiškiesiems veiksniams ir pagrindinių teisių išraiškai nereikalaujant sutikimo; yra susirūpinęs dėl to, kad neurologinių duomenų teisinis reglamentavimas nėra pakankamas, ir mano, kad ES turėtų siekti tapti pasaulio lydere kuriant saugias neurologines technologijas; |
| --- | --- |

36.

b)   DI ir žaliasis kursas

| 37. | pabrėžia, kad du pagrindiniai Komisijos prioritetai ateinantiems metams yra prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusi Europa ir žaliasis kursas; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad skaitmeninė pertvarka padėtų siekti darnaus vystymosi ir skatintų žaliąją pertvarką; mano, kad tam reikia spartinti inovacijas, atitinkančias ES klimato tikslus ir aplinkos apsaugos standartus; pabrėžia, kad DI taikomosios programos gali duoti naudos aplinkai ir ekonomikai ir gali sustiprinti prognozavimo gebėjimus, kurie gali padėti kovoti su klimato kaita ir siekti Europos žaliojo kurso tikslų bei ES tikslo iki 2020 metų tapti pirmuoju neutralaus poveikio klimatui žemynu; mano, kad naudojant DI iki 2030 m. galima pasiekti, kad pasaulio mastu išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimas siektų iki 4 proc. (27); mano, kad, remiantis kai kuriais skaičiavimais, IRT technologijos gali sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 10 kartų daugiau nei jų pačių pėdsakas (28), tačiau pripažįsta, kad tam reikia apgalvotų projektavimo sprendimų ir reguliavimo veiksmų; kartu įspėja, kad neigiamą poveikį taip pat gali turėti didėjantis energijos suvartojimas saugant didelius duomenų rinkinius, kurių reikia DI sistemoms mokyti; primena, kad duomenų srautas ir IRT infrastruktūra šiuo metu sunaudoja apie 7 proc. pasaulio elektros energijos ir numatoma, jog netaikant tinkamų apsaugos priemonių šis skaičius iki 2030 m. padidės iki 13 proc.; priduria, kad intensyvus žaliavų naudojimas mikroprocesoriams ir aukštųjų technologijų įrenginiams, naudojantiems DI, gaminti taip pat gali prisidėti prie šio neigiamo poveikio; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti didelę DI naudą, bet mažą jo poveikį aplinkai ir klimatui, reikia atsižvelgti į šį tiesioginį ir netiesioginį neigiamą poveikį aplinkai, o DI sistemos turi būti kuriamos taip, kad būtų skatinamas tvarus vartojimas, ribojamas išteklių naudojimas ir energijos vartojimas, vengiama nereikalingų apdorojimo operacijų ir užkertamas kelias aplinkai daromai žalai; pabrėžia, kad norint spręsti IRT sektoriaus poveikio aplinkai klausimą reikia atitinkamos informacijos ir duomenų; |
| --- | --- |

37.

| 38. | yra susirūpinęs, kad įgyvendindamos žaliojo kurso tikslus daug dėmesio DI taikomosioms programoms skyrė tik šešios valstybės narės; mano, kad DI gali būti naudojamas informacijai, kuri yra svarbi aplinkosaugos planavimui, sprendimų priėmimui, aplinkos politikos pažangos valdymui ir stebėsenai, rinti ir sisteminti, pvz., siekiant švaresnio oro, kai DI taikomosios programos gali stebėti taršą ir įspėti apie pavojus; pabrėžia, kad tokie DI ir skaitmeniniai sprendimai galėtų būti naudojami iškart keliuose sektoriuose siekiant plėtoti efektyvaus išteklių naudojimo sprendimus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia DI grindžiamų sistemų svarbą plėtojant pažangiuosius miestus ir kaimus – optimizuojant išteklių naudojimą ir didinant infrastruktūros atsparumą, be kita ko, prognozuojant ir mažinant eismo srautą, pažangiai valdant energiją, teikiant skubią pagalbą ir tvarkant atliekas, kaip jau daroma keliuose ES miestuose ir savivaldybėse; pabrėžia, kad DI grindžiami sprendimai gali taip pat būti naudingi miestų planavimo, architektūros, statybos ir inžinerijos procese, siekiant sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, statybos laiką, sąnaudas ir atliekas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad energetikos pertvarka neįvyks be skaitmeninimo; pabrėžia, kad DI gali stebėti, optimizuoti ir mažinti energijos vartojimą ir gamybą, taip pat padėti integruoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius į esamus elektros tinklus; pabrėžia, kad pažangieji skaitikliai, efektyvus apšvietimas, debesijos kompiuterija ir paskirstytoji programinė įranga kartu su DI komponentu gali pakeisti energijos vartojimo modelius ir skatinti atsakingą naudojimą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad sudėtingėjant energetikos pertvarkos sistemai, kai didėja nepastovios atsinaujinančiosios energijos gamybos apimtys ir keičiasi apkrovos valdymas, energijos tiekimo saugumui užtikrinti būtina vis stipresnė automatizuota kontrolė; pabrėžia, kad DI gali būti naudingas tiekimo saugumui, ypač vandens, dujų ir elektros tinklų eksploatavimo, stebėsenos, priežiūros ir kontrolės srityse; vis dėlto pažymi, kad jei nebus tinkamai reglamentuotas kibernetinis saugumas, naudojant DI grindžiamas tinklo technologijas bus sukurta milijonai išmaniųjų komponentų, kuriems būdingas toks pat pažeidžiamumas, ir atsiras daug potencialių energetikos tinklų išpuolio taškų bei padaugės ypatingos svarbos infrastruktūros objektų pažeidžiamų vietų; mano, kad pažangiesiems tinklams reikia papildomų investicijų ir mokslinių tyrimų; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mano, kad DI ir kitos skaitmeninės judumo ir transporto taikomosios programos gali padėti optimizuoti eismo srautus ir padidinti kelių eismo saugumą, be kita ko, didinant transporto sistemų veiksmingumą; atkreipia dėmesį į tai, kad DI gali būti naudingas efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių projektavimui ir energijos valdymui; pabrėžia, kad gerokai padaugėjo galimybių naudotis taikomosiomis programomis grindžiamomis pavežėjimo paslaugomis, važiavimu vienu automobiliu ir dalijimusi automobiliu ir kad teikiant tokias judumo paslaugas DI dažnai naudojamas veiksmingai planuoti maršrutams ir paėmimo vietoms parinkti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mano, kad sudarydamas sąlygas atsirasti naujiems medienos ruošos metodams, įskaitant derliaus prognozavimą ir žemės ūkio išteklių valdymą, DI žemės ūkio sektoriuje gali atlikti pokyčius skatinantį vaidmenį; pabrėžia, kad žemės ūkis yra vienas pagrindinių sektorių, kuriame DI gali padėti sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir pesticidų, trąšų, cheminių medžiagų bei vandens naudojimą, nustatydamas tikslų naudotiną jo kiekį ir apribodamas plotą; taip pat pabrėžia, kad DI gali padėti atkurti biologinę įvairovę atliekant nykstančių rūšių stebėseną ar nustatant miškų naikinimo atvejus; pabrėžia, kad reikia parengti diegimo gaires ir standartizuotas vertinimo metodikas siekiant remti žaliąjį DI tokiose srityse kaip pažangieji tinklai, tikslusis ūkininkavimas ir pažangieji bei tvarūs miestai ir bendruomenės; laikosi nuomonės, kad tiksliojo ūkininkavimo tikslais naudojamas DI gali optimizuoti maisto gamybą pačiuose ūkiuose, taip pat užtikrinti platesnio masto žemėtvarką sudarydamas sąlygas gerinti žemės naudojimo planavimą, prognozuoti žemės naudojimo paskirties keitimą ir stebėti augalų būklę, taip pat užtikrindamas galimybę pertvarkyti ekstremalių klimato reiškinių prognozavimą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad DI gali prisidėti prie žiedinės ekonomikos užtikrindamas, kad gamybos, vartojimo ir perdirbimo procesai bei elgsena leistų efektyviau naudoti išteklius, ir didindamas medžiagų naudojimo skaidrumą, pvz., kiek tai susiję su etišku žaliavų gavimu ir atliekų kiekio mažinimu; pabrėžiama, kad DI gali padėti verslo subjektams geriau žinoti jų išmetamų teršalų kiekį, be kita ko, vertės grandinėse, ir taip padėti koreguoti bei pasiekti individualius išmetamųjų teršalų kiekio tikslus; pabrėžia, kad skaitmeninės priemonės gali padėti įmonėms, ypač MVĮ, kurios kitomis aplinkybėmis gali neturėti tam pakankamai išteklių, įgyvendinti būtinus veiksmus siekiant tvaresnio elgesio; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad šiuo metu neįmanoma naudoti DI tam, kad būtų galima visapusiškai įvertinti poveikį aplinkai; mano, kad reikia atlikti daugiau DI vaidmens mažinant poveikį aplinkai tyrimų; pabrėžia, kad reikia daugiau aplinkos srities duomenų, kad būtų galima gauti daugiau įžvalgų ir padaryti didesnę pažangą taikant DI sprendimus; pabrėžia, kad DI naudojant tam, kad būtų galima sistemingai susieti duomenis apie išmetamą CO2 kiekį su duomenimis apie gamybos bei vartojimo modelius, tiekimo grandines ir logistikos maršrutus, būtų įmanoma užtikrinti, kad būtų nustatyta teigiamą ar neigiamą poveikį daranti veikla; |
| --- | --- |

45.

c)   Išorės politika ir DI saugumo aspektas

| 46. | pakartoja, kad ES siekia visuotinio susitarimo dėl bendrų atsakingo DI naudojimo standartų, kurie turi itin didelę reikšmę; vis dėlto iš esmės mano, kad panašių pažiūrų demokratinės valstybės gali bendradarbiauti, siekdamos kartu formuoti tarptautines diskusijas dėl DI reglamentavimo sistemos, kuri paisytų žmogaus teisių ir teisinės valstybės principo, dirbti kartu siekiant tam tikrų bendrų normų ir principų, techninių ir etikos standartų ir atsakingo valstybių elgesio gairių, ypač vadovaujant tokioms tarpvyriausybinėms organizacijoms, kaip Jungtinės Tautos ir EBPO, taip skatindamos daugiašališkumą, darnų vystymąsi, sąveikumą ir dalijimąsi duomenimis tarptautiniu lygmeniu; remia Jungtinių Tautų neribotos sudėties darbo grupės IRT ir tarptautinio saugumo klausimais darbą; pabrėžia, kad siekiant didinti dialogo ir pasitikėjimo lygį yra būtinos pasitikėjimo stiprinimo priemonės; todėl ragina DI naudojimo srityje užtikrinti didesnį skaidrumą, kad būtų užtikrinta geresnė atskaitomybė; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palankiai vertina naujausias daugiašales iniciatyvas, kuriomis siekiama parengti etiškai atsakingo DI naudojimo gaires ir standartus, pvz., EBPO dirbtinio intelekto principus, pasaulinę partnerystę DI srityje, UNESCO rekomendaciją dėl DI etikos, AI for Good pasaulinio aukščiausiojo lygio susitikimo darbo rezultatus, Europos Tarybos rekomendacijas dėl galimos DI teisinės bazės ir UNICEF politikos gaires dėl vaikams skirto dirbtinio intelekto; palankiai vertina tarptautiniu lygmeniu vykdomą darbą DI standartų srityje ir kartu su Tarptautine standartizacijos organizacija padarytą pažangą DI poveikio valdymui klausimais; |
| --- | --- |

47.

| 48. | be to, palankiai vertina tai, kad įsteigta ir pradėjo veikti ES ir JAV prekybos ir technologijų taryba (TTC); džiaugiasi Pitsburge surengto TTC pirmojo posėdžio rezultatais; mano, kad TTC gali tapti potencialiu Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų pasaulinio koordinavimo forumu visuotinių DI taisyklių ir pasaulinių technologinių standartų, kuriais užtikrinama mūsų bendrų vertybių apsauga, nustatymo, bendrų investicijų, mokslinių tyrimų ir plėtros skatinimo, taip pat glaudesnio politinio koordinavimo tarptautinėse institucijose su technologijomis ir DI susijusiais klausimais srityse; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad ES gali atlikti pagrindinį vaidmenį nustatant pasaulinius standartus, nes ji yra pirmasis blokas pasaulyje, ketinantis priimti DI srities teisės aktus; pabrėžia, kad dėl Sąjungos DI srities teisinės bazės Europa šiame sektoriuje galėtų tapti pasaulio lydere, todėl ji turėtų būti propaguojama visame pasaulyje bendradarbiaujant su visais tarptautiniais partneriais, kartu tęsiant ypatingos svarbos ir etikos principais grindžiamą dialogą su trečiosiomis valstybėmis, kurios taiko alternatyvius DI valdymo modelius ir standartus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pažymi, kad pagal savo iniciatyvą „Viena juosta, vienas kelias“ Kinijos vyriausybė yra pasirašiusi standartus ir bendradarbiavimo susitarimus su 52 šalimis; įspėja, kad, atsižvelgiant į tai, jog kai kurie iš šių standartų, įskaitant taikomus DI technologijoms, ypač susiję su vyriausybės vykdomu sekimu ir asmens laisvėmis, yra nesuderinami su žmogaus teisėmis ir ES vertybėmis, Kinijos aktyvumas standartų srityje kelia iššūkių ES; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad DI technologijos, ypač tos, kurios nebuvo suprojektuotos ir sukurtos taikant aiškias kontrolės procedūras ir kariniuose vadovavimo centruose arba raketų paleidimo įrenginiuose yra naudojamos netinkamai ir neatliekant priežiūros, kelia ypač didelę riziką ir gali eskaluoti automatinį abipusį konfliktą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pažymi, kad DI sistemų naudojimas su gynyba susijusiose situacijose dėl jų duomenų analizės, gebėjimo geriau atspindėti padėties sudėtingumą, galimybės tiksliau nustatyti taikinį, logistikos optimizavimo ir dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose sukeliant mažesnę fizinės žalos civiliams gyventojams ir savo kariniam personalui riziką, taip pat galimybės naudoti duomenis tokių veiksmų, kaip karo veiksmai, plėtojimui laikomas karinių operacijų pokyčius lemiančiu veiksniu; vis dėlto įspėja, kad dėl to gali sumažėti riba, kurią viršijus panaudojama jėga, todėl gali kilti daugiau konfliktų; patvirtina, kad mašinos negali priimti sprendimų kaip žmogus, vadovaudamasis teisiniais atskyrimo, proporcingumo ir atsargumo principais; patvirtina, kad žmogus turėtų išlaikyti sprendimo dislokuoti ir naudoti ginklus kontrolę ir atsakyti už mirtinos jėgos naudojimą bei sprendimus dėl gyvybės ir mirties; laikosi nuomonės, kad DI grindžiamoms ginklų sistemoms turėtų būti taikomi pasauliniai standartai ir tarptautinis etikos kodeksas, kuriais grindžiamas DI technologijų diegimas karinėse operacijose, visapusiškai laikantis tarptautinės humanitarinės teisės ir žmogaus teisių teisės ir paisant Sąjungos teisės ir vertybių; |
| --- | --- |

52.

| 53. | yra susirūpinęs dėl to, kad kai kuriose šalyse vykdomi kariniai moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, susiję su autonominėmis mirtinų ginklų sistemomis be reikšmingos žmogaus kontrolės; pastebi, kad tokios autonominės mirtinų ginklų sistemos jau naudojamos kariniuose konfliktuose; primena, kad Parlamentas ne kartą ragino tarptautiniu mastu uždrausti kurti, gaminti ir naudoti autonomines mirtinų ginklų sistemas ir pradėti veiksmingas derybas dėl jų uždraudimo; pabrėžia, kad DI grindžiamos sistemos jokiomis aplinkybėmis negali pakeisti žmogaus priimamų sprendimų, susijusių su teisiniais atskyrimo, proporcingumo ir atsargumo principais; |
| --- | --- |

53.

| 54. | visų pirma pažymi, kad DI technologija gali kelti pavojų, nes gali būti naudojama kaip įvairių formų hibridinio karo ir užsienio šalių kišimosi priemonė; nurodo, kad ji gali būti panaudota siekiant, pavyzdžiui, pasitelkiant botus arba per netikras socialinės žiniasklaidos paskyras skleisti dezinformaciją, renkant vertingą informaciją arba neleidžiant priešininkams naudotis tinklu kaip ginklą panaudoti tarpusavio priklausomybę, sutrikdyti kitų šalių ekonomiką ir finansų sistemas, sudrumsti politines diskusijas ir remti ekstremistines grupuotes arba demokratijos destabilizavimo tikslais klastoti rinkimus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad DI technologijos taip pat galėtų apimti DI grindžiamą kenkimo programinę įrangą, tapatybės vagystę, duomenų užkrėtimą ar kitokių formų priešišką mašinų mokymąsi, dėl kurio kitos DI sistemos netinkamai interpretuoja įvesties duomenis; visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad vis dažniau pasitaiko sintetinės vaizdo sankaitos atvejų, kurie nebūtinai yra kibernetiniai išpuoliai, tačiau kurie kelia abejonių dėl viso skaitmeninio turinio, įskaitant vaizdo įrašus, autentiškumo ir kuriems dėl to reikia skirti ypatingą dėmesį, kiek tai susiję su skaidrumo reikalavimais; įspėja, kad sintetinė vaizdo sankaita gali prisidėti prie visuotinio visuomenės nepasitikėjimo DI ir dar didesnės socialinės ir politinės poliarizacijos mūsų visuomenėje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, jog DI sistemas naudojant dideliam skaičiui pagrindinių ypatingos svarbos infrastruktūros objektų, pvz., energetikos ir transporto tinklams, kosmoso sektoriui, maisto grandinėms, bankų ir finansų infrastruktūrai ir ligoninių infrastruktūrai, atsirado naujų pažeidžiamų vietų, dėl kurių reikia imtis griežtų kibernetinio saugumo priemonių, kad būtų užkirstas kelias grėsmėms; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į bendradarbiavimo bei keitimosi informacija ir ES lygmens bei valstybių narių tarpusavio veiksmų svarbą; pabrėžia, jog yra svarbu skatinti ypatingos svarbos subjektų atsparumą hibridinėms grėsmėms; |
| --- | --- |

56.

| 57. | įspėja, kad DI pajėgumai taip pat gali kelti pavojų saugumui, nes jie gali paskatinti žmones imti taip pasitikėti DI, kad jie juo kliausis labiau nei savo nuovoka; pažymi, kad ne visais atvejais pagrįsta žmogaus dalyvavimo procese metodą taikyti kaip taisomąjį mechanizmą; pažymi, kad eksperimentai parodė, jog dėl to gali padidėti DI savarankiškumo lygis, kuris viršytų pagalbinį jo vaidmenį, kuriam jis iš pradžių buvo sukurtas, o tai reiškia, kad žmonės prarastų galimybę įgyti patirties ir patobulinti savo įgūdžius bei žinias apie DI sistemas; todėl pabrėžia, kad, siekiant įveikti tokį automatizavimo šališkumą, didelės rizikos DI sistemose reikalinga integruotoji sauga ir prasminga žmogaus priežiūra, grindžiama tinkamu mokymu, taip pat tinkamos saugumo ir privatumo apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vis dėlto pabrėžia, kad DI gali būti naudojamas energijos tiekimo triktims prognozuoti ir priežiūros poreikiams itin tiksliai nustatyti; be to, nurodo, kad jis gali būti naudojamas dideliems duomenų kiekiams apibendrinti taikant automatizuotą informacijos išgavimą arba klasifikavimą ir konkrečioms tendencijoms nustatyti; pabrėžia, kad šie elementai leistų geriau numatyti ir įvertinti grėsmės lygį bei sistemos pažeidžiamas vietas, greičiau priimti sprendimus, geriau reaguoti ir veiksmingiau apsaugoti galinius įrenginius; |
| --- | --- |

58.

| 59. | visų pirma pabrėžia, kad nuo to neatsiejama galimybė sudaryti sąlygas teisėsaugos institucijoms nustatyti nusikalstamas veikas, daromas naudojant DI technologijos, ir kovoti su tokio pobūdžio nusikalstamumu; pabrėžia, kad vis dėlto, vykdant tokią su DI susijusią teisėsaugos veiklą, reikalinga visapusiška pagarba pagrindinėms teisėms, griežta demokratinė priežiūra, aiškios skaidrumo taisyklės, galinga IT infrastruktūra, žmogaus atliekama priežiūra, aukštos kvalifikacijos darbuotojai ir prieiga prie svarbių ir aukštos kokybės duomenų; |
| --- | --- |

59.

d)   DI ir konkurencingumas

| 60. | pažymi, kad netolimoje ateityje vis daugiau produktų ir paslaugų visoje vertės grandinėje bus tarpusavyje susiję, o DI ir automatizacijai teks svarbus vaidmuo daugelyje gamybos procesų, operacijų ir verslo modelių; pabrėžia esminę fundamentaliųjų mokslinių tyrimų svarbą DI pramonės ekosistemų plėtrai, taip pat dideles investicijas, kuriomis siekiama skatinti skaitmeninį viešąjį administravimą ir atnaujinti skaitmeninę infrastruktūrą; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atkreipia dėmesį į tai, kad, nepaisant per pastaruosius dvejus metus labai padidėjusio rizikos kapitalo ir kito ankstyvojo etapo finansavimo, daugelis Europos pramonės sektorių atsilieka, o dabartinis finansavimo lygis ES tebėra nepakankamas ir turėtų būti gerokai padidintas, kad atitiktų pirmaujančių DI ekosistemų, pvz., Silicio slėnio ir kitur, dinamiškumą; atkreipia dėmesį į ypatingą ES inovacijų ekosistemos branduolių tinklo struktūrą, palyginti su centralizuotomis (ir valstybės remiamomis) inovacijų ekosistemomis; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad DI gali padaryti esminį poveikį ES pramonės konkurencingumui, nes jis turi našumo didinimo, inovacijų spartinimo, gamybos procesų tobulinimo ir pagalbos teikimo atliekant Europos tiekimo grandinių atsparumo stebėseną potencialą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atkreipia dėmesį į riziką, kad dėl ekonominio atsiejimo ar katastrofinių įvykių, pvz., pandemijų ar su klimato kaita susijusių reiškinių, bus sutrikdytos tiekimo grandinės; pabrėžia, kad DI naudojimas gali padėti nustatyti tiekimo grandinių trikčių tendencijas ir teikti prognozuojamajai priežiūrai reikalingą informaciją, o tai galėtų padėti įvairinti tiekėjus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pažymi, kad įmonės, kurios inicijavo skaitmeninę transformaciją, neretai būna įgijusios reikšmingą rinkos dalį; pažymi, kad naujausi tyrimai rodo, jog šis modelis gali pasikartoti dar intensyviau, nes DI įsidiegusios įmonės neretai renka didelį kiekį duomenų, o tai stiprina jų konkurencinę padėtį; yra susirūpinęs dėl iš to kylančios rinkos koncentracijos rizikos, kuri kenkia MVĮ ir startuoliams; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad ši perspektyva kelia ypatingą susirūpinimą, nes didžiausios įsitvirtinusios technologijų bendrovės, kurios greičiausiai taip pat dominuos DI technologijų srityje, yra rinkų valdytojos, pasisavinančios didžiąją dalį sukuriamos vertės; pabrėžia, kad, kadangi duomenis, kurie skatina DI sektoriaus plėtrą, daugiausia renka tos pačios didžiosios technologijų bendrovės, kurios mainais į duomenis ir tikslinę reklamą siūlo naudotojams prieigą prie paslaugų, dabartinis jų dominavimas rinkoje gali tapti tolesnio dominavimo rinkoje varomąja jėga; atkreipia dėmesį į tai, kad daugelio šių technologijų įmonių buveinės yra už ES ribų, tačiau jos sugeba pasisavinti duomenų apie Europos klientus sukuriamą vertę ir taip įgyti konkurencinį pranašumą; |
| --- | --- |

65.

| 66. | palankiai vertina neseniai paskelbtą Komisijos komunikatą, kuriame raginama atnaujinti konkurencijos taisykles, kad jos būtų pritaikytos prie skaitmeninio amžiaus (29), ir pabrėžia esminį ex ante priemonių, įskaitant būsimą Skaitmeninių rinkų aktą, vaidmenį atsveriant koncentraciją dar iki jai atsirandant; be to, atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį sprendžiant šį klausimą, sudarydamas palankesnes sąlygas visuotiniam produktų ir paslaugų kūrimui, nepaisant jų fizinės buvimo vietos, gali atlikti standartizavimas ir bendradarbiavimas reguliavimo srityje; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pabrėžia, kad MVĮ ir pradedančiosioms įmonėms tenka pagrindinis vaidmuo diegiant DI technologijas ES, nes jos sudaro didžiąją dalį visų įmonių ir yra itin svarbus inovacijų šaltinis; vis dėlto pažymi, kad dėl nepakankamos bendrosios skaitmeninės rinkos ir reguliavimo skirtumų daugelyje valstybių narių perspektyviems DI startuoliams kyla didelių kliūčių, trukdančių plėstis Europoje arba kad jiems išsiplėtus juos įsigyja didelės technologijų įmonės; apgailestauja dėl to, kad MVĮ dažnai susiduria su finansavimo trūkumu, sudėtingomis administracinėmis procedūromis ir tinkamų įgūdžių bei galimybių gauti informaciją stoka; pažymi, kad ES konkurencijos institucijos praeityje leido daugumai užsienio subjektų perimti Europos DI ir robotikos bendroves; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pabrėžia, kad dėl intensyvaus algoritmų naudojimo, pavyzdžiui, kainoms nustatyti, bendrojoje rinkoje taip pat gali kilti visiškai naujų su DI susijusių problemų; pažymi, kad, pavyzdžiui, antimonopolinės politikos institucijoms gali būti sudėtinga įrodyti esant slaptą susitarimą dėl kainų tarp DI grindžiamų kainų nustatymo sistemų; be to, priduria, kad tie keli DI paslaugų teikėjai, kurie jau dalyvauja prekyboje akcijomis, galėtų kelti sisteminę riziką finansų rinkoms, be kita ko, sudarydami slaptus susitarimus; pabrėžia, kad gali būti labai sunku nustatyti esant algoritminį slaptą susitarimą, nes DI grindžiamoms sistemoms nereikia bendrauti tarpusavyje taip, kaip tai daro žmonės, siekdami sudaryti slaptus susitarimus, taigi gali būti neįmanoma įrodyti buvus ketinimą sudaryti slaptą susitarimą; pabrėžia, kad tai kelia pavojų rinkos stabilumui ir kad ES ir nacionalinės konkurencijos institucijos turi parengti tinkamas strategijas bei priemones; be to, atkreipia dėmesį į sisteminę riziką finansų rinkoms, kurią kelia plačiai paplitęs sąveikos su žmogumi nereikalaujančių algoritminės prekybos modelių ir sistemų, kurie praeityje labai sustiprino rinkos pokyčius ir tikėtina, kad ateityje tai darys, naudojimas; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pastebi, kad daugelis ES esančių DI įmonių šiuo metu susiduria su teisiniu netikrumu dėl to, kaip jos gali patikimai kurti savo produktus ir paslaugas atsižvelgiant į tai, kad esama biurokratinių kliūčių ar konkretaus sektoriaus esamų teisės aktų dubliavimosi arba nesama nustatytų DI standartų bei normų; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atkreipia dėmesį į iššūkius, su kuriais susiduria DI įmonės kokybės kontrolės ir vartotojų apsaugos srityse; daro išvadą, kad esminę reikšmę siekiant užtikrinti, kad ES įmonės turėtų konkurencinį pranašumą, turi skaidrumas ir patikimumas, nes šie aspektai ateityje lems, ar produktas arba paslauga bus priimta rinkoje; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pažymi, kad nors 26 proc. didelės vertės mokslinių tyrimų publikacijų apie dirbtinį intelektą parengiama Europoje, tik keturi iš 30 pagrindinių patento paraiškų teikėjų (13 proc.) ir 7 proc. įmonių, veikiančių dirbtinio intelekto patentavimo srityje visame pasaulyje, yra iš Europos; |
| --- | --- |

71.

| 72. | mano, kad ES intelektinės nuosavybės teisės aktai turi būti suderinti ir būtina aiškiai ir skaidriai užtikrinti jų vykdymą, taip pat reikia subalansuotos, vykdytinos ir nuspėjamos sistemos, kuri leistų Europos įmonėms, ypač MVĮ ir startuoliams, užsitikrinti intelektinės nuosavybės apsaugą; |
| --- | --- |

72.

| 73. | yra susirūpinęs dėl vis dar žemo MVĮ naudojimosi intelektinės nuosavybės apsauga lygio – MVĮ dažnai nesinaudoja intelektinės nuosavybės apsauga, nes jos nevisiškai žino savo teises ir neturi pakankamai išteklių joms apsaugoti; pabrėžia informacijos ir statistinių duomenų apie intelektinės nuosavybės apsaugą svarbą MVĮ, vykdančioms veiklą žinioms imliuose sektoriuose, ir palankiai vertina pastangas, įskaitant supaprastintas registracijos procedūras ir mažesnius administracinius mokesčius, siekiant suteikti MVĮ ir startuoliams geresnių žinių ir sudaryti jiems geresnes sąlygas naudotis intelektinės nuosavybės apsauga; pažymi, kad norint padėti ES įmonėms apsaugoti savo dirbtinio intelekto intelektinės nuosavybės teises, reikėtų sustiprinti ES, kaip pasaulinius standartus nustatančios veikėjos, poziciją; pabrėžia, kad tarptautinis konkurencingumas ir patrauklumas priklauso nuo stiprios ir atsparios bendrosios rinkos, įskaitant ir intelektinės nuosavybės apsaugą ir gynimą; |
| --- | --- |

73.

| 74. | teigia, kad duomenų analizė, taip pat prieiga prie ne asmens duomenų, dalijimasis jais ir jų pakartotinis naudojimas, jau dabar yra svarbūs daugeliui duomenų pagrindu sukurtų produktų ir paslaugų, tačiau jie bus svarbūs ir kuriant bei diegiant būsimas dirbtinio intelekto sistemas; vis dėlto pabrėžia, kad didžioji dalis ES sukauptų ne asmens duomenų iki šiol nenaudojami, o bendroji duomenų rinka dar tik kuriama; |
| --- | --- |

74.

| 75. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu palengvinti prieigą prie duomenų ir dalijimosi duomenimis, atvirųjų standartų ir atvirojo kodo technologijų, nes tai padėtų didinti investicijas ir skatinti inovacijas dirbtinio intelekto technologijų srityje ES; nurodo, kad geriau suderinti nacionalinių duomenų apsaugos institucijų aiškinimai, taip pat gairės dėl mišrių duomenų ir nuasmeninimo metodų būtų naudingos dirbtinio intelekto kūrėjams; |
| --- | --- |

75.

| 76. | atkreipia dėmesį į dirbtinio intelekto vaidmenį padedant Europos ir nacionalinėms valdžios institucijoms įgyvendinti vykdymo užtikrinimo veiksmus, visų pirma muitinės ir rinkos priežiūros srityse; mano, kad naudojant dirbtinį intelektą gali būti pagerintas prekybos ir muitinės procedūrų veiksmingumas ir ekonomiškumas, didinant atitiktį ir užtikrinant, kad į bendrąją rinką patektų tik saugūs gaminiai; atkreipia dėmesį į Kanados pasienio tarnybų agentūros taikomos vertinimo ir pajamų valdymo (CARM) sistemos pavyzdį, nes ja naudojant reikalavimus atitinkantį DI atliekamą rizikos vertinimą labai supaprastinamos importo ir eksporto procedūros ir racionalizuojamas skaitmeninis informacijos valdymas siekiant sumažinti ilgų patikrinimų poreikį; |
| --- | --- |

76.

e)   DI ir darbo rinka

| 77. | pažymi, kad dirbtinis intelektas daro vis didesnę įtaką darbo rinkai, darbo vietai ir socialinei sričiai ir kad technologinių pokyčių poveikis darbui ir užimtumui yra daugialypis; pabrėžia, kad dirbtinio intelekto naudojimas šioje srityje kelia nemažai etinių, teisinių ir su užimtumu susijusių iššūkių; yra susirūpinęs dėl to, kad, kalbant apie darbo rinką, skaitmeninimas gali lemti darbo jėgos reorganizavimą ir galimą tam tikrų užimtumo sektorių išnykimą; mano, kad diegiant dirbtinį intelektą, jei jis būtų derinamas su būtina paramos infrastruktūra, švietimu ir mokymu, galėtų būtų didinamas kapitalas ir darbo našumas, skatinamos inovacijos, tvarus augimas ir darbo vietų kūrimas; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pabrėžia, kad, nors dirbtinis intelektas gali perimti kai kurias užduotis, įskaitant pasikartojančias, sunkias, darbui imlias ar pavojingas, jis taip pat galėtų padėti tobulinti įgūdžius, gerinti darbo kokybę ir kurti naujas, didesnę pridėtinę vertę turinčias darbo vietas, paliekant daugiau laiko stimuliuojančioms užduotims ir karjeros raidai; pabrėžia, kad DI jau ir šiuo metu pakeičia žmones arba padeda jiems atliekant tam tikrą užduočių dalį, tačiau tai kol kas neturi didelių ir apčiuopiamų bendrų pasekmių darbo rinkai (30); vis dėlto pabrėžia, kad gali padidėti pajamų nelygybė, jei dėl DI didės aukštos kvalifikacijos darbuotojų skaičius ir bus perimtos žemos kvalifikacijos darbuotojų darbo vietos; priduria, kad bet koks dėl to atsiradęs ekonominis ir socialinis poveikis turi būti sušvelnintas pasitelkiant tinkamas priemones, mokslinius tyrimus ir prognozavimą ir tam turi būti pasirengta investuojant į darbo jėgos perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą, daugiausia dėmesio skiriant nepakankamai atstovaujamoms grupėms, pvz., moterims ir mažumų atstovams, kuriems ši pertvarka gali daryti didžiausią poveikį, ir skatinant įvairovę visais dirbtinio intelekto sistemų kūrimo etapais; yra susirūpinęs dėl to, kad dirbtinis intelektas gali lemti įgūdžių praradimo procesus ir kurti bei integruoti menkai apmokamo, mažo savarankiškumo darbo vietas bei išplėsti netipinį, lankstų (arba „trumpų projektų“) darbą; pabrėžia, kad algoritminis valdymas gali lemti vadovybės ir darbuotojų galios disbalansą ir neaiškumą dėl sprendimų priėmimo; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pabrėžia, kad DI diegimas suteikia galimybę skatinti reikšmingus organizacijų kultūros pokyčius, be kita ko, užtikrinant geresnę saugą darbo vietoje, geresnę darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, teisę atsijungti, veiksmingesnes mokymo galimybes bei orientavimo paslaugas darbuotojams; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į EBPO rekomendacijas, kuriose pabrėžiama, kad automatizavimas taip pat galėtų padėti sutrumpinti darbo laiką ir taip pagerinti darbuotojų gyvenimo sąlygas ir sveikatą; mano, kad žmogui daugiau galių suteikiančiomis DI taikomosiomis programomis taip pat būtų galima sukurti naujų darbo vietų, ypač tiems, kurie dėl apribojimų, pavyzdžiui, negalios ar gyvenimo aplinkybių, iki šiol buvo priversti dirbti mažiau kvalifikuotą darbą; pabrėžia, kad reikia naudoti dirbtinio intelekto pagalbą darbo vietoje siekiant suteikti laiko žmonėms gerinti savo veiklos rezultatų kokybę užuot vien didinus jų darbo krūvį; |
| --- | --- |

79.

| 80. | smerkia dažnesnį dirbtiniu intelektu grindžiamą stebėjimą darbo vietoje, kuris dažnai vykdomas darbuotojams nežinant, jau nekalbant apie jų sutikimą, ypač nuotolinio darbo atveju; tvirtina, kad ši praktika neturėtų būti leidžiama, nes ja smarkiai pažeidžiama pagrindinė teisė į privatumą, duomenų apsauga ir darbuotojo žmogaus orumas, taip pat socialinės ir darbo teisės, taip pat ji daro neigiamą poveikį darbuotojų psichinei sveikatai dėl kišimosi lygio, jo bendro ar nediferencijuoto poveikio ir apsaugos priemonių poveikį patiriantiems asmenims trūkumo; |
| --- | --- |

80.

| 81. | yra susirūpinęs dėl to, kad panaši stebėjimo rizika kyla ir mokyklų aplinkoje, nes mokyklose vis dažniau diegiamos dirbtinio intelekto sistemos, kurias taikant pažeidžiamos pagrindinės vaikų teisės; pažymi, kad dirbtinio intelekto poveikis vaikų privatumui, saugai ir saugumui apima platų spektrą, pradedant nauda, susijusia su gebėjimu konkrečiau ir tiksliau suprasti vaikams kylančius pavojus, ir rizika, susijusia su nenumatytais privatumo pažeidimais; pabrėžia, kad kalbant tiek apie teigiamą, tiek apie neigiamą poveikį vaikų privatumui, saugai ir saugumui būtinas atidus nagrinėjimas ir atitinkamos apsaugos priemonės; be to, pabrėžia, kad kuriant dirbtinio intelekto sistemas ypatingas dėmesys turi būti skiriamas vaikams ir jiems turi būti užtikrinama apsauga, nes jie yra ypač jautrūs ir pažeidžiami; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pabrėžia, kad labai svarbu suteikti asmenims galimybių dalyvauti visapusiškose įgūdžių ugdymo programose visais gyvenimo etapais, kad jie galėtų išlikti produktyvūs nuolat kintančioje darbo vietoje ir kad būtų išvengta jų išstūmimo iš darbo rinkos; mano, kad darbuotojų prisitaikymas, kiek tai susiję su švietimu dirbtinio intelekto klausimais, mokymusi visą gyvenimą ir perkvalifikavimu, yra itin svarbus; pabrėžia, kad dabartinės mokymosi ir darbo sampratos vis dar pernelyg susietos su tokiu pasauliu, koks jis buvo prieš skaitmeninimą, o tai prisideda prie didėjančio įgūdžių atotrūkio ir naujos skaitmeninės piliečių, neturinčių prieigos prie saugios skaitmeninės erdvės, atskirties; pabrėžia, kad didinant skaitmeninį raštingumą prisidedama prie JT darnaus vystymosi tikslų, ypač susijusių su švietimu, žmogiškuoju kapitalu ir infrastruktūra, įgyvendinimo; atkreipia dėmesį į dėl COVID-19 krizės įgytas žinias apie naujas darbo ir mokymosi formas, kurių galimybes būtų galima toliau nagrinėti; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pabrėžia, kad, siekdama visapusiškai pasinaudoti skaitmeninimo teikiama nauda, Sąjunga turi spręsti skaitmeninio raštingumo ir visuotinio įgūdžių ugdymo klausimus; mano, kad skaitmeninis raštingumas yra išankstinė piliečių pasitikėjimo dirbtinio intelekto poveikiu ir visuomenės informuotumo apie jį sąlyga; pabrėžia, kad svarbu į nacionalines švietimo sistemas įtraukti bazinį mokymą, suteikiantį skaitmeninių įgūdžių ir žinių apie dirbtinį intelektą; mano, kad diegiant ir plėtojant dirbtinio intelekto technologijas mažumų kalbų srityje gali pagerėti šių kalbų mokėjimas ir jų naudojimas; pabrėžia, kad daugiau nei 70 proc. įmonių nurodo, jog investuoti trukdo darbuotojų, turinčių tinkamų skaitmeninių ir DI įgūdžių, trūkumas; nerimauja dėl to, kad 2019 m. ES buvo 7,8 mln. IRT specialistų, o ankstesnis metinis augimas siekė 4,2 proc., t. y. gerokai mažiau už Komisijos numatytus 20 mln. specialistų, kurių reikia pagrindinėms sritims, pvz., duomenų analizei; |
| --- | --- |

83.

| 84. | nerimauja dėl didelio lyčių atotrūkio šioje srityje – tik kas šeštas IRT specialistas ir kas trečias gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (MTIM) absolventas yra moteris (31); susirūpinęs pažymi, kad lyčių nelygybė išlieka, ypač kalbant apie startuolius: 2019 m. 92 JAV dolerius iš kiekvieno 100 JAV dolerių, investuotų į Europos technologijų įmones, gavo steigėjų grupės, kurias sudarė tik vyrai; rekomenduoja imtis tikslinių iniciatyvų, kuriomis būtų remiamos moterys MTIM srityse, siekiant panaikinti bendrą įgūdžių atotrūkį šiame sektoriuje; pabrėžia, kad dėl šio atotrūkio neišvengiamai atsiranda šališki algoritmai; pabrėžia, kad svarbu įgalinti ir motyvuoti mergaites siekti karjeros MTIM srityje ir panaikinti lyčių nelygybę šioje srityje; |
| --- | --- |

84.

f)   DI ir demokratijos ateitis

| 85. | teigia, kad dirbtinis intelektas, viena vertus, gali padėti kurti skaidresnį ir veiksmingesnį viešąjį sektorių, tačiau, kita vertus, dirbtinio intelekto srities techniniai pokyčiai, dažnai grindžiami ekonomikos augimo ir pelno logika, yra labai greiti ir dinamiški, todėl politikos formuotojams sunku pakankamai gerai suprasti, kaip veikia naujos dirbtinio intelekto taikomosios programos ir kokių rezultatų jos gali duoti, nors jie privalo sukurti sistemą, kuria būtų užtikrinta, kad dirbtinis intelektas atitiktų pagrindines teises ir būtų naudojamas visuomenės labui; pabrėžia, kad ekspertų prognozės dėl būsimo dirbtinio intelekto poveikio taip pat skiriasi, todėl net jiems gali būti sunku numatyti naujų dirbtinio intelekto technologijų diegimo rezultatus; todėl teigia, kad dėl šio netikrumo teisės aktų leidėjai, reguliuodami dirbtinį intelektą, turi tinkamai atsižvelgti į atsargumo principą; mano, kad labai svarbu konsultuotis su ekspertais, turinčiais įvairių ekspertinių žinių ir patirties, kad būtų parengti patikimi, veiksmingi ir perspektyvūs teisės aktai; įspėja, kad teisinis netikrumas gali būti viena didžiausių kliūčių inovacijoms; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad svarbu skatinti piliečių, įskaitant išrinktus atstovus ir nacionalines valdžios institucijas, raštingumą dirbtinio intelekto srityje; |
| --- | --- |

85.

| 86. | įspėja, kad dėl to teisėkūros ciklai dažnai neatitinka technologijų pažangos tempo, todėl politikos formuotojai verčiami vytis šią pažangą ir teikti pirmenybę rinkoje jau esančių naudojimo atvejų reglamentavimui; atkreipia dėmesį į tai, kad prieš taikant patikimą reglamentavimo požiūrį į dirbtinį intelektą turi būti atlikta išsami proporcingumo ir būtinumo analizė, kad būtų išvengta kliūčių inovacijoms ir ES įmonių konkurencingumui; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pabrėžia, kad dirbtinio intelekto naudojimas biometriniams duomenims gauti galėtų arba reikšti kišimąsi ir daryti neigiamą poveikį, arba būti naudingas tiek atskiriems asmens, taip plačiajai visuomenei; |
| --- | --- |

87.

| 88. | susirūpinęs pažymi, kad tokios dirbtinio intelekto technologijos kelia esminių etinių ir teisinių klausimų; pažymi, kad tam tikros dirbtinio intelekto technologijos leidžia automatizuoti informacijos tvarkymą iki precedento neturinčio masto, o tai sudaro sąlygas masiniam sekimui ir kitokiam neteisėtam kišimuisi ir kelia grėsmę pagrindinėms teisėms, visų pirma teisėms į privatumą ir duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pabrėžia, kad daugelis autoritarinių režimų naudoja dirbtinio intelekto sistemas savo piliečiams kontroliuoti, jų masiniam sekimui vykdyti, juos šnipinėti, stebėti ir reitinguoti arba judėjimo laisvei apriboti; pabrėžia, kad dėl bet kokios formos normatyvinio piliečių vertinimo, kurį atlieka valdžios institucijos, ypač teisėsaugos, sienų kontrolės ir teismų veiklos srityse, taip pat dėl to, kad jį naudoja privačios įmonės ar asmenys, prarandamas savarankiškumas ir privatumas, kyla diskriminacijos rizika ir tai neatitinka Europos vertybių; primena, kad tokioms technologijoms, kaip kibernetinio stebėjimo ir biometrinio atpažinimo technologijos, kurios gali būti naudojamos šiais tikslais, taikomas ES eksporto kontrolės reglamentas; reiškia didelį susirūpinimą dėl ankstesnių atvejų, kai ES įmonės autoritariniams režimams ES nepriklausančiose šalyse pardavė biometrines sistemas, kurių naudojimas ES būtų neteisėtas, ir smerkia tokią praktiką; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pažymi, kad šiuo metu dominuojančios technologijų platformos ne tik reikšmingai kontroliuoja prieigą prie informacijos ir jos platinimą, bet ir naudojasi DI technologijomis siekdamos gauti daugiau informacijos apie asmens tapatybę, elgesį ir žinių apie sprendimų priėmimo istoriją; mano, kad toks profiliavimas kelia pavojų demokratinėms sistemoms, taip pat pagrindinių teisių ir piliečių savarankiškumo apsaugai; pabrėžia, kad dėl to atsiranda galios disbalansas ir kyla sisteminė rizika, kuri gali daryti poveikį demokratijai; |
| --- | --- |

90.

| 91. | atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninės platformos, be kita ko, pasitelkiant DI grindžiamas rinkodaros taikomąsias programas, gali būti naudojamos užsienio šalių kišimuisi vykdyti ir dezinformacijai bei sintetinei vaizdakaitai skleisti, veikdamos kaip propagandos, trolinimo ir priekabiavimo tinklai, kuriais siekiama pakenkti rinkimų procesams; pabrėžia, kad mašinų mokymasis visų pirma suteikia galimybę tikslingai naudoti asmens duomenis siekiant manipuliuoti to nesuvokiančiais rinkėjais kuriant individualizuotas ir įtikinamas žinutes; pabrėžia griežtų skaidrumo įsipareigojimų, kurie būtų veiksmingai vykdomi, svarbą; |
| --- | --- |

91.

| 92. | vis dėlto pabrėžia, kad dirbtinis intelektas taip pat galėtų būti naudojamas siekiant sumažinti antidemokratinę ir neetišką veiklą platformose ir sustabdyti melagingų naujienų ir neapykantą kurstančių kalbų platinimą, nors jo gebėjimo suprasti su konkrečiomis aplinkybėmis susijusį turinį testai iki šiol davė prastų rezultatų; reiškia susirūpinimą dėl to, kad skaldanti kalba gali skatinti didesnį naudotojų įsitraukimą, todėl tokios kalbos pašalinimas tiesiogiai prieštarautų tokių platformų verslo modeliui, pagrįstam kuo didesniu naudotojų įsitraukimu; laikosi nuomonės, kad dirbtiniu intelektu grindžiami sprendimai prieš numatant galimą jų naudojimą turi būti paremti visapusiška pagarba saviraiškos ir nuomonės laisvei ir tvirtais įrodymais jų naudai; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pabrėžia, kad šališkumas DI sistemose, visų pirma kalbant apie giliojo mokymosi sistemas, dažnai atsiranda dėl to, kad trūksta įvairių ir kokybiškų mokymo ir testavimo duomenų, pvz., kai naudojami duomenų rinkiniai, kurie nepakankamai apima pažeidžiamas grupes, arba kai pats užduoties apibrėžimas ar reikalavimų nustatymas yra šališkas; pažymi, kad šališkumas taip pat gali atsirasti dėl galimo įvairovės trūkumo kūrėjų grupėse, atkartojamo ir įsigalėjusio šališkumo, riboto mokymo ir testavimo duomenų kiekio arba tais atvejais, kai šališkas DI kūrėjas pakenkia algoritmui; atkreipia dėmesį, kad pagrįstas diferencijavimas taip pat yra sąmoningai sukuriamas siekiant pagerinti DI mokymosi rezultatus tam tikromis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pabrėžia, kad struktūrinis šališkumas mūsų visuomenėje neturėtų būti atkartojamas ar netgi didinamas naudojant prastos kokybės duomenų rinkinius; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad algoritmai yra tokie pat diskriminaciniai kaip ir duomenys, su kuriais jie dirba, ir dėl prastos mokymo duomenų kokybės arba visuomenėje pastebimų šališkumo ir diskriminacijos gali būti siūlomi iš esmės diskriminaciniai sprendimai, kurie didina diskriminaciją visuomenėje; vis dėlto pažymi, kad kartais galima ištaisyti dirbtinio intelekto šališkumą; todėl daro išvadą, kad būtina taikyti technines priemones ir nustatyti skirtingus dirbtinio intelekto sistemų kontrolės lygmenis, įskaitant programinę įrangą, algoritmus ir duomenis, kuriuos jos naudoja ir rengia, siekiant kuo labiau sumažinti šią riziką; teigia, kad dirbtinis intelektas gali ir turėtų būti naudojamas siekiant sumažinti šališkumą ir diskriminaciją ir skatinti lygias teises bei teigiamus socialinius pokyčius mūsų visuomenėje, be kita ko, nustatant norminius reikalavimus duomenų rinkiniams, naudojamiems dirbtinio intelekto sistemoms mokyti; pabrėžia, kad vienas iš veiksmingiausių būdų dirbtinio intelekto sistemų šališkumui sumažinti yra užtikrinti, kiek tai įmanoma pagal Sąjungos teisę, kad maksimalus ne asmens duomenų kiekis būtų prieinamas mokymo ir mašinų mokymosi tikslais; |
| --- | --- |

94.

| g) | Pasikartojančios visų šešių atvejų tyrimų išvados |
| --- | --- |

g)

Pasikartojančios visų šešių atvejų tyrimų išvados

| 95. | pažymi, kad esama akivaizdžios naudos visuomenei ir galimybių, susijusių su dirbtinio intelekto technologijų diegimu, kuriomis gali būti pasinaudota tik tuo atveju, jei ES bus pašalintos universaliosios kliūtys, laikantis pagrindinių teisių, vadovaujantis vertybėmis ir teisės aktais; teigia, kad kliūtys, trukdančios sėkmingai taikyti patikimą dirbtinį intelektą visose analizuojamose srityse, visų pirma yra teisės aktų dubliavimasis, rinkos susiskaidymas, biurokratinės kliūtys, prieinamos skaitmeninės infrastruktūros ir skaitmeninių įgūdžių trūkumas platesnėje visuomenėje ir nepakankamos investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą; |
| --- | --- |

95.

| 96. | be to, remdamasis išnagrinėtais atvejų tyrimais, daro išvadą, kad yra tam tikrų naudojimo atvejų, kurie yra rizikingi arba žalingi, tačiau tai nebūtinai susiję su konkrečiomis dirbtinio intelekto technologijomis, o su jų taikymo sritimis; pripažįsta, jog norint, kad dirbtinio intelekto technologijos būtų plačiai taikomos ES, būsimu reglamentavimu turi būti atsižvelgiama į pagrįstus nuogąstavimus, susijusius su šia rizika; |
| --- | --- |

96.

| 97. | teigia, kad nors svarbu išnagrinėti ir suskirstyti į kategorijas galimą DI keliamą riziką, iš atvejų analizės matyti, kad DI technologijos leidžia taikyti veiksmingas atsakomąsias priemones, kuriomis galima sumažinti arba pašalinti tą riziką; pabrėžia, kad, kadangi DI dar tik pradedamas kurti platesniame besiformuojančių technologijų kontekste, trūksta aiškumo dėl viso jo potencialo ir susijusios rizikos; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia atsižvelgti ne tik į asmenims kylančią riziką, bet ir į platesnę visuomeninę ir neturtinę individualią žalą; atkreipia dėmesį į didelį rinkos galios disbalansą duomenų rinkose ir gretimoje DI ekonomikoje; pabrėžia, kad sąžininga konkurencija ir kliūčių konkurencijai panaikinimas startuoliams ir MVĮ yra labai svarbūs siekiant teisingai paskirstyti potencialią dirbtinio intelekto naudą ekonominiu ir visuomeniniu požiūriu, kuri atrodo reikšminga tiek ES, tiek visame pasaulyje; |
| --- | --- |

97.

3.   
  ES vieta konkuruojant pasaulio mastu dėl DI

| 98. | atkreipia dėmesį į tai, kad vyksta stipri pasaulinė konkurencija dėl dirbtinio intelekto ir kad ES šioje srityje dar neįgyvendino savo siekių; tolesniuose skirsniuose analizuoja ES pasaulinį konkurencingumą dirbtinio intelekto srityje, lygindamas jį su Kinijos ir JAV konkurencingumu ir daugiausia dėmesio skirdamas trims pagrindiniams elementams: reguliavimo metodui, padėčiai rinkoje ir investicijoms; vis dėlto pripažįsta, kad tarpvalstybinės rinkos ir korporacijos negali būti lengvai apibrėžiamos tarpvalstybiniu mastu, nes dauguma technologijų įmonių turi klientų, akcininkų, darbuotojų ir tiekėjų daugelyje skirtingų šalių; |
| --- | --- |

98.

a)   Reguliavimo metodas

| 99. | pažymi, kad JAV dar nepriėmė horizontaliųjų teisės aktų skaitmeninėje srityje ir iki šiol daugiausia dėmesio skyrė konkretiems sektoriams skirtiems teisės aktams ir palankesnių sąlygų investicijoms sudarymui, be kita ko taikant mokestines priemones, skirtas privačiojo sektoriaus, visų pirma savo technologijų milžinių ir pirmaujančiųjų universitetų, inovacijoms; pastebi, kad nors pastaruoju metu pastebima pokyčių, rodančių aktyvesnį politikos formuotojų vaidmenį, JAV požiūris iki šiol buvo iš esmės orientuotas į teisinių gairių įmonėms teikimą, investicijas į mokslinių tyrimų projektus ir kliūčių inovacijoms šalinimą; |
| --- | --- |

99.

| 100. | pabrėžia, kad 2019 m. Amerikos DI iniciatyvos aktu buvo pradėtas nedidelis pertvarkymas, nes, be finansavimo perskirstymo, darbuotojų perkvalifikavimo ir skaitmeninės infrastruktūros stiprinimo, JAV vyriausybė paskelbė apie bendrų patikimo dirbtinio intelekto standartų kūrimą; tačiau pažymi, kad 10 principų – šio proceso rezultatas – buvo suformuluoti labai plačiai, kad kiekviena vyriausybės agentūra galėtų parengti konkrečiam sektoriui pritaikytas taisykles; tikisi, kad nors dabartinė JAV administracija 2022 m. planuoja pateikti naują teisių bilį dėl dirbtinio intelekto daromos žalos apribojimo, JAV ir toliau laikysis rinkos principais grindžiamo požiūrio; |
| --- | --- |

100.

| 101. | pabrėžia, kad Kinijos prezidentas Xi Jinping dar 2013 m. pabrėžė technologijų svarbą geopolitikoje, viešosios politikos vaidmenį nustatant ilgalaikius tikslus ir tai, kad dirbtinio intelekto technologijos suteikia galimybę atnaujinti savo karinę galią; taip pat pabrėžia, kad vėliau, 2015 m., Kinijos vyriausybė pateikė planą „Pagaminta Kinijoje 2025“, o 2017 m. – „Naujosios kartos dirbtinio intelekto plėtros planą“, kuriuose aiškiai užsibrėžtas tikslas iki 2030 m. paversti Kiniją pasauline lydere dirbtinio intelekto srityje; pažymi, kad 2018 m. Kinijos DI standartizacijos baltojoje knygoje išsamiau išdėstyta, kaip socialistinė rinkos ekonomika gali kurti tarptautinius standartus ir strategiškai dalyvauti tarptautinių standartizacijos organizacijų veikloje; atkreipia dėmesį į tai, kad Kinijoje pradėtos taikyti rekomendavimo sistemų taisyklės ir dirbtinio intelekto etikos kodeksas; |
| --- | --- |

101.

| 102. | pastebi, kad pasauliniu mastu Kinija aktyviai skatina tarptautinę partnerystę dirbtinio intelekto srityje, kad galėtų eksportuoti savo dirbtiniu intelektu grindžiamą vyriausybės vykdomo sekimo praktiką, socialinio reitingavimo sistemą ir cenzūros strategijas; pabrėžia, kad didelės investicijos užsienyje pagal iniciatyvą „Skaitmeninis šilko kelias“ taip pat naudojamos kaip priemonė skleisti Kinijos įtaką ir jos dirbtinio intelekto technologijas visame pasaulyje, o tai gali turėti plataus masto pasekmių, viršijančių technologinių standartų nustatymą ar technologinio konkurencingumo išlaikymą; daro išvadą, kad dėl to Kinijos vyriausybės požiūris grindžiamas DI diegimu šalies viduje ir DI technologijų, kurios atitinka iš anksto nustatytus standartus, atitinkančius Kinijos vyriausybės ideologiją, eksportu; |
| --- | --- |

102.

| 103. | pažymi, kad Komisija 2018 m. pradėjo dirbtinio intelekto reguliavimo darbą – paskelbė Europos dirbtinio intelekto strategiją, įsteigė aukšto lygio ekspertų grupę ir pristatė suderintą planą (32), kuriuo siekiama skatinti „Europoje kuriamą dirbtinį intelektą“; pažymi, kad 2020 m. baltojoje knygoje dėl dirbtinio intelekto buvo pasiūlyta daug priemonių ir politikos galimybių, susijusių su būsimu dirbtinio intelekto reguliavimu, ir galiausiai buvo priimtas horizontalusis teisės aktas dėl dirbtinio intelekto (33), kuris 2021 m. gegužės mėn. buvo pateiktas kartu su peržiūrėtu suderintu planu dėl dirbtinio intelekto (34); nurodo, kad, 2021 m. birželio mėn. duomenimis, 20 valstybių narių paskelbė nacionalines dirbtinio intelekto strategijas, o dar septynios valstybės narės yra baigiamajame pasirengimo jas priimti etape; |
| --- | --- |

103.

| 104. | pabrėžia, kad pagrindinis ES reguliavimo metodo elementas – didelis dėmesys Europos skaitmeninės bendrosios rinkos kūrimui ir etiniams aspektams, atitinkantiems pagrindines žmogaus teisių vertybes ir demokratijos principus; pripažįsta, kad sukūrus pirmąją pasaulyje dirbtinio intelekto reguliavimo sistemą ES iš tiesų galėtų daryti sverto poveikį ir įgyti pradininko pranašumą nustatant tarptautinius DI standartus, grindžiamus pagrindinėmis teisėmis, ir sėkmingai eksportuoti į žmogų orientuotą „patikimą DI“ į visą pasaulį; pabrėžia, kad šį požiūrį reikia remti pasitelkiant reguliavimo koordinavimą ir konvergenciją su tarptautiniais partneriais; |
| --- | --- |

104.

b)   Padėtis rinkoje

| 105. | pažymi, kad daugelis iš 100 pasaulyje pirmaujančių DI bendrovių yra įsikūrusios JAV ir tik kelios šių bendrovių yra ES; pažymi, kad JAV taip pat pirmauja pagal bendrą startuolių DI srityje skaičių; |
| --- | --- |

105.

| 106. | atkreipia dėmesį į tai, kad pastaraisiais metais keletą ES skaitmeninių įmonių įsigijo JAV technologijų milžinės; palankiai vertina Komisijos užmojį kovoti su įsigijimais, kurie gali turėti didelį poveikį veiksmingai konkurencijai skaitmeninėje rinkoje, ir apriboti destrukcinius įsigijimus; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriais atvejais įsigijimas gali būti pagrindinis startuolių kūrėjų ir jų finansuotojų tikslas, kaip vienas iš teisėtų būdų gauti naudos iš savo idėjų; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pabrėžia, kad JAV ir Kinija stengiasi paspartinti DI technologijų naudojimą viešajame ir privačiajame sektoriuose, o ES DI diegimas atsilieka; pažymi, kad 2020 m. tik 7 proc. ES įmonių, kuriose dirbo bent 10 darbuotojų, naudojosi dirbtinio intelekto technologijomis, o skirtumai tarp valstybių narių ir tarp įvairių verslo sektorių yra dideli; |
| --- | --- |

107.

| 108. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad tiek JAV, tiek Kinija turi vieningą skaitmeninę rinką, kurioje taikomos nuoseklūs taisyklių rinkiniai, o ES bendroji skaitmeninė rinka vis dar nebaigta kurti ir joje išlieka nepagrįstų kliūčių; pabrėžia, kad dirbtinio intelekto produktų ir paslaugų kūrimą galėtų dar labiau sulėtinti vykdomas darbas, susijęs su 27 skirtingomis nacionalinėmis dirbtinio intelekto strategijomis; |
| --- | --- |

108.

| 109. | taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad dėl ES teisės aktų nenuoseklumo, įvairių teisėkūros iniciatyvų dubliavimosi, ES ir nacionalinių teisės aktų prieštaravimų, skirtingo teisinio aiškinimo ir nepakankamo vykdymo užtikrinimo valstybėse narėse trukdoma sudaryti vienodas sąlygas ir Europos bendrovėms kyla teisinio netikrumo rizika, nes joms gali būti sunku nustatyti, ar jų DI inovacijos atitinka ES teisę; |
| --- | --- |

109.

| 110. | pažymi, kad dirbtinio intelekto įmonių rinkos susiskaidymą dar labiau didina bendrų standartų ir normų trūkumas kai kuriuose sektoriuose, įskaitant duomenų sąveikumą; apgailestauja dėl reguliavimo rizikos, kylančios dėl vėlavimo priimti teisės aktus, pvz., E. privatumo reglamentą; kaip pavyzdį nurodo tai, kad dėl nebaigtos kurti Europos bendrosios skaitmeninės rinkos ES DI kūrėjai susiduria su problema dėl duomenų, su kuria nesusiduria nei JAV, nei Kinijoje toje pačioje srityje veikiančios įmonės; pastebi, kad jie dažnai neturi pakankamai aukštos kokybės duomenų savo algoritmams apmokyti ir testuoti ir turi spręsti problemas, susijusias su sektorių duomenų erdvės ir tarpsektorinės sąveikos trūkumu bei tarpvalstybinių duomenų srautų apribojimais; |
| --- | --- |

110.

c)   Investicijos

| 111. | pažymi, kad Europos įmonės ir vyriausybės į dirbtinio intelekto technologijas investuoja daug mažiau nei JAV ar Kinija; atkreipia dėmesį į tai, kad nors privačios investicijos į ES dirbtinio intelekto pramonę labai auga, ES vis dar labai nepakankamai investuoja į dirbtinį intelektą, palyginti su kitais pirmaujančiais regionais, nes JAV ir Kinija tenkanti dalis sudaro daugiau kaip 80 proc. iš 25 mlrd. EUR metinių nuosavo kapitalo investicijų į dirbtinį intelektą ir blokų grandinę, o ES dalis sudaro tik 7 proc. arba apie 1,75 mlrd. EUR; pabrėžia, kad ES finansavimo rinkų technologijų įmonėms likvidumui užtikrinti vis dar trūksta palyginamų JAV rinkų masto; pažymi, kad JAV taip pat pirmauja pagal rizikos kapitalo ir privataus akcinio kapitalo finansavimą, kuris ypač svarbus pradedančiosioms DI įmonėms (2019 m. šis finansavimas siekė 12,6 mlrd. EUR, Kinijoje – 4,9 mlrd. EUR, ES – 2,8 mlrd. EUR); pažymi, kad dėl šios priežasties Europos dirbtinio intelekto srities verslininkai perkelia veiklą į kitą Atlanto vandenyno pusę, kad galėtų plėsti savo verslą JAV; |
| --- | --- |

111.

| 112. | teigia, kad kartu su nacionalinėmis iniciatyvomis numatomos metinės ES viešosios investicijos į dirbtinį intelektą, siekiančios 1 mlrd. EUR (35), yra daug mažesnės už 5,1 mlrd. EUR metines investicijas JAV ir iki 6,8 mlrd. EUR siekiančias investicijas Kinijoje (36); vis dėlto tvirtina, kad 2017–2020 m. ES viešasis finansavimas, skirtas dirbtinio intelekto moksliniams tyrimams ir inovacijoms, palyginti su ankstesniu laikotarpiu, padidėjo 70 proc., o 2019 m. ES į dirbtinį intelektą investavo 7,9–9 mlrd. EUR, t. y. 39 proc. daugiau nei ankstesniais metais; pripažįsta ir palankiai vertina Komisijos planus toliau didinti investicijas pasitelkiant Skaitmeninės Europos programą, programą „Europos horizontas“, „InvestEU“, Europos struktūrinius ir investicijų fondus, Europos investicijų fondą, Europos infrastruktūros tinklų priemonės telekomunikacijų programą ir įvairias sanglaudos politikos programas, kurios bus papildomai papildytos ir lėšų bus pritraukta pagal nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose nustatytą 20 proc. mažiausių išlaidų skaitmeninei pertvarkai tikslą, dėl kurio susitarė Komisija ir valstybės narės pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę; tačiau atkreipia dėmesį į naujausią Europos investicijų banko ataskaitą, kurioje nurodoma, kad ES investicijų į dirbtinį intelektą ir blokų grandinės technologijas trūkumas siekia 5–10 mlrd. EUR per metus; |
| --- | --- |

112.

| 113. | pabrėžia, kad ES DI įmonės susiduria su stipria konkurencija ieškodamos kvalifikuotų darbuotojų ir padėtis blogėja dėl to, kad 42 proc. ES gyventojų neturi bazinių skaitmeninių įgūdžių; pabrėžia, kad reikia mokyti ir pritraukti gerokai daugiau gerai išsilavinusių absolventų, įskaitant moteris, dirbti skaitmeniniame sektoriuje; |
| --- | --- |

113.

| 114. | pažymi, kad nors ES turi puikią dirbtinio intelekto srities tyrėjų bendruomenę, kalbant apie ES mokslininkus, protų nutekėjimas tebėra problema; pabrėžia, kad reikia imtis priemonių, kad būtų galima pritraukti geriausius mokslininkus; pažymi, kad ES moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai 2020 m. skyrė tik 2,32 proc. savo BVP, o JAV – 3,08 proc.; primena, kad valstybės narės turi laikytis savo įsipareigojimo investuoti 3 proc. savo BVP į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, kad būtų užtikrintas Sąjungos strateginis savarankiškumas skaitmeninėje srityje; |
| --- | --- |

114.

| 115. | pažymi, kad ES skaitmeninė infrastruktūra turi būti iš esmės atnaujinta – tik 25 proc. ES gyventojų gali prisijungti prie 5G tinklo, o JAV – 76 proc. gyventojų; pastebi, kad ES trūksta pakankamos didelio našumo skaitmeninės infrastruktūros, suteikiančios galimybę naudotis sąveikiomis duomenų erdvėmis, užtikrinančiomis didelę perdavimo spartą ir apimtis, patikimumą ir nedidelę delsą; pabrėžia, kad reikia remti Europos dirbtinio intelekto ekosistemas, kuriose veikia kompetencijos grupės; |
| --- | --- |

115.

d)   Išvada

| 116. | daro išvadą, kad JAV yra pagrindinė lyderė dirbtinio intelekto srityje, nes ji pirmauja daugelyje kategorijų, o JAV įsikūrusios įmonės pirmauja technologijų plėtros aspektu tokiose srityse kaip debesijos kompiuterija ir itin našios kompiuterinės sistemos, taip pat investicijų aspektu, pritraukiant dirbtinio intelekto srities talentus, mokslinius tyrimus ir infrastruktūrą; tačiau pabrėžia, kad Kinija, kuri prieš keletą metų pagal visus rodiklius dar smarkiai atsiliko nuo JAV, sparčiai ją vejasi; pripažįsta, kad abiejų šalių pranašumas yra vieninga bendroji rinka ir tvirtesnis politinis įsipareigojimas siekiant toliau pirmauti DI srityje; |
| --- | --- |

116.

| 117. | pabrėžia, kad, nepaisant tvirtos ES pozicijos dėl pramoninės programinės įrangos ir robotikos, ES subjektai vis dar atsilieka nuo JAV ir Kinijoje panašią veiklą vykdančių subjektų daugelyje kategorijų; pabrėžia, kad ES turėtų parengti plataus užmojo į žmogų orientuoto Europos dirbtinio intelekto planą; pažymi, kad vis dėlto ES pirmauja reguliavimo metodų srityje; atkreipia dėmesį į tai, kad perspektyvi ES strategija siekiant tapti konkurencingesne dirbtinio intelekto srityje apima mokslinių tyrimų ir inovacijų, įgūdžių, infrastruktūros ir investicijų akcentavimą, kartu stengiantis sukurti į ateitį orientuotą, horizontalią ir inovacijoms palankią dirbtinio intelekto kūrimo ir naudojimo reglamentavimo sistemą ir tuo pačiu užtikrinti, kad būtų apsaugotos pagrindinės ES piliečių teisės ir teisinės valstybės principas; |
| --- | --- |

117.

| 118. | pabrėžia, kad „Brexit’as“ turėjo neigiamą poveikį ES pastangoms stiprinti savo pasaulinį dirbtinio intelekto pėdsaką, nes Jungtinė Karalystė buvo viena iš pirmaujančių ES šalių dirbtinio intelekto srityje; vis dėlto pabrėžia, kad Jungtinė Karalystė turėtų išlikti vertinga ES partnere, stiprindama abiejų partnerių konkurencingumą ir skatindama bendras reguliavimo perspektyvas nustatant pasaulinius standartus; |
| --- | --- |

118.

| 119. | daro išvadą, kad šiuo metu ES dar toli gražu neįgyvendino savo siekio tapti konkurencinga dirbtinio intelekto srityje pasauliniu lygmeniu ir gali dar labiau atsilikti kai kuriose kategorijose; laikosi nuomonės, kad skubūs veiksmai, susiję su toliau nurodytomis ES veiksmų gairėmis dėl dirbtinio intelekto, suteikia galimybę pakeisti šią padėtį; |
| --- | --- |

119.

| 120. | nurodo, kad ES neturi teisėkūros galių spręsti visų ES veiksmų gairėse dėl dirbtinio intelekto išvardytų klausimų, todėl specialusis komitetas rekomenduoja tęsti aukštu lygmeniu vykdomas diskusijas ir politinį procesą, dalyvaujant ES institucijoms ir valstybėms narėms, siekiant susitarti dėl labiau suderinto požiūrio į dirbtinį intelektą ir norint padėti valstybėms narėms derinti savo pastangas; todėl atkreipia dėmesį į Lisabonos darbotvarkę „ES 2020“, kuri, nepaisant kritikos, atliko svarbų vaidmenį 20 metų laikotarpiu padėdama nustatyti ES politikos kryptį ir išlaikyti spaudimą valstybėms narėms vykdyti reformas; |
| --- | --- |

120.

4.   
  „Prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusi Europa“ – veiksmų gairės, kaip tapti pasauline lydere

a)   Palanki reglamentavimo aplinka

i.   TEISĖKŪRA

| 121. | ragina Komisiją siekiant, kad būtų priimti nauji skaitmeninio sektoriaus teisės aktai tokiose srityse, kaip dirbtinis intelektas, siūlyti tik teisėkūros procedūra priimamus aktus reglamentų forma, nes bendrojoje skaitmeninėje rinkoje turi vykti tikras derinimo procesas; yra įsitikinęs, kad dėl sparčios technologinės plėtros skaitmeninės srities teisės aktai visada turėtų būti lankstūs, pagrįsti principais, neutralūs technologijų atžvilgiu, perspektyvūs ir proporcingi, kartu prireikus laikantis rizika grindžiamo požiūrio, grindžiamo pagarba pagrindinėms teisėms ir užkertant kelią nereikalingai papildomai administracinei naštai, tenkančiai MVĮ, startuoliams, akademinei bendruomenei ir moksliniams tyrimams; be to, pabrėžia aukšto lygio teisinio tikrumo svarbą ir dėl to būtinybę visuose teisės aktuose nustatyti tvirtus, praktiškus ir nedviprasmiškus taikymo kriterijus, apibrėžtis ir įpareigojimus, susijusius su prekyba dirbtinio intelekto technologijomis, jų naudojimu ar kūrimu; |
| --- | --- |

121.

| 122. | mano, kad geresnio reglamentavimo darbotvarkė yra labai svarbi siekiant, kad ES dirbtinio intelekto strategija būtų sėkminga; pabrėžia, kad prieš siūlant naujus teisėkūros procedūra priimamus aktus reikia sutelkti dėmesį į jau galiojančių teisės aktų peržiūrą, pritaikymą, įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus; |
| --- | --- |

122.

| 123. | primygtinai ragina Komisiją prieš pateikiant naujus skaitmeninius pasiūlymus tokiose srityse, kaip dirbtinis intelektas, atlikti išsamius ex ante poveikio vertinimus, atliekant tinkamą prognozavimą ir rizikos analizę; pabrėžia, kad atliekant poveikio vertinimus turėtų būti sistemingai nustatomi ir vertinami atitinkami galiojantys teisės aktai, užkertant kelią bet kokiam dubliavimuisi ar nesuderinamumui; |
| --- | --- |

123.

| 124. | siūlo naujus teisės aktus tokiose srityse kaip dirbtinis intelektas papildyti skatinimu taikyti suinteresuotųjų subjektų parengtus Europos standartus; laikosi nuomonės, kad ES turėtų stengtis išvengti susiskaidymo ir kad tarptautiniai standartai gali būti naudingas orientyras, tačiau ES turėtų teikti pirmenybę savo standartų rengimui; pabrėžia, kad tokie standartai turėtų būti grindžiami sąžininga konkurencija dėl geriausių standartų ES, į kurią turėtų atsižvelgti ES ir standartizacijos organizacijos; pažymi, kad tuomet techniniai standartai ir projektavimo instrukcijos galėtų būti derinami su ženklinimo sistemomis kaip būdas didinti vartotojų pasitikėjimą teikiant patikimas paslaugas ir produktus; pabrėžia ES standartizacijos organizacijų vaidmenį rengiant pažangiausius techninius standartus; ragina Komisiją paspartinti standartizacijos įgaliojimų suteikimą Europos standartizacijos organizacijoms pagal 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos (37); |
| --- | --- |

124.

| 125. | paaiškina, kad atvira sertifikavimo platforma galėtų sukurti pasitikėjimo ekosistemą, kuri apimtų vyriausybes, pilietinę visuomenę, įmones ir kitus suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

125.

| 126. | ragina Parlamentą, Komisiją ir Tarybą gerinti savo gebėjimus spręsti vidaus kompetencijos konfliktus, kiek tai susiję su bendromis svarbiomis temomis, pvz., dirbtiniu intelektu, nes dėl tokių konfliktų gali būti vilkinama teisėkūros procedūra, darant grandininį poveikį teisės aktų įsigaliojimui; |
| --- | --- |

126.

ii.   VALDYMAS IR VYKDYMO UŽTIKRINIMAS

| 127. | ragina ES mastu nuosekliai koordinuoti ir įgyvendinti su dirbtiniu intelektu susijusius teisės aktus bei užtikrinti jų vykdymą; |
| --- | --- |

127.

| 128. | paaiškina, kad suinteresuotųjų subjektų konsultacijų forumai, pvz., Duomenų inovacijų valdyba, kuri turi būti įsteigta Duomenų valdymo aktu, arba Europos dirbtinio intelekto aljansas, kuris apima privačiojo ir viešojo sektorių partnerystes, pvz., Europos pramonės duomenų, tinklo paribio ir debesijos aljansą, yra perspektyvus valdymo metodas; pabrėžia, kad taikant šį požiūrį sudaromos sąlygos ES dirbtinio intelekto ekosistemai įgyvendinti savo principus, vertybes, tikslus ir atspindėti visuomenės interesus programinės įrangos kodo lygmeniu; |
| --- | --- |

128.

| 129. | pabrėžia, kad siekiant išspręsti reguliavimo tempo išlaikymo siekiant neatsilikti nuo technologijų raidos problemą ypatingą dėmesį reikia skirti veiksmingam teismų ir reguliavimo agentūrų atliekamam ex post vykdymo užtikrinimui, taip pat ex ante požiūriui siekiant spręsti teisines problemas, kylančias dėl besiformuojančių technologijų; todėl pritaria tam, kad būtų naudojama bandomoji reglamentavimo aplinka, kuri suteiktų dirbtinio intelekto kūrėjams unikalią galimybę greitai, lanksčiai ir kontroliuojamu būdu eksperimentuoti prižiūrint kompetentingoms institucijoms; pažymi, kad ši bandomoji reglamentavimo aplinka būtų eksperimentinė erdvė, kurioje būtų bandomos dirbtinio intelekto sistemos ir nauji verslo modeliai realiomis sąlygomis kontroliuojamoje aplinkoje prieš jiems patenkant į rinką; |
| --- | --- |

129.

iii.   DI SKIRTA TEISINĖ SISTEMA

| 130. | pabrėžia, kad pagrindinis ES skaitmeninės strategijos, taip pat strategijos dėl dirbtinio intelekto tikslas – sukurti „Europos kelią“ skaitmeniniame pasaulyje; patikslina, kad šis požiūris turėtų būti orientuotas į žmogų, patikimas, orientuotas į etikos principus ir grindžiamas socialinės rinkos ekonomikos koncepcija; pabrėžia, kad žmogus ir jo pagrindinių teisių apsauga visada turėtų išlikti visų politinių ir teisėkūros svarstymų pagrindu; |
| --- | --- |

130.

| 131. | pritaria Komisijos 2020 m. baltojoje knygoje dėl dirbtinio intelekto padarytai išvadai, kad reikia sukurti rizika grindžiamą DI skirtą teisinę sistemą, visų pirma apimančią aukšto lygio etikos standartus, grindžiamus skaidrumu, patikrinamumu ir atskaitomybe, derinant juos su nuostatomis dėl produktų saugos, tinkamomis taisyklėmis dėl atsakomybės ir konkrečiam sektoriui skirtomis nuostatomis, kartu suteikiant įmonėms ir naudotojams pakankamai lankstumo ir teisinio tikrumo bei sudarant vienodas sąlygas, kad būtų galima skatinti dirbtinio intelekto diegimą ir inovacijas; |
| --- | --- |

131.

| 132. | atkreipia dėmesį į orientuojamąją pridėtinę vertę, kurią teikia EBPO parengtos sąvokos, terminija ir standartai, kaip įkvėpimo šaltinis apibrėžiant dirbtinį intelektą teisės aktuose; pabrėžia, kad tai suteiktų ES pranašumą kuriant būsimą tarptautinę dirbtinio intelekto valdymo sistemą; |
| --- | --- |

132.

| 133. | yra įsitikinęs, kad ne visuomet reikėtų reguliuoti dirbtinį intelektą kaip technologiją – reguliavimo intervencijos lygis turėtų būti proporcingas rizikos, kylančios individui ir (arba) visuomenei dėl dirbtinio intelekto sistemos naudojimo, rūšiai; pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu svarbu atskirti „didelės rizikos“ ir „mažos rizikos“ DI naudojimo atvejus; daro išvadą, kad pirmai kategorijai reikia griežtų papildomų teisėkūros aktais nustatytų apsaugos priemonių, o kalbant apie „mažos rizikos“ naudojimą daugeliu atvejų galutinių naudotojų ir vartotojų interesais gali reikėti numatyti skaidrumo reikalavimus; |
| --- | --- |

133.

| 134. | nurodo, kad dirbtinio intelekto sistemos turėtų būti klasifikuojamos kaip „didelės rizikos“ remiantis konkrečiu jų naudojimu ir žalos, kuri, kaip numatoma, gali būti padaryta pažeidžiant pagrindines teises ir sveikatos bei saugos taisykles, nustatytas Sąjungos teisės aktais, aplinkybėmis, pobūdžiu, tikimybe, sunkumu ir galimu neatitaisomumu; pabrėžia, kad šią klasifikaciją turėtų papildyti gairės ir dirbtinio intelekto kūrėjų skatinimas keistis geriausia patirtimi; pabrėžia, kad visada turi būti gerbiama teisė į privatumą ir kad dirbtinio intelekto kūrėjai turėtų užtikrinti visapusišką atitiktį duomenų apsaugos taisyklėms; |
| --- | --- |

134.

| 135. | pabrėžia, kad dirbtinio intelekto sistemos, kurios gali turėti sąveiką su vaikais arba kitaip juos paveikti, turi atsižvelgti į jų teises ir pažeidžiamumą ir atitikti aukščiausius esamus pritaikytosios ir standartizuotosios saugos, saugumo ir privatumo standartus; |
| --- | --- |

135.

| 136. | pažymi, kad DI sistemų veiklos aplinka gali skirtis, kai veikiama verslas verslui (angl. business-to-business, B2B) aplinkoje ir verslas vartotojui (angl. business-to-consumer, B2C) aplinkoje; atkreipia dėmesį į tai, kad vartotojų teisės turi būti teisiškai saugomos vartotojų apsaugos teisės aktais; pabrėžia, kad nors įmonės gali sutartinėmis priemonėmis tiesiogiai su verslo partneriais greitai ir ekonomiškai veiksmingai išspręsti atsakomybės ir kitas teisines problemas, gali prireikti teisės aktų, kad mažesnės įmonės būtų apsaugotos nuo dominuojančių subjektų piktnaudžiavimo įtaka rinkoje dėl komercinio ar technologinio susaistymo, patekimo į rinką kliūčių arba asimetriškos informacijos problemų; pabrėžia, kad taip pat būtina atsižvelgti į MVĮ ir startuolių, kurioms taikomi sudėtingi reikalavimai, poreikius, kad jie neatsidurtų nepalankioje padėtyje, palyginti su didesnėmis įmonėmis, kurios turi išteklių, kad galėtų išlaikyti didelius teisės reikalų ir atitikties užtikrinimo skyrius; |
| --- | --- |

136.

| 137. | pabrėžia, kad kalbant apie dar neišspręstus etikos klausimus, kylančius dėl naujų technologinių galimybių, atsirandančių dėl dirbtinio intelekto taikomųjų programų pardavimo ir naudojimo, reikia taikyti principais grindžiamą požiūrį, be kita ko, taikant pagrindinius privalomus principus, pvz., nekenkimo principą, pagarbos žmogaus orumui ir pagrindinėms teisėms principą ir demokratinio proceso apsaugą; pažymi, kad geroji DI plėtros praktika, pvz., į žmogų orientuotas dirbtinis intelektas, atsakingas valdymas ir skaidrumo bei paaiškinamumo principai, taip pat tvaraus dirbtinio intelekto principai, kurie yra visiškai suderinti su JT Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m., yra kiti svarbūs elementai formuojant dirbtinio intelekto ekonomiką; |
| --- | --- |

137.

| 138. | pripažįsta, kad ne visada įmanoma visiškai panaikinti dirbtinio intelekto algoritmų šališkumą, nes idealų duomenų be klaidų tikslą pasiekti labai sunku arba beveik neįmanoma; pažymi, kad net išbandyta dirbtinio intelekto sistema neišvengiamai susidurs su realaus pasaulio scenarijais, kurie gali duoti šališkų rezultatų, kai bus diegiama aplinkoje, kuri skiriasi nuo jos mokymo ir testavimo duomenų sudėties; pabrėžia, kad ES turėtų stengtis didinti duomenų rinkinių ir algoritmų skaidrumą, labai glaudžiai bendradarbiauti su dirbtinio intelekto kūrėjais, kad būtų atsvertas ir sumažintas struktūrinis visuomenės šališkumas, ir apsvarstyti galimybę ankstyvuoju kūrimo etapu apsvarstyti privalomas išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje taisykles; |
| --- | --- |

138.

| 139. | patikslina, kad nors daugeliu atvejų dirbtinio intelekto sistemoms taikomi prasmingi skaidrumo ar paaiškinamumo reikalavimai yra naudingi, ne visais atvejais gali būti įmanoma juos įgyvendinti; pažymi, kad intelektinės nuosavybės teisės ir komercinės paslaptys turi būti apsaugotos nuo neteisėtos praktikos, pvz., pramoninio šnipinėjimo; |
| --- | --- |

139.

| 140. | teigia, kad dirbtiniam intelektui skirta teisinė sistema turi ir toliau skatinti ir saugoti dirbtinio intelekto srities novatorius, suteikiant jiems patentus kaip atlygį už jų kūrinių sukūrimą ir skelbimą; daro išvadą, kad galiojantys teisės aktai iš esmės yra perspektyvūs, tačiau siūlo tam tikrus pakeitimus, įskaitant atvirojo kodo elementų integravimą, taip pat viešųjų pirkimų naudojimą, kad prireikus būtų galima pavesti įsigyti dirbtinio intelekto sprendimams skirtą atvirojo kodo programinę įrangą; siūlo naujas patentų licencijavimo formas, siekiant užtikrinti, kad priemonės būtų prieinamos regionams ir iniciatyvų vykdytojams, kurie kitaip negalėtų jų įsigyti; |
| --- | --- |

140.

| 141. | mano, kad privalomi ex ante rizikos įsivertinimai, grindžiami aiškiomis taisyklėmis ir standartais, taip pat poveikio duomenų apsaugai vertinimai, papildyti trečiųjų šalių atitikties vertinimais suteikiant susijusį tinkamą CE ženklą, kartu su ex post vykdymo užtikrinimu vykdant rinkos priežiūrą, galėtų būti naudingi siekiant užtikrinti, kad rinkoje esančios dirbtinio intelekto sistemos būtų saugios ir patikimos; mano, kad, siekiant užkirsti kelią MVĮ išstūmimui iš rinkos, standartai ir gairės dėl dirbtinio intelekto srities teisės aktų laikymosi turėtų būti kuriami glaudžiai bendradarbiaujant su mažosioms įmonėms, kuo labiau suderinti tarptautiniu mastu ir prieinami nemokamai; |
| --- | --- |

141.

| 142. | pažymi, kad siekiant padidinti produktų saugą ir pagerinti klaidų nustatymą, didelės rizikos DI kūrėjai turėtų užtikrinti, kad prieinami algoritmų veiklos žurnalai būtų saugiai saugomi; mano, kad prireikus kūrėjai turėtų kurti didelės rizikos DI sistemas su integruotais mechanizmais – „sustabdymo jungikliais“, kurie leistų žmogui įsikišti ir bet kuriuo metu saugiai ir veiksmingai sustabdyti automatizuotą veiklą, taip pat užtikrinti, kad būtų laikomasi žmogaus dalyvavimo procese principo; mano, kad dirbtinio intelekto sistemos rezultatai ir argumentai visada turėtų būti suprantami žmonėms; |
| --- | --- |

142.

| 143. | pripažįsta, kad esama teisinių iššūkių, kuriuos kelia DI sistemos, ir tai, kad reikia apsvarstyti galimybę peržiūrėti tam tikras galiojančių taisyklių dėl atsakomybės dalis; atsižvelgdamas į tai, laukia, kol bus pateiktas Komisijos pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl atsakomybės už dirbtinį intelektą; pabrėžia, kad Direktyva dėl atsakomybės už gaminius (38) ir nacionalinės kalte grindžiamos atsakomybės sistemos iš esmės gali išlikti pagrindiniais teisės aktais imantis atsakomųjų priemonių dėl didžiosios dalies DI padarytos žalos; pabrėžia, kad tik tam tikrais atvejais gali būti netinkamų rezultatų, tačiau įspėja, kad atliekant bet kokią peržiūrą turėtų būti atsižvelgiama į galiojančius produktų saugos teisės aktus ir ji turėtų būti grindžiama tik aiškiai nustatytomis spragomis, kartu orientuojantis į ateitį ir užtikrinant veiksmingą įgyvendinimą bei asmenų apsaugą ES; |
| --- | --- |

143.

| 144. | pabrėžia, kad kalbant apie rizikos suvokimą teisinėje sistemoje vaikams neturėtų būti taikoma tokia pati asmeninė atsakomybė kaip suaugusiesiems; |
| --- | --- |

144.

| 145. | pažymi, kad galima būtų apsvarstyti galimybę padaryti tam tikrus teisinių sąvokų „produktas“, įskaitant integruotas taikomąsias programas, skaitmenines paslaugas ir produktų tarpusavio priklausomybę, ir „gamintojas“, įskaitant vidinės sistemos operatorių, paslaugų teikėją ir duomenų teikėją, apibrėžčių pakeitimus siekiant užtikrinti, kad būtų atlyginama tų technologijų padaryta žala; vis dėlto pabrėžia, kad reikėtų vengti pernelyg plataus arba pernelyg siauro požiūrio į sąvokos „produktas“ apibrėžtį; |
| --- | --- |

145.

| 146. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl dirbtinio intelekto sistemų ypatybių, pvz., jų sudėtingumo, junglumo, neskaidrumo, pažeidžiamumo, gebėjimo keisti jas atnaujinant, savarankiško mokymosi pajėgumų ir galimo savarankiškumo, taip pat dėl daugybės subjektų, dalyvaujančių jas kuriant, diegiant ir naudojant, kyla didelių iššūkių, susijusių su Sąjungos ir nacionalinių nuostatų dėl atsakomybės sistemos veiksmingumu; todėl mano, kad, nors nėra poreikio išsamiai persvarstyti gerai veikiančių atsakomybės sistemų, būtina specialiai ir koordinuotai pritaikyti Europos ir nacionalines atsakomybės sistemas, kad būtų išvengta situacijų, kai žalą patyrę asmenys arba asmenys, kurių turtas buvo sugadintas, negautų jokios kompensacijos; nurodo, kad didelės rizikos DI sistemoms turėtų būti taikomi teisės aktai, nustatantys griežtą atsakomybę, ir reikalaujama privalomo draudimo, o kalbant apie žalą ar nuostolius, susijusius su bet kokia kita DI sistemomis grindžiama veikla, įrenginiais ar procesais, turėtų būti ir toliau taikoma kalte grindžiama atsakomybė; yra įsitikinęs, kad nukentėjęs asmuo vis tiek turėtų galimybę pasinaudoti operatoriaus kaltės prezumpcija, nebent jis gali įrodyti, kad laikėsi rūpestingumo pareigos; |
| --- | --- |

146.

iv.   PROBLEMA DĖL DUOMENŲ ES

| 147. | atkreipia dėmesį į išvadas, kurias Komisija padarė savo 2020 m. komunikate „Europos duomenų strategija“, o Parlamentas – savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliucijoje ta pačia tema, kuriose teigiama, kad bendros Europos duomenų erdvės sukūrimas kartu plėtojant sektorines duomenų erdves ir sutelkiant dėmesį į bendrus standartus yra labai svarbus siekiant užtikrinti greitą dirbtinio intelekto sprendimų plėtrą ES ir už jos ribų, taip pat užtikrinti ES atvirą strateginį savarankiškumą ir ekonominę gerovę; primena apie esminį aukštos kokybės duomenų prieinamumo ir DI taikomųjų programų plėtojimo ryšį; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad ES reikia diegti patvarias, patikimas ir sąveikias debesijos paslaugas, taip pat sprendimus, kuriais būtų padedama naudotis decentralizuota duomenų analize ir tinklo paribio architektūra; ragina Komisiją patikslinti bendrai sukurtų ne asmens duomenų turėtojų teises, kiek tai susiję su prieiga prie duomenų, jų naudojimu ir dalijimusi jais; pabrėžia, kad prieiga prie duomenų turi būti techniškai įmanoma, be kita ko, naudojantis sąveikiomis standartizuotomis sąsajomis ir sąveikia programine įranga; pabrėžia, kad dėl kliūčių dalytis duomenimis mažėja inovacijų, silpnėja konkurencija ir stiprinamos oligopolinės rinkos struktūros bei kyla didelis pavojus, kad jos įsitvirtins gretimoje dirbtinio intelekto taikomųjų programų rinkoje; |
| --- | --- |

147.

| 148. | pabrėžia, kad itin svarbu atverti duomenų saugyklas ir skatinti plėsti dirbtinio intelekto tyrėjų ir įmonių prieigą prie duomenų, kaip nurodyta Parlamento rezoliucijoje dėl Europos duomenų strategijos; pabrėžia, kad rinkos disbalansas, atsirandantis dėl to, kad privačios įmonės taiko vis didesnius su duomenimis susijusius apribojimus, didina patekimo į rinką kliūtis ir mažina platesnės prieigos prie duomenų ir jų naudojimo galimybes, todėl startuoliams ir tyrėjams ypač sunku įsigyti duomenų, kurių jiems reikia, kad galėtų mokyti savo algoritmus, arba gauti licencijas, kad galėtų duomenis naudoti; pabrėžia, kad būtina užtikrinti reikiamą teisinį tikrumą ir sukurti sąveikią techninę infrastruktūrą, kartu skatinant duomenų turėtojus Europoje suteikti galimybę naudotis dideliais savo nenaudojamų duomenų kiekiais; mano, kad savanoriškas įmonių tarpusavio dalijimasis duomenimis, grindžiamas sąžiningomis sutartimis, padeda siekti šio tikslo; vis dėlto pripažįsta, kad įmonių tarpusavio sutartiniais susitarimais MVĮ nebūtinai užtikrinama tinkama prieiga prie duomenų, turint omenyje skirtingą derybinę galią ar ekspertines žinias; pabrėžia, kad atvirųjų duomenų prekyvietės palengvina dalijimąsi duomenimis, padėdamos dirbtinio intelekto bendrovėms ir tyrėjams įsigyti arba licencijuoti duomenis iš tų, kurie nori pateikti duomenis tokiose prekyvietėse, įskaitant duomenų katalogus, ir sudaryti sąlygas duomenų turėtojams ir naudotojams derėtis dėl dalijimosi duomenimis sandorių; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Duomenų valdymo akte nustatytas duomenų tarpininkavimo paslaugų taisykles; |
| --- | --- |

148.

| 149. | palankiai vertina Europos debesijos federacijos iniciatyvas, pvz., Europos pramonės duomenų, tinklo paribio ir debesijos aljansą, taip pat projektą GAIA-X, kuriuo siekiama plėtoti jungtinę duomenų infrastruktūrą ir sukurti ekosistemą, kuri sudarytų sąlygas duomenų teikėjams plėsti savo veiklą, užtikrinti sąveikumą ir savarankišką apsisprendimą; pažymi, kad ES debesijos taisyklių sąvadas, apimantis esamus teisės aktus ir savireguliavimo iniciatyvas, taip pat padėtų panaudoti bendrus ES principus ir vertybes nustatant įgyvendinamus procesus ir techninių specialistų atliekamas patikras; |
| --- | --- |

149.

| 150. | rekomenduoja toliau stiprinti duomenų sąveikumą ir nustatyti bendrus standartus siekiant palengvinti duomenų srautą tarp įvairių mašinų ir subjektų, skatinti keitimąsi duomenimis tarp šalių ir sektorių ir sudaryti sąlygas plačiu mastu kurti aukštos kokybės duomenų rinkinius; pažymi, kad skatinimui naudoti atviruosius standartus, atvirąją programinę įrangą, kūrybinių bendrijų (angl. creative commons) licencijas ir atviras taikomųjų programų sąsajas (API) taip pat galėtų tekti svarbus vaidmuo spartinant dalijimąsi duomenimis; pabrėžia bendrų Europos duomenų erdvių vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas laisvam duomenų judėjimui Europos duomenų ekonomikoje; |
| --- | --- |

150.

| 151. | ragina Komisiją ir valstybes nares pasirūpinti, kad būtų griežčiau užtikrinamas sąžiningų sutarčių sąlygų vykdymas, kiek tai susiję su konkurencijos taisyklėmis, siekiant panaikinti įtakos rinkoje disbalansą, tačiau išvengiant nepagrįsto kišimosi į naudojimosi sutarčių laisve erdvę, ir aprūpinti antimonopolines institucijas priemonėmis ir ištekliais, kad jos galėtų kovoti su duomenų koncentracijos tendencijomis; pabrėžia, kad Europos duomenų erdvės leistų įmonėms glaudžiau bendradarbiauti tarpusavyje, todėl mano, kad įmonėms reikia daugiau gairių ir teisinio aiškumo dėl konkurencijos teisės ir bendradarbiavimo dalijimosi duomenimis ir jų telkimo srityje; pabrėžia, kad bendradarbiavimas duomenų srityje, įskaitant dirbtinio intelekto taikomųjų programų mokymo ar daiktų interneto pramonės tikslais, jokiomis aplinkybėmis neturėtų palengvinti kartelių sudarymo ar sudaryti kliūčių naujiems rinkos dalyviams; pabrėžia, kad svarbu patikslinti dirbtinio intelekto kūrėjų ir įmonių, kurios prisideda prie duomenų kūrimo naudojant algoritmus arba daiktų interneto mašinas, sutartines teises, visų pirma teisę gauti prieigą prie duomenų, teisę į duomenų perkeliamumą, teisę reikalauti, kad kita šalis nustotų naudoti duomenis ir teisę ištaisyti arba ištrinti duomenis; |
| --- | --- |

151.

| 152. | ragina valstybes nares, kiek tai susiję su vyriausybių turimais duomenimis, skubiai įgyvendinti Atvirųjų duomenų direktyvą (39) ir tinkamai taikyti Duomenų valdymo aktą, užtikrinant, kad didelės vertės duomenų rinkiniai būtų prieinami geriausiu atveju nemokamai ir kad jie būtų teikiami kompiuterio skaitomu formatu ir naudojant taikomųjų programų sąsają; pabrėžia, kad ši iniciatyva sumažintų viešųjų įstaigų išlaidas savo duomenų sklaidai ir pakartotiniam naudojimui ir labai padėtų ES tyrėjams ir įmonėms tobulinti savo skaitmenines technologijas tokiose srityse kaip dirbtinis intelektas; |
| --- | --- |

152.

| 153. | ragina visoje ES vienodai įgyvendinti Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą, veiksmingai ir greitai taikant nuoseklumo užtikrinimo mechanizmą ir suderinant skirtingus nacionalinius teisės aktų aiškinimus; mano, kad taip pat reikia geriau aprūpinti duomenų apsaugos institucijas, be kita ko, užtikrinti, kad jos turėtų techninių žinių; |
| --- | --- |

153.

| 154. | atkreipia dėmesį į 2019 m. Komisijos praktines gaires dėl mišrių duomenų rinkinių tvarkymo; atkreipia dėmesį į tai, kad nesidalijimas duomenų rinkiniais vis dar dažnai yra geriausias variantas dirbtinio intelekto tyrėjams ir įmonėms, nes neaišku, ar duomenys pakankamai anonimizuoti; |
| --- | --- |

154.

| 155. | mano, kad 29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupės 2014 m. balandžio 10 d. nuomonėje 05/2014 dėl anoniminimo metodų pateikiama naudinga apžvalga, kurią būtų galima toliau plėtoti; ragina Europos duomenų apsaugos valdybą priimti gaires, pagrįstas konkrečiais naudojimo atvejais ir atitinkamomis situacijomis, su kuriomis susiduria įvairių rūšių duomenų valdytojai ir duomenų tvarkytojai, bei skirtingomis duomenų tvarkymo situacijomis, įskaitant kontrolinį sąrašą, kuriame būtų nurodyti visi reikalavimai, kuriuos reikia įvykdyti, kad duomenys būtų pakankamai anoniminiai; vis dėlto pažymi, kad anoniminimo metodais šiuo metu negalima užtikrinti visapusiškos ir išsamios privatumo apsaugos, nes eksperimentai parodė, kad šiuolaikinėms dirbtinio intelekto sistemoms vis dėlto pavyksta reidentifikuoti asmenis; |
| --- | --- |

155.

| 156. | prašo Europos duomenų apsaugos valdybos tyrėjams ir įmonėms, veikiantiems tokiose srityse kaip dirbtinis intelektas, pateikti daugiau rekomendacijų, kaip veiksmingai tvarkyti asmens duomenis už ES ribų laikantis Bendrojo duomenų apsaugos reglamento; |
| --- | --- |

156.

| 157. | siūlo finansuoti daugiau mokslinių tyrimų, kaip standartizuoti „pritaikytosios privatumo apsaugos“ metodus, taip pat skatinti kriptografinius sprendimus ir mašinų mokymąsi apsaugant privatumą, nes labai svarbu užtikrinti, kad aukštos kokybės duomenis būtų galima naudoti algoritmams mokyti ir dirbtinio intelekto užduotims atlikti nepažeidžiant privatumo; pažymi, kad duomenų patikos fondai, didelės rizikos dirbtinio intelekto taikomųjų programų sertifikavimas, asmeninės informacijos valdymo sistemos ir sintetinių duomenų naudojimas taip pat duoda gerų rezultatų; |
| --- | --- |

157.

| 158. | ragina ES ir jos valstybes nares pasinaudoti neseniai sukurtu EBPO projektu dėl patikimos vyriausybės prieigos prie privačiojo sektoriaus turimų asmens duomenų, kaip atskaitos tašku politikos formuotojams visame pasaulyje siekiant tarptautinio sprendimo ir reguliavimo konvergencijos, kiek tai susiję su geriausia praktika šioje srityje; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad laisvas duomenų ir metaduomenų judėjimas per tarptautines sienas, kartu visapusiškai laikantis ES duomenų apsaugos acquis, yra itin svarbus skaitmeninių inovacijų Europoje skatinimo veiksnys; todėl ragina Komisiją nenustatyti duomenų lokalizavimo reikalavimų, išskyrus atvejus, kai to reikia norint apsaugoti pagrindines teises, įskaitant duomenų apsaugą, arba ribotais, proporcingais ir pagrįstais atvejais, kai tokia politika atitinka ES interesus arba yra būtina siekiant laikytis Europos standartų; |
| --- | --- |

158.

| 159. | ragina Komisiją reaguoti į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) sprendimą, kad ES ir JAV privatumo skydo sistema yra negaliojanti, ir imtis visų būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad bet koks naujas sprendimas dėl tinkamumo su JAV visiškai atitiktų Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir visus ESTT sprendimo aspektus, kartu supaprastinant transatlantinius duomenų srautus; ragina Komisiją tęsti derybas dėl duomenų adekvatumo su kitomis ES nepriklausančiomis šalimis, nes tai geriausias būdas skatinti ES duomenų apsaugos politiką ir sudaryti sąlygas tarptautiniam keitimuisi duomenimis; |
| --- | --- |

159.

b)   Bendrosios skaitmeninės rinkos kūrimo užbaigimas

i.   NACIONALINĖS DI STRATEGIJOS

| 160. | ragina valstybes nares peržiūrėti savo nacionalines strategijas dėl dirbtinio intelekto, nes kai kurios iš jų vis dar neaiškios ir jose trūksta aiškių tikslų, be kita ko, susijusių su visos visuomenės skaitmeniniu švietimu ir aukštos kvalifikacijos specialistų rengimu; rekomenduoja valstybėms narėms suformuluoti konkrečius, kiekybiškai įvertinamus ir specifinius veiksmus, kartu stengiantis sukurti jų sinergiją; |
| --- | --- |

160.

| 161. | ragina Komisiją padėti valstybėms narėms nustatyti prioritetus ir kuo labiau suderinti savo nacionalines strategijas dėl dirbtinio intelekto ir reglamentavimo aplinką, kad būtų užtikrinta darna ir nuoseklumas visoje ES; atkreipia dėmesį į tai, kad nors nacionalinių metodų įvairovė yra geras būdas nustatyti geriausią praktiką, dirbtinio intelekto kūrėjai ir tyrėjai susidurtų su didelėmis kliūtimis, jei kiekvienoje iš 27 valstybių narių jiems būtų taikomi skirtingi veiklos parametrai ir reguliavimo įpareigojimai; |
| --- | --- |

161.

ii.   RINKOS KLIŪTYS

| 162. | ragina Komisiją tęsti darbą šalinant nepagrįstas kliūtis, trukdančias baigti kurti bendrąją skaitmeninę rinką, įskaitant tokias kliūtis kaip nederama diskriminacija pagal šalis, nevisiškas abipusis profesinių kvalifikacijų pripažinimas, pernelyg sudėtingos patekimo į rinką procedūros, nepagrįstai didelės atitikties reguliavimo normoms išlaidos ir skirtingos atitikties vertinimo procedūros, taip pat spręsti dažno nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo problemą, dėl kurios skirtingų valstybių narių jurisdikcijose taikomos skirtingos taisyklės; pabrėžia, kad tarpvalstybinėje aplinkoje veikiančioms įmonėms ES masto taisyklės dėl dirbtinio intelekto (kaip priešingybė nesuvienodintam požiūriui pagal šalis) yra sveikintinas pokytis, padėsiantis skatinti Europos lyderystę dirbtinio intelekto kūrimo ir diegimo srityje; |
| --- | --- |

162.

| 163. | ragina Komisiją paspartinti tikros kapitalo rinkų sąjungos sukūrimą; pabrėžia, kad reikia gerinti prieigą prie finansinių išteklių, ypač MVĮ, startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms; |
| --- | --- |

163.

| 164. | pabrėžia, kad reikia skubiai užbaigti derybas dėl dar nepriimtų teisėkūros procedūra priimamų dokumentų, kuriais siekiama užbaigti kurti bendrąją skaitmeninę rinką; |
| --- | --- |

164.

| 165. | ragina Komisiją užtikrinti nuoseklų bendrosios rinkos taisyklių vykdymą; |
| --- | --- |

165.

| 166. | pažymi, kad naujoji teisės aktų sistema turėtų būti atidžiai atnaujinta ir suderinta su skaitmeniniais produktais ir paslaugomis; siūlo daugiausia dėmesio skirti atitikties procedūrų modernizavimui ir supaprastinimui nustatant skaitmenines alternatyvas esamoms analoginėms ir popierinėms priemonėms, kurios leistų įmonėms, pvz., naudotis skaitmeniniu CE ženklu, elektroniniu ženklinimu arba skaitmeninėmis saugos instrukcijomis; |
| --- | --- |

166.

| 167. | ragina Komisiją remti realioje aplinkoje dirbančias įmones, norinčias pradėti vykdyti veiklą internete; ragina toliau vykdyti informavimo kampanijas, skirtas MVĮ ir startuoliams, laukiant naujų ir būsimų ES teisės aktų šioje srityje, taip pat ragina aktyviau užtikrinti rinkos priežiūros taisyklių vykdymą, nes tai yra priemonė Europos vartotojų pasitikėjimui didinti; |
| --- | --- |

167.

iii.   VIENODOS SĄLYGOS

| 168. | yra įsitikinęs, kad dabartines nacionalines ir Europos konkurencijos ir antimonopolines sistemas reikia reformuoti, kad būtų galima geriau kovoti su piktnaudžiavimu įtaka rinkoje, slaptais algoritminiais susitarimais skaitmeninėje ekonomikoje ir problemomis, susijusiomis su duomenų kaupimu, taip pat geriau spręsti naujų besiformuojančių monopolijų keliamą riziką, nepakenkiant inovacijoms; palankiai vertina būsimą Skaitmeninių rinkų akto patvirtinimą; ragina konkrečiai apsvarstyti galimas konkurencijos problemas dirbtinio intelekto srityje; |
| --- | --- |

168.

| 169. | pažymi, kad tokia reforma turėtų sustiprinti įrodymais pagrįstą požiūrį ir labiau atsižvelgti į duomenų vertę ir tinklo efekto padarinius, nustatant aiškias taisykles rinkoje dominuojančioms platformoms ir didinant bendradarbiavimo skaitmeninėje ekonomikoje teisinį tikrumą; |
| --- | --- |

169.

| 170. | atsižvelgdamas į tai, teigia, kad Komisija turėtų pritaikyti savo rinkos apibrėžimo praktiką, kad rinkos būtų apibrėžtos tiksliau, atsižvelgiant į šiuolaikines rinkos realijas skaitmeniniame sektoriuje, atlikti dinaminę analizę ir laikytis ilgos trukmės laikotarpiu grindžiamo požiūrio, kad būtų galima įvertinti, ar esama konkurencinio spaudimo; |
| --- | --- |

170.

| 171. | ragina Komisiją ir nacionalines konkurencijos institucijas dėti daugiau pastangų siekiant nuolat stebėti skaitmenines rinkas ir taip nustatyti konkurencinį spaudimą ir konkurencijos trukdžius, o įmonėms, kurios piktnaudžiauja dominuojančia padėtimi arba kurioms būdingas antikonkurencinis elgesys, dažniau taikyti taisomąsias priemones; |
| --- | --- |

171.

| 172. | ragina valstybes nares gerokai padidinti konkurencijos institucijų finansavimą ir techninius pajėgumus, kad būtų garantuotas veiksmingas ir greitas konkurencijos taisyklių vykdymo užtikrinimas sparčiai besikeičiančioje ir sudėtingoje skaitmeninėje ekonomikoje; pabrėžia, kad konkurencijos institucijos turėtų paspartinti piktnaudžiavimo atvejų tyrimo procedūras ir prireikus taikyti laikinąsias priemones siekiant išsaugoti ir skatinti sąžiningą konkurenciją, kartu užtikrinant įmonių procesines teises į gynybą; |
| --- | --- |

172.

c)   Skaitmeninė žalioji infrastruktūra

i.   JUNGLUMAS IR KOMPIUTERINĖ GALIA

| 173. | ragina Komisiją toliau įgyvendinti savo užmojį iki 2030 m. paskatinti 75 proc. Europos įmonių pradėti naudotis debesijos kompiuterijos paslaugomis, didžiaisiais duomenimis ir dirbtiniu intelektu, kad jos išliktų konkurencingos pasaulyje ir paspartintų savo poveikio klimatui neutralumo tikslų įgyvendinimą, kad jie būtų pasiekti iki 2050 m.; mano, kad pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę skaitmeninei infrastruktūrai skirtų 2,07 mlrd. EUR nepakanka; |
| --- | --- |

173.

| 174. | pabrėžia, kad keičiantis duomenų kiekiui ir jų apdorojimui DI tikslais taip pat reikia kurti ir diegti naujas duomenų tvarkymo technologijas, apimančias tinklo paribį, taip pereinant nuo centralizuotų debesijos infrastruktūros modelių prie vis didesnės duomenų tvarkymo pajėgumų decentralizacijos; primygtinai ragina stiprinti investicijas ir mokslinius tyrimus paskirstytosios kompiuterijos klasteriuose, tinklo paribio mazguose ir įgyvendinant skaitmeninių mikrovaldiklių iniciatyvas; pažymi, kad pereinant prie plataus tinklo paribio sprendimų naudojimo gali prireikti daugiau išteklių, nes prarandama optimizavimo sutelkiant nauda, ir pabrėžia, kad Europos debesijos strategijoje turėtų būti sistemingai atsižvelgiama į tinklo paribio infrastruktūrų aplinkosaugines sąnaudas ir naudą, be kita ko, siekiant optimizuoti su dirbtiniu intelektu susijusį energijos vartojimą; |
| --- | --- |

174.

| 175. | pabrėžia, kad DI reikalinga galinga techninė įranga, kad būtų galima naudoti sudėtingus algoritmus, įskaitant didelio našumo ir kvantinę kompiuteriją bei daiktų internetą; ragina toliau didinti tikslinį viešąjį ir privatųjį finansavimą novatoriškiems sprendimams, kuriais mažinamas energijos suvartojimas, įskaitant programinės įrangos ekologinį projektavimą; ragina ES lygmeniu parengti skaitmeninės infrastruktūros išteklių naudojimo vertinimo standartus, grindžiamus geriausia patirtimi; yra susirūpinęs dėl pasaulinės mikroprocesorių krizės ir šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Lustų akto, kuriuo siekiama sumažinti dabartinę ES priklausomybę nuo išorės tiekėjų; vis dėlto įspėja apie būsimą perteklinių pajėgumų rinkoje riziką ir įspėja atidžiai apsvarstyti investicijų ciklą; |
| --- | --- |

175.

| 176. | pabrėžia, kad veikianti ir sparti DI infrastruktūra turi būti grindžiama sąžiningu, ir saugiu pagrindu, išvengiant skaitmeninio sparčiojo ryšio spragų, todėl iki 2030 m. visose miesto vietovėse turi būti įdiegtas 5G ryšys, taip pat plačios prieigos itin spartūs plačiajuosčio ryšio tinklai ir dažnių spektro politika su licencijų išdavimo sąlygomis, kuriomis užtikrinamas nuspėjamumas ir kuriomis nebūtų iškraipoma konkurencija; primygtinai ragina valstybes nares toliau įgyvendinti 5G priemonių rinkinį; ragina praktiškai įgyvendinti Plačiajuosčio ryšio sąnaudų mažinimo direktyvą (40), kad būtų palengvintas tinklo diegimas; ragina Komisiją atlikti 5 G poveikio aplinkai vertinimą; pabrėžia, kad svarbu kovoti su dezinformacijos, susijusios su 5G tinklais, plitimu taikant ES komunikacijos strategiją; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad plačios ir įtraukios diskusijos galiausiai padės didinti piliečių pasitikėjimą veiksmais, kuriais siekiama nuolat plėtoti judriojo ryšio tinklus; |
| --- | --- |

176.

| 177. | ragina Komisiją nustatyti tvarkaraščius valstybėms narėms, miestams, regionams ir pramonei, taip pat patobulinti 5G administracinio patvirtinimo procesus; prašo, kad regionuose, kuriuose diegimą vykdo viešasis sektorius, būtų skiriama daugiau lėšų, kad būtų užtikrintas didelės spartos ryšys atokiose bendruomenėse ir prisidedama prie skaitmeninio atotrūkio mažinimo; ragina pagal daugiametę finansinę programą remti plačiajuosčio ryšio ir junglumo projektus, kad vietos valdžios institucijos turėtų lengvesnę prieigą ir išvengtų nepakankamo viešųjų lėšų panaudojimo; |
| --- | --- |

177.

| 178. | ragina Komisiją įvertinti dirbtinio intelekto ir kitos skaitmeninės infrastruktūros bangos sąveiką, kad Europa galėtų pirmauti naujos kartos tinkluose, įskaitant 6G; |
| --- | --- |

178.

| 179. | ragina parengti aiškią šviesolaidinių tinklų diegimo ir plačiajuosčio ryšio plėtros kaimo vietovėse strategiją, kuri taip pat labai svarbi daug duomenų reikalaujančioms technologijoms, pvz., DI; atsižvelgdamas į tai, ragina Europos investicijų banką labiau remti junglumo projektus kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

179.

| 180. | pabrėžia, kad didelėms investicijoms, kurių reikia tinklų diegimui ir sparčiam diegimui, kad būtų pasiekti skaitmeninės politikos kelrodyje nustatyti tikslai, reikia sudaryti dalijimosi infrastruktūra susitarimus, kurie taip pat yra labai svarbūs skatinant tvarumą ir mažinant energijos vartojimą; pabrėžia, kad šios pastangos dar tik pradedamos ir turi būti toliau plečiamos; |
| --- | --- |

180.

ii.   TVARUMAS

| 181. | primygtinai ragina ES imtis iniciatyvos iki 2030 m. užtikrinti, kad žalioji skaitmeninė infrastruktūra neutralizuotų poveikį klimatui ir efektyviai naudotų energiją, laikantis Paryžiaus susitarimo tikslų ir integruojant ją į Europos žaliojo kurso politikos programą; be kita ko, vertinant dirbtiniu intelektu grindžiamų sistemų didelio masto diegimo poveikį aplinkai, atsižvelgiant į padidėjusius dirbtinio intelekto plėtros ir naudojimo energijos poreikius; ragina imtis koordinuotų pasaulinių daugiašalių veiksmų siekiant panaudoti dirbtinį intelektą kovojant su klimato kaita ir aplinkos bei ekologinės būklės blogėjimu, taip pat biologinės įvairovės nykimu; |
| --- | --- |

181.

| 182. | primygtinai ragina naudoti dirbtinį intelektą siekiant stebėti energijos suvartojimą savivaldybėse ir parengti energijos vartojimo efektyvumo priemones; |
| --- | --- |

182.

| 183. | pripažįsta kai kurių didelio masto DI prietaikų, kurioms reikia daug duomenų ir išteklių, pobūdį ir jų atitinkamą poveikį aplinkai; primena, jog tam, kad Europos dirbtinis intelektas būtų tvarus ir atsakingas už aplinką, dirbtinio intelekto sistemos turėtų būti kuriamos, plėtojamos ir diegiamos atsižvelgiant į žaliąją pertvarką, poveikio klimatui neutralumą ir žiedinę ekonomiką; |
| --- | --- |

183.

| 184. | ragina Komisiją skatinti naudoti efektyviai energiją naudojančius duomenų centrus, kurie gali padėti neutralizuoti anglies dioksido poveikį; |
| --- | --- |

184.

| 185. | pabrėžia, kad dėl to, jog duomenų centrai šiuo metu nepakankamai dalijasi informacija, sunku imtis tinkamų viešųjų veiksmų ir gauti lyginamąją duomenų centrų aplinkosauginio veiksmingumo apžvalgą; ragina gerokai padidinti dirbtinio intelekto plėtros poveikio aplinkai vertinimų skaičių; ragina parengti reikalavimus siekiant užtikrinti, kad būtų prieinami tinkami įrodymai, kuriais remiantis būtų galima įvertinti didelio masto dirbtinio intelekto taikomųjų programų aplinkosauginį pėdsaką; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia nustatyti aiškias dirbtinio intelekto poveikio aplinkai vertinimo taisykles ir gaires, įskaitant daugelį kriterijų apimančius gyvavimo ciklo vertinimus; ragina užtikrinti atvirą prieigą prie duomenų centrų pagrindinių aplinkosauginio veiksmingumo rodiklių, parengti ES standartus ir sukurti ES žaliuosius debesijos kompiuterijos ženklus; |
| --- | --- |

185.

| 186. | ragina parengti žiedinės ekonomikos planą, skirtą skaitmeninėms technologijoms ir dirbtiniam intelektui, ir pabrėžia, kad ES turėtų užtikrinti tvirtą IRT perdirbimo grandinę; |
| --- | --- |

186.

| 187. | rekomenduoja skatinti dirbtiniu intelektu grindžiamų sprendimų naudojimą, atsižvelgiant į dvejopą žaliąją ir skaitmeninę pertvarką visuose sektoriuose, siekiant koordinuoti tvarius standartus įmonėms ir sudaryti sąlygas stebėti energijos vartojimo efektyvumą ir rinkti informaciją apie išmetamuosius teršalus ir produktų gyvavimo ciklus; |
| --- | --- |

187.

| 188. | ragina Komisiją pradėti konkursus ir misijas dirbtinio intelekto sprendimams, kuriais sprendžiamos konkrečios aplinkos problemos, ir sustiprinti šį komponentą programoje „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programoje; primena, kad projektai, susiję su dirbtinio intelekto galimybėmis spręsti aplinkosaugos problemas, turėtų būti vykdomi remiantis atsakingais ir etiniais moksliniais tyrimais ir inovacijomis; |
| --- | --- |

188.

| 189. | ragina Komisiją parengti aplinkosaugos kriterijus ir susieti ES biudžeto, finansavimo ir viešųjų pirkimų procedūrų skyrimą dirbtiniam intelektui su jų aplinkosauginiu veiksmingumu; |
| --- | --- |

189.

| 190. | ragina Komisiją skatinti pažangiuosius miestus, apimančius pažangiuosius pastatus, pažangiuosius tinklus, prijungtuosius automobilius, judumo platformas, viešąsias paslaugas ir logistiką; pritaria tam, kad būtų sukurtas bendras geriausios praktikos pavyzdžių, susijusių su projektais ir taikomosiomis programomis, rinkinys; pabrėžia, kad pažangiesiems miestams reikalingas geras valstybės ir vietos valdžios institucijų, taip pat jų agentūrų ir privačių subjektų bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

190.

| 191. | pabrėžia, kad reikia apibrėžti principus, kuriais būtų užtikrinta, kad atitinkami klimato ir tvarumo duomenys galėtų būti integruoti kuriant naujas tvarumo duomenų erdves; |
| --- | --- |

191.

| 192. | ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir privačiuoju sektoriumi kuriant ir remiant bandymų įrenginius, kuriuose būtų galima išbandyti dirbtinio intelekto taikomųjų programų tvarumo rezultatus, ir pateikti gaires, kaip pagerinti šių taikomųjų programų aplinkosauginį pėdsaką; ragina pritaikyti esamus bandymų įrenginius, kad daugiausia dėmesio būtų skiriama naudojimo žiedinėje gamyboje atvejams; |
| --- | --- |

192.

| 193. | ragina Komisiją skatinti tvarią transporto infrastruktūrą, kurioje dirbtinis intelektas naudojamas siekiant didinti efektyvumą, mažinti taršą ir skatinti gebėjimą prisitaikyti prie naudotojų poreikių; |
| --- | --- |

193.

d)   Kompetencijos ekosistema

i.   KOMPETENCIJOS

| 194. | ragina Komisiją sukurti asmenims skirtą dirbtinio intelekto įgūdžių sistemą, grindžiamą skaitmeninės kompetencijos sistema, kad piliečiams, darbuotojams ir įmonėms būtų suteiktos atitinkamos dirbtinio intelekto mokymo ir mokymosi galimybės ir pagerintas organizacijų ir įmonių dalijimasis žiniomis, geriausia patirtimi ir žiniasklaidos bei duomenų naudojimo raštingumu tiek ES, tiek nacionaliniu lygmenimis; prašo Komisijos skubiai imtis veiksmų kuriant tokią kompetencijos sistemą, remiantis esamomis dirbtinio intelekto švietimo sistemomis; rekomenduoja įsteigti Europos DI įgūdžių duomenų erdvės įstaigą, kuri visose valstybėse narėse remtų Europos įgūdžių mokymą sektorių ir regionų lygmeniu; pabrėžia, kad skaitmeninių ir dirbtinio intelekto įgūdžių įgijimas ir mokymas turi būti prieinamas visiems, ypač moterims ir pažeidžiamoms grupėms; ragina Komisiją ir valstybes nares remti nemokamus internetinius kursus, kuriais būtų didinamas pagrindinis DI mokymas; |
| --- | --- |

194.

| 195. | primygtinai ragina investuoti į mokslinius tyrimus, kad būtų galima geriau suprasti struktūrines su dirbtiniu intelektu susijusias tendencijas darbo rinkoje, įskaitant tas, kurių įgūdžių paklausa yra didesnė arba kurių įgūdžių ateityje gali pritrūkti, kad būtų galima informuoti darbuotojus apie perėjimo prie demokratijos sistemas; |
| --- | --- |

195.

| 196. | Su susirūpinimu pažymi, kad trūksta tikslinių ir sistemingų suaugusiųjų profesinio mokymo priemonių; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti politiką, įskaitant tinkamas investicijas į darbo jėgos perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą, įskaitant piliečių informavimą apie algoritmų veikimą ir jų poveikį kasdieniam gyvenimui; ragina ypatingą dėmesį skirti tiems, kurie prarado darbą arba kuriems gresia pavojus jį prarasti dėl skaitmeninės pertvarkos, siekiant parengti juos dirbti su dirbtiniu intelektu ir IRT susijusiomis technologijomis; ragina Komisiją skatinti įvairių suinteresuotųjų subjektų partnerystes įgūdžių srityje ir į jas investuoti, kad būtų galima išbandyti geriausią patirtį; rekomenduoja stebėti kokybiškų darbo vietų, susijusių su dirbtiniu intelektu, kūrimą ES; |
| --- | --- |

196.

| 197. | pabrėžia, kad esamas skaitmenines spragas galima panaikinti tik tikslinėmis ir įtraukiomis priemonėmis, skirtomis tiek moterims, tiek pagyvenusiems žmonėms, todėl ragina daug investuoti į tikslines perkvalifikavimo ir švietimo priemones, kad tokios skaitmeninės spragos būtų panaikintos. ragina Komisiją ir valstybes nares šiuo atžvilgiu skatinti lyčių lygybės kultūrą ir darbo sąlygas; |
| --- | --- |

197.

| 198. | ragina Komisiją skatinti lyčių lygybę įmonėse, vykdančiose su dirbtiniu intelektu ir IRT susijusią veiklą, be kita ko, finansuojant moterų vadovaujamus projektus skaitmeniniame sektoriuje ir skatinant minimalų moterų tyrėjų, dalyvaujančių kvietimuose teikti su dirbtiniu intelektu ir IRT susijusius mokslinius tyrimus, skaičių; |
| --- | --- |

198.

| 199. | pabrėžia, kad reikia spręsti talentų trūkumo problemą užtikrinant geriausių talentų augimą, pritraukimą ir išlaikymą; primygtinai ragina Komisiją toliau siekti savo tikslo ES įdarbinti 20 mln. IRT specialistų; pabrėžia, kad siekiant išlaikyti geriausius AI talentus ir užkirsti kelią protų nutekėjimui, ES turi sudaryti sąlygas konkurencingam darbo užmokesčiui, darbo sąlygoms, tarpvalstybiniam bendradarbiavimui ir konkurencingai infrastruktūrai; |
| --- | --- |

199.

| 200. | pabrėžia supaprastintos ir racionalizuotos Sąjungos sistemos, skirtos tarptautiniams talentams technologijų sektoriuje pritraukti, pridėtinę vertę, kad būtų sudarytos sąlygos talentų judėjimui ir judumui ES viduje ir iš užsienio, pagerėtų tarptautinės talentų galimybės patekti į Sąjungos darbo rinką ir būtų pritraukta paklausių darbuotojų ir studentų; pabrėžia, kad reikia naujų novatoriškų priemonių ir teisės aktų, kurie padėtų darbdaviams rasti tinkamų IRT darbuotojų ir atvirkščiai, spręsti darbo rinkos trūkumų problemas ir palengvinti tarptautinių kvalifikacijų ir įgūdžių pripažinimą; rekomenduoja sukurti ES talentų rezervo ir tinkamo darbo paieškos platformą, kuri veiktų kaip vieno langelio principu veikianti įstaiga tarptautiniams talentams, norintiems teikti paraiškas dėl darbo ES, taip pat darbdaviams, ieškantiems potencialių darbuotojų užsienyje; ragina Komisiją išplėsti ES mėlynosios kortelės taikymo sritį siekiant užtikrinti, kad Europa išliktų atvira pasaulio talentams; |
| --- | --- |

200.

| 201. | ragina Komisiją spręsti didėjančios nuotolinio darbo už valstybių narių sienų paklausos problemą, kad ES ir tarptautiniai darbuotojai galėtų dirbti nuotoliniu būdu kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje jie gyvena; atsižvelgdamas į tai, rekomenduoja išsamiai persvarstyti teisėkūros ir kitas kliūtis nuotoliniam darbui ir jas spręsti vėlesniuose pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų; |
| --- | --- |

201.

| 202. | pabrėžia, kad reikia stiprinti ES regionų ir valstybių narių inovacijų sanglaudą, nes talentai gali būti nevienodai pasiskirstę; |
| --- | --- |

202.

| 203. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tinkamą darbuotojų teisių ir gerovės apsaugą, pvz., nediskriminavimą, privatumą, autonomiją ir žmogaus orumą naudojant dirbtinį intelektą ir algoritminį valdymą, be kita ko, kiek tai susiję su nederama sekimo praktika; pabrėžia, kad, kai dirbtinis intelektas naudojamas darbe, darbdaviai turi būti skaidrūs apie tai, kaip jis naudojamas ir koks jo poveikis darbo sąlygoms, ir pabrėžia, kad darbuotojai visada turėtų būti informuojami ir su jais turėtų būti konsultuojamasi prieš naudojant dirbtiniu intelektu grindžiamus prietaisus ir praktiką; pabrėžia, kad algoritmai visada turi būti prižiūrimi žmogaus ir kad jų sprendimai turi būti atskaitingi, juos turi būti galima užginčyti ir, atitinkamu atveju, atšaukti; mano, kad reikėtų skatinti rengti mokymus algoritmų kūrėjams etikos, skaidrumo ir nediskriminavimo klausimais; |
| --- | --- |

203.

| 204. | ragina parengti Europos saugaus dirbtinio intelekto naudojimo vaikams strategiją, skirtą informuoti vaikus apie sąveiką su dirbtiniu intelektu, siekiant apsaugoti juos nuo rizikos ir galimos žalos; |
| --- | --- |

204.

| 205. | ragina valstybes nares skaitmeninius įgūdžius ir raštingumą įtraukti į pagrindinį ugdymą ir mokymąsi visą gyvenimą; ragina sukurti aukšto lygio dirbtinio intelekto švietimo sistemą, kuri ankstyvuoju etapu, pradedant pradiniu ugdymu, skatintų skaitmeninį raštingumą, įgūdžius ir skaitmeninį atsparumą; pabrėžia, kad norint parengti veiksmingas skaitmeninio švietimo programas reikia politinės valios, pakankamų išteklių ir mokslinių tyrimų. ragina Komisiją skatinti diegti dirbtinio intelekto ir skaičiavimo kompetencijos kursus visose Europos mokyklose, universitetuose ir švietimo įstaigose; pabrėžia, kad toks įgūdžių ugdymas reikalingas ir suaugusiųjų švietimo, ir pradinio ar vidurinio švietimo srityse; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti išsamią ir nuoseklią politikos iniciatyvą dėl dirbtinio intelekto įgūdžių ir švietimo ES lygmeniu, taip pat teisėkūros iniciatyvą dėl dirbtinio intelekto darbo vietoje; |
| --- | --- |

205.

| 206. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia įvairių sričių universitetų mokymo programų, kuriose daugiausia dėmesio būtų skiriama skaitmeniniams ir dirbtinio intelekto įgūdžiams, be kita ko, sveikatos srityje, ir tarpdisciplininiams mokslinių tyrimų centrams; mano, kad taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į tolesnio švietimo kryptis siekiant specializuotis dirbtinio intelekto srityje (pvz., magistrantūros ir doktorantūros studijas ir neakivaizdines studijas); |
| --- | --- |

206.

| 207. | ragina valstybes nares teikti pirmenybę novatoriškų mokymo metodų ir mokymo programų kūrimui gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos, taip pat programavimo srityje, visų pirma stiprinti matematikos ir statistinės analizės kokybę, kad būtų galima suprasti dirbtinio intelekto algoritmus; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos akademines disciplinas siekiant padidinti studentų skaičių šiose srityse; pabrėžia, kad kitos disciplinos, susijusios su gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos disciplinomis, taip pat bus labai svarbios skatinant skaitmeninius įgūdžius; |
| --- | --- |

207.

| 208. | ragina valstybes nares skatinti moteris dalyvauti su gamtos mokslais, technologijomis, inžinerija ir matematika, IRT ir dirbtiniu intelektu susijusiose studijose ir karjerose, kad būtų pasiekta lyčių lygybė, be kita ko, nustatant tikslą, susijusį su moterų mokslininkių dalyvavimu gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos bei dirbtinio intelekto projektuose; |
| --- | --- |

208.

| 209. | pabrėžia, kad skaitmeninis švietimas taip pat turėtų didinti informuotumą apie kasdienio gyvenimo aspektus, kuriuos gali paveikti mašinų mokymasis, įskaitant rekomendacijas, tikslinę reklamą, socialinės žiniasklaidos algoritmus ir giliavandenes klastotes; pabrėžia, kad skaitmeniniam atsparumui užtikrinti reikalingas papildomas švietimas žiniasklaidos srityje, kad būtų lengviau pritaikyti naujus skaitmeninius ir dirbtinio intelekto įgūdžius, todėl ragina remti ir remti naujus ir jau prieinamus dirbtinio intelekto raštingumo kursus, skirtus visiems piliečiams; |
| --- | --- |

209.

| 210. | ragina imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad kiekviena švietimo įstaiga turėtų plačiajuosčio ryšio prieigą ir tvirtą skaitmeninio mokymosi infrastruktūrą. pabrėžia, kad Europos universitetams ir jų tinklams reikia suteikti tinkamus kompiuterinius išteklius, kurių reikia dirbtinio intelekto modeliams, kurie tampa vis brangesni, parengti; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad mokytojai turėtų reikiamų DI įgūdžių ir priemonių; ragina daugiau dėmesio skirti mokytojų techniniam rengimui ir novatoriškų mokymo ir mokymosi priemonių kūrimui; |
| --- | --- |

210.

| 211. | Prašo investuoti į jaunimo programavimo įgūdžių iniciatyvas, kuriomis būtų ugdomi jaunimo įgūdžiai dirbtinio intelekto srityje ir teikiamos aukšto lygio kvalifikacijos, įskaitant programavimo akademijas, vasaros mokyklų programas ir stipendijas dirbtinio intelekto srityje; mano, kad ES skaitmeninių galimybių stažuotės turėtų būti dar labiau išplėstos ir apimti profesinį mokymą; |
| --- | --- |

211.

ii.   MOKSLINIAI TYRIMAI

| 212. | ragina ES didinti investicijas į dirbtinio intelekto ir kitų pagrindinių technologijų, pvz., robotikos, kvantinės kompiuterijos, mikroelektronikos, daiktų interneto, nanotechnologijų ir 3D spausdinimo, mokslinius tyrimus; ragina Komisiją parengti ir palaikyti Europos strateginį DI mokslinių tyrimų planą, kuriame būtų sprendžiami pagrindiniai tarpdisciplininiai uždaviniai, kuriuos sprendžiant galėtų dalyvauti DI; pabrėžia, kad investicijos turėtų būti nukreiptos į atvejus, kuriais gali būti padidinti tvarūs sprendimai, gerovė ir įtrauktis į visuomenę; |
| --- | --- |

212.

| 213. | ragina visas valstybes nares didesnę savo BVP dalį išleisti skaitmeninių technologijų moksliniams tyrimams; primygtinai ragina toliau stiprinti programą „Europos horizontas“, visų pirma jos dirbtinio intelekto, duomenų ir robotikos partnerystę ir Europos inovacijų tarybą; primygtinai ragina išplėsti Skaitmeninės Europos programą ir mano, kad jai skirtas 7,6 mlrd. EUR finansavimas turėtų būti padidintas; |
| --- | --- |

213.

| 214. | pabrėžia, kad reikia teikti pirmenybę moksliniams tyrimams ES lygmeniu dirbtinio intelekto srityje; ragina Komisiją supaprastinti mokslinių tyrimų finansavimo struktūrą, įskaitant paraiškų dėl dotacijų teikimo reikalavimus ir procesus; pabrėžia, kad reikia gerinti pasiūlymų peržiūrų kokybę ir nuoseklumą, didinti finansavimo priemonių ir jų terminų nuspėjamumą, siekiant remti ilgalaikį planavimą, pasinaudojant Europos DI mokslinių tyrimų veiksmų planu; ragina Komisiją finansuoti daugiau taikomųjų programų dirbtinio intelekto srityje derinant įvairias priemones, pvz., Europos mokslinių tyrimų tarybą, programą „Marie Curie veiksmai“, Europos inovacijų tarybą ir Europos inovacijos ir technologijos institutą; |
| --- | --- |

214.

| 215. | ragina Komisiją ir valstybes nares pirmenybę teikti dirbtinio intelekto mokslinių tyrimų, kuriais daugiausia dėmesio skiriama tvariam ir socialiai atsakingam dirbtiniam intelektui, finansavimui, padedant rasti sprendimus, kuriais būtų apsaugotos ir skatinamos pagrindinės teisės, ir vengti finansavimo programų, kurios kelia nepriimtiną riziką šioms teisėms, įskaitant masinio sekimo, socialinio vertinimo ir kitas sistemas, kurios gali daryti neigiamą socialinį poveikį, taip pat technologijas, kuriomis prisidedama prie žalos aplinkai; |
| --- | --- |

215.

| 216. | ragina Europos universitetuose sukurti daugiau dėstytojų dirbtinio intelekto srityje, skirti tinkamą atlyginimą dirbtinio intelekto moksliniams tyrimams ir skirti daugiau viešojo finansavimo, kad būtų tinkamai apmokyta ir išlaikyta dabartinė ir nauja mokslininkų ir talentų karta ir užkirstas kelias protų nutekėjimui; pabrėžia, kad reikia mažinti biurokratinę naštą universitetų mokslininkams, kad jie galėtų nesunkiai gauti lėšų, ir ragina Komisiją numatyti priemones, kurios padėtų didinti universitetų skaitmeninį tarpusavio ryšį valstybėse narėse ir tarp jų; primygtinai ragina plėtoti kompleksinius dirbtinio intelekto tinklus Europos universitetuose, mokslinių tyrimų institucijose ir privačiajame sektoriuje, taip pat specializuotus dirbtinio intelekto daugiadalykius mokslinių tyrimų centrus; |
| --- | --- |

216.

| 217. | rekomenduoja universitetams didinti taikomųjų mokslinių tyrimų projektų, kuriuose atsižvelgiama į dirbtinio intelekto aspektus, finansavimą; |
| --- | --- |

217.

| 218. | ragina Komisiją gerinti žinių perdavimą tarp dirbtinio intelekto mokslinių tyrimų ir visuomenės, įsteigiant verslo tinklus ir ryšių centrus su teisės specialistais ir verslo konsultantais universitetuose, taip pat kuriant piliečių grupes, mokslo ir visuomenės platformas ir įtraukiant visuomenę į dirbtinio intelekto mokslinių tyrimų darbotvarkių rengimą; pabrėžia sklandaus perėjimo nuo akademinės bendruomenės prie pramonės svarbą ir jų tarpusavio ryšio pridėtinę vertę sėkmingoms ir dinamiškoms dirbtinio intelekto ekosistemoms ir pramonės centrams; |
| --- | --- |

218.

| 219. | pabrėžia, kad ES reikia paspartinti žinių perdavimus iš mokslinių tyrimų ir mokslo sektorių į DI prietaikas pramonėje ir viešajame sektoriuje; pritaria specialiai viešojo ir privačiojo sektorių partnerystei DI srityje; ragina Komisiją įsteigti Europos dirbtinio intelekto duomenų centrus, kurie būtų plėtojami kartu su pramone ir pilietine visuomene; pabrėžia dirbtinio intelekto bandymo vietų svarbą; konkrečiai nurodo našiosios kompiuterijos bendrąją įmonę, Pagrindinių skaitmeninių technologijų bendrąją įmonę ir Pažangiųjų tinklų ir sistemų bendrąją įmonę; |
| --- | --- |

219.

| 220. | ragina pagal programą „Europos horizontas“ sukurti dirbtinio intelekto pavyzdinius centrus, remiantis esamais ir būsimais regioninių dirbtinio intelekto kompetencijos centrų tinklais, siekiant sukurti stiprių Europos mokslinių tyrimų organizacijų aljansą, kuris turėtų bendrą veiksmų planą, kuriuo būtų remiama kompetencija fundamentinių ir taikomųjų mokslinių tyrimų srityje, derinamos nacionalinės pastangos dirbtinio intelekto srityje, skatinamos inovacijos ir investicijos, pritraukiami ir išlaikomi DI talentai Europoje ir kuriama sinergija bei masto ekonomija; mano, kad švyturio koncepcija gali pritraukti geriausius ir šviesiausius žmones iš užsienio, taip pat pritraukti dideles privačias investicijas į Europą; |
| --- | --- |

220.

| 221. | priduria, kad dirbtinio intelekto švyturiai, bendradarbiaujant su kitomis mokslinių tyrimų institucijomis ir pramonės atstovais, turėtų būti pakankamai finansuojami; atkreipia dėmesį į gerai apribotos bandomosios reglamentavimo aplinkos naudą dirbtinio intelekto produktų, paslaugų ir metodų bandymams kontroliuojamoje realioje aplinkoje prieš pateikiant juos rinkai; |
| --- | --- |

221.

| 222. | atkreipia dėmesį, kad Europos skaitmeninių inovacijų centrų (angl. EDIH) paskyrimas pagal Skaitmeninės Europos programą yra dar vienas svarbus žingsnis kuriant DI kompetencijos ekosistemą, grindžiamą universitetų ir pramonės klasteriais; vis dėlto kritiškai vertina tai, kad Europos skaitmeninių inovacijų centrų paskyrimo kriterijai tebėra neaiškūs ir todėl Europos skaitmeninių inovacijų centrų pajėgumai ir plėtra skiriasi, o sąveika su kitais Europos inovacijos ir technologijos instituto paskirtais skaitmeniniais centrais ir pagal programą „Europos horizontas“ tebėra neaiški; todėl mano, kad reikia daugiau koordinavimo ir pastangų išlaidų, taip pat sukurti bendradarbiaujantį bendrą decentralizuotų DI centrų klasterį, grindžiamą visos ES teisinių žinių, duomenų, finansavimo ir paskatų sistema; palankiai vertina Komisijos iniciatyvas kurti startuolių tinklus visoje ES ir už jos ribų, pvz., „Start-up Europe“ ir „Start-up Europe“ Viduržemio jūros regione, siekiant skatinti keitimąsi idėjomis, verslu ir tinklaveikos galimybėmis; |
| --- | --- |

222.

| 223. | siūlo išplėsti ir suderinti esamas iniciatyvas, pvz., Europos mokymosi ir pažangiųjų sistemų laboratoriją ir Europos dirbtinio intelekto mokslinių tyrimų laboratorijų konfederaciją, ir pavyzdinius projektus, pvz., humanišką DI tinklą ir AI4EU, siekiant skatinti plataus užmojo, bendradarbiavimu grindžiamus ir ES masto mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros tikslus ir projektus; |
| --- | --- |

223.

e)   Pasitikėjimo ekosistema.

i.   VISUOMENĖ IR DI

| 224. | siūlo, kad, be siūlomo mokymo dirbtinio intelekto srityje, ES ir jos valstybės narės rengtų informuotumo didinimo kampanijas, įskaitant viešas diskusijas vietos lygmeniu, kaip papildomą priemonę pasiekti, informuoti piliečius ir suteikti jiems galių geriau suprasti dirbtinio intelekto galimybes, riziką ir socialinį, teisinį ir etinį poveikį, siekiant toliau prisidėti prie dirbtinio intelekto patikimumo ir demokratizacijos; yra įsitikinęs, kad tai kartu su aiškia ir patikima teisine sistema, skirta į žmogų orientuotam ir patikimam dirbtiniam intelektui, padėtų sumažinti piliečių susirūpinimą, kuris gali būti susijęs su plačiu dirbtinio intelekto naudojimu Europoje; |
| --- | --- |

224.

| 225. | ragina ES užtikrinti, kad kuriant, diegiant ir naudojant dirbtinį intelektą būtų visapusiškai laikomasi demokratijos principų, pagrindinių teisių ir teisės aktų taip, kad būtų galima kovoti su stebėjimo mechanizmais ir nebūtų nederamai kišamasi į rinkimus ir neprisidedama prie dezinformacijos sklaidos; |
| --- | --- |

225.

| 226. | pabrėžia, kad vyriausybės ir įmonės turėtų diegti ir pirkti tik tas patikimas dirbtinio intelekto sistemas, kurios, kai tinkama, sukurtos taip, kad būtų gerbiamos darbuotojų teisės ir skatinamas kokybiškas švietimas ir skaitmeninis raštingumas, ir kurios nedidina lyčių nelygybės ar diskriminacijos užkertant kelią lygioms galimybėms visiems; |
| --- | --- |

226.

| 227. | pritaria vartotojų apsaugos teisės aktų pritaikymui kaip dar vienam būdui didinti pasitikėjimą dirbtiniu intelektu, pavyzdžiui, suteikiant vartotojams teisę žinoti, ar jie sąveikauja su dirbtinio intelekto agentu tam, kad jie galėtų reikalauti, kad žmogus peržiūrėtų dirbtinio intelekto sprendimus, ir suteikiant jiems priemonių kovoti su komercine priežiūra arba individualizuota kainodara; |
| --- | --- |

227.

| 228. | pabrėžia, kad tam tikros dirbtinio intelekto technologijos, pvz., tokios, kuriose naudojami darbuotojų duomenys, darbo vietoje turėtų būti diegiamos konsultuojantis su darbuotojų atstovais ir socialiniais partneriais; atkreipia dėmesį į tai, kad darbuotojai ir jų atstovai turėtų turėti galimybę prašyti darbdavių pateikti informaciją apie tai, kokie duomenys renkami, kur šie duomenys saugomi, kaip šie duomenys tvarkomi ir kokios apsaugos priemonės taikomos jiems apsaugoti; |
| --- | --- |

228.

| 229. | ragina ES užtikrinti, kad dirbtinio intelekto sistemos atspindėtų jos kultūrų įvairovę ir daugiakalbystę, kad būtų užkirstas kelias šališkumui ir diskriminacijai; pabrėžia, kad siekiant spręsti šališkumo dirbtinio intelekto srityje problemą, reikia skatinti įvairovę grupėse, kurios kuria, įgyvendina ir vertina konkrečių dirbtinio intelekto taikomųjų programų riziką; pabrėžia, kad dirbtinio intelekto algoritmus vertinti reikia naudoti pagal lytį suskirstytus duomenis, o lyčių analizė turi būti įtraukta į visus dirbtinio intelekto rizikos vertinimus; |
| --- | --- |

229.

| 230. | pabrėžia, kad svarbu nuolat vykdyti mokslinius tyrimus ir stebėti dirbtinio intelekto poveikį įvairiems visuomenės aspektams tiek nacionaliniu, tiek ES lygmenimis; siūlo į šią veiklą įtraukti Eurostatą ir kitas ES agentūras; |
| --- | --- |

230.

| 231. | pabrėžia, kad, remiantis stebėsenos sistemos rezultatais, galėtų būti apsvarstyta galimybė įsteigti Europos pereinamojo laikotarpio fondą, kuris padėtų valdyti, pavyzdžiui, darbo vietų praradimą pažeidžiamuose sektoriuose arba įvairiuose regionuose; |
| --- | --- |

231.

ii.   E. VALDŽIA

| 232. | ragina valstybes nares įgyvendinti Talino deklaraciją dėl e. valdžios, piliečius padaryti savo paslaugų pagrindu ir įdiegti mechanizmus, kad visiems piliečiams visais viešojo administravimo lygmenimis būtų teikiamos tarpvalstybinės, sąveikios, individualizuotos, patogios naudoti ir galutinės skaitmeninės viešosios paslaugos, grindžiamos DI; mano, kad turėtų būti siekiama per ateinančius penkerius metus užtikrinti skaitmeninių ir dirbtiniu intelektu grindžiamų e. valdžios paslaugų teikimą piliečiams, kartu užtikrinant žmonių sąveiką; primena, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės fondai ir nacionaliniai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai šiuo atžvilgiu atliks pagrindinį vaidmenį; ragina viešąsias įstaigas remti ir plėtoti dirbtinį intelektą viešajame sektoriuje; palankiai vertina eIDAS reglamento (41) peržiūrą ir jo vaidmenį skatinant skaitmeninių viešųjų paslaugų teikimą; pabrėžia, kad niekas neturėtų būti paliktas nuošalyje ir kad visada turėtų būti prieinamos neinternetinės alternatyvos; |
| --- | --- |

232.

| 233. | ragina Komisiją atnaujinti e. valdžios veiksmų planą ir sukurti sinergiją su Skaitmeninės Europos programa, siekiant padėti viešojo administravimo institucijoms diegti dirbtinį intelektą pagal Europos atvirojo kodo programinės įrangos strategiją; |
| --- | --- |

233.

| 234. | pabrėžia, kad e. valdžia atlieka svarbų vaidmenį plėtojant duomenų ekonomiką ir skaitmenines inovacijas bendrojoje skaitmeninėje rinkoje; pažymi, kad bendradarbiavimas ir gerosios patirties mainai visose viešojo administravimo institucijose ir tarpvalstybiniu mastu yra esminės e. valdžios diegimo visoje ES dalys; ragina nustatyti standartizuotas, supaprastintas viešojo administravimo procedūras, kad ES valstybėse narėse ir visais administravimo lygmenimis būtų veiksmingiau keičiamasi informacija; |
| --- | --- |

234.

| 235. | pažymi, kad aukštos kokybės internetinėms paslaugoms plėtoti reikalingi kvalifikuoti ekspertai; pabrėžia, kad reikia didinti vyriausybės įdarbinimo ir mokymo politiką, skirtą skaitmeninių įgūdžių turintiems asmenims, turintiems žinių apie dirbtinį intelektą; |
| --- | --- |

235.

| 236. | ragina paspartinti bendrųjų skaitmeninių vartų įgyvendinimą ir skatinti kurti sąveikias platformas, kuriose teikiamos tarpvalstybinės paslaugos ES, kartu laikantis bendrų saugumo standartų visose valstybėse narėse; pabrėžia, kad reikėtų apsvarstyti galimybę išplėsti paslaugų, kurios šiuo metu yra įtrauktos į Reglamentą (ES) 2018/1724 (42), kuriuo sukuriami bendrieji skaitmeniniai vartai, rinkinį; |
| --- | --- |

236.

| 237. | pabrėžia, kad ES ir valstybių narių institucijų viešų konsultacijų platformos didina dalyvavimą ir prieigą prie skaitmeninės informacijos; rekomenduoja investuoti į tinkamumo naudoti ir prieinamumo gerinimą, pvz., santraukų ir informacijos teikimą įvairiomis kalbomis, taip pat į specialią rinkodarą ir tikslinę informavimo veiklą, skirtą skaitmeninėms visuomenės dalyvavimo platformoms; |
| --- | --- |

237.

| 238. | rekomenduoja intensyvinti interaktyvius ir asmeninius dialogus su ES piliečiais rengiant internetines konsultacijas su piliečiais, rengiant suinteresuotųjų subjektų dialogo formatus arba atliekant skaitmenines funkcijas, kad būtų galima teikti pastabas dėl ES teisės aktų ir iniciatyvų; |
| --- | --- |

238.

iii.   E. SVEIKATA

| 239. | ragina taikyti į žmogų orientuotą dizainą ir įrodymais grindžiamą požiūrį į dirbtinį intelektą sveikatos srityje, pagal kurį daugiausia dėmesio būtų skiriama individualiems poreikiams pritaikytai, į pacientą orientuotai, ekonomiškai efektyviai ir kokybiškai sveikatos priežiūrai, parengtai glaudžiai bendradarbiaujant su sveikatos priežiūros specialistais ir pacientais, kartu išlaikant žmogaus vykdomą priežiūrą ir sprendimų priėmimą; primygtinai ragina teikti pirmenybę finansavimui, nustatyti strateginius tikslus, skatinti bendradarbiavimą ir diegti dirbtinio intelekto prietaikas sveikatos priežiūros srityje, nes tai yra itin svarbus sektorius, kuriame dirbtinio intelekto teikiamos galimybės gali duoti didžiulę naudą piliečių sveikatai ir gerovei, jei su tuo susijusi rizika yra tinkamai valdoma; |
| --- | --- |

239.

| 240. | pabrėžia, kad dirbtinio intelekto naudojimas sveikatos priežiūros įstaigose turėtų būti skatinamas kaip priemonė padėti sveikatos priežiūros specialistams ir sumažinti jiems tenkančią naštą, kad jie galėtų sutelkti dėmesį į klinikines užduotis, o ne kaip sveikatos priežiūros specialistų pakaitalas ar nepriklausomas subjektas sveikatos priežiūros sistemose; pabrėžia, kad reikia užtikrinti tokį patį kokybės, saugos ir saugumo lygį kaip ir vaistų, vakcinų ir medicinos priemonių reguliavimo patvirtinimo procese; prašo taikyti į klinikinius tyrimus panašų metodą, kad būtų galima patikrinti dirbtinio intelekto tinkamumą ir stebėti jo diegimą klinikinėje aplinkoje; mano, kad būtų naudinga įvertinti, kurios sveikatos priežiūros paslaugos gali būti etiškai ir atsakingai automatizuotos; |
| --- | --- |

240.

| 241. | mano, kad vienodos galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis kaip principas turėtų būti taikomos ir su sveikata susijusioms dirbtinio intelekto prietaikoms, įskaitant ligų nustatymo, lėtinių ligų valdymo, sveikatos priežiūros paslaugų teikimo ir vaistų atradimo sistemas; pabrėžia, kad būtina priimti tinkamas priemones siekiant kovoti su rizika sveikatai, susijusia su skaitmenine atskirtimi, algoritmų šališkumu ir diskriminacija, taip pat su pažeidžiamų asmenų ar kultūrinių mažumų, turinčių ribotas galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, marginalizacija; |
| --- | --- |

241.

| 242. | primena Parlamento poziciją, kad draudimo įmonėms ar bet kuriam kitam paslaugų teikėjui, turinčiam teisę susipažinti su e. sveikatos taikomosiose programose saugoma informacija, neturėtų būti leidžiama naudoti šių duomenų siekiant diskriminuoti nustatant kainas; |
| --- | --- |

242.

| 243. | yra įsitikinęs, kad dabartiniai ES projektai ir iniciatyvos, pvz., „EU4 Health“, Europos sveikatos duomenų erdvės ir Europos retųjų ligų registracijos platforma, yra žingsniai teisinga linkme, nes jie leidžia valstybėms narėms sutelkti išteklius, didinti naudingą sveikatos sistemų bendradarbiavimą ir sudaryti sąlygas saugiai ir išlaikant konfidencialumą keistis aukštos kokybės duomenimis mokslinių tyrimų ir inovacijų tikslais; |
| --- | --- |

243.

| 244. | ragina Sąjungos lygmeniu tinkamai teisiškai įtvirtinti ir įtvirtinti dirbtinio intelekto sveikatos srityje sistemą; pabrėžia, kad laikui bėgant dėl dirbtinio intelekto technologijų pažangos kyla įvairaus lygmens rizika; |
| --- | --- |

244.

| 245. | pabrėžia, kad reikia daugiau gairių dėl sveikatos duomenų tvarkymo pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą, kad būtų galima išnaudoti visą dirbtinio intelekto potencialą asmenų naudai, kartu gerbiant pagrindines teises; ragina Komisiją greičiau ir geriau suderinti standartus, kuriais reglamentuojamas sveikatos duomenų tvarkymas, įskaitant dalijimąsi jais, anoniminimą ir sąveikumą visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

245.

| 246. | ragina Komisiją skatinti etikos taisyklių integravimą į kiekvieną dirbtinio intelekto taikomųjų programų kūrimo, projektavimo ir naudojimo etapą; pabrėžia, kad reikia skatinti tolesnius tyrimus, susijusius su metodais ir šališkumu, įtvirtintais parengtoje dirbtinio intelekto sistemoje, kad būtų išvengta neetiškų ir diskriminacinių išvadų, kai jos taikomos žmonių sveikatos duomenims; rekomenduoja parengti ES sveikatos duomenų tvarkymo elgesio kodeksą, visapusiškai laikantis Bendrojo duomenų apsaugos reglamento; |
| --- | --- |

246.

| 247. | ragina Komisiją apsvarstyti neuroteisių iniciatyvą, kuria būtų siekiama apsaugoti žmogaus smegenis nuo dirbtiniu intelektu grindžiamų neurotechnologijų trukdžių, manipuliavimo ir kontrolės; ragina Komisiją remti neuroteisių darbotvarkę JT lygmeniu, siekiant įtraukti neuroteises į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, konkrečiai kalbant apie teises į tapatybę, laisvą valią, psichinį privatumą, lygias galimybes naudotis smegenų papildymų pažanga ir apsaugą nuo algoritminio šališkumo; |
| --- | --- |

247.

| 248. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sukurti internetinių medicininių konsultacijų teisinę sistemą; |
| --- | --- |

248.

| 249. | pabrėžia, kad reikia priemonių, kuriomis būtų skatinamos vienodos galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir skatinamas sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų įsisavinimas dirbtinio intelekto sprendimų srityje; |
| --- | --- |

249.

| 250. | ragina Komisiją remti bendradarbiavimo mechanizmo sukūrimą atsižvelgiant į Europos sveikatos duomenų erdvę ir jos veikimą, siekiant skatinti dalijimąsi sveikatos duomenimis ir remti elektroninių sveikatos įrašų kūrimą laikantis taikomų įstatymų ir kitų teisės aktų; primygtinai ragina gerinti kiekvienam ES piliečiui prieinamų duomenų kokybę sudarant sąlygas tinkamai veikti skaitmeninėms priemonėms (pvz., remiantis savarankiško mokymosi algoritmais arba didžiųjų duomenų analize); rekomenduoja, kad pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą saugomi duomenys būtų prieinami tolesniems moksliniams tyrimams, taip pat naujų vaistų ir individualizuotų gydymo būdų kūrimui; |
| --- | --- |

250.

| 251. | pabrėžia, kad skaitmeniniai ir dirbtinio intelekto įgūdžiai turi būti įtraukti į sveikatos priežiūros specialistų švietimą, taip pat į žinias apie ES duomenų apsaugos teisės aktus ir į neskelbtinų duomenų tvarkymą, įskaitant duomenų anoniminimo skatinimą; |
| --- | --- |

251.

| 252. | ragina parengti gaires dėl atsakomybės sistemų ir suderintos patvirtinimo tvarkos taikymo dirbtiniu intelektu grindžiamoms medicinos prietaikoms ir vaistams, sukurtiems arba išbandytiems naudojant dirbtinį intelektą ir mašinų mokymąsi; pabrėžia, kad vykdant bet kokią būsimą reguliavimo reformą turėtų būti sprendžiamas žalos, kylančios dėl nepakankamo išteklių paskirstymo arba priežiūros paslaugų trūkumo naudojant dirbtinio intelekto rekomendavimo sistemas sveikatos priežiūros sektoriuje, klausimas; pabrėžia, kad reikia tinkamos geriausios praktikos, standartų ir kriterijų, kad būtų galima sertifikuoti ir patvirtinti sveikatos priežiūros paraiškas atsižvelgiant į atsakomybės riziką; |
| --- | --- |

252.

| 253. | ragina Komisiją parengti į žmogų orientuotus pandemijų prognozavimo modelius ir jais naudotis, kai įvairūs duomenų rinkiniai sujungiami tikruoju laiku, kad jais būtų galima remtis priimant sprendimus; |
| --- | --- |

253.

f)   Pramonės strategija

i.   STRATEGINIS PLANAVIMAS IR INVESTICIJOS

| 254. | yra įsitikinęs, kad ES plataus užmojo skaitmeninės pramonės strategijoje daugiausia dėmesio turėtų skirti dirbtiniam intelektui ir duomenų ekonomikai, siekiant įgalinti novatoriškas įmones ir verslininkus konkuruoti dėl geriausių technologinių ir verslo modelių inovacijų Europoje ir pasaulyje bei stiprinti ES atvirą strateginį savarankiškumą, kartu nustatant patikimus teisinius, etinius, technologinius ir saugumo standartus visoms DI sistemoms ir komponentams, kuriuos ketinama naudoti ES bendrojoje rinkoje; |
| --- | --- |

254.

| 255. | ragina Komisiją naudoti didžiųjų duomenų dirbtinio intelekto analizę siekiant padėti atlikti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekiant įvertinti vertės grandinių atsparumą ir nustatyti priklausomybę; |
| --- | --- |

255.

| 256. | primygtinai ragina Komisiją atlikti išsamią stiprumo ir silpnumo analizę siekiant nustatyti ES pažeidžiamumą, nustatyti svarbiausias sritis ir didelės rizikos priklausomybę, nustatyti realius techninius ir ekonominius lūkesčius, susijusius su dirbtiniu intelektu, ir įvertinti poveikį visuose Europos pramonės sektoriuose; pabrėžia, kad šiuo tikslu Komisija turėtų bendradarbiauti su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

256.

| 257. | siūlo, kad ES, remdamasi šia analize, parengtų ir priimtų ilgalaikę dirbtinio intelekto pramonės strategiją su aiškia ateinančių 10 metų vizija, kuria būtų pratęstas skaitmeninės politikos kelrodis; paaiškina, kad šią strategiją turėtų papildyti stebėsenos sistema su pagrindiniais veiklos rodikliais ir kasmet atnaujinama informacija; vis dėlto pabrėžia, kad reikia konsoliduoti ir racionalizuoti daugybę atskirų iniciatyvų, kurias Komisija pradėjo siekdama remti ES dirbtinio intelekto pramonę prieš jas įtraukiant į šią naują dirbtinio intelekto pramonės strategiją; |
| --- | --- |

257.

| 258. | ragina Komisiją apsvarstyti, kaip bendra pramonės strategija galėtų būti papildyta tikslinėmis viešosiomis investicijomis; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriais atvejais dėl pernelyg didelių neorientuotų investicijų programų, skirtų sudėtingoms technologijoms, gali būti iškraipytas veiksmingas kapitalo paskirstymas ir gali būti įstrigusios investicijos; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad įmonių, verslininkų ir tyrėjų įgalėjimas kurti ir parduoti dirbtinio intelekto technologijų sprendimus, pagrįstus privačiomis įmonėmis, yra pagrindinė ES pramonės strategijos dalis, be kita ko, užtikrinant vienodas sąlygas ir užbaigiant kurti bendrąją skaitmeninę rinką ir kapitalo rinkų sąjungą; siūlo sudaryti palankesnes sąlygas gauti finansavimą, ypač rizikos finansų priemones, ypač ankstyvojo etapo finansavimui; laikosi nuomonės, kad pagal programą „InvestEU“ ir Skaitmeninės Europos programą dirbtiniam intelektui skirtų išteklių dalis turėtų būti peržiūrėta ir, kai tinkama, gerokai padidinta; |
| --- | --- |

258.

| 259. | pabrėžia, kad reikia skubiai įgyvendinti neseniai priimtą ES tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo sistemą (43) ir neseniai persvarstytą reglamentą dėl ES dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės režimo (44); teigia, kad dirbtinis intelektas, taip pat robotika ir kita skaitmeninė infrastruktūra turėtų būti laikomi ypatingos svarbos sektoriumi; pažymi, kad intelektinės nuosavybės teisių apsaugai ir ypatingos svarbos technologijų nutekėjimui turėtų būti taikomas griežtesnis vykdymo užtikrinimas; |
| --- | --- |

259.

| 260. | pabrėžia, jog labai svarbu, kad Europa pasirūpintų tinkama skaitmenine infrastruktūra; palankiai vertina tokias iniciatyvas kaip Europos duomenų tvarkytojų iniciatyva, naujai pasiūlytas Lustų aktas ir Europos našiosios kompiuterijos bendroji įmonė; |
| --- | --- |

260.

ii.   MVĮ IR VEIKLĄ PRADEDANČIOS ĮMONĖS

| 261. | siūlo teikti ES ir vyriausybių lygmens paramą dirbtinio intelekto startuoliams suteikiant prieigą prie privataus kapitalo ir kvalifikuotų darbuotojų, suteikiant galimybę įsigyti aukštos kokybės duomenų rinkinius algoritmų mokymui ir gebėjimui plėsti veiklą už valstybių narių ribų; be to, pabrėžia, kad labai veiksminga viešosios politikos priemonė naujai įsteigtų įmonių ekonomikai remti yra veiksmingas konkurencijos teisės aktų vykdymo užtikrinimas siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui dominuojančia įtaka rinkoje ir kovoti su kliūtimis patekti į rinką; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad ES turėtų dėti daugiau pastangų siūlydama MVĮ ir startuoliams plėtros kelius ir paslaugas; mano, kad tai taip pat galėtų apimti „biudžeto“ sistemos, kuri susietų patyrusias į dirbtinį intelektą orientuotas įmones su mažesnėmis įmonėmis, norinčiomis diegti technologijas, įdiegimą; pabrėžia, kad nesugebėjimas įdarbinti didelių teisinių grupių dažnai trukdo naujai įsteigtoms įmonėms ir verslininkams patekti į sudėtingą reglamentavimo aplinką; pabrėžia, kad MVĮ turi turėti galimybę gauti konkrečią teisinę ir techninę paramą; taip pat pabrėžia, kad reikia skatinti partnerystes, kuriose dirbtiniu intelektu grindžiamos įmonės ir į rinką patenkančios įmonės galėtų bendradarbiauti; ragina Komisiją ir valstybes nares teikti geresnes konsultacijas ir konkretesnę paramą pasitelkiant tinklus, skaitmeninius centrus, DI mokytojus, verslo mentorius apsilankymus vietoje ir teisės klinikas; pabrėžia žmonių mainų programų, pvz., „Erasmus“ jauniems verslininkams, svarbą ir tai, kad jos turėtų būti toliau plėtojamos ir skatinamos; |
| --- | --- |

261.

| 262. | siūlo sumažinti MVĮ ir startuoliams tenkančią administracinę naštą dirbtinio intelekto srityje, pavyzdžiui, supaprastinant ataskaitų teikimo, informavimo ar dokumentavimo prievoles ir pateikiant gaires dėl bendrų procesinės civilinės teisės standartų, kurie turi būti priimti nacionaliniu lygmeniu; ragina skubiai įgyvendinti bendruosius skaitmeninius vartus siekiant sukurti bendrą ES interneto portalą įvairiomis kalbomis, kuriame būtų nurodytos visos būtinos procedūros ir formalumai, kad būtų galima vykdyti veiklą kitoje ES šalyje; pabrėžia, kad visi nacionaliniu lygmeniu įsteigti bendri informaciniai centrai turėtų būti lengvai prieinami per bendruosius skaitmeninius vartus ir turėtų teikti informaciją ir teikti administracines paslaugas valstybėse narėse, be kita ko, susijusias su PVM taisyklėmis ir informacija apie paslaugų teikimo reikalavimus, naudojant prieinamą terminiją ir užtikrinant visapusišką prieinamumą, o apmokyti pagalbos tarnybos darbuotojai turėtų teikti veiksmingą vartotojui patogią pagalbą; |
| --- | --- |

262.

| 263. | pažymi, kad galimi būdai, kuriais ES valstybės narės gali remti MVĮ ir startuolius, yra: mokesčių lengvatos nuodugniems moksliniams tyrimams, geresnė prieiga prie kompiuterių pajėgumų ir aukštos kokybės duomenų rinkinių ir parama technologijų žvalgymui bei dirbtinio intelekto švietimui, darbuotojų mokymui ir perkvalifikavimui; |
| --- | --- |

263.

| 264. | pabrėžia, kad dirbtinio intelekto srityje veikiančioms MVĮ ir startuoliams reikia geresnių galimybių dalyvauti viešuosiuose pirkimuose; primygtinai ragina Komisiją pertvarkyti viešųjų konkursų ir ES programų finansavimo paraiškų teikimo procedūras, kad startuoliams ir MVĮ būtų sudarytos tinkamos galimybės gauti viešųjų pirkimų projektus ir dotacijas moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai; atsižvelgdamas į tai, primena sėkmingas „GovTech“ programas, kuriomis buvo remiamas mažųjų įmonių dalyvavimas skaitmeniniuose viešuosiuose pirkimuose; pabrėžia, kad visoje Europoje taip pat turėtų būti skatinamos dirbtinio intelekto startuoliams skirtos akcijų pasirinkimo galimybės sistemos; |
| --- | --- |

264.

iii.   TARPTAUTINĖ ARENA

| 265. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES, bendradarbiaudama su panašiai mąstančiais partneriais, turėtų kurti ir rodyti pavyzdį stipriam tarptautiniam pagrindinių vertybėmis grindžiamų technologijų aljansui, kad nustatytų bendrus reguliavimo standartus, pasinaudotų geriausia patirtimi dirbtinio intelekto, teisių į privatumą, duomenų srautų ir konkurencijos taisyklių srityse ir pašalintų strateginį pažeidžiamumą, remdamasi viena kitos turtu ir sutelkdama išteklius tose srityse, kuriose tai naudinga; pabrėžia, kad ES taip pat turėtų aktyviai remti tvirtesnį tarptautinį bendradarbiavimą etiško, patikimo ir į žmogų orientuoto dirbtinio intelekto klausimais atitinkamuose daugiašaliuose ir dvišaliuose forumuose, pvz., JT sistemoje, EBPO, Europos Taryboje, Pasaulio prekybos organizacijoje, Pasaulio ekonomikos forume ir G 20; ypač palankiai vertina tai, kad įsteigta ES ir JAV Prekybos ir technologijų taryba (TTC), kurioje bendradarbiavimas dirbtinio intelekto standartų srityje nurodomas kaip vienas iš pagrindinių prioritetų, ir teigia, kad, atsižvelgiant į jo strateginį potencialą, TTC reikia stiprinti tarpparlamentinį aspektą, įtraukiant Europos Parlamentą ir JAV Kongresą; |
| --- | --- |

265.

| 266. | siūlo taip pat įsteigti specialią transatlantinę darbo grupę dirbtinio intelekto klausimais, kurią sudarytų vyriausybių, standartizacijos organizacijų, privačiojo sektoriaus ir pilietinės visuomenės atstovai, siekiant parengti bendrus dirbtinio intelekto standartus ir etikos gaires; siūlo kartu su kitais panašiai mąstančiais partneriais sukurti ilgalaikę platformą, skirtą keistis informacija apie dirbtinį intelektą ir kitus svarbius skaitmeninius bei prekybos klausimus, remiantis dabartine TTC; |
| --- | --- |

266.

| 267. | pabrėžia, kad ES turėtų skatinti socialiai atsakingą ir etišką dirbtinio intelekto naudojimą ir bendradarbiauti su tarptautinėmis standartizacijos institucijomis, kad būtų toliau tobulinami etikos, saugos, patikimumo, sąveikumo ir saugumo standartai; palankiai vertina neseniai tokių subjektų, kaip Tarptautinės standartizacijos organizacijos Jungtinis techninis komitetas ir Tarptautinė elektrotechnikos komisija, pradėtas standartizacijos iniciatyvas, kuriomis siekiama pasauliniu mastu suderinti skirtingus dirbtinio intelekto kodeksus; be to, pabrėžia, kad Europa turėtų skatinti ir plėtoti standartus, be kita ko, pažangiosios gamybos, daiktų interneto, robotikos ir duomenų analizės srityse; siūlo teikti didesnę paramą akademikams, pilietinei visuomenei ir MVĮ, kad jie galėtų dalyvauti standartizacijos forumuose; |
| --- | --- |

267.

| 268. | remia Pasaulio prekybos organizacijos e. prekybos iniciatyvą, kuria siekiama parengti įtraukią, aukštos kokybės, komerciškai prasmingą, įrodymais pagrįstą ir tikslinę politiką, kuria būtų siekiama geriau šalinti kliūtis skaitmeninei prekybai; pabrėžia, kad susitarimas taip pat turėtų atspindėti gero valdymo principus ir suteikti vyriausybėms galimybę kovoti su skaitmeniniu protekcionizmu, kartu apsaugant ir skatinant vartotojų pasitikėjimą ir kuriant tikrą vertę pasaulio ekonomikai; |
| --- | --- |

268.

| 269. | siūlo Komisijai toliau šalinti nepagrįstas prekybos kliūtis, visų pirma netarifines kliūtis arba patekimo į rinką apribojimus Europos dirbtinio intelekto įmonėms trečiosiose šalyse; pabrėžia, kad prekybos, kaimynystės ir vystymosi politika taip pat turėtų būti aktyviai naudojama formuojant tarptautines diskusijas dėl dirbtinio intelekto ir skatinant Europos etiško dirbtinio intelekto principus; |
| --- | --- |

269.

g)   Saugumas

i.   DI IR TEISĖSAUGA

| 270. | pabrėžia teisėsaugos institucijų gebėjimo nustatyti nusikalstamą veiklą, kuriai padeda dirbtinio intelekto technologijos, ir su ja kovoti svarbą; |
| --- | --- |

270.

| 271. | pabrėžia, kad teisėsaugos srityje gali būti netinkamai naudojamas dirbtinis intelektas, kad būtų padaryta žala, įskaitant automatizuotą diskriminaciją ir neteisėtą elgesį su piliečiais, tuo pat metu suteikiant nedaug atgręžtinių priemonių; primygtinai ragina valstybes nares įgyvendinti prasmingus žmogaus vykdomos priežiūros reikalavimus ir užtikrinti teisių gynimo priemones asmenims, kuriems taikomi dirbtinio intelekto sprendimai; |
| --- | --- |

271.

| 272. | siūlo ES dalyvauti taikant privalomos teisinės galios neturinčius metodus, kuriuos nustatė JT tarpregioninis nusikalstamumo ir teisingumo tyrimų institutas, kuris parengė operatyvinius dirbtinio intelekto priemonių rinkinius ir pradėjo partnerystę su Interpolu, kuris yra unikalus teisėsaugos institucijų, pramonės, akademinės bendruomenės ir pilietinės visuomenės dialogo bei bendradarbiavimo dirbtinio intelekto klausimais forumas, visapusiškai atitinkantis ES duomenų apsaugos ir privatumo acquis; |
| --- | --- |

272.

| 273. | atkreipia dėmesį į Europolo vaidmenį kuriant, rengiant ir tvirtinant dirbtinio intelekto priemones, skirtas kovai su organizuotu nusikalstamumu, terorizmu ir kibernetiniais nusikaltimais, bendradarbiaujant su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir visapusiškai laikantis ES pagrindinių vertybių, visų pirma nediskriminavimo ir nekaltumo prezumpcijos; |
| --- | --- |

273.

| 274. | ragina Komisiją stiprinti ES vidaus saugumo inovacijų centro finansinius ir žmogiškuosius išteklius; palankiai vertina Eurojusto, ES pagrindinių teisių agentūros ir Europolo pastangas parengti visuotinių atskaitomybės principų, susijusių su teisingumo ir vidaus saugumo specialistų dirbtinio intelekto naudojimu, priemonių rinkinį (AP4AI sistema); ragina Komisiją teikti specialią finansinę paramą šiai iniciatyvai, kad būtų propaguojami ES atskaitomybės standartai ir vertybės dirbtinio intelekto srityje; |
| --- | --- |

274.

ii.   KIBERNETINIS SAUGUMAS

| 275. | prašo valstybių narių sustiprinti bendradarbiavimą kibernetinio saugumo srityje Europos lygmeniu, kad ES ir valstybės narės galėtų geriau sutelkti išteklius, veiksmingiau koordinuoti ir racionalizuoti nacionalinę kibernetinio saugumo politiką, toliau didinti kibernetinio saugumo pajėgumus ir didinti informuotumą, operatyviai teikti kibernetinio saugumo žinias ir techninę pagalbą MVĮ bei kitiems labiau tradiciniams sektoriams; |
| --- | --- |

275.

| 276. | ragina ES imtis vadovaujamo vaidmens kuriant griežtus kriptografijos ir kitus saugumo standartus, kurie sudarytų sąlygas pasitikėjimui dirbtinio intelekto sistemomis ir jų sąveikumui; pabrėžia, kad, siekiant sukurti tarptautinę konvergenciją IRT rizikos priežiūros srityje, turėtų būti kuo labiau remiamasi esamais tarptautiniais standartais ir į juos turėtų būti kuo labiau atsižvelgiama; |
| --- | --- |

276.

| 277. | siūlo nustatyti horizontaliuosius kibernetinio saugumo reikalavimus, grindžiamus galiojančiais teisės aktais ir, kai tinkama, naujais horizontaliaisiais teisės aktais, siekiant užkirsti kelią susiskaidymui ir užtikrinti nuoseklų požiūrį į kibernetinį saugumą visose produktų grupėse; pažymi, kad dirbtinio intelekto produktai bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, kurie yra pažymėti CE ženklu, ateityje galėtų užtikrinti tiek aukštą fizinės saugos lygį, tiek tinkamą rizikos lygį kibernetinio atsparumo ir reikšti atitiktį atitinkamiems ES teisės aktams; |
| --- | --- |

277.

| 278. | siūlo valstybėms narėms skatinti dirbtinio intelekto sistemų kibernetinio saugumo reikalavimus vykdant viešųjų pirkimų politiką, be kita ko, nustatant, kad tam tikri etikos, saugumo ir saugos principai būtų privalomi vykdant dirbtinio intelekto taikomųjų programų viešuosius pirkimus, visų pirma ypatingos svarbos sektoriuose; |
| --- | --- |

278.

| 279. | prašo, kad ES kibernetinio saugumo agentūra (ENISA) atliktų sektorinius saugumo rizikos vertinimus, pradedant sektoriais, tiek viešaisiais, tiek privačiais, kurie naudoja dirbtinį intelektą rizikingiausiai ir jautriausiai ir kurie turi didžiausią neigiamo poveikio žmonių sveikatai, saugai, saugumui ir pagrindinėms teisėms potencialą; pabrėžia, kad ENISA kartu su Europos kibernetinio saugumo kompetencijos centru ir Nacionalinių koordinavimo centrų tinklu turėtų įvertinti kibernetinio saugumo incidentus, siekdama nustatyti spragas ir naujas silpnąsias vietas, ir laiku patarti ES institucijoms dėl tinkamų taisomųjų veiksmų; |
| --- | --- |

279.

| 280. | ragina įmones, kurios naudoja, kuria arba diegia dirbtiniu intelektu grindžiamas sistemas, veikiančias bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, parengti aiškią ir nepriklausomai įvertintą kibernetinio saugumo strategiją, pagrįstą individualia rizikos padėtimi; ragina dirbtinio intelekto sistemas įtraukti į grėsmių modeliavimą ir saugumo rizikos valdymą; siūlo Komisijai, ENISA ir nacionalinėms valdžios institucijoms remti šį procesą; |
| --- | --- |

280.

| 281. | teigia, kad dirbtinio intelekto produktams taikomi kibernetinio saugumo reikalavimai turėtų apimti visą jų gyvavimo ciklą; pabrėžia, kad taip pat turi būti aišku, jog kiekviena tiekimo grandinės įmonė turi atlikti savo vaidmenį prisidedant prie atsparių dirbtinio intelekto produktų kūrimo; atkreipia dėmesį į tai, kad nauji reikalavimai turėtų būti grindžiami susijusia rizika konkrečioje produktų grupėje ir poveikio rizikos lygiui laipsniu, kad būtų išvengta neproporcingos naštos MVĮ ir startuoliams; |
| --- | --- |

281.

| 282. | siūlo rengiant ES masto patikimo dirbtinio intelekto sertifikavimo sistemą atsižvelgti į esamas iniciatyvas tam tikrose valstybėse narėse, pvz., Vokietijos dirbtinio intelekto debesijos paslaugų atitikties kriterijų katalogą arba Maltos dirbtinio intelekto sertifikavimo programą; |
| --- | --- |

282.

iii.   KIBERNETINĖ GYNYBA

| 283. | ragina valstybes nares vykdyti aktyvią Europos kibernetinės diplomatijos politiką pasmerkiant ir priskiriant užsienio remiamas kibernetines atakas, įskaitant DI valdomas, kartu panaudojant visas ES diplomatijos priemones; palankiai vertina tai, kad ES kibernetinių priemonių rinkinyje numatyta nutraukti finansinę paramą ir sankcijas toms šalims ar įgaliotiniams, kurie vykdo kibernetinę kenkimo veiklą arba hibridinius išpuolius, įskaitant dezinformacijos kampanijas, arba remia kibernetinius nusikaltimus; pripažįsta, kad DI paremta kibernetinė gynyba tam tikru mastu yra veiksmingesnė, jei ji apima ir tam tikrus puolamuosius būdus ir priemones, su sąlyga, kad jų naudojimas atitinka tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

283.

| 284. | be to, siūlo stiprinti Europos gynybos agentūros kibernetinio saugumo pajėgumus, be kita ko, naudojant dirbtiniu intelektu grindžiamas sistemas, kad būtų remiamas koordinuotas ir greitas reagavimas į kibernetinius išpuolius; rekomenduoja stebėti kibernetinės gynybos politikos įgyvendinimą kiekvienoje valstybėje narėje ir įvertinti atitinkamų išteklių paskirstymą ES; |
| --- | --- |

284.

| 285. | pabrėžia, kad reikia išanalizuoti dirbtinio intelekto poveikį Europos saugumui ir parengti rekomendacijas, kaip spręsti naujas saugumo problemas ES lygmeniu, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, privačiuoju sektoriumi, tyrėjais, mokslininkais ir pilietine visuomene; |
| --- | --- |

285.

| 286. | ragina valstybes nares imtis priemonių atlyginti už pažeidžiamumą ir atradimus bei remti dirbtiniu intelektu grindžiamų produktų, sistemų ir procesų auditą; |
| --- | --- |

286.

iv.   DI NAUDOJIMAS KARINĖMS REIKMĖMS

| 287. | pažymi, kad bet kokiam karinio dirbtinio intelekto naudojimui turi būti taikomi griežti žmogaus kontrolės ir priežiūros mechanizmai, etikos principai ir visapusiška pagarba tarptautinėms žmogaus teisėms ir humanitarinei teisei; be to, pažymi, kad ES turėtų bendradarbiauti su savo panašiai mąstančiais partneriais kuriant tarptautinę sistemą, skirtą saugiems moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir dirbtinio intelekto remiamos ginkluotės naudojimui, kuria būtų stiprinama tarptautinė humanitarinė teisė, be kita ko, ginkluotų konfliktų teisės kontekste; primena tarptautines normas ir principus, pvz., galiojantį proporcingumą, kurių turi būti laikomasi kuriant ir naudojant naujas karines technologijas; |
| --- | --- |

287.

| 288. | pažymi, kad dirbtiniu intelektu grindžiamos technologijos yra vis svarbesnis karinės įrangos ir strategijos komponentas; pabrėžia, kad dirbtinio intelekto naudojimas išimtinai kariniais ir nacionalinio saugumo tikslais turėtų būti laikomas griežtai atskirtu nuo civilinio naudojimo atvejų; primena, kad klausimus, susijusius su besiformuojančiomis technologijomis karinėje srityje, sprendžia vyriausybių ekspertų grupė besiformuojančių technologijų autonominių mirtinų ginklų sistemų srityje klausimais, įskaitant klausimus, susijusius su dirbtiniu intelektu, kurioje atstovaujama ES valstybėms narėms; |
| --- | --- |

288.

| 289. | palankiai vertina būsimą ES strateginį kelrodį, kuris turėtų suteikti pagrindą ir tam tikro lygio užmojus sprendžiant dirbtinio intelekto saugumo ir gynybos klausimus; primena, kad nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką bei Europos gynybos fondas sudarys sąlygas valstybėms narėms ir Sąjungai didinti investicijas, pajėgumus ir sąveikumą naujų technologijų, įskaitant dirbtinį intelektą, srityje; |
| --- | --- |

289.

| 290. | teigia, kad ES turėtų laikyti dirbtinį intelektą esmine Europos technologinio suverenumo sudedamąja dalimi; |
| --- | --- |

290.

| 291. | daro išvadą, kad valstybės narės turėtų toliau mokyti savo karinį personalą, kad užtikrintų, jog jis turėtų reikiamų skaitmeninių įgūdžių tam, kad galėtų naudoti dirbtinį intelektą kontrolės, operacinėse ir ryšių sistemose; palankiai vertina Europos gynybos fondo požiūrį į mirtinų autonominių ginklų sistemas ir jo 10 straipsnio 6 dalį; pabrėžia Europos gynybos fondo svarbą remiant tarpvalstybinį ES šalių bendradarbiavimą karinių dirbtinio intelekto mokslinių tyrimų srityje, plėtojant pažangiausias gynybos technologijas ir kuriant būtiną infrastruktūrą, t. y. duomenų centrus, turinčius tvirtus kibernetinius pajėgumus; |
| --- | --- |

291.

| 292. | ragina Tarybą priimti bendrą poziciją dėl autonominių ginklų sistemų, kuri užtikrintų prasmingą žmogaus vykdomą ginklų sistemų ypatingos svarbos funkcijų kontrolę; reikalauja pradėti tarptautines derybas dėl teisiškai privalomos priemonės, kuria būtų draudžiamos visiškai autonominių ginklų sistemos; teigia, kad tokiame tarptautiniame susitarime turėtų būti nustatyta, kad visiems mirtinam dirbtinio intelekto ginklams turi būti taikoma prasminga žmogaus vykdoma priežiūra ir kontrolė, o tai reiškia, kad žmonės lieka cikle, todėl jie galiausiai yra atsakingi už sprendimą pasirinkti taikinį ir imtis mirtinų veiksmų; |
| --- | --- |

292.

| 293. | ragina glaudžiau bendradarbiauti su NATO kibernetinės gynybos srityje ir ragina NATO sąjungininkus remti daugiašales pastangas reguliuoti dirbtinio intelekto naudojimą kariniais tikslais; |
| --- | --- |

293.

5.   
  Išvada – būtina imtis skubių veiksmų!

| 294. | mano, kad vykstanti skaitmeninė transformacija, kurioje DI atlieka pagrindinį vaidmenį, paskatino pasaulinę konkurenciją dėl lyderystės technologijų srityje; pabrėžia, kad ES iki šiol atsilieka, todėl kyla pavojus, kad būsimi technologiniai standartai bus kuriami be pakankamo ES įnašo, dažnai nedemokratinių veikėjų, o tai kelia pavojų politiniam stabilumui ir ekonominiam konkurencingumui; daro išvadą, kad ES turi veikti kaip pasaulinio masto dirbtinio intelekto standartų nustatymo institucija; |
| --- | --- |

294.

| 295. | pabrėžia, kad dirbtinis intelektas, nors dažnai vaizduojamas kaip neprognozuojama grėsmė, gali būti veiksminga skaitmeninė priemonė ir esminis pokytis daugeliu svarbių aspektų, be kita ko, siūlant novatoriškus produktus ir paslaugas, didinant vartotojų pasirinkimą ir didinant gamybos procesų veiksmingumą; pažymi, kad dirbtinio intelekto technologijų diegimas teikia akivaizdžios naudos ir galimybių visai visuomenei, be kita ko, sveikatos priežiūros, tvarumo, saugumo ir konkurencingumo srityse; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad dirbtinio intelekto technologijos kelia riziką, kad sumažės žmogiškųjų išteklių ir bus pakeista žmogaus autonomija; pabrėžia, kad šiais privalumais ir pavojais turėtų būti vadovaujamasi reglamentuojant DI ir informuojant visuomenę apie jį; |
| --- | --- |

295.

| 296. | pabrėžia, kad ES turi galimybių formuoti tarptautines diskusijas dirbtinio intelekto klausimais ir parengti pasaulyje pirmaujančias bendras taisykles ir standartus, skatindama į žmogų orientuotą, patikimą ir tvarų požiūrį į dirbtinį intelektą, visapusiškai laikantis pagrindinių teisių; vis dėlto pabrėžia, kad norint tarptautiniu lygmeniu įtvirtinti tokį išskirtinį Europos požiūrį į dirbtinį intelektą reikia imtis skubių veiksmų, todėl ES turi greitai susitarti dėl bendros dirbtinio intelekto strategijos ir reguliavimo sistemos; pabrėžia, kad rengiant tarptautines technologijų normas ir standartus reikia glaudesnio koordinavimo ir bendradarbiavimo su panašiai mąstančiais demokratiniais partneriais; |
| --- | --- |

296.

| 297. | pabrėžia, kad šiuo metu ES dar toli gražu neįgyvendino savo siekio tapti konkurencinga dirbtinio intelekto srityje pasauliniu mastu; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu nustatyti suderintas taisykles ir standartus, teisinį tikrumą ir vienodas sąlygas siekiant skatinti dirbtinio intelekto įsisavinimą ir inovacijas, be kita ko, pašalinant nereikalingas administracines kliūtis startuoliams, MVĮ ir pilietinei visuomenei; pripažįsta, kad radikalūs šio masto pokyčiai daro skirtingą poveikį įvairioms visuomenės grupėms, ir pabrėžia, kad pereinant prie skaitmeninių technologijų turi būti visapusiškai gerbiamos pagrindinės teisės; ragina Komisiją, valstybes nares ir Parlamentą, įskaitant atitinkamus jo komitetus, imtis tolesnių veiksmų dėl rekomendacijų, pateiktų ES dirbtinio intelekto veiksmų plane; |
| --- | --- |

297.

| 298. | ragina sukurti dirbtinio intelekto reglamentavimo aplinką, kurioje būtų užtikrintas veiksmingas valdymas ir pagrindinių teisių apsauga, kartu sudarant palankesnes sąlygas visų dydžių subjektams konkurencingai patekti į skaitmenines rinkas, kad būtų skatinamos inovacijos ir ekonomikos augimas visų labui; pabrėžia, kad konkurencinga, prieinama ir sąžininga duomenų ekonomika, grindžiama bendrais standartais, yra būtina tinkamo dirbtinio intelekto plėtojimo ir mokymo sąlyga; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į riziką, kad rinkos koncentracija duomenų ekonomikoje išplis į dirbtinio intelekto taikomųjų programų ekonomiką; |
| --- | --- |

298.

| 299. | daro išvadą, kad pažanga siekiant ES skaitmeninių užmojų tokiose srityse kaip dirbtinis intelektas reikalauja daug didesnės integracijos ir suderinimo bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, siekiant skatinti tarpvalstybinius mainus ir užtikrinti, kad visoje ES būtų taikomos tos pačios taisyklės ir standartai; pabrėžia, kad ES institucijos turi kovoti su piktnaudžiavimu įtaka rinkoje, kad būtų suvienodintos konkurencijos sąlygos; |
| --- | --- |

299.

| 300. | daro išvadą, kad reikia imtis būtinų veiksmų siekiant užtikrinti, kad skaitmeninė pertvarka skatintų žaliąją pertvarką ir jai netrukdytų; daro išvadą, kad DI sistemoms reikia patikimos infrastruktūros ir junglumo sugebėjimų; pabrėžia, kad skaitmeninė infrastruktūra, atitinkanti žaliąjį kursą, bus skirta visiems sektoriams bei vertės grandinėms ir turėtų atitikti žiedinės ekonomikos principus; pabrėžia, kad vis dėlto dirbtinis intelektas nebus funkcionalus, jei nebus tinkamai įdiegta skaitmeninė infrastruktūra, įskaitant plačiajuostį ryšį, šviesolaidinius mazgus, tinklo paribio mazgus ir 5G ryšį; pabrėžia, kad svarbu mažinti didėjantį energijos suvartojimą ir išteklių naudojimą, kad iki 2030 m. būtų sukurta neutralizuoto poveikio klimatui skaitmeninė infrastruktūra; |
| --- | --- |

300.

| 301. | pabrėžia, kad sparti dirbtinio intelekto technologijų pažanga taip pat turės įtakos visų tų, kurie neturi įgūdžių pakankamai greitai prisitaikyti prie šių naujų technologijų, pragyvenimo šaltiniams; pažymi, kad kvalifikacijos kėlimas ir perkvalifikavimas gali padėti išspręsti daugelį su tuo susijusių socialinių ir ekonominių problemų, tačiau pabrėžia, kad šis poveikis taip pat turėtų būti sprendžiamas atsižvelgiant į socialinės gerovės sistemas, miesto ir kaimo infrastruktūrą ir demokratinius procesus; daro išvadą, kad siekiant skatinti inovacijas dirbtinio intelekto srityje, didinti dirbtiniu intelektu grindžiamų prietaikų pripažinimą ir užtikrinti, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje, būtina suteikti žmonėms priemonių skaitmeniniams įgūdžiams įgyti; pabrėžia, kad siekiant padidinti skaitmeninį raštingumą ir atsparumą, IRT ir gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos principais grindžiamas švietimas turi prasidėti ankstyvame etape ir išlikti prieinamas visais gyvenimo etapais; mano, kad iniciatyvos, kuriomis siekiama sukurti dirbtinio intelekto kompetencijos ekosistemas, pritraukti DI talentų į ES ir kovoti su protų nutekėjimu, yra gyvybiškai svarbios; |
| --- | --- |

301.

| 302. | pabrėžia, kad svarbu spręsti dirbtiniu intelektu grindžiamus iššūkius, susijusius su pagrindinėmis teisėmis, taip sudarant sąlygas dirbtiniam intelektui veiksmingai tapti priemone, kuri tarnauja žmonėms ir visuomenei ir kuria siekiama bendros gerovės bei bendrojo intereso; daro išvadą, kad siekiant didinti piliečių pasitikėjimą dirbtiniu intelektu, jų pagrindinės teisės turi būti apsaugotos visais gyvenimo aspektais, įskaitant dirbtinio intelekto naudojimą viešojoje erdvėje ir darbo vietoje; ypač pabrėžia, kad vykdant skaitmeninę pertvarką reikia atsižvelgti į moterų ir mažumų bendruomenių teises, tikslus ir interesus; pabrėžia, kad viešosios tarnybos ir jų administracinės struktūros turi rodyti pavyzdį; pabrėžia, kad ES turi sparčiau diegti DI paremtas sistemas e. valdžioje, kad palengvintų saugų DI naudojimą viešojo administravimo institucijose; be to, pabrėžia, kad dirbtinis intelektas gali atverti naujų sprendimų sveikatos priežiūros sektoriuje, jei rizika bus tinkamai valdoma ir bus užtikrintos vienodos galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, nes iš esmės jos visapusiškai taikomos su sveikata susijusioms dirbtinio intelekto prietaikoms; |
| --- | --- |

302.

| 303. | daro išvadą, kad ES DI strategijoje neturėtų būti pamiršti kariniai ir saugumo aspektai ir rūpesčiai, atsirandantys dėl pasaulinio DI technologijų diegimo; pabrėžia, kad reikia stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą su panašiai mąstančiais partneriais siekiant apsaugoti pagrindines teises ir kartu bendradarbiauti siekiant kuo labiau sumažinti naujas technologines grėsmes; |
| --- | --- |

303.

o

o o

| 304. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

304.

---

(1)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

(2)  OL C 132, 2022 3 24, p. 102.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0504.

(4)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(5)  OL L 166, 2021 5 11, p. 1.

(6)  OL L 170, 2021 5 12, p. 1.

(7)  OL L 303, 2018 11 28, p. 59.

(8)  OL L 170, 2021 5 12, p. 149.

(9)  OL L 136, 2019 5 22, p. 1.

(10)  OL L 256, 2021 7 19, p. 3.

(11)  OL C 288, 2017 8 31, p. 1.

(12)  OL C 252, 2018 7 18, p. 239.

(13)  OL C 307, 2018 8 30, p. 163.

(14)  OL C 132, 2022 3 24, p. 45.

(15)  OL C 433, 2019 12 23, p. 86.

(16)  OL C 449, 2020 12 23, p. 37.

(17)  OL C 294, 2021 7 23, p. 14.

(18)  OL C 404, 2021 10 6, p. 107.

(19)  OL C 404, 2021 10 6, p. 129.

(20)  OL C 404, 2021 10 6, p. 63.

(21)  OL C 456, 2021 11 10, p. 34.

(22)  OL C 15, 2022 1 12, p. 204.

(23)  OL C 494, 2021 12 8, p. 37.

(24)  OL C 15, 2022 1 12, p. 28.

(25)  OL C 132, 2022 3 24, p. 17.

(26)  Roberts, M., Driggs, D., Thorpe, M. et al., Common pitfalls and recommendations for using machine learning to detect and prognosticate for COVID-19 using chest radiographs and CT scans, Nature Machine Intelligence, 3, p. 199–217, 15 March 2021.

(27)  IPOL GD tyrimas „Dirbtinio intelekto galimybės“ (angl. Opportunities of Artificial Intelligence), 2020 m. birželio mėn.

(28)  AIDA darbinis dokumentas „Dirbtinis intelektas ir žaliasis kursas“ (angl. Artificial Intelligence and the Green Deal), 2021 m. kovo mėn.

(29)  2021 m. lapkričio 18 d. Komisijos komunikatas dėl naujiems iššūkiams tinkamos konkurencijos politikos (COM(2021)0713).

(30)  D. Acemoglu ir kt., AI and Jobs: Evidence from Online Vacancies, National Bureau of Economic Research, 2020 m. gruodžio mėn.

(31)  2021 m. kovo 9 d. Komisijos komunikatas „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“ (COM(2021)0118).

(32)  Europos Komisija, „Suderintas dirbtinio intelekto planas“ (COM(2018)0795).

(33)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos suderintos dirbtinio intelekto taisyklės (Dirbtinio intelekto aktas) ir iš dalies keičiami tam tikri Sąjungos teisėkūros procedūra priimti aktai (COM(2021)0206).

(34)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos požiūrio į dirbtinį intelektą formavimas“ (COM(2021)0205).

(35)  2018 m. duomenys.

(36)  K. Koerner, (How) will the EU become an AI superstar?, Deutsche Bank, 2020 m. kovo mėn.

(37)  OL L 316, 2012 11 14, p. 12.

(38)  1985 m. liepos 25 d. Tarybos direktyva 85/374/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių atsakomybę už gaminius su trūkumais, derinimo (OL L 210, 1985 8 7, p. 29).

(39)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1024 dėl atvirųjų duomenų ir viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (OL L 172, 2019 6 26, p. 56).

(40)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/61/ES dėl priemonių sparčiojo elektroninių ryšių tinklų diegimo sąnaudoms mažinti (OL L 155, 2014 5 23, p. 1).

(41)  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje, kuriuo panaikinama Direktyva 1999/93/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 73).

(42)  OL L 295, 2018 11 21, p. 1.

(43)  OL L 79 I, 2019 3 21, p. 1.

(44)  OL L 206, 2021 6 11, p. 1.

---

2022 m. gegužės 4 d., trečiadienis

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/109 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/109

---

P9_TA(2022)0141

Tolesni veiksmai dėl Konferencijos dėl Europos ateities

2022 m. gegužės 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnių veiksmų dėl Konferencijos dėl Europos ateities išvadų (2022/2648(RSP))

(2022/C 465/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Konferencijos dėl Europos ateities (toliau – Konferencija) darbo tvarkos taisykles, kurias patvirtino vykdomoji valdyba ir kurios paskelbtos Konferencijos daugiakalbėje skaitmeninėje platformoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konferencijos dėl Europos ateities (toliau – Konferencija) darbo tvarkos taisykles, kurias patvirtino vykdomoji valdyba ir kurios paskelbtos Konferencijos daugiakalbėje skaitmeninėje platformoje,

| — | atsižvelgdamas į Konferencijos devynių teminių darbo grupių išvadas, kurios buvo patvirtintos 2022 m. balandžio 30 d. Konferencijos plenarinėje sesijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konferencijos devynių teminių darbo grupių išvadas, kurios buvo patvirtintos 2022 m. balandžio 30 d. Konferencijos plenarinėje sesijoje,

| — | atsižvelgdamas į Konferencijos dėl Europos ateities daugiakalbės skaitmeninės platformos veiklos ataskaitą, paskelbtą 2022 m. vasario mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konferencijos dėl Europos ateities daugiakalbės skaitmeninės platformos veiklos ataskaitą, paskelbtą 2022 m. vasario mėn.,

| — | atsižvelgdamas į kiekvienos valstybės narės indėlį į Konferencijos dėl Europos ateities daugiakalbę skaitmeninę platformą, paskelbtą 2022 m. vasario mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į kiekvienos valstybės narės indėlį į Konferencijos dėl Europos ateities daugiakalbę skaitmeninę platformą, paskelbtą 2022 m. vasario mėn.,

| — | atsižvelgdamas į nacionalinių piliečių forumų ir nacionalinių renginių ataskaitas, paskelbtas Konferencijos dėl Europos ateities daugiakalbėje skaitmeninėje platformoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į nacionalinių piliečių forumų ir nacionalinių renginių ataskaitas, paskelbtas Konferencijos dėl Europos ateities daugiakalbėje skaitmeninėje platformoje,

| — | atsižvelgdamas į Jaunimo idėjų ataskaitą Konferencijai dėl Europos ateities, paskelbtą po 2021 m. spalio 8–9 d. vykusio Europos jaunimo renginio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jaunimo idėjų ataskaitą Konferencijai dėl Europos ateities, paskelbtą po 2021 m. spalio 8–9 d. vykusio Europos jaunimo renginio,

| — | atsižvelgdamas į 1-ojo Europos piliečių forumo „Stipresnė ekonomika, socialinis teisingumas ir darbo vietos / Švietimas, kultūra, jaunimas ir sportas / Skaitmeninė transformacija“ rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1-ojo Europos piliečių forumo „Stipresnė ekonomika, socialinis teisingumas ir darbo vietos / Švietimas, kultūra, jaunimas ir sportas / Skaitmeninė transformacija“ rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į 2-ojo Europos piliečių forumo „Europos demokratija / Vertybės ir teisės, teisinė valstybė, saugumas“ rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2-ojo Europos piliečių forumo „Europos demokratija / Vertybės ir teisės, teisinė valstybė, saugumas“ rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į 3-čiojo Europos piliečių forumo „Klimato kaita, aplinka / Sveikata“ rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 3-čiojo Europos piliečių forumo „Klimato kaita, aplinka / Sveikata“ rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į 4-ojo Europos piliečių forumo „ES pasaulyje / Migracija“ rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 4-ojo Europos piliečių forumo „ES pasaulyje / Migracija“ rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento pozicijos dėl Konferencijos dėl Europos ateities (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento pozicijos dėl Konferencijos dėl Europos ateities (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (2), 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (3), 2019 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl diskusijų dėl Europos ateities padėties (4) ir į 2020 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl EP rinkimų rezultatų apžvalgos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (2), 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (3), 2019 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl diskusijų dėl Europos ateities padėties (4) ir į 2020 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl EP rinkimų rezultatų apžvalgos (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi, palyginti su Konferencijos proceso pradžia, Europos Sąjunga išgyvena beprecedentę situaciją, kurios metu reikia naujo postūmio Europos integracijai ir dar stipresnių bendrų veiksmų ir solidarumo, nes karas grįžta į Europos žemyną; |
| --- | --- |

A.

kadangi, palyginti su Konferencijos proceso pradžia, Europos Sąjunga išgyvena beprecedentę situaciją, kurios metu reikia naujo postūmio Europos integracijai ir dar stipresnių bendrų veiksmų ir solidarumo, nes karas grįžta į Europos žemyną;

| B. | kadangi ES bus vertinama pagal jos gebėjimą įveikti dabartines krizes, todėl ji turėtų siekti tapti stipresnė; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES bus vertinama pagal jos gebėjimą įveikti dabartines krizes, todėl ji turėtų siekti tapti stipresnė;

| C. | kadangi Europos Parlamentas visapusiškai įsipareigojo dalyvauti Konferencijoje, tvirtai tikėdamas, kad ES turi būti reformuota, kad galėtų spręsti ne tik dabartinius, bet ir būsimus iššūkius; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Parlamentas visapusiškai įsipareigojo dalyvauti Konferencijoje, tvirtai tikėdamas, kad ES turi būti reformuota, kad galėtų spręsti ne tik dabartinius, bet ir būsimus iššūkius;

| D. | kadangi Konferencijos išvadose taip pat reikės atsižvelgti į visus Rusijos invazijos į Ukrainą padarinius, nors po pandemijos ir taip gyvename labai sudėtingomis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

D.

kadangi Konferencijos išvadose taip pat reikės atsižvelgti į visus Rusijos invazijos į Ukrainą padarinius, nors po pandemijos ir taip gyvename labai sudėtingomis aplinkybėmis;

| E. | kadangi pasiūlymuose, kuriuos teikia dalyvaujantys piliečiai ir kurie nurodyti baigiamosiose Konferencijos išvadose, reikalaujama, kad Europos Sąjunga taptų demokratiškesnė, saugesnė, veiksmingesnė, klestinti, teisingesnė, tvari, pajėgesnė imtis veiksmų ir įtakingesnė veikėja pasaulyje; |
| --- | --- |

E.

kadangi pasiūlymuose, kuriuos teikia dalyvaujantys piliečiai ir kurie nurodyti baigiamosiose Konferencijos išvadose, reikalaujama, kad Europos Sąjunga taptų demokratiškesnė, saugesnė, veiksmingesnė, klestinti, teisingesnė, tvari, pajėgesnė imtis veiksmų ir įtakingesnė veikėja pasaulyje;

| F. | kadangi ES turėtų turėti pakankamai tinkamų priemonių minėtiems tikslams pasiekti, o tai dar kartą parodo, kad reikia tobulinti institucijų veikimo būdą; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES turėtų turėti pakankamai tinkamų priemonių minėtiems tikslams pasiekti, o tai dar kartą parodo, kad reikia tobulinti institucijų veikimo būdą;

| G. | kadangi dėl šios priežasties ES turėtų būti suteiktos priemonės, leidžiančios spręsti svarbius tarpvalstybinius uždavinius saugumo, sveikatos, klimato kaitos ir aplinkos, migracijos, skaitmeninimo, gynybos, apmokestinimo, kovos su nelygybe, ekonominės ir socialinės politikos ir geopolitikos srityse; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl šios priežasties ES turėtų būti suteiktos priemonės, leidžiančios spręsti svarbius tarpvalstybinius uždavinius saugumo, sveikatos, klimato kaitos ir aplinkos, migracijos, skaitmeninimo, gynybos, apmokestinimo, kovos su nelygybe, ekonominės ir socialinės politikos ir geopolitikos srityse;

| H. | kadangi, be pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, reikia pradėti institucinių reformų procesą siekiant įgyvendinti piliečių dalyvavimo proceso rekomendacijas ir lūkesčius; |
| --- | --- |

H.

kadangi, be pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, reikia pradėti institucinių reformų procesą siekiant įgyvendinti piliečių dalyvavimo proceso rekomendacijas ir lūkesčius;

| I. | kadangi naujos politikos kryptys ir kai kuriais atvejais Sutarties pakeitimai yra būtini ne patys savaime, bet visų europiečių labui, siekiant pertvarkyti ES taip, kad būtų užtikrintas jos atviras strateginis savarankiškumas, saugumas, tvarumas ir konkurencingumas, geresnės gyvenimo ir darbo sąlygos ir teisinės valstybės principo bei pagrindinių teisių laikymasis; |
| --- | --- |

I.

kadangi naujos politikos kryptys ir kai kuriais atvejais Sutarties pakeitimai yra būtini ne patys savaime, bet visų europiečių labui, siekiant pertvarkyti ES taip, kad būtų užtikrintas jos atviras strateginis savarankiškumas, saugumas, tvarumas ir konkurencingumas, geresnės gyvenimo ir darbo sąlygos ir teisinės valstybės principo bei pagrindinių teisių laikymasis;

| J. | kadangi Konferencija dar kartą parodo, kad vykdant bet kokią Sąjungos reformą būtinas visapusiškas Parlamento, Komisijos, Tarybos ir atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas, taip pat tiesioginis bendradarbiavimas su piliečiais; |
| --- | --- |

J.

kadangi Konferencija dar kartą parodo, kad vykdant bet kokią Sąjungos reformą būtinas visapusiškas Parlamento, Komisijos, Tarybos ir atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas, taip pat tiesioginis bendradarbiavimas su piliečiais;

| K. | kadangi Konferencijos patirtis patvirtina, kad svarbu stiprinti visas įmanomas Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų dialogo ir bendradarbiavimo galimybes; |
| --- | --- |

K.

kadangi Konferencijos patirtis patvirtina, kad svarbu stiprinti visas įmanomas Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų dialogo ir bendradarbiavimo galimybes;

| 1. | palankiai vertina Konferencijos išvadas, patvirtintas 2022 m. balandžio 30 d. vykusioje Konferencijos plenarinėje sesijoje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia pasitenkinimą Konferencijos parengtais plataus užmojo ir konstruktyviais pasiūlymais, pagrįstais Europos ir nacionalinių piliečių forumų, Europos jaunimo renginio ir interneto platformos rekomendacijomis ir idėjomis; palankiai vertina tai, kad Konferencijos išvados buvo parengtos piliečių iniciatyva pagrįsto proceso metu, ir pabrėžia piliečių dalyvavimo Europos demokratijoje svarbą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad Konferencija paskatino novatorišką ir sėkmingą Europos piliečių dalyvavimą ir suteikė papildomą galimybę Europos institucijoms, todėl prasidėjo visapusiškas piliečių, nacionalinių parlamentų, regionų ir vietos valdžios institucijų, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų dialogas dėl Sąjungos ateities; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia Konferencijos proceso parlamentinio aspekto svarbą ir išreiškia norą skatinti ir stiprinti nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento dialogą ir bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad didesnis vaidmuo ES sprendimų priėmimo procese yra neatsiejamas nuo demokratiškesnių, skaidresnių ir atskaitingesnių ES institucijų; be to, remia nuolatinį piliečių dalyvavimą ir konsultavimąsi su jais šiame procese; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl naujausių krizių reikia bendrų Europos sprendimų; mano, kad Konferencija suteikė unikalią galimybę pateikti ES į ateitį orientuotų pasiūlymų šiuo klausimu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad Rusijos agresija prieš Ukrainą įrodo, jog reikia stipresnės geopolitinės ES, kuri laikytųsi vieningos pozicijos pasaulyje ir vykdytų bendrą politiką saugumo, gynybos, energetikos ir migracijos srityse, grindžiamą bendrais veiksmais ir visišku solidarumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad reaguodama į COVID-19 pandemiją ES įrodė savo gebėjimą veikti ir skatinti novatoriškus ir bendrus sprendimus, susijusius su sveikata, ekonomikos augimu ir socialine sanglauda; laikosi nuomonės, kad šiuos teigiamus veiksmus reikia pertvarkyti į naują nuolatinę institucinę ir politinę sistemą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad Konferencijos išvados rodo, jog ES turi skubiai imtis vadovaujamo vaidmens sprendžiant klimato kaitos problemą, saugant biologinę įvairovę ir skatinant tvarumą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad reikia įgyvendinti Konferencijos išvadas ir išpildyti piliečių lūkesčius siekiant plataus užmojo pokyčių kai kuriose mūsų svarbiausiose politikos srityse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad, kaip pabrėžiama Konferencijos išvadose, gilesnę politinę integraciją ir tikrą demokratiją galima pasiekti Europos Parlamentui suteikus teisėkūros iniciatyvos teisę ir panaikinus vienbalsiškumo taisyklę Taryboje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripažįsta, kad Konferencijos išvadose reikalaujama pakeisti Sutartį, be kita ko, siekiant supaprastinti ES institucinę struktūrą, užtikrinti didesnį skaidrumą ir atskaitomybę sprendimų priėmimo procese ir iš naujo apsvarstyti ES kompetencijos sritis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kaip pabrėžta Konferencijos darbo grupių išvadose, remia perėjimą prie tvaraus, įtraukaus ir atsparaus augimo modelio; remia ES ekonomikos konkurencingumo ir atsparumo didinimą, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ, kurios yra mūsų ekonomikos pagrindas, ir konkurencingumo patikrą; visapusišką Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą, įskaitant jo atitinkamus pagrindinius 2030 m. tikslus; socialinės pažangos protokolą ir į ateitį orientuotų investicijų skatinimą, daugiausia dėmesio skiriant teisingai, žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai, turinčiai stiprų socialinį aspektą, įskaitant lyčių lygybę, taip pat atsižvelgiant į priemonės „Next Generation EU“ ir Europos laikinos paramos priemonės nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE) pavyzdžius; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad labai svarbu sutelkti dėmesį į tolesnius veiksmus, susijusius su Konferencijos pasiūlymais, kad būtų patenkinti piliečių prašymai; tikisi, kad visos Europos institucijos, atsižvelgdamos į savo atitinkamus vaidmenis ir kompetenciją, įsipareigos laikytis konstruktyvaus ir plataus užmojo požiūrio kiekvienu tolesnių veiksmų etapu, be kita ko, teikdamos pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | yra pasirengęs atlikti savo vaidmenį ir užtikrinti tinkamą tolesnę veiklą, susijusią su Konferencijos rezultatais; todėl ragina sušaukti Konventą pradedant Europos Sąjungos sutarties 48 straipsnyje numatytą Sutarčių peržiūros procedūrą ir ragina Konstitucinių reikalų komitetą atitinkamai pradėti reikiamą procedūrą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OL C 270, 2021 7 7, p. 71.

(2)  OL C 252, 2018 7 18, p. 215.

(3)  OL C 252, 2018 7 18, p. 201.

(4)  OL C 449, 2020 12 23, p. 90.

(5)  OL C 425, 2021 10 20, p. 98.

---

2022 m. gegužės 5 d., ketvirtadienis

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/112 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/112

---

P9_TA(2022)0199

Osmano Kavalos byla Turkijoje

2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Osmano Kavalos bylos Turkijoje (2022/2656(RSP))

(2022/C 465/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Turkijos, ypač į 2021 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl 2019–2020 m. Komisijos ataskaitų dėl Turkijos ir 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Turkijoje (1), ypač Selahattino Demirtaşo ir kitų sąžinės kalinių atvejo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Turkijos, ypač į 2021 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl 2019–2020 m. Komisijos ataskaitų dėl Turkijos ir 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Turkijoje (1), ypač Selahattino Demirtaşo ir kitų sąžinės kalinių atvejo (2),

| — | atsižvelgdamas į Parlamento nuolatinio pranešėjo Turkijos klausimais ir Delegacijos ES ir Turkijos jungtiniame parlamentiniame komitete pirmininko 2022 m. balandžio 21 d. pareiškimą dėl galutinio Gezi bylos nagrinėjimo klausymo ir 2020 m. gruodžio 18 d. pareiškimą dėl teismo sprendimo dėl Osmano Kavalos ir į Delegacijos ES ir Turkijos jungtiniame parlamentiniame komitete pirmininko 2020 m. vasario 20 d. pareiškimą dėl Osmano Kavalos sulaikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento nuolatinio pranešėjo Turkijos klausimais ir Delegacijos ES ir Turkijos jungtiniame parlamentiniame komitete pirmininko 2022 m. balandžio 21 d. pareiškimą dėl galutinio Gezi bylos nagrinėjimo klausymo ir 2020 m. gruodžio 18 d. pareiškimą dėl teismo sprendimo dėl Osmano Kavalos ir į Delegacijos ES ir Turkijos jungtiniame parlamentiniame komitete pirmininko 2020 m. vasario 20 d. pareiškimą dėl Osmano Kavalos sulaikymo,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą dėl ES plėtros politikos (COM(2021)0644) ir prie jo pridedamą 2021 m. ataskaitą dėl Turkijos (SWD(2021)0290), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą dėl ES plėtros politikos (COM(2021)0644) ir prie jo pridedamą 2021 m. ataskaitą dėl Turkijos (SWD(2021)0290),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir visas ankstesnes atitinkamas Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir visas ankstesnes atitinkamas Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas dėl plėtros ir stabilizacijos bei asociacijos proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas dėl plėtros ir stabilizacijos bei asociacijos proceso,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 26 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl Osmano Kavalos nuteisimo ir ankstesnius Europos išorės veiksmų tarnybos pareiškimus dėl jo bylos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 26 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl Osmano Kavalos nuteisimo ir ankstesnius Europos išorės veiksmų tarnybos pareiškimus dėl jo bylos,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 10 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) sprendimą byloje Kavala prieš Turkiją (28749/18), kuris tapo galutinis 2020 m. gegužės 11 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 10 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) sprendimą byloje Kavala prieš Turkiją (28749/18), kuris tapo galutinis 2020 m. gegužės 11 d.,

| — | atsižvelgdamas į atitinkamas Europos Tarybos Ministrų Komiteto rezoliucijas, įskaitant 2021 m. gruodžio 2 d. preliminarią rezoliuciją dėl Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo byloje Kavala prieš Turkiją vykdymo, 2022 m. vasario 2 d. preliminarią rezoliuciją ta pačia tema, dėl kurios buvo pradėta pažeidimo nagrinėjimo procedūra prieš Turkiją, nes ji atsisakė įgyvendinti 2019 m. EŽTT sprendimą ir paleisti Osmaną Kavalą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atitinkamas Europos Tarybos Ministrų Komiteto rezoliucijas, įskaitant 2021 m. gruodžio 2 d. preliminarią rezoliuciją dėl Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo byloje Kavala prieš Turkiją vykdymo, 2022 m. vasario 2 d. preliminarią rezoliuciją ta pačia tema, dėl kurios buvo pradėta pažeidimo nagrinėjimo procedūra prieš Turkiją, nes ji atsisakė įgyvendinti 2019 m. EŽTT sprendimą ir paleisti Osmaną Kavalą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 18 d. Europos Tarybos generalinio sekretoriaus reakciją į Osmano Kavalos sprendimą Turkijoje ir į 2020 m. vasario 19 d. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro reakciją į Osmano Kavalos pakartotinį suėmimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 18 d. Europos Tarybos generalinio sekretoriaus reakciją į Osmano Kavalos sprendimą Turkijoje ir į 2020 m. vasario 19 d. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro reakciją į Osmano Kavalos pakartotinį suėmimą,

| — | atsižvelgdamas į 1950 m. lapkričio 4 d. Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK), kurios šalis yra Turkija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1950 m. lapkričio 4 d. Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK), kurios šalis yra Turkija,

| — | atsižvelgdamas į EŽTK 46 straipsnį, kuriame teigiama, kad „Aukštosios Susitariančiosios Šalys įsipareigoja laikytis galutinių Teisingumo Teismo (EŽTT) sprendimų bet kurioje byloje, kurios šalys jos yra“, taigi ir Turkijos pareigą įgyvendinti visus EŽTT sprendimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EŽTK 46 straipsnį, kuriame teigiama, kad „Aukštosios Susitariančiosios Šalys įsipareigoja laikytis galutinių Teisingumo Teismo (EŽTT) sprendimų bet kurioje byloje, kurios šalys jos yra“, taigi ir Turkijos pareigą įgyvendinti visus EŽTT sprendimus,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. gruodžio 19 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurio šalis yra Turkija, ypač į jo 9 straipsnį dėl savavališko suėmimo ir sulaikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. gruodžio 19 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurio šalis yra Turkija, ypač į jo 9 straipsnį dėl savavališko suėmimo ir sulaikymo,

| — | atsižvelgdamas į Stambulo 13-ojo Aukščiausiojo baudžiamojo teismo 2022 m. balandžio 25 d. sprendimą dėl Gezi bylos nagrinėjimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Stambulo 13-ojo Aukščiausiojo baudžiamojo teismo 2022 m. balandžio 25 d. sprendimą dėl Gezi bylos nagrinėjimo,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 18 d. Stambulo 30-ojo Aukščiausiojo baudžiamojo teismo sprendimą dėl Gezi bylos nagrinėjimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 18 d. Stambulo 30-ojo Aukščiausiojo baudžiamojo teismo sprendimą dėl Gezi bylos nagrinėjimo,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2022 m. balandžio 25 d. Stambulo 13-asis aukštesnysis baudžiamasis teismas, kuriam pirmininkavo teisėjas M. Mesut Özdemir, nuteisė filantropą ir garsų žmogaus teisių gynėją Osmaną Kavalą kalėjime be lygtinio paleidimo galimybės ir pripažino jį kaltu dėl mėginimo nuversti vyriausybę, tačiau išteisino jį dėl kaltinimų šnipinėjimu; kadangi kiti septyni kaltinamieji, įskaitant architektą Mücella Yapıcı, teisininkę Can Atalay, miesto architektą Tayfuną Kahramaną, Bogazickio Europos politikos mokyklos direktorių Ali Hakan Altınay, Stambulo Bilgi universiteto įkūrėją Yiğit Ali Ekmekçi, kino prodiuserį Çiğdem Mater Utku ir dokumentinių filmų autorių Mine Özerden, buvo nuteisti 18 metų laisvės atėmimo bausme dėl tų pačių kaltinimų; kadangi teismas nurodė nedelsiant juos suimti teismo salėje; kadangi šie įtarimai yra politiškai motyvuoti ir niekada nebuvo pagrįsti, net 2022 m. balandžio 25 d. sprendime; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2022 m. balandžio 25 d. Stambulo 13-asis aukštesnysis baudžiamasis teismas, kuriam pirmininkavo teisėjas M. Mesut Özdemir, nuteisė filantropą ir garsų žmogaus teisių gynėją Osmaną Kavalą kalėjime be lygtinio paleidimo galimybės ir pripažino jį kaltu dėl mėginimo nuversti vyriausybę, tačiau išteisino jį dėl kaltinimų šnipinėjimu; kadangi kiti septyni kaltinamieji, įskaitant architektą Mücella Yapıcı, teisininkę Can Atalay, miesto architektą Tayfuną Kahramaną, Bogazickio Europos politikos mokyklos direktorių Ali Hakan Altınay, Stambulo Bilgi universiteto įkūrėją Yiğit Ali Ekmekçi, kino prodiuserį Çiğdem Mater Utku ir dokumentinių filmų autorių Mine Özerden, buvo nuteisti 18 metų laisvės atėmimo bausme dėl tų pačių kaltinimų; kadangi teismas nurodė nedelsiant juos suimti teismo salėje; kadangi šie įtarimai yra politiškai motyvuoti ir niekada nebuvo pagrįsti, net 2022 m. balandžio 25 d. sprendime;

| B. | kadangi Osman Kavala pirmą kartą buvo suimtas ir įkalintas 2017 m. lapkričio 1 d. dėl kaltinimų, susijusių su protestais Gezi parke 2013 m. ir bandymu įvykdyti perversmą 2016 m.; kadangi 2019 m. birželio mėn. pradėtas Gezi parko teismo procesas; kadangi O. Kavala buvo apkaltintas dėl Gezi parko protestų finansavimo ir jų organizavimo; kadangi 2020 m. vasario 18 d. Stambulo 30-asis Aukštasis baudžiamasis teismas išteisino O. Kavalą Gezi teismo procese ir nurodė nedelsiant jį paleisti, nurodydamas, kad visiškai nėra konkrečių ir materialių įrodymų, patvirtinančių, kad buvo padaryti įtariami nusikaltimai; kadangi teismas taip pat išteisino Mücella Yapıcı, Can Atalay, Tayfun Kahraman, Ali Hakan Altınay, Yiğit Aksakoğlu, Yiğit Ali Ekmekçi, Çiğdem Mater Utku ir Mine Özerden; kadangi O. Kavala buvo vienintelis kaltinamasis, jo išteisinimo metu vis dar kalinamas, nes nuo 2017 m. spalio 18 d. jam buvo taikomas neteisėtas kardomasis kalinimas pateikus nepagrįstus kaltinimus; |
| --- | --- |

B.

kadangi Osman Kavala pirmą kartą buvo suimtas ir įkalintas 2017 m. lapkričio 1 d. dėl kaltinimų, susijusių su protestais Gezi parke 2013 m. ir bandymu įvykdyti perversmą 2016 m.; kadangi 2019 m. birželio mėn. pradėtas Gezi parko teismo procesas; kadangi O. Kavala buvo apkaltintas dėl Gezi parko protestų finansavimo ir jų organizavimo; kadangi 2020 m. vasario 18 d. Stambulo 30-asis Aukštasis baudžiamasis teismas išteisino O. Kavalą Gezi teismo procese ir nurodė nedelsiant jį paleisti, nurodydamas, kad visiškai nėra konkrečių ir materialių įrodymų, patvirtinančių, kad buvo padaryti įtariami nusikaltimai; kadangi teismas taip pat išteisino Mücella Yapıcı, Can Atalay, Tayfun Kahraman, Ali Hakan Altınay, Yiğit Aksakoğlu, Yiğit Ali Ekmekçi, Çiğdem Mater Utku ir Mine Özerden; kadangi O. Kavala buvo vienintelis kaltinamasis, jo išteisinimo metu vis dar kalinamas, nes nuo 2017 m. spalio 18 d. jam buvo taikomas neteisėtas kardomasis kalinimas pateikus nepagrįstus kaltinimus;

| C. | kadangi 2021 m. sausio 22 d. Stambulo regioninio Teisingumo Teismo trečioji baudžiamųjų bylų kolegija, apeliacinės instancijos teismas, panaikino sprendimus, kuriais buvo išteisinti O. Kavala ir kiti aštuoni kaltinamieji; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2021 m. sausio 22 d. Stambulo regioninio Teisingumo Teismo trečioji baudžiamųjų bylų kolegija, apeliacinės instancijos teismas, panaikino sprendimus, kuriais buvo išteisinti O. Kavala ir kiti aštuoni kaltinamieji;

| D. | kadangi teismas, remdamasis kaltinamiesiems pareikštu kaltinimu byloje, pateisino jo sprendimo panaikinimą nurodydamas, kad priimant ankstesnį sprendimą nebuvo atsižvelgta į tokius įrodymus, kaip kaltinamųjų socialinės žiniasklaidos įrašai, pareiškimai spaudai ir jų pasirinkti šūkiai; |
| --- | --- |

D.

kadangi teismas, remdamasis kaltinamiesiems pareikštu kaltinimu byloje, pateisino jo sprendimo panaikinimą nurodydamas, kad priimant ankstesnį sprendimą nebuvo atsižvelgta į tokius įrodymus, kaip kaltinamųjų socialinės žiniasklaidos įrašai, pareiškimai spaudai ir jų pasirinkti šūkiai;

| E. | kadangi septyni kaltinamieji, įskaitant žurnalistą Can Dündar ir aktyvistą Mehmet Ali Alabora, kol vyksta teismo procesas, liko užsienyje; kadangi teismas atskyrė jų bylas nuo kitų devynių kaltinamųjų, vis dar esančių šalyje, bylų ir išdavė jiems arešto orderius; kadangi savo 2020 m. vasario 18 d. sprendime teismas panaikino arešto orderius; |
| --- | --- |

E.

kadangi septyni kaltinamieji, įskaitant žurnalistą Can Dündar ir aktyvistą Mehmet Ali Alabora, kol vyksta teismo procesas, liko užsienyje; kadangi teismas atskyrė jų bylas nuo kitų devynių kaltinamųjų, vis dar esančių šalyje, bylų ir išdavė jiems arešto orderius; kadangi savo 2020 m. vasario 18 d. sprendime teismas panaikino arešto orderius;

| F. | kadangi praėjus vos kelioms valandoms po jo išteisinimo ir prieš tai, kai buvo galima įvykdyti įsakymą paleisti į laisvę, O. Kavala buvo perimtas ir perduotas policijos sulaikymui Stambulo vyriausiojo prokuroro A. Fidano prieplaukoje pagal Turkijos baudžiamojo kodekso 309 straipsnį dėl kaltinimų bandymu pažeisti konstitucinę tvarką, kai tuo pačiu metu vykdomas tyrimas dėl tariamo jo dalyvavimo bandant įvykdyti 2016 m. liepos 15 d. perversmą; |
| --- | --- |

F.

kadangi praėjus vos kelioms valandoms po jo išteisinimo ir prieš tai, kai buvo galima įvykdyti įsakymą paleisti į laisvę, O. Kavala buvo perimtas ir perduotas policijos sulaikymui Stambulo vyriausiojo prokuroro A. Fidano prieplaukoje pagal Turkijos baudžiamojo kodekso 309 straipsnį dėl kaltinimų bandymu pažeisti konstitucinę tvarką, kai tuo pačiu metu vykdomas tyrimas dėl tariamo jo dalyvavimo bandant įvykdyti 2016 m. liepos 15 d. perversmą;

| G. | kadangi 2020 m. vasario 19 d. Turkijos prezidentas Recep Tayyip Erdoğan pasmerkė Stambulo 30-ojo Aukščiausiojo baudžiamojo teismo nuosprendį, kuriame teigė, kad O. Kavalos išteisinimas yra dalis sistemos, kurią sukurė asmenys, „norintys sukelti sukilimus tam tikrose šalyse ir pagilinti neramumus“, ir nurodė, kad šie asmenys yra „sąmoningi valstybės ir jos žmonių priešai“; kadangi prezidento R. T. Erdoğano ir kitų aukšto lygio pareigūnų pareiškimai aktyviai kenkia Turkijos teisminių institucijų nepriklausomumui; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2020 m. vasario 19 d. Turkijos prezidentas Recep Tayyip Erdoğan pasmerkė Stambulo 30-ojo Aukščiausiojo baudžiamojo teismo nuosprendį, kuriame teigė, kad O. Kavalos išteisinimas yra dalis sistemos, kurią sukurė asmenys, „norintys sukelti sukilimus tam tikrose šalyse ir pagilinti neramumus“, ir nurodė, kad šie asmenys yra „sąmoningi valstybės ir jos žmonių priešai“; kadangi prezidento R. T. Erdoğano ir kitų aukšto lygio pareigūnų pareiškimai aktyviai kenkia Turkijos teisminių institucijų nepriklausomumui;

| H. | kadangi prokuratūra taip pat pateikė apeliacinį skundą dėl išteisinamųjų nuosprendžių, o prokuroras Edip Șahiner pareikalavo pakeisti išteisinamuosius nuosprendžius, kad procedūra būtų dirbtinai pratęsta; |
| --- | --- |

H.

kadangi prokuratūra taip pat pateikė apeliacinį skundą dėl išteisinamųjų nuosprendžių, o prokuroras Edip Șahiner pareikalavo pakeisti išteisinamuosius nuosprendžius, kad procedūra būtų dirbtinai pratęsta;

| I. | kadangi po prezidento R. T. Erdoğano pareiškimų Teisėjų ir prokurorų taryba, atsakinga už teisėjų skyrimą ir administravimą, pradėjo tyrimą dėl trijų teisėjų, kurie išteisino O. Kavalą ir aštuonis jo bendraatsakovus, nurodydama tokio sprendimo trūkumus; kadangi atrodo, kad drausminės procedūros prieš šiuos teisėjus buvo tiesioginis kišimasis į jų sprendimų priėmimo įgaliojimus ir galėjo turėti atgrasomąjį poveikį visų teisminių institucijų narių nepriklausomumui; |
| --- | --- |

I.

kadangi po prezidento R. T. Erdoğano pareiškimų Teisėjų ir prokurorų taryba, atsakinga už teisėjų skyrimą ir administravimą, pradėjo tyrimą dėl trijų teisėjų, kurie išteisino O. Kavalą ir aštuonis jo bendraatsakovus, nurodydama tokio sprendimo trūkumus; kadangi atrodo, kad drausminės procedūros prieš šiuos teisėjus buvo tiesioginis kišimasis į jų sprendimų priėmimo įgaliojimus ir galėjo turėti atgrasomąjį poveikį visų teisminių institucijų narių nepriklausomumui;

| J. | kadangi pagal Turkijos įstatymą Nr. 7188, kuriuo iš dalies keičiamas Baudžiamojo proceso kodeksas ir tam tikri įstatymai, įtariamajam, kuriam pareikšti kaltinimai dėl terorizmo ar nusikaltimų valstybei, kardomasis kalinimas gali būti taikomas ne ilgiau kaip dvejus metus iki bylos nagrinėjimo teisme; kadangi 2018 m. vasario 25 d. pradėtas tyrimas dėl O. Kavalos pagal Turkijos baudžiamojo kodekso 309 straipsnį; kadangi tai, kad 2020 m. vasario 25 d. Turkijos valdžios institucijos nepaleido O. Kavalos, yra Turkijos baudžiamojo kodekso pažeidimas; |
| --- | --- |

J.

kadangi pagal Turkijos įstatymą Nr. 7188, kuriuo iš dalies keičiamas Baudžiamojo proceso kodeksas ir tam tikri įstatymai, įtariamajam, kuriam pareikšti kaltinimai dėl terorizmo ar nusikaltimų valstybei, kardomasis kalinimas gali būti taikomas ne ilgiau kaip dvejus metus iki bylos nagrinėjimo teisme; kadangi 2018 m. vasario 25 d. pradėtas tyrimas dėl O. Kavalos pagal Turkijos baudžiamojo kodekso 309 straipsnį; kadangi tai, kad 2020 m. vasario 25 d. Turkijos valdžios institucijos nepaleido O. Kavalos, yra Turkijos baudžiamojo kodekso pažeidimas;

| K. | kadangi Stambulo vyriausiosios prokuratūros nesugebėjimas atlikti naujo tardymo po O. Kavalos pakartotinio suėmimo rodo, kad po 2019 m. spalio 11 d.ex officio sprendimo paleisti į laisvę nebuvo rasta jokių naujų įrodymų, pagrindžiančių kaltinimus, pareikštus pagal Turkijos baudžiamojo kodekso 309 straipsnį; kadangi dėl šio naujų įrodymų trūkumo nebuvo įtikinamų priežasčių, dėl kurių O. Kavala, remdamasis tais pačiais kaltinimais, turėjo būti pakartotinai suimtas; |
| --- | --- |

K.

kadangi Stambulo vyriausiosios prokuratūros nesugebėjimas atlikti naujo tardymo po O. Kavalos pakartotinio suėmimo rodo, kad po 2019 m. spalio 11 d.ex officio sprendimo paleisti į laisvę nebuvo rasta jokių naujų įrodymų, pagrindžiančių kaltinimus, pareikštus pagal Turkijos baudžiamojo kodekso 309 straipsnį; kadangi dėl šio naujų įrodymų trūkumo nebuvo įtikinamų priežasčių, dėl kurių O. Kavala, remdamasis tais pačiais kaltinimais, turėjo būti pakartotinai suimtas;

| L. | kadangi, kaip nurodė Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė Dunja Mijatović, O. Kavalos pakartotinis suėmimas yra netinkamo elgesio pavyzdys; kadangi baudžiamasis sprendimas pakartotinai suimti O. Kavalą yra atviras tiek nacionalinės, tiek tarptautinės teisės pažeidimas; kadangi visas procesas prieš O. Kavalą buvo vienas po kito vykdomi teismo veiksmai ir pažeidimai, kuriuos paskatino politinis kišimasis ir kurio pagrindinis tikslas – pratęsti O. Kavalos sulaikymą; |
| --- | --- |

L.

kadangi, kaip nurodė Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė Dunja Mijatović, O. Kavalos pakartotinis suėmimas yra netinkamo elgesio pavyzdys; kadangi baudžiamasis sprendimas pakartotinai suimti O. Kavalą yra atviras tiek nacionalinės, tiek tarptautinės teisės pažeidimas; kadangi visas procesas prieš O. Kavalą buvo vienas po kito vykdomi teismo veiksmai ir pažeidimai, kuriuos paskatino politinis kišimasis ir kurio pagrindinis tikslas – pratęsti O. Kavalos sulaikymą;

| M. | kadangi, be kitų neracionalių sprendimų 2021 m. rugpjūčio mėn. – 2022 m. vasario mėn. laikotarpiu Gezi byla buvo sujungta su vadinamuoju Çarı teismo procesu, kurio atsakovų išteisinimas taip pat buvo panaikintas; kadangi Stambulo 30-ajam vyriausiajam baudžiamajam teismui pirmininkavo Mahmut Baůbuğ, kuris prašė sujungti bylas, o tai yra tas pats teisėjas, kuris pasirašė sujungimą 13-ajame Aukštajame baudžiamajame teisme po to, kai buvo laikinai paskirtas į jį; kadangi vėliau, 2022 m. vasario mėn., 13-asis Aukštasis baudžiamasis teismas nusprendė dar kartą padalyti bylas be akivaizdžios priežasties; kadangi vienas iš 13-ojo Aukštojo baudžiamojo teismo kolegijos teisėjų Murat Bircan 2022 m. balandžio 25 d. pateikė paraišką tapti valdančiosios partijos kandidatu į Didžiąją Nacionalinę Asamblėją 2018 m.; |
| --- | --- |

M.

kadangi, be kitų neracionalių sprendimų 2021 m. rugpjūčio mėn. – 2022 m. vasario mėn. laikotarpiu Gezi byla buvo sujungta su vadinamuoju Çarı teismo procesu, kurio atsakovų išteisinimas taip pat buvo panaikintas; kadangi Stambulo 30-ajam vyriausiajam baudžiamajam teismui pirmininkavo Mahmut Baůbuğ, kuris prašė sujungti bylas, o tai yra tas pats teisėjas, kuris pasirašė sujungimą 13-ajame Aukštajame baudžiamajame teisme po to, kai buvo laikinai paskirtas į jį; kadangi vėliau, 2022 m. vasario mėn., 13-asis Aukštasis baudžiamasis teismas nusprendė dar kartą padalyti bylas be akivaizdžios priežasties; kadangi vienas iš 13-ojo Aukštojo baudžiamojo teismo kolegijos teisėjų Murat Bircan 2022 m. balandžio 25 d. pateikė paraišką tapti valdančiosios partijos kandidatu į Didžiąją Nacionalinę Asamblėją 2018 m.;

| N. | kadangi 2019 m. gruodžio 10 d. EŽTT nusprendė, kad O. Kavalos sulaikymas pažeidžia EŽTK 5 straipsnio 1 dalį, nes nėra pagrįstų įtarimų, o taip pat konvencijos 5 straipsnio 4 dalį dėl to, kad Konstitucinis Teismas neatliko greitos teisminės kontrolės bei pažeidžia konvencijos 18 straipsnį, siejamą su jos 5 straipsnio 1 dalimi, nes sulaikymas buvo politiškai motyvuotas ir juo buvo siekiama daryti atgrasomąjį poveikį žmogaus teisių gynėjams; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2019 m. gruodžio 10 d. EŽTT nusprendė, kad O. Kavalos sulaikymas pažeidžia EŽTK 5 straipsnio 1 dalį, nes nėra pagrįstų įtarimų, o taip pat konvencijos 5 straipsnio 4 dalį dėl to, kad Konstitucinis Teismas neatliko greitos teisminės kontrolės bei pažeidžia konvencijos 18 straipsnį, siejamą su jos 5 straipsnio 1 dalimi, nes sulaikymas buvo politiškai motyvuotas ir juo buvo siekiama daryti atgrasomąjį poveikį žmogaus teisių gynėjams;

| O. | kadangi EŽTT sprendimas susijęs tiek su kaltinimais, pateiktais O. Kavalai pagal Turkijos baudžiamojo kodekso 312 straipsnį dėl jo tariamo dalyvavimo protestuose Gezi parke, tiek su jam pagal to kodekso 309 straipsnį pateiktais kaltinimais dėl jo tariamo dalyvavimo 2016 m. liepos 15 d. nepavykusiame perversme; |
| --- | --- |

O.

kadangi EŽTT sprendimas susijęs tiek su kaltinimais, pateiktais O. Kavalai pagal Turkijos baudžiamojo kodekso 312 straipsnį dėl jo tariamo dalyvavimo protestuose Gezi parke, tiek su jam pagal to kodekso 309 straipsnį pateiktais kaltinimais dėl jo tariamo dalyvavimo 2016 m. liepos 15 d. nepavykusiame perversme;

| P. | kadangi EŽTT sprendime buvo reikalaujama, kad Turkijos valdžios institucijos užtikrintų, kad O. Kavala būtų nedelsiant paleistas; kadangi, nepaisant privalomo 2019 m. EŽTT sprendimo ir dviejų laikinųjų Europos Tarybos Ministrų Komiteto 2021 m. gruodžio 2 d. ir 2022 m. vasario 2 d. rezoliucijų, kuriomis pradėta pažeidimo nagrinėjimo procedūra prieš Turkiją dėl to, kad ji atsisakė įgyvendinti teisiškai privalomą EŽTT sprendimą ir nedelsiant paleisti O. Kavala, nepadaryta jokios pažangos siekiant jį paleisti į laisvę, taip padidinant ES susirūpinimą dėl to, ar Turkijos teisminės institucijos laikosi tarptautinių ir ES standartų; |
| --- | --- |

P.

kadangi EŽTT sprendime buvo reikalaujama, kad Turkijos valdžios institucijos užtikrintų, kad O. Kavala būtų nedelsiant paleistas; kadangi, nepaisant privalomo 2019 m. EŽTT sprendimo ir dviejų laikinųjų Europos Tarybos Ministrų Komiteto 2021 m. gruodžio 2 d. ir 2022 m. vasario 2 d. rezoliucijų, kuriomis pradėta pažeidimo nagrinėjimo procedūra prieš Turkiją dėl to, kad ji atsisakė įgyvendinti teisiškai privalomą EŽTT sprendimą ir nedelsiant paleisti O. Kavala, nepadaryta jokios pažangos siekiant jį paleisti į laisvę, taip padidinant ES susirūpinimą dėl to, ar Turkijos teisminės institucijos laikosi tarptautinių ir ES standartų;

| Q. | kadangi Turkijos valdančioji partija ne kartą griauna teisinę valstybę ir demokratinius bei žmogaus teisių standartus, dažnai susidorodama su politiniais oponentais ir žmogaus teisių gynėjais, kurie dažnai kaltinami plataus pobūdžio įtarimais terorizmu; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Turkijos valdančioji partija ne kartą griauna teisinę valstybę ir demokratinius bei žmogaus teisių standartus, dažnai susidorodama su politiniais oponentais ir žmogaus teisių gynėjais, kurie dažnai kaltinami plataus pobūdžio įtarimais terorizmu;

| R. | kadangi po to, kai kelios ES valstybės narės paskelbė pareiškimus, kuriuose pasmerkė besitęsiantį Kavalos kalinimą, Turkija grasino paskelbti dešimt savo ambasadorių Turkijoje persona non grata; |
| --- | --- |

R.

kadangi po to, kai kelios ES valstybės narės paskelbė pareiškimus, kuriuose pasmerkė besitęsiantį Kavalos kalinimą, Turkija grasino paskelbti dešimt savo ambasadorių Turkijoje persona non grata;

| S. | kadangi Turkija, kaip ES šalis kandidatė, turi laikytis aukščiausių demokratijos standartų, įskaitant pagarbą žmogaus teisėms, teisinei valstybei, pagrindinėms laisvėms ir visuotinei teisei į teisingą bylos nagrinėjimą, taip pat griežtai laikytis nekaltumo prezumpcijos principo ir teisės į tinkamą procesą; |
| --- | --- |

S.

kadangi Turkija, kaip ES šalis kandidatė, turi laikytis aukščiausių demokratijos standartų, įskaitant pagarbą žmogaus teisėms, teisinei valstybei, pagrindinėms laisvėms ir visuotinei teisei į teisingą bylos nagrinėjimą, taip pat griežtai laikytis nekaltumo prezumpcijos principo ir teisės į tinkamą procesą;

| T. | kadangi Turkija nuo 1949 m. rugpjūčio 9 d. yra Europos Tarybos narė, kuri ją sieja su EŽTK ir EŽTT sprendimais; |
| --- | --- |

T.

kadangi Turkija nuo 1949 m. rugpjūčio 9 d. yra Europos Tarybos narė, kuri ją sieja su EŽTK ir EŽTT sprendimais;

| 1. | kuo griežčiausiai smerkia neseniai priimtą Stambulo 13-ojo Aukščiausiojo baudžiamojo teismo sprendimą, kuriuo Osmanui Kavalai po daugiau nei ketverių su puse metų neteisėto, neteisėto ir neteisėto sulaikymo ir praėjus mažiau nei trims mėnesiams po to, kai Europos Tarybos Ministrų Komitetas pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš Turkiją dėl atsisakymo įgyvendinti teisiškai privalomą EŽTT sprendimą, paskirta bausmė iki gyvos galvos; mano, kad jis buvo nuteistas pateikus nepagrįstus kaltinimus dėl to, kad juo buvo siekiama nutildyti jį kaip žmogaus teisių gynėją ir atgrasyti kritišką nuomonę Turkijoje; taip pat smerkia bendraatsakovų Mücella Yapıcı, Can Atalay, Tayfun Kahraman, Ali Hakan Altınay, Yiğit Ali Ekmekçi, Çiğdem Mater Utku ir Mine Özerden nuteisimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti Osmaną Kavalą laikantis 2019 m. EŽTT sprendimo, nedelsiant panaikinti visus jam pareikštus kaltinimus ir visiškai užtikrinti jo teises ir laisves, taip pat nedelsiant paleisti kitus septynis kaltinamuosius byloje; smerkia tai, kad nuo 2017 m. spalio mėn. Osmanui Kavalai buvo nuolat atimta laisvė, ir ragina Turkiją veikti laikantis savo tarptautinių ir vidaus įsipareigojimų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiškia visišką solidarumą su Osmanu Kavala, likusiais kaltinamaisiais Gezi byloje ir jų šeimomis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | yra labai susirūpinęs dėl tebesitęsiančio pagrindinių teisių ir laisvių bei teisinės valstybės padėties blogėjimo Turkijoje, ypač po nepavykusio perversmo; ragina Turkijos valdžios institucijas nutraukti teisminį žmogaus teisių gynėjų, akademinės bendruomenės atstovų, žurnalistų, dvasinių lyderių ir teisininkų persekiojimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Turkiją, kaip Europos Tarybos narę, visapusiškai įgyvendinti visus EŽTT sprendimus pagal EŽTK 46 straipsnį, kas yra absoliutus Turkijos narystės Europos Taryboje įsipareigojimas, įtvirtintas Turkijos konstitucijoje; pabrėžia, kad Turkijos atsisakymas įgyvendinti EŽTT sprendimą Osmano Kavalos byloje dar labiau sustiprina ES susirūpinimą dėl Turkijos teisminių institucijų atitikties tarptautiniams ir Europos standartams; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smerkia nuolatines pastangas ir bandymus pratęsti O. Kavalos įkalinimą, nepaisant to, kad nėra jokių patikimų ar apčiuopiamų įrodymų, taikant sudėtingas išsisukinėjimo teisines praktikas, įskaitant bylų bylų sujungimą ir atskyrimą bei nuolatinius pažeidimus, susijusius su tuo, kad nuolat nesilaikoma teisingo bylos nagrinėjimo standartų ir siekiama politinio tikslo bei smerkia šias pastangas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | yra pasibaisėjęs tuo, kad Stambulo 13-asis Aukštasis baudžiamasis teismas skyrė Osmanui Kavalai sunkinančią bausmę iki gyvos galvos už tariamą mėginimą jėga nuversti vyriausybę, akivaizdžiai nepaisant to, kad EŽTT savo sprendimuose jau atmetė šį kaltinimą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina nuolatinius Europos Tarybos Ministrų Komiteto sprendimus, kuriais reikalaujama, kad O. Kavala būtų išlaisvintas, kas baigėsi istorinėmis pažeidimo nagrinėjimo procedūromis prieš Turkiją per laikinąsias rezoliucijas 2021 m. gruodžio mėn. ir 2022 m. vasario mėn. dėl šalies atsisakymo laikytis galutinio EŽTT sprendimo; pažymi, kad pažeidimo nagrinėjimo procedūra rodo, jog Turkija šiurkščiai pažeidžia savo, kaip Europos Tarybos narės ir ES šalies kandidatės, įsipareigojimus; ragina Europos Tarybos Ministrų komitetą imtis būtinų veiksmų siekiant užtikrinti, kad Turkijos vyriausybė nedelsdama įgyvendintų EŽTT sprendimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smerkia žeminantį ir nežmogišką Turkijos valdžios institucijų elgesį su O. Kavala, kas pažeidžia šio asmens teises pagal Europos žmogaus teisių konvenciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Turkijos vidaus teisę, taip pat šio asmens orumą pagal Turkijos Respublikos Konstitucijos 17 straipsnį; ragina Turkiją susilaikyti nuo tolesnių bauginimo priemonių, pasitelkiamų prieš šį asmenį, ir užtikrinti jo žmogaus teises, kaip įtvirtinta Turkijos Konstitucijoje ir ES bei tarptautinėje teisėje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smerkia Turkijos teisėjų ir prokurorų tarybos sprendimą pradėti tyrimą dėl trijų teisėjų, kurie kategoriškai ir nedviprasmiškai išteisino O. Kavalą; tačiau yra pasibaisėjęs tuo, kad buvęs Stambulo prokuroro pavaduotojas Hasan Yılmaz, atsakingas už antrą kaltinimą O. Kavalai, vėliau buvo paskirtas teisingumo ministro pavaduotoju ir ex officio Teisėjų bei prokurorų tarybos nariu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reiškia didelį susirūpinimą dėl incidentų, kurie rodo aiškų vyriausybės kišimąsi į teisminius reikalus, susijusius su O. Kavalos baudžiamuoju persekiojimu; yra labai susirūpinęs dėl to, kad Turkijos teismai ir valdžios institucijos nepaiso Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų, o kai kurie teismai vis dažniau nesilaiko Turkijos Konstitucinio Teismo sprendimų; primygtinai reikalauja, kad Turkijos valdžios institucijos imtųsi visų įmanomų priemonių, kad išspręstų dabartinės sunkios teismų padėties problemą ir atkurtų jų nepriklausomumą pagal EŽTK 6 straipsnį, užtikrindamos visų Turkijos teisminių institucijų nešališkumą ir apsaugodamos jas nuo politinio kišimosi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisiją ir valstybes nares toliau nagrinėti O. Kavalos bylą ir visus kitus žmogaus teisių gynėjų, teisininkų, žurnalistų, politikų ir akademinės bendruomenės atstovų, kurie, be kita ko, buvo savavališkai sulaikyti kartu su savo Turkijos kolegomis, bylas ir teikti jiems diplomatinę bei politinę paramą, įskaitant teismo proceso stebėjimą ir bylų stebėseną; ragina Europos Parlamento delegaciją dalyvauti O. Kavalos ir jo bendraatsakovių teismo procese, jei toks vyks; atkreipia dėmesį į galimybę pateikti apeliacinį skundą dėl paskutinio teismo sprendimo Turkijos kasaciniam teismui ir Konstituciniam Teismui; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares didinti dotacijas ekstremaliosios padėties atveju žmogaus teisių gynėjams ir užtikrinti visapusišką ES žmogaus teisių gynėjų gairių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad O. Kavalai ir kitiems panašioje padėtyje esantiems Turkijos piliečiams prireikus gali būti suteiktas politinis prieglobstis ES viduje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad nusprendusi atvirai panaikinti privalomus EŽTT sprendimus Osmano Kavalos ir kitų asmenų byloje, dabartinė Turkijos vyriausybė sąmoningai sunaikino bet kokias viltis atnaujinti stojimo į ES procesą arba pradėti derybas dėl naujų skyrių ir dabartinėmis aplinkybėmis uždaryti atvirus skyrius; primena Europos Vadovų Tarybai, kad bet koks oficialių ES ir Turkijos santykių pagerėjimas ir bet kokia pažanga įgyvendinant pozityvią darbotvarkę, pasiūlytą 2021 m. birželio mėn., 2021 m. kovo mėn. ir 2020 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose, turėtų priklausyti nuo realaus pilietinių ir žmogaus teisių bei teisinės valstybės padėties Turkijoje pagerėjimo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Turkijos prezidentui, vyriausybei bei Turkijos parlamentui, taip pat prašo šią rezoliuciją išversti į turkų kalbą. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OL C 15, 2022 1 12, p. 81.

(2)  OL C 456, 2021 11 10, p. 247.

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/117 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/117

---

P9_TA(2022)0200

Pranešimai apie tebevykdomą žmogaus organų ėmimą persodinimui Kinijoje

2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pranešimų apie tebevykdomą žmogaus organų ėmimą persodinimui Kinijoje (2022/2657(RSP))

(2022/C 465/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl ES ir Kinijos santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl ES ir Kinijos santykių,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl organų ėmimo persodinimui Kinijoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl organų ėmimo persodinimui Kinijoje (1),

| — | atsižvelgdamas į Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato 2016 m. balandžio 12 d. paskelbtą tyrimą „Proceedings of the Workshop on „Organ Harvesting in China“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato 2016 m. balandžio 12 d. paskelbtą tyrimą „Proceedings of the Workshop on „Organ Harvesting in China“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/53/ES dėl transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų nustatymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/53/ES dėl transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų nustatymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir 2009 m. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 3 straipsnį dėl teisės į asmens neliečiamybę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir 2009 m. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 3 straipsnį dėl teisės į asmens neliečiamybę,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą – juos Kinija ratifikavo 1988 m. spalio 4 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą – juos Kinija ratifikavo 1988 m. spalio 4 d.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl kovos su prekyba žmogaus organais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl kovos su prekyba žmogaus organais,

| — | atsižvelgdamas į Stambulo deklaraciją dėl kovos su prekyba organais ir transplantacijų turizmu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Stambulo deklaraciją dėl kovos su prekyba organais ir transplantacijų turizmu,

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį – ją Kinija pasirašė 1949 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį – ją Kinija pasirašė 1949 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių ekspertų pareiškimą dėl pranešimų apie įtariamą organų ėmimą persodinimui, taikantis į mažumas Kinijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių ekspertų pareiškimą dėl pranešimų apie įtariamą organų ėmimą persodinimui, taikantis į mažumas Kinijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 29 d. Žmogaus teisių pakomitečio surengtą klausymą organų ėmimo persodinimui Kinijoje tema, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 29 d. Žmogaus teisių pakomitečio surengtą klausymą organų ėmimo persodinimui Kinijoje tema,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 1 d. paskelbtą Nepriklausomo teismo prievartinio organų ėmimo iš sąžinės kalinių Kinijoje klausimu (Kinijos teismo) galutinį sprendimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 1 d. paskelbtą Nepriklausomo teismo prievartinio organų ėmimo iš sąžinės kalinių Kinijoje klausimu (Kinijos teismo) galutinį sprendimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės skatinimas ir pagarba joms yra pagrindinis ES santykių su Kinija principas, laikantis ES įsipareigojimo remti šias vertybes vykdant savo išorės veiksmus ir Kinijos įsipareigojimo jų laikytis jos pačios vystymosi procese ir tarptautinio bendradarbiavimo srityje; |
| --- | --- |

A.

kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės skatinimas ir pagarba joms yra pagrindinis ES santykių su Kinija principas, laikantis ES įsipareigojimo remti šias vertybes vykdant savo išorės veiksmus ir Kinijos įsipareigojimo jų laikytis jos pačios vystymosi procese ir tarptautinio bendradarbiavimo srityje;

| B. | kadangi nuo tada, kai 2013 m. kovo mėn. prezidentas Xi Jinping atėjo į valdžią, žmogaus teisių padėtis Kinijoje toliau blogėja; kadangi Kinijos vyriausybė darosi vis labiau priešiška žmogaus teisėms ir teisinei valstybei; |
| --- | --- |

B.

kadangi nuo tada, kai 2013 m. kovo mėn. prezidentas Xi Jinping atėjo į valdžią, žmogaus teisių padėtis Kinijoje toliau blogėja; kadangi Kinijos vyriausybė darosi vis labiau priešiška žmogaus teisėms ir teisinei valstybei;

| C. | kadangi kasmet pasaulyje atliekama 10 000 neteisėtų žmogaus organų transplantacijų; kadangi, Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) duomenimis, prekyba žmogaus organais per metus duoda daugiau kaip 1 mlrd. EUR pelno; |
| --- | --- |

C.

kadangi kasmet pasaulyje atliekama 10 000 neteisėtų žmogaus organų transplantacijų; kadangi, Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) duomenimis, prekyba žmogaus organais per metus duoda daugiau kaip 1 mlrd. EUR pelno;

| D. | kadangi dėl tradicinių įsitikinimų Kinijos Liaudies Respublikoje savanoriška organų donorystė praktikuojama itin retai; kadangi 1984 m. Kinija įgyvendino taisykles, pagal kurias leidžiama paimti organus iš kalinių, kuriems įvykdyta mirties bausmė; kadangi Kinija paskelbė, kad 2015 m. nustojo naudoti kalinių, kuriems įvykdyta mirties bausmė, organus ir pradėjo taikyti nacionalinę donorystės sistemą, tačiau visiškai neuždraudė šios praktikos – ji vis dar yra teisėta; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl tradicinių įsitikinimų Kinijos Liaudies Respublikoje savanoriška organų donorystė praktikuojama itin retai; kadangi 1984 m. Kinija įgyvendino taisykles, pagal kurias leidžiama paimti organus iš kalinių, kuriems įvykdyta mirties bausmė; kadangi Kinija paskelbė, kad 2015 m. nustojo naudoti kalinių, kuriems įvykdyta mirties bausmė, organus ir pradėjo taikyti nacionalinę donorystės sistemą, tačiau visiškai neuždraudė šios praktikos – ji vis dar yra teisėta;

| E. | kadangi organų persodinimo sistema Kinijoje neatitinka PSO nustatytų organų įsigijimo būdo skaidrumo ir atsekamumo reikalavimų ir kadangi Kinijos vyriausybė pasipriešino nepriklausomai sistemos patikrai; kadangi savanoriškas ir informacija pagrįstas sutikimas yra išankstinė etiškos organų donorystės sąlyga; |
| --- | --- |

E.

kadangi organų persodinimo sistema Kinijoje neatitinka PSO nustatytų organų įsigijimo būdo skaidrumo ir atsekamumo reikalavimų ir kadangi Kinijos vyriausybė pasipriešino nepriklausomai sistemos patikrai; kadangi savanoriškas ir informacija pagrįstas sutikimas yra išankstinė etiškos organų donorystės sąlyga;

| F. | kadangi prievartinis organų ėmimas turi būti suprantamas kaip asmens žudymas, jei nėra jo sutikimo, kad jo organus galima paimti ir persodinti kitam asmeniui; kadangi ši praktika turi būti laikoma labai sunkiu ir netoleruotinu pagrindinės teisės į gyvybę pažeidimu; |
| --- | --- |

F.

kadangi prievartinis organų ėmimas turi būti suprantamas kaip asmens žudymas, jei nėra jo sutikimo, kad jo organus galima paimti ir persodinti kitam asmeniui; kadangi ši praktika turi būti laikoma labai sunkiu ir netoleruotinu pagrindinės teisės į gyvybę pažeidimu;

| G. | kadangi Jungtinių Tautų kovos su kankinimu komitetas ir Jungtinių Tautų specialusis pranešėjas kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško arba žeminančio elgesio ar bausmių klausimais išreiškė susirūpinimą dėl įtarimų dėl organų ėmimo iš kalinių ir paragino Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybę padidinti organų transplantacijos sistemos atskaitingumą ir skaidrumą ir nubausti už piktnaudžiavimą atsakingus asmenis; |
| --- | --- |

G.

kadangi Jungtinių Tautų kovos su kankinimu komitetas ir Jungtinių Tautų specialusis pranešėjas kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško arba žeminančio elgesio ar bausmių klausimais išreiškė susirūpinimą dėl įtarimų dėl organų ėmimo iš kalinių ir paragino Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybę padidinti organų transplantacijos sistemos atskaitingumą ir skaidrumą ir nubausti už piktnaudžiavimą atsakingus asmenis;

| H. | kadangi 2020 m. kovo mėn. Kinijos teismas (4) paskelbė savo galutinį sprendimą ir padarė išvadą, kad visoje Kinijoje daugelį metų buvo vykdomas didelio masto prievartinis organų ėmimas ir kad „Falun Gong“ pasekėjai buvo vienas ir tikriausiai pagrindinis organų šaltinis; kadangi Kinijos vyriausybė atsisakė duoti parodymus tame teisme; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2020 m. kovo mėn. Kinijos teismas (4) paskelbė savo galutinį sprendimą ir padarė išvadą, kad visoje Kinijoje daugelį metų buvo vykdomas didelio masto prievartinis organų ėmimas ir kad „Falun Gong“ pasekėjai buvo vienas ir tikriausiai pagrindinis organų šaltinis; kadangi Kinijos vyriausybė atsisakė duoti parodymus tame teisme;

| I. | kadangi didelis kliovimasis mirties bausme ir gyvais kaliniais, kurie yra transplantacijos organų šaltinis, reiškia daugybę nepriimtinų žmogaus teisių ir medicininės etikos pažeidimų; |
| --- | --- |

I.

kadangi didelis kliovimasis mirties bausme ir gyvais kaliniais, kurie yra transplantacijos organų šaltinis, reiškia daugybę nepriimtinų žmogaus teisių ir medicininės etikos pažeidimų;

| J. | kadangi, remiantis Jungtinių Tautų žmogaus teisių ekspertų 2021 m. birželio 10 d. pareiškimu, turima patikimos informacijos, kad Kinijoje be laisvo, savanoriško ir informuoto asmens sutikimo buvo atliekami sulaikytų etninėms, kalbinėms ar religinėms mažumoms priklausančių asmenų medicininiai tyrimai, įskaitant kraujo tyrimus ir organų tyrimus, pvz., ultragarso ir rentgeno tyrimus, kurie yra būtini siekiant patikrinti transplantacijos organų atitiktį; |
| --- | --- |

J.

kadangi, remiantis Jungtinių Tautų žmogaus teisių ekspertų 2021 m. birželio 10 d. pareiškimu, turima patikimos informacijos, kad Kinijoje be laisvo, savanoriško ir informuoto asmens sutikimo buvo atliekami sulaikytų etninėms, kalbinėms ar religinėms mažumoms priklausančių asmenų medicininiai tyrimai, įskaitant kraujo tyrimus ir organų tyrimus, pvz., ultragarso ir rentgeno tyrimus, kurie yra būtini siekiant patikrinti transplantacijos organų atitiktį;

| K. | kadangi Jungtinių Tautų žmogaus teisių ekspertai jau anksčiau 2006 m. ir 2007 m. kėlė šį klausimą Kinijos vyriausybei; kadangi Kinijos vyriausybės atsakymuose trūko duomenų, pvz., informacijos apie organų, naudotų transplantacijos operacijoms, šaltinius arba keitimosi informacija sistemas, kurios galėtų padėti nustatyti prekybos organais aukas ir jas apsaugoti, taip pat veiksmingai tirti tokius nusikaltimus ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn tokius prekiautojus; |
| --- | --- |

K.

kadangi Jungtinių Tautų žmogaus teisių ekspertai jau anksčiau 2006 m. ir 2007 m. kėlė šį klausimą Kinijos vyriausybei; kadangi Kinijos vyriausybės atsakymuose trūko duomenų, pvz., informacijos apie organų, naudotų transplantacijos operacijoms, šaltinius arba keitimosi informacija sistemas, kurios galėtų padėti nustatyti prekybos organais aukas ir jas apsaugoti, taip pat veiksmingai tirti tokius nusikaltimus ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn tokius prekiautojus;

| L. | kadangi Kinijos vyriausybė neigė kaltinimus dėl organų ėmimo, visų pirma savo atsakyme Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurui, ir ne kartą kategoriškai neigė, kad „Falun Gong“ pasekėjai buvo nužudyti dėl organų; |
| --- | --- |

L.

kadangi Kinijos vyriausybė neigė kaltinimus dėl organų ėmimo, visų pirma savo atsakyme Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurui, ir ne kartą kategoriškai neigė, kad „Falun Gong“ pasekėjai buvo nužudyti dėl organų;

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl pranešimų apie nuolatinį, sistemingą, nežmonišką ir valstybės sankcionuotą organų ėmimą iš kalinių Kinijos Liaudies Respublikoje ir konkrečiai iš „Falun Gong“ pasekėjų bei kitoms mažumoms priklausančių asmenų, pvz., uigūrų, tibetiečių ir krikščionių; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad Kinija ratifikavo Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, kurioje nustatytas visiškas ir nekeičiamas kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio arba baudimo draudimas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad organų paėmimas iš gyvų kalinių, nuteistų mirties bausme, ir sąžinės kalinių Kinijos Liaudies Respublikoje gali būti prilyginamas nusikaltimams žmoniškumui, kaip apibrėžta Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto 7 straipsnyje; primygtinai ragina Kinijos Liaudies Respubliką pasirašyti Romos statutą ir prie jo prisijungti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Kinijos valdžios institucijas nedelsiant reaguoti į įtarimus dėl organų ėmimo persodinimui ir leisti nepriklausomą tarptautinių žmogaus teisių mechanizmų, įskaitant Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurą, vykdomą stebėseną; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad nevykdoma nepriklausoma kontrolė, ar kaliniai ir sulaikytieji duoda galiojantį sutikimą duoti organus; smerkia tai, kad Kinijos valdžios institucijos nepateikia informacijos dėl pranešimų apie tai, kad mirusių sulaikytųjų ir kalinių šeimoms neleidžiama atgauti mirusiojo kūno; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primygtinai ragina Kinijos valdžios institucijas prašyti laisvo ir informacija pagrįsto kalinių ar sulaikytųjų sutikimo, susijusio su medicininiais patikrinimais, bei jį užtikrinti ir, laikantis tarptautinių konvencijų, priimti savanoriškos ir skaidrios organų donorystės sistemos reguliavimo principus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina ES ir jos valstybes nares visuose dialoguose žmogaus teisių klausimais kelti organų ėmimo persodinimui Kinijoje klausimą; primygtinai reikalauja, kad ES ir jos valstybės narės viešai pasmerktų piktnaudžiavimą organų transplantacijų tikslais Kinijoje; ragina valstybes nares imtis reikiamų veiksmų siekiant užkirsti kelią jų piliečių vykdomam transplantacijų turizmui į Kiniją ir didinti savo piliečių, vykstančių į Kiniją, informuotumą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina Jungtinių Tautų vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet vizitą į Kiniją; primygtinai ragina Jungtines Tautas šio vizito metu tęsti neteisėtos prekybos organais tyrimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina ES ir jos valstybes nares kelti prievartinio organų ėmimo persodinimui klausimą bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, ypač su partneriais Persijos įlankos regione, kuriame Kinijos transplantacijos centrai reklamuoja „halal“ organus iš uigūrų ir musulmonų mažumoms priklausančių asmenų Kinijoje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Kiniją visapusiškai laikytis PSO reikalavimų dėl organų įsigijimo būdų skaidrumo ir atsekamumo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų konvencijose ir bendradarbiavimo susitarimuose su ES nepriklausančiomis šalimis, įskaitant Kiniją, sveikatos ir mokslinių tyrimų srityje būtų laikomasi ES etikos principų, susijusių su organų donoryste ir žmogaus kūno elementų ir jų produktų naudojimu mokslo tikslais; ragina atitinkamas valstybių narių įstaigas įvertinti ir persvarstyti savo bendradarbiavimo su Kinijos įstaigomis transplantacijos medicinos, mokslinių tyrimų ir mokymo srityse sąlygas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reikalauja, kad Kinijos valdžios institucijos suteiktų Jungtinių Tautų vyriausiajai žmogaus teisių komisarei ir pagal Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos specialiąsias procedūras įgaliotiems asmenims atviras, nevaržomas ir prasmingas galimybes apsilankyti Sindziange; prašo Kinijos vyriausybės šiuo klausimu bendradarbiauti su Jungtinių Tautų organizacijomis; primygtinai ragina Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybą pirmenybės tvarka nagrinėti prievartinio organų ėmimo persodinimui klausimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybei ir parlamentui ir Jungtinių Tautų vyriausiajai žmogaus teisių komisarei. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  OL C 468, 2016 12 15, p. 208.

(2)  Tyrimas „Proceedings of the Workshop „Organ Harvesting in China““, Europos Parlamentas, Vidaus politikos generalinis direktoratas, A teminis skyrius (Ekonomikos ir mokslo politika), 2016 m. balandžio 12 d.

(3)  OL L 207, 2010 8 6, p. 14.

(4)  https://chinatribunal.com/

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/120 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/120

---

P9_TA(2022)0201

Nuolatinės represijos prieš politinę opoziciją Kambodžoje

2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nuolatinių represijų prieš politinę opoziciją Kambodžoje (2022/2658(RSP))

(2022/C 465/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kambodžos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kambodžos,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnius JT Specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Kambodžoje klausimais pranešimus ir pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnius JT Specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Kambodžoje klausimais pranešimus ir pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 12 d. Komisijos sprendimą nuo 2020 m. rugpjūčio 12 d. atšaukti dalį Kambodžai pagal ES prekybos sistemą „Viskas, išskyrus ginklus“ (VIG) suteiktų muitų tarifų lengvatų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 12 d. Komisijos sprendimą nuo 2020 m. rugpjūčio 12 d. atšaukti dalį Kambodžai pagal ES prekybos sistemą „Viskas, išskyrus ginklus“ (VIG) suteiktų muitų tarifų lengvatų,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 29 d. ES delegacijos Jungtinėse Tautose pareiškimą dėl interaktyvių dialogų su Specialiuoju pranešėju Kambodžos klausimais 49-ojoje JT Žmogaus teisių tarybos sesijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 29 d. ES delegacijos Jungtinėse Tautose pareiškimą dėl interaktyvių dialogų su Specialiuoju pranešėju Kambodžos klausimais 49-ojoje JT Žmogaus teisių tarybos sesijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 11 d. JT Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. 48/23 dėl konsultavimo paslaugų ir techninės pagalbos Kambodžai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 11 d. JT Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. 48/23 dėl konsultavimo paslaugų ir techninės pagalbos Kambodžai,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 30 d. JT Žmogaus teisių komiteto baigiamąsias išvadas dėl Kambodžos trečiosios periodinės ataskaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 30 d. JT Žmogaus teisių komiteto baigiamąsias išvadas dėl Kambodžos trečiosios periodinės ataskaitos,

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. balandžio 29 d. Liuksemburge pasirašytą Europos bendrijos ir Kambodžos Karalystės bendradarbiavimo susitarimą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. balandžio 29 d. Liuksemburge pasirašytą Europos bendrijos ir Kambodžos Karalystės bendradarbiavimo susitarimą (1),

| — | atsižvelgdamas į 1991 m. spalio 23 d. Visuotinį Kambodžos taikos susitarimą, ypač į jo 15 straipsnį, kuriame įtvirtintas įsipareigojimas gerbti žmogaus teises ir pagrindines laisves Kambodžoje, įskaitant tarptautines pasirašiusias šalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1991 m. spalio 23 d. Visuotinį Kambodžos taikos susitarimą, ypač į jo 15 straipsnį, kuriame įtvirtintas įsipareigojimas gerbti žmogaus teises ir pagrindines laisves Kambodžoje, įskaitant tarptautines pasirašiusias šalis,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir 1966 m. gruodžio 16 d. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir 1966 m. gruodžio 16 d. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2017 m. lapkričio 16 d. Kambodžos Aukščiausiasis Teismas paskelbė apie didžiausios opozicinės partijos – Kambodžos nacionalinio gelbėjimo partijos (CNRP) – likvidavimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2017 m. lapkričio 16 d. Kambodžos Aukščiausiasis Teismas paskelbė apie didžiausios opozicinės partijos – Kambodžos nacionalinio gelbėjimo partijos (CNRP) – likvidavimą;

| B. | kadangi po to, kai Aukščiausiasis Teismas, laukdamas 2018 m. rinkimų, likvidavo CNRP, Kambodžos vyriausybė ėmėsi represijų prieš politinės opozicijos narius, o tai privertė juos, bijant savavališkų sulaikymų ar atsakomųjų veiksmų, priverstinai išvykti; kadangi 2017 m. pradėtas vyriausybės susidorojimas su nepriklausoma žiniasklaida, pilietinės visuomenės organizacijomis ir politine opozicija tęsėsi visus 2021 ir 2022 m.; |
| --- | --- |

B.

kadangi po to, kai Aukščiausiasis Teismas, laukdamas 2018 m. rinkimų, likvidavo CNRP, Kambodžos vyriausybė ėmėsi represijų prieš politinės opozicijos narius, o tai privertė juos, bijant savavališkų sulaikymų ar atsakomųjų veiksmų, priverstinai išvykti; kadangi 2017 m. pradėtas vyriausybės susidorojimas su nepriklausoma žiniasklaida, pilietinės visuomenės organizacijomis ir politine opozicija tęsėsi visus 2021 ir 2022 m.;

| C. | kadangi Ministras Pirmininkas Hun Sen beveik nepertraukiamai eina pareigas valdžioje 37 metus, o valdančioji Kambodžos liaudies partija turi absoliučią galią valstybės ir teisėkūros institucijų atžvilgiu; |
| --- | --- |

C.

kadangi Ministras Pirmininkas Hun Sen beveik nepertraukiamai eina pareigas valdžioje 37 metus, o valdančioji Kambodžos liaudies partija turi absoliučią galią valstybės ir teisėkūros institucijų atžvilgiu;

| D. | kadangi Kambodža 2022 m. birželio mėn. rengia savivaldybių rinkimus, o kitus visuotinius rinkimus numatoma surengti 2023 m. liepos mėn.; kadangi prieš 2022 m. birželio mėn. vyksiančius savivaldybių rinkimus ir kitų metų nacionalinius rinkimus Kambodžos žmogaus teisių padėtis pasiekė kritinį tašką, nes vyriausybė, prisidengdama COVID-19 priemonėmis, intensyviai vykdo susidorojimą su politine opozicija, žurnalistais, nepriklausoma žiniasklaida ir pilietine visuomene; kadangi Kambodžos nacionalinis rinkimų komitetas iš kandidatų, dalyvaujančių 2022 m. birželio 5 d. rengiamuose savivaldos rinkimuose, sąrašo išbraukė daugiau kaip 100 kandidatų, priklausančių opozicijos Žvakių šviesos partijai (angl. „Candlelight Party“) (2); |
| --- | --- |

D.

kadangi Kambodža 2022 m. birželio mėn. rengia savivaldybių rinkimus, o kitus visuotinius rinkimus numatoma surengti 2023 m. liepos mėn.; kadangi prieš 2022 m. birželio mėn. vyksiančius savivaldybių rinkimus ir kitų metų nacionalinius rinkimus Kambodžos žmogaus teisių padėtis pasiekė kritinį tašką, nes vyriausybė, prisidengdama COVID-19 priemonėmis, intensyviai vykdo susidorojimą su politine opozicija, žurnalistais, nepriklausoma žiniasklaida ir pilietine visuomene; kadangi Kambodžos nacionalinis rinkimų komitetas iš kandidatų, dalyvaujančių 2022 m. birželio 5 d. rengiamuose savivaldos rinkimuose, sąrašo išbraukė daugiau kaip 100 kandidatų, priklausančių opozicijos Žvakių šviesos partijai (angl. „Candlelight Party“) (2);

| E. | kadangi, 2020 m. lapkričio mėn. paskelbusios teismo šaukimą, valdžios institucijos 2021 m. pradėjo masinius teismo procesus prieš daugiau kaip 100 opozicijos narių ir žmogaus teisių gynėjų dėl naudojimosi savo teise į žodžio laisvę ir taikių susirinkimų laisvę; kadangi pažeidimai šiuose teismo procesuose apima patikimų įrodymų trūkumą, teisių į teisingą bylos nagrinėjimą ir tinkamo proceso garantijų pažeidimą, taip pat kelių kaltinamųjų in absentia teismo procesus, pažeidžiant žmogaus teisių garantijas; kadangi šiuo metu kalėjime yra daugiau kaip 60 žmogaus teisių gynėjų, įskaitant profesinių sąjungų vadovus ir aplinkosaugos aktyvistus; |
| --- | --- |

E.

kadangi, 2020 m. lapkričio mėn. paskelbusios teismo šaukimą, valdžios institucijos 2021 m. pradėjo masinius teismo procesus prieš daugiau kaip 100 opozicijos narių ir žmogaus teisių gynėjų dėl naudojimosi savo teise į žodžio laisvę ir taikių susirinkimų laisvę; kadangi pažeidimai šiuose teismo procesuose apima patikimų įrodymų trūkumą, teisių į teisingą bylos nagrinėjimą ir tinkamo proceso garantijų pažeidimą, taip pat kelių kaltinamųjų in absentia teismo procesus, pažeidžiant žmogaus teisių garantijas; kadangi šiuo metu kalėjime yra daugiau kaip 60 žmogaus teisių gynėjų, įskaitant profesinių sąjungų vadovus ir aplinkosaugos aktyvistus;

| F. | kadangi 2021 m. kovo mėn. devyni vyresnieji partijų lyderiai, įskaitant Sam Rainsy, buvo pripažinti kaltais in absentia už „ketinimą įvykdyti sunkią nusikalstamą veiką“ ir „išpuolį“ pagal Baudžiamojo kodekso 27 ir 451 straipsnius ir buvo nuteisti 25 metų laisvės atėmimo bausme; kadangi Sam Rainsy, Mu Sochua ir kiti opozicijos politikai buvo teisiami in absentia, nes jiems nebuvo leista grįžti į Kambodžą gintis teisme; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2021 m. kovo mėn. devyni vyresnieji partijų lyderiai, įskaitant Sam Rainsy, buvo pripažinti kaltais in absentia už „ketinimą įvykdyti sunkią nusikalstamą veiką“ ir „išpuolį“ pagal Baudžiamojo kodekso 27 ir 451 straipsnius ir buvo nuteisti 25 metų laisvės atėmimo bausme; kadangi Sam Rainsy, Mu Sochua ir kiti opozicijos politikai buvo teisiami in absentia, nes jiems nebuvo leista grįžti į Kambodžą gintis teisme;

| G. | kadangi, nors buvo vykdomi kiti teismo procesai, Kemo Sokha, kuris buvo paleistas už ribojamąjį užstatą, teismo procesas buvo atidėtas beveik dvejiems metams, nepaisant pakartotinių prašymų jį atnaujinti; kadangi jo teismo procesas buvo atnaujintas 2022 m. sausio mėn., tačiau nesitikima, jog jis bus baigtas, todėl politikas neteko pagrindinės teisės dalyvauti politiniame gyvenime; |
| --- | --- |

G.

kadangi, nors buvo vykdomi kiti teismo procesai, Kemo Sokha, kuris buvo paleistas už ribojamąjį užstatą, teismo procesas buvo atidėtas beveik dvejiems metams, nepaisant pakartotinių prašymų jį atnaujinti; kadangi jo teismo procesas buvo atnaujintas 2022 m. sausio mėn., tačiau nesitikima, jog jis bus baigtas, todėl politikas neteko pagrindinės teisės dalyvauti politiniame gyvenime;

| H. | kadangi 2017 m. rugsėjo mėn. CNRP vadovas Kem Sokha buvo suimtas ir jam toliau pateikiami suklastoti kaltinimai valstybės išdavimu; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2017 m. rugsėjo mėn. CNRP vadovas Kem Sokha buvo suimtas ir jam toliau pateikiami suklastoti kaltinimai valstybės išdavimu;

| I. | kadangi 2022 m. kovo 17 d. Pnompenio miesto teismas valdančiosios partijos politiniams oponentams skyrė 5–10 metų laisvės atėmimo bausmes be paleidimo už užstatą; kadangi 2022 m. kovo 17 d. Pnompenio miesto teismas nuteisė 20 opozicijos politikų ir aktyvistų dėl neaiškių kaltinimų „kurstymu“ ir „sąmokslu“ ir paskyrė jiems ilgas laisvės atėmimo bausmes; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2022 m. kovo 17 d. Pnompenio miesto teismas valdančiosios partijos politiniams oponentams skyrė 5–10 metų laisvės atėmimo bausmes be paleidimo už užstatą; kadangi 2022 m. kovo 17 d. Pnompenio miesto teismas nuteisė 20 opozicijos politikų ir aktyvistų dėl neaiškių kaltinimų „kurstymu“ ir „sąmokslu“ ir paskyrė jiems ilgas laisvės atėmimo bausmes;

| J. | kadangi 2021 m. lapkričio mėn. Veourn Veasna, Voeung Samnang ir Lanh Thavry (visi CNRP rėmėjai ir JT Vyriausiasis pabėgėlių reikalų komisaras – pripažinti pabėgėliais) buvo prievarta grąžinti į Kambodžą iš Tailando ir po to sulaikyti apkaltinus kurstymu ir COVID-19 įstatymo pažeidimais; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2021 m. lapkričio mėn. Veourn Veasna, Voeung Samnang ir Lanh Thavry (visi CNRP rėmėjai ir JT Vyriausiasis pabėgėlių reikalų komisaras – pripažinti pabėgėliais) buvo prievarta grąžinti į Kambodžą iš Tailando ir po to sulaikyti apkaltinus kurstymu ir COVID-19 įstatymo pažeidimais;

| K. | kadangi 2021 m. rugpjūčio mėn. profesinių sąjungų lyderis Rong Chhun kartu su buvusiais politinės opozicijos nariais Saru Kanika ir Tonu Nimoliu buvo nuteistas už „kurstymą įvykdyti sunkią nusikalstamą veiką ar sukelti socialinius neramumus“, skiriant nuo 20 mėnesių iki 2 metų laisvės atėmimo bausmes ir didelę 400 mln. rielių baudą (beveik 95 000 EUR); kadangi 2021 m. lapkričio mėn. Rong Chhun, Sar Kanika, Ton Nimol ir kiti tuo pačiu metu suimti aktyvistai buvo paleisti su bausmės vykdymo atidėjimu ir nuo to laiko yra laisvi;; kadangi moterys, dalyvaujančios taikiuose protestuose, ne kartą ir neproporcingai buvo priverstos vyriausybės išsisklaidyti; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2021 m. rugpjūčio mėn. profesinių sąjungų lyderis Rong Chhun kartu su buvusiais politinės opozicijos nariais Saru Kanika ir Tonu Nimoliu buvo nuteistas už „kurstymą įvykdyti sunkią nusikalstamą veiką ar sukelti socialinius neramumus“, skiriant nuo 20 mėnesių iki 2 metų laisvės atėmimo bausmes ir didelę 400 mln. rielių baudą (beveik 95 000 EUR); kadangi 2021 m. lapkričio mėn. Rong Chhun, Sar Kanika, Ton Nimol ir kiti tuo pačiu metu suimti aktyvistai buvo paleisti su bausmės vykdymo atidėjimu ir nuo to laiko yra laisvi;; kadangi moterys, dalyvaujančios taikiuose protestuose, ne kartą ir neproporcingai buvo priverstos vyriausybės išsisklaidyti;

| L. | kadangi daugiau kaip 60 dokumentais patvirtintų politinių kalinių laikoma kardomajame kalėjime, o politinės opozicijos atstovai, bendruomenės aktyvistai ir profesinių sąjungų atstovai yra areštuojami, sulaikomi ir neteisėtai kalinami; kadangi nuo 2015 m. kalinių skaičius Kambodžos kalėjimuose išaugo daugiau nei dvigubai ir, vyriausybės duomenimis, šiuo metu Kambodžos kalėjimuose, kuriuose oficialiai yra 8 804 vietos, laikomi 38 977 asmenys; kadangi šis dramatiškas perpildymas yra sunkus kalinių, kurie dažnai neturi galimybės gauti švaraus vandens ar medicininės priežiūros, teisių pažeidimas; kadangi vyriausybė taip pat nesiėmė pakankamų veiksmų, kad užkirstų kelią dideliems COVID-19 protrūkiams tarp kalinių; |
| --- | --- |

L.

kadangi daugiau kaip 60 dokumentais patvirtintų politinių kalinių laikoma kardomajame kalėjime, o politinės opozicijos atstovai, bendruomenės aktyvistai ir profesinių sąjungų atstovai yra areštuojami, sulaikomi ir neteisėtai kalinami; kadangi nuo 2015 m. kalinių skaičius Kambodžos kalėjimuose išaugo daugiau nei dvigubai ir, vyriausybės duomenimis, šiuo metu Kambodžos kalėjimuose, kuriuose oficialiai yra 8 804 vietos, laikomi 38 977 asmenys; kadangi šis dramatiškas perpildymas yra sunkus kalinių, kurie dažnai neturi galimybės gauti švaraus vandens ar medicininės priežiūros, teisių pažeidimas; kadangi vyriausybė taip pat nesiėmė pakankamų veiksmų, kad užkirstų kelią dideliems COVID-19 protrūkiams tarp kalinių;

| M. | kadangi, remiantis pranešimais, per pastaruosius du mėnesius buvo įkalinti penki kandidatai iš Žvakių šviesos partijos; kadangi kiti kandidatai buvo priversti atsiimti savo kandidatūras, taip siekdami išvengti melagingo baudžiamojo persekiojimo, susijusio su kaltinimais, pvz., sąmokslu; kadangi vyriausybė anksčiau naudojo panašius įtarimus naikindama opozicijos partijas ir kandidatus; kadangi 2021 m. valdžios institucijos atsisakė užregistruoti Kambodžos nacionalinę širdies partiją, dėl kurios organizatoriaus Vidaus reikalų ministerija šiuo metu atlieka tyrimą; kadangi per pastarąsias kelias savaites Nacionalinė rinkimų komisija, kurią kontroliuoja Kambodžos liaudies partija, daugeliui Žvakių šviesos partijos kandidatų uždraudė dalyvauti būsimuose rinkimuose; kadangi dėl daugelio teismo sprendimų 11 savivaldybių buvo panaikinti visi kandidatų sąrašai; |
| --- | --- |

M.

kadangi, remiantis pranešimais, per pastaruosius du mėnesius buvo įkalinti penki kandidatai iš Žvakių šviesos partijos; kadangi kiti kandidatai buvo priversti atsiimti savo kandidatūras, taip siekdami išvengti melagingo baudžiamojo persekiojimo, susijusio su kaltinimais, pvz., sąmokslu; kadangi vyriausybė anksčiau naudojo panašius įtarimus naikindama opozicijos partijas ir kandidatus; kadangi 2021 m. valdžios institucijos atsisakė užregistruoti Kambodžos nacionalinę širdies partiją, dėl kurios organizatoriaus Vidaus reikalų ministerija šiuo metu atlieka tyrimą; kadangi per pastarąsias kelias savaites Nacionalinė rinkimų komisija, kurią kontroliuoja Kambodžos liaudies partija, daugeliui Žvakių šviesos partijos kandidatų uždraudė dalyvauti būsimuose rinkimuose; kadangi dėl daugelio teismo sprendimų 11 savivaldybių buvo panaikinti visi kandidatų sąrašai;

| N. | kadangi 2021 m. kovo mėn. vyriausybė priėmė naują platų įstatymą dėl COVID-19 ir kitų sunkių, pavojingų ir užkrečiamųjų ligų plitimo prevencijos priemonių, pagal kurį leidžiama skirti iki 20 metų laisvės atėmimo bausmes ir kitas neproporcingas bausmes už COVID-19 priemonių pažeidimus; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2021 m. kovo mėn. vyriausybė priėmė naują platų įstatymą dėl COVID-19 ir kitų sunkių, pavojingų ir užkrečiamųjų ligų plitimo prevencijos priemonių, pagal kurį leidžiama skirti iki 20 metų laisvės atėmimo bausmes ir kitas neproporcingas bausmes už COVID-19 priemonių pažeidimus;

| O. | kadangi 2021 m. vasario mėn. vyriausybė priėmė potvarkį, kuriuo sugriežtinama interneto kontrolė ir išplečiamas interneto naudotojų, kurie kritiškai vertina vyriausybę, sekimas internete; kadangi 2022 m. kovo mėn. vyriausybė paskelbė neribotam laikui atidedanti potvarkio įgyvendinimą; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2021 m. vasario mėn. vyriausybė priėmė potvarkį, kuriuo sugriežtinama interneto kontrolė ir išplečiamas interneto naudotojų, kurie kritiškai vertina vyriausybę, sekimas internete; kadangi 2022 m. kovo mėn. vyriausybė paskelbė neribotam laikui atidedanti potvarkio įgyvendinimą;

| 1. | smerkia opozicijos politikų, profesinių sąjungų narių, žmogaus teisių gynėjų, žurnalistų, aplinkosaugininkų, studentų ir kitų asmenų baudžiamąjį persekiojimą už tai, kad jie reiškia savo nuomonę. Šį persekiojimą organizuoja Ministras Pirmininkas Hun Sen ir jo Kambodžos liaudies partija; ragina Kambodžos ministrą pirmininką ir jo vyriausybę nedelsiant nutraukti visų formų opozicijos narių, profesinių sąjungų narių, žmogaus teisių gynėjų, žiniasklaidos ir pilietinės visuomenės veikėjų bauginimą ir priekabiavimą, įskaitant teisminį persekiojimą; ragina saugumo pajėgas susilaikyti nuo nereikalingos ir pernelyg didelės jėgos prieš taikiuose protestuose dalyvaujančius asmenis panaudojimo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smerkia CNRP likvidavimą ir pakartoja savo raginimą nedelsiant panaikinti kaltinimus Kem Sokha, Sam Rainsy, Mu Sochua ir kitiems opozicijos pareigūnams; primygtinai ragina Kambodžos valdžios institucijas nedelsiant paleisti visus sąžinės kalinius, taip pat kalinius, sulaikytus už teisėtą darbą arba naudojimąsi savo teisėmis, įskaitant žurnalistus, žmogaus teisių gynėjus aplinkosaugos aktyvistus ir profesinių sąjungų narius; ragina Kambodžos valdžios institucijas atlikti nepriklausomus tyrimus dėl visų įtarimų dėl priekabiavimo, bauginimo, savavališkų suėmimų ir smurto bei kankinimų, nukreiptų prieš opozicinių partijų narius ir pilietinės visuomenės veikėjus, ir patraukti nusikalstamos veikos vykdytojus baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad politinės opozicijos narių, pilietinės visuomenės aktyvistų, žmogaus teisių gynėjų, žurnalistų ir eilinių piliečių teismo procesai vykdomi visiškai pažeidžiant tarptautinius sąžiningo teismo standartus; ragina vyriausybę reformuoti politizuotas teismines institucijas, visiems užtikrinti teisę į tinkamą procesą ir nedelsiant bei besąlygiškai paleisti visus politinius kalinius; ragina Kambodžos valdžios institucijas užtikrinti visišką teismų sistemos nepriklausomumą ir nešališkumą ir imtis veiksmingų teisinių ir kitų priemonių siekiant spręsti dramatiško kalėjimų perpildymo problemą, be kita ko, nutraukiant kardomąjį kalinimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primygtinai ragina Kambodžos valdžios institucijas užtikrinti, kad visi įtarimai dėl neteisminio mirties bausmės vykdymo būtų nedelsiant ir nešališkai ištirti, įskaitant Sin Khon ir Kem Ley atvejus, ir kad kaltininkai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn; ragina Kambodžos valdžios institucijas imtis visų būtinų priemonių siekiant užkirsti kelią tokioms egzekucijoms ir jas sustabdyti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reiškia didelį susirūpinimą dėl žmogaus teisių padėties blogėjimo Kambodžoje, atsižvelgiant į artėjančius 2022 m. birželio mėn. vietos rinkimus ir 2023 m. nacionalinius rinkimus, įskaitant nepriklausomų ataskaitų teikimo apribojimus, žodžio laisvės kriminalizavimą ir de facto taikių susirinkimų draudimą; primygtinai ragina Kambodžos valdžios institucijas panaikinti visus neteisėtus žmonių dalyvavimo viešuosiuose reikaluose apribojimus ir užtikrinti, kad visos politinės partijos galėtų vykdyti vienodą, laisvą ir skaidrią rinkimų kampaniją, pradedant artėjančiais 2022 m. birželio 5 d. savivaldybių rinkimais ir 2023 m. liepos mėn. vyksiančiais nacionaliniais rinkimais; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra labai susirūpinęs dėl vyriausybės vykdomo sekimo internete ir grėsmių žodžio laisvei bei teisei į privatumą; ragina Kambodžos valdžios institucijas panaikinti 2022 m. vasario mėn. įstatymą dėl nacionalinių interneto vartų, pagal kurį vyriausybei leidžiama stebėti visą veiklą internete ir pradėti teisminius procesus prieš asmenis, pranešančius apie vyriausybės ar policijos veiksmus; ragina Kambodžos vyriausybę panaikinti visus represinius įstatymus, ypač politinių partijų įstatymą, profesinių sąjungų įstatymą ir visus kitus teisės aktus, ribojančius žodžio laisvę ir politines laisves, taip pat tuos, kurie nevisiškai atitinka tarptautinius standartus ir Kambodžos tarptautinius įsipareigojimai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reiškia susirūpinimą dėl intensyvėjančių represijų prieš aplinkos apsaugos aktyvistus, įskaitant naudojimosi žemės teisėmis aktyvistus, kurie ypač nukentėjo per neseniai surengtus masinius teismo procesus; atsižvelgdamas į tai, labai apgailestauja, kad per pandemiją Kambodžos saugomuose miškuose paspartėjo neteisėta medienos ruoša, ir ragina ES ir valstybes nares skatinti tarptautinį koordinavimą, kad būtų užkirstas kelias bet kokiam neteisėtam prekių eksportui iš Kambodžos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena ES įsisteigusioms įmonėms, kad reikia atlikti išsamų patikrinimą žmogaus teisių ir aplinkos apsaugos srityje ir užtikrinti, kad jos neturėtų ryšių su politiniais lyderiais ar saugumo pajėgų vadovais, atsakingais už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus ir Kambodžos opozicijos likvidavimą bei vėliau prieš ją vykdomas represijas, taip pat su subjektais, kurie nuosavybės teise priklauso šiems lyderiams ir vadovams arba yra jų kontroliuojami, ir su subjektais, kurie gauna naudos iš neteisėtos medienos ruošos ir žemės grobimo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina ES, valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę, atsižvelgiant į tai, kad Kambodža yra Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) pirmininkė, pasinaudoti galimybe daryti spaudimą ir imtis viešųjų veiksmų siekiant apsaugoti aktyvistus ir žmogaus teisių gynėjus ir remti politines partijas joms stengiantis vėl atverti tam tikrą politinės ir pilietinės erdvės kiekį laukiant būsimų 2022 m. birželio 5 d. savivaldybių rinkimų ir 2023 m. nacionalinių rinkimų; pabrėžia, kad naujausi įvykiai toliau griauna Kambodžos vyriausybės patikimumą įgyvendinti pozityvią žmogaus teisių darbotvarkę regione ir kaip ASEAN pirmininkės vaidmenį; |
| --- | --- |

9.

| 10. | dar kartą ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai atidžiai stebėti padėtį Kambodžoje, visų pirma užtikrinti, kad Žvakių šviesos partija nebūtų išformuota remiantis absurdiškais motyvais, kaip buvo su Kambodžos nacionalinio gelbėjimo partija (CNRP); |
| --- | --- |

10.

| 11. | pakartoja savo raginimą taikyti tikslines sankcijas ir primygtinai ragina Tarybą patvirtinti ribojamąsias priemones, įskaitant draudimus keliauti ir turto įšaldymą, nukreiptas prieš politinius lyderius ir saugumo pajėgų vadovus, taip pat prieš jų ekonominius interesus pagal ES visuotinį sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimą, siekiant patraukti atsakomybėn visus asmenis, atsakingus už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus ir Kambodžos opozicijos likvidavimą bei vėliau prieš ją vykdomas represijas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją labai atidžiai stebėti būsimus vietos rinkimus ir būti pasirengus naudotis visomis turimomis priemonėmis, įskaitant visišką Kambodžos VIG statuso sustabdymą ir kitas sankcijas, jei rinkimų stebėtojai ras nesąžiningų rinkimų įrodymų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primygtinai ragina Komisiją atkakliai reikalauti, kad būtų laikomasi aiškiai apibrėžtų žmogaus teisių lyginamųjų standartų visais sąveikos su Kambodžos vyriausybe atvejais, ir įtraukti susirūpinimą keliančius klausimus į savo rezoliuciją, įskaitant Kambodžos VIG statuso klausimą, kaip dalį glaudesnio bendradarbiavimo su Kambodžos valdžios institucijomis; ragina Komisiją atidžiai stebėti padėtį ir įvertinti dalinio EBI sustabdymo poveikį pažeidžiamiausiems pilietinės visuomenės segmentams; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją stebėti visą dvišalę finansinę paramą Kambodžos vyriausybei ir užtikrinti, kad dvišalė finansinė parama būtų teikiama Kambodžos pilietinės visuomenės organizacijoms ir opozicinėms partijoms; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, ASEAN generaliniam sekretoriui bei Kambodžos vyriausybei, Ministrui pirmininkui ir Nacionalinei Asamblėjai. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OL L 269, 1999 10 19, p. 18.

(2)  CNRP įsteigta 2012 m. susijungus Žvakių šviesos partijai ir Žmogaus teisių partijai. 2017 m. priverstinai likvidavus CNRP, atgaivinta Žvakių šviesos partija tapo pagrindine opozicijos partija Kambodžoje.

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/124 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/124

---

P9_TA(2022)0202

2021 m. metinė konkurencijos politikos ataskaita

2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija „Konkurencijos politika. 2021 m. metinė ataskaita“ (2021/2185(INI))

(2022/C 465/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 101–109 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 101–109 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į atitinkamas Komisijos taisykles, gaires, rezoliucijas, viešas konsultacijas, komunikatus ir atitinkamus dokumentus konkurencijos klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atitinkamas Komisijos taisykles, gaires, rezoliucijas, viešas konsultacijas, komunikatus ir atitinkamus dokumentus konkurencijos klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. Komisijos 2020 m. konkurencijos politikos ataskaitą (COM(2021)0373) ir prie jos pridėtą tą pačią dieną paskelbtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą (SWD(2021)0177), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. Komisijos 2020 m. konkurencijos politikos ataskaitą (COM(2021)0373) ir prie jos pridėtą tą pačią dieną paskelbtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą (SWD(2021)0177),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rezoliuciją „Konkurencijos politika. 2020 m. metinė ataskaita“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rezoliuciją „Konkurencijos politika. 2020 m. metinė ataskaita“ (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos regionų komiteto nuomonę ECON-VII/015 dėl 2021 m. liepos 7 d. Komisijos 2020 m. konkurencijos politikos ataskaitos (COM(2021)0373), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos regionų komiteto nuomonę ECON-VII/015 dėl 2021 m. liepos 7 d. Komisijos 2020 m. konkurencijos politikos ataskaitos (COM(2021)0373),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 18 d. rezoliuciją „Konkurencijos politika. 2019 m. metinė ataskaita“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 18 d. rezoliuciją „Konkurencijos politika. 2019 m. metinė ataskaita“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 19 d., 2020 m. balandžio 3 d., 2020 m. gegužės 8 d., 2020 m. birželio 29 d., 2020 m. spalio 13 d., 2021 m. sausio 28 d. ir 2021 m. lapkričio 18 d. Komisijos komunikatus dėl laikinosios valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistemos (C(2021)8442), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 19 d., 2020 m. balandžio 3 d., 2020 m. gegužės 8 d., 2020 m. birželio 29 d., 2020 m. spalio 13 d., 2021 m. sausio 28 d. ir 2021 m. lapkričio 18 d. Komisijos komunikatus dėl laikinosios valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistemos (C(2021)8442),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 5 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų (COM(2021)0223), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 5 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų (COM(2021)0223),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 23 d. Komisijos pirmąją metinę tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo ataskaitą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 23 d. Komisijos pirmąją metinę tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo ataskaitą (3),

| — | atsižvelgdamas į reguliavimo dokumentų rinkinį, į kurį įeina 2020 m. gruodžio 15 d. Komisijos pasiūlymai dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios skaitmeninių paslaugų rinkos (Skaitmeninių paslaugų aktas) (COM(2020)0825) ir dėl sąžiningų skaitmeninio sektoriaus rinkų (Skaitmeninių rinkų aktas) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į reguliavimo dokumentų rinkinį, į kurį įeina 2020 m. gruodžio 15 d. Komisijos pasiūlymai dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios skaitmeninių paslaugų rinkos (Skaitmeninių paslaugų aktas) (COM(2020)0825) ir dėl sąžiningų skaitmeninio sektoriaus rinkų (Skaitmeninių rinkų aktas) (COM(2020)0842),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1, kuria siekiama įgalinti valstybių narių konkurencijos institucijas, kad jos būtų veiksmingesnės vykdymo užtikrintojos, ir kuria užtikrinamas tinkamas vidaus rinkos veikimas (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1, kuria siekiama įgalinti valstybių narių konkurencijos institucijas, kad jos būtų veiksmingesnės vykdymo užtikrintojos, ir kuria užtikrinamas tinkamas vidaus rinkos veikimas (4),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 12 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl Komisijos pranešimo dėl atitinkamos rinkos apibrėžimo 1997 m. gruodžio 9 d. Bendrijos konkurencijos teisės akto tikslais įvertinimo (SWD(2021)0199), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 12 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl Komisijos pranešimo dėl atitinkamos rinkos apibrėžimo 1997 m. gruodžio 9 d. Bendrijos konkurencijos teisės akto tikslais įvertinimo (SWD(2021)0199),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Konkurencijos generalinio direktorato (COMP GD) užsakytą ir 2021 m. birželio mėn. paskelbtą pagrindžiamąjį tyrimą prie Komisijos pranešimo dėl atitinkamos rinkos apibrėžimo vertinimo Bendrijos konkurencijos teisės tikslams (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Konkurencijos generalinio direktorato (COMP GD) užsakytą ir 2021 m. birželio mėn. paskelbtą pagrindžiamąjį tyrimą prie Komisijos pranešimo dėl atitinkamos rinkos apibrėžimo vertinimo Bendrijos konkurencijos teisės tikslams (5),

| — | atsižvelgdamas į COMP GD užsakytą ir 2019 m. paskelbtą specialiųjų patarėjų parengtą ataskaitą „Skaitmeninio amžiaus konkurencijos politika“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į COMP GD užsakytą ir 2019 m. paskelbtą specialiųjų patarėjų parengtą ataskaitą „Skaitmeninio amžiaus konkurencijos politika“ (6),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Teisingumo ir vartotojų reikalų generalinio direktorato užsakytą ir 2016 m. paskelbtą ataskaitą „Vartotojų pažeidžiamumas pagrindinėse Europos Sąjungos rinkose“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Teisingumo ir vartotojų reikalų generalinio direktorato užsakytą ir 2016 m. paskelbtą ataskaitą „Vartotojų pažeidžiamumas pagrindinėse Europos Sąjungos rinkose“ (7),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 18 d. Komisijos komunikatą dėl naujiems iššūkiams tinkamos konkurencijos politikos (COM(2021)0713) ir į jo priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 18 d. Komisijos komunikatą dėl naujiems iššūkiams tinkamos konkurencijos politikos (COM(2021)0713) ir į jo priedą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą ir veiksmų gaires „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą ir veiksmų gaires „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (toliau – Europos klimato teisės aktas) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (toliau – Europos klimato teisės aktas) (8),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 21 d. Komisijos komunikatą „2022 m. valstybės pagalbos klimato ir aplinkos apsaugai ir energetikai gairės“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 21 d. Komisijos komunikatą „2022 m. valstybės pagalbos klimato ir aplinkos apsaugai ir energetikai gairės“ (9),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 6 d. Komisijos komunikatą dėl valstybės pagalbos gairių siekiant skatinti rizikos finansų investicijas (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 6 d. Komisijos komunikatą dėl valstybės pagalbos gairių siekiant skatinti rizikos finansų investicijas (10),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatą dėl ES konkurencijos teisės taikymo kolektyvinėms sutartims, susijusioms su individualiai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygomis, gairių, (C(2021)8838), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatą dėl ES konkurencijos teisės taikymo kolektyvinėms sutartims, susijusioms su individualiai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygomis, gairių, (C(2021)8838),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“ (COM(2020)0102), taip pat į 2021 m. gegužės 5 d. komunikatą, kuriuo minėta strategija atnaujinama (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“ (COM(2020)0102), taip pat į 2021 m. gegužės 5 d. komunikatą, kuriuo minėta strategija atnaujinama (COM(2021)0350),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 23 d. Komisijos reglamentą (ES) 2021/1237, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 23 d. Komisijos reglamentą (ES) 2021/1237, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (11),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 21 d. komunikatą Komisijai dėl Komisijos komunikato „2022 m. Valstybės pagalbos klimatui, aplinkos apsaugai ir energetikai gairės“ projekto turinio patvirtinimo (C(2021)9817), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 21 d. komunikatą Komisijai dėl Komisijos komunikato „2022 m. Valstybės pagalbos klimatui, aplinkos apsaugai ir energetikai gairės“ projekto turinio patvirtinimo (C(2021)9817),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl Valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gairių (angl. „CEEAG“) (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl Valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gairių (angl. „CEEAG“) (12),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 24/2020 „Komisijos ES susijungimų kontrolė ir antimonopolinės procedūros: reikia vykdyti platesnio masto rinkos priežiūrą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 24/2020 „Komisijos ES susijungimų kontrolė ir antimonopolinės procedūros: reikia vykdyti platesnio masto rinkos priežiūrą“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 26 d. Komisijos komunikatą „Gairės dėl Susijungimų reglamento 22 straipsnyje nustatyto klausimų perdavimo mechanizmo taikymo tam tikrų kategorijų byloms“ (C(2021)1959), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 26 d. Komisijos komunikatą „Gairės dėl Susijungimų reglamento 22 straipsnyje nustatyto klausimų perdavimo mechanizmo taikymo tam tikrų kategorijų byloms“ (C(2021)1959),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 9 d. Komisijos komunikatą dėl Komisijos reglamento dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnio 3 dalies taikymo vertikaliųjų susitarimų ir suderintų veiksmų grupėms projekto turinio patvirtinimo (C(2021)5026) ir į jo priedą, taip pat į 2021 m. liepos 9 d. Komisijos komunikato dėl Komisijos pranešimo, susijusio su vertikaliųjų apribojimų gairėmis, priedą (C(2021)5038), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 9 d. Komisijos komunikatą dėl Komisijos reglamento dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnio 3 dalies taikymo vertikaliųjų susitarimų ir suderintų veiksmų grupėms projekto turinio patvirtinimo (C(2021)5026) ir į jo priedą, taip pat į 2021 m. liepos 9 d. Komisijos komunikato dėl Komisijos pranešimo, susijusio su vertikaliųjų apribojimų gairėmis, priedą (C(2021)5038),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas pasienio anglies dioksido korekcinis mechanizmas (COM(2021)0564), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas pasienio anglies dioksido korekcinis mechanizmas (COM(2021)0564),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0064/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0064/2022),

| A. | kadangi ES konkurencijos politika atlieka svarbų vaidmenį, ypač šiais netikrumo ir dvejopos pertvarkos laikais, užtikrinant veiksmingą konkurenciją ir skatinant inovacijas, darbo vietų kūrimą, ekonomikos augimą, konkurencingumą ir verslumą, nustatant sąžiningas ekonomines sąlygas, visų pirma skatinant inovacijas, kurios padeda plėtoti naujas technologijas, kurios savo ruožtu gali padėti mums nuveikti daugiau, tačiau mažiau kenkiant aplinkai, taip pat skatinant veiksmingą išteklių paskirstymą, suteikiant vartotojams didesnį pasirinkimą, užtikrinant teisingas kainas ir didinant bendrosios rinkos atsparumą; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES konkurencijos politika atlieka svarbų vaidmenį, ypač šiais netikrumo ir dvejopos pertvarkos laikais, užtikrinant veiksmingą konkurenciją ir skatinant inovacijas, darbo vietų kūrimą, ekonomikos augimą, konkurencingumą ir verslumą, nustatant sąžiningas ekonomines sąlygas, visų pirma skatinant inovacijas, kurios padeda plėtoti naujas technologijas, kurios savo ruožtu gali padėti mums nuveikti daugiau, tačiau mažiau kenkiant aplinkai, taip pat skatinant veiksmingą išteklių paskirstymą, suteikiant vartotojams didesnį pasirinkimą, užtikrinant teisingas kainas ir didinant bendrosios rinkos atsparumą;

| B. | kadangi Sąjungos konkurencijos politikos tikslas – užtikrinti, kad vidaus rinkoje būtų išlaikyta konkurencija; kadangi konkurencijos politika turi nepaneigiamą poveikį konkretiems galutinių vartotojų, kurie perka prekes ar paslaugas, ekonominiams interesams; |
| --- | --- |

B.

kadangi Sąjungos konkurencijos politikos tikslas – užtikrinti, kad vidaus rinkoje būtų išlaikyta konkurencija; kadangi konkurencijos politika turi nepaneigiamą poveikį konkretiems galutinių vartotojų, kurie perka prekes ar paslaugas, ekonominiams interesams;

| C. | kadangi Komisija greitai reagavo į COVID–19 protrūkio sukeltą krizę nustatydama specialias konkurencijos taisykles, kurios turėtų būti taikomos laikinai; |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisija greitai reagavo į COVID–19 protrūkio sukeltą krizę nustatydama specialias konkurencijos taisykles, kurios turėtų būti taikomos laikinai;

| D. | kadangi konkurencijos politika turi skatinti įmones investuoti ir diegti pažangesnę skaitmeninę infrastruktūrą ir priemones (pvz., debesijos technologiją, mikroprocesorius ir dirbtinį intelektą) bei mažiau taršias ir veiksmingesnes gamybos technologijas; |
| --- | --- |

D.

kadangi konkurencijos politika turi skatinti įmones investuoti ir diegti pažangesnę skaitmeninę infrastruktūrą ir priemones (pvz., debesijos technologiją, mikroprocesorius ir dirbtinį intelektą) bei mažiau taršias ir veiksmingesnes gamybos technologijas;

| E. | kadangi Komisija turi turėti tinkamų ir veiksmingų priemonių, metodų ir sprendimo būdų, kad galėtų užtikrinti griežtą konkurencijos politikos įgyvendinimą ir taisyklių laikymąsi, taip pat užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos vienodai ir atitinkamai padėtų siekti pagrindinių politikos prioritetų; kadangi Komisija, norėdama išsaugoti ES konkurencijos politikos patikimumą, turi veikti nešališkai ir objektyviai; |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisija turi turėti tinkamų ir veiksmingų priemonių, metodų ir sprendimo būdų, kad galėtų užtikrinti griežtą konkurencijos politikos įgyvendinimą ir taisyklių laikymąsi, taip pat užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos vienodai ir atitinkamai padėtų siekti pagrindinių politikos prioritetų; kadangi Komisija, norėdama išsaugoti ES konkurencijos politikos patikimumą, turi veikti nešališkai ir objektyviai;

| F. | kadangi tinkama konkurencijos politikos reguliavimo sistema yra labai svarbi siekiant visą ES rinką padaryti patrauklesnę tarptautinėms įmonėms ir investuotojams, pageidaujantiems vykdyti veiklą ES, taip pat siekiant skatinti stipresnę ES gamybos struktūrą ir darbo vietų kūrimą Sąjungoje; |
| --- | --- |

F.

kadangi tinkama konkurencijos politikos reguliavimo sistema yra labai svarbi siekiant visą ES rinką padaryti patrauklesnę tarptautinėms įmonėms ir investuotojams, pageidaujantiems vykdyti veiklą ES, taip pat siekiant skatinti stipresnę ES gamybos struktūrą ir darbo vietų kūrimą Sąjungoje;

| G. | kadangi nacionalinių konkurencijos institucijų politinė nepriklausomybė itin svarbi užtikrinant konkurencijos politikos nešališkumą ir patikimumą; |
| --- | --- |

G.

kadangi nacionalinių konkurencijos institucijų politinė nepriklausomybė itin svarbi užtikrinant konkurencijos politikos nešališkumą ir patikimumą;

| H. | kadangi proporcingas Sąjungos konkurencijos taisyklių suderinimas su jos pramonės ir tarptautinės prekybos politika yra būtinas, kad į Sąjungą būtų sugrąžinta vertės grandinių veikla ir sustiprintas jos pasaulinis konkurencingumas; |
| --- | --- |

H.

kadangi proporcingas Sąjungos konkurencijos taisyklių suderinimas su jos pramonės ir tarptautinės prekybos politika yra būtinas, kad į Sąjungą būtų sugrąžinta vertės grandinių veikla ir sustiprintas jos pasaulinis konkurencingumas;

| I. | kadangi skaitmeninės rinkos tampa vis labiau koncentruotos ir kyla rizika, kad jose mažės investicijų į inovacijas, o dėl prastėjančios rinkos dinamikos ir augančios įtakos rinkoje joje apskritai daugėja trukdžių; |
| --- | --- |

I.

kadangi skaitmeninės rinkos tampa vis labiau koncentruotos ir kyla rizika, kad jose mažės investicijų į inovacijas, o dėl prastėjančios rinkos dinamikos ir augančios įtakos rinkoje joje apskritai daugėja trukdžių;

| J. | kadangi 2021 m. rudenį Europoje energijos žaliavų kaina pasiekė precedento neturinčias aukštumas ir buvo 400 proc. didesnė nei tų pačių metų pavasarį; to priežastis, be kita ko, buvo maža konkurencija pasaulinėje dujų rinkoje; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2021 m. rudenį Europoje energijos žaliavų kaina pasiekė precedento neturinčias aukštumas ir buvo 400 proc. didesnė nei tų pačių metų pavasarį; to priežastis, be kita ko, buvo maža konkurencija pasaulinėje dujų rinkoje;

| K. | kadangi ES konkurencijos politika turi būti suderinta su tvaria dvejopa pertvarka; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES konkurencijos politika turi būti suderinta su tvaria dvejopa pertvarka;

| L. | kadangi siekiant sudaryti vienodas konkurencines sąlygas pasauliniu mastu labai svarbūs yra tarptautiniai mainai ir bendradarbiavimas; kadangi ES konkurencijos politika turi būti bendrosios rinkos vientisumo ir atsparumo stiprinimo pagrindas ir sykiu padėti įgyvendinti Sąjungos prioritetus, visų pirma sudarant geresnes galimybes vykdyti suderintą dvejopą skaitmeninę ir žaliąją pertvarką; |
| --- | --- |

L.

kadangi siekiant sudaryti vienodas konkurencines sąlygas pasauliniu mastu labai svarbūs yra tarptautiniai mainai ir bendradarbiavimas; kadangi ES konkurencijos politika turi būti bendrosios rinkos vientisumo ir atsparumo stiprinimo pagrindas ir sykiu padėti įgyvendinti Sąjungos prioritetus, visų pirma sudarant geresnes galimybes vykdyti suderintą dvejopą skaitmeninę ir žaliąją pertvarką;

| M. | kadangi tarptautinis bendradarbiavimas ir naujos priemonės, pvz., Užsienio subsidijų reglamentas, yra būtini siekiant užtikrinti, kad ES nepriklausančios valstybės neturėtų paskatų subsidijuoti Sąjungoje veikiančias įmones ir iškraipyti konkurenciją, nes pagal bendrosios rinkos taisykles tokia praktika yra draudžiama valstybėms narėms ir Europos įmonėms; kadangi ES turi stebėti ir atidžiai sekti ES nepriklausančių valstybių ir subjektų politiką ir praktiką šioje srityje; |
| --- | --- |

M.

kadangi tarptautinis bendradarbiavimas ir naujos priemonės, pvz., Užsienio subsidijų reglamentas, yra būtini siekiant užtikrinti, kad ES nepriklausančios valstybės neturėtų paskatų subsidijuoti Sąjungoje veikiančias įmones ir iškraipyti konkurenciją, nes pagal bendrosios rinkos taisykles tokia praktika yra draudžiama valstybėms narėms ir Europos įmonėms; kadangi ES turi stebėti ir atidžiai sekti ES nepriklausančių valstybių ir subjektų politiką ir praktiką šioje srityje;

| N. | kadangi Sąjungos politikos tikslus reikia geriau koordinuoti ne tik su žaliojo kurso ir Paryžiaus susitarimo tikslais, bet ir su konkurencijos taisyklėmis; |
| --- | --- |

N.

kadangi Sąjungos politikos tikslus reikia geriau koordinuoti ne tik su žaliojo kurso ir Paryžiaus susitarimo tikslais, bet ir su konkurencijos taisyklėmis;

Bendrosios pastabos

| 1. | pabrėžia, kad reikia tinkamai susidoroti su COVID-19 pandemijos sukeltais iššūkiais ir kad pagrindinis principas turėtų būti laipsniškas priimtinas specialiųjų paramos priemonių nutraukimas, taikant pažangų ir proporcingą metodą, sykiu užtikrinant visapusišką konkurencijos taisyklių laikymąsi, nes tokiu būdu apsaugomos vienodos sąlygos ir įmonių konkurencingumas, visų pirma kiek tai susiję su ES pramonės poreikiais; pažymi, kad ekonomikai atsigaunant paramos priemonės turėtų palaipsniui tapti konkretesnės, kol galiausiai jų bus palaipsniui visiškai atsisakyta; pabrėžia, kad būtina išvengti staigaus lūžio efekto ir užkirsti kelią nesimetriškam ekonomikos atsigavimui bei rizikai, kad bendrojoje rinkoje atsiras dar didesnių skirtumų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad konkurencijos politika, kuria siekiama užtikrinti vienodas sąlygas visuose sektoriuose ir tokiu būdu skatinti inovacijas ir kokybę, taip pat suteikti didesnį pasirinkimą vartotojams, yra būtina tinkamam bendrosios rinkos veikimui užtikrinti; atkreipia dėmesį į kenksmingą praktiką, kurią lemia rekomenduojamų mažmeninių kainų politika, nes ji daro žalą vidaus rinkai ir įmonių tarpusavio konkurencijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad ES neturėtų būti pernelyg priklausoma nuo pasaulinių tiekimo grandinių, ypač sektoriuose, kurie laikomi svarbiais strateginio savarankiškumo ir atsparios bei tvarios ekonomikos aspektais: pandemijos metu jie pasirodė esą pažeidžiami; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į Komisijos konsultaciją dėl ES konkurencijos teisės taikymo kolektyvinėms sutartims, susijusioms su individualiai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygomis, gairių paskelbimo; ragina Komisiją į jas įtraukti visus individualiai savarankiškai dirbančius asmenis tiek internete, tiek ne internete; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad didėjanti produktų rinkos konkurencija mažina pelno maržą ir kainų lygį, todėl padeda švelninti infliaciją; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina sukurti veiksmingą tinkamai pakoreguotų ir papildomų reguliavimo ir vykdymo užtikrinimo priemonių sistemą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos skaitmeninei ir žaliajai pertvarkai ir pramonės plėtrai bei konvergencijai, skatinančioms tvarų ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ES; teigia, kad dvejopa pertvarka turi būti darbo vietų kūrimo procesas ir galimybė ES įmonėms įgyti konkurencinį pranašumą tą pertvarką įgyvendinant, taigi ir ES konkurencingumo didinimo galimybė; pažymi, kad Europos klimato teisės akto tikslus galima pasiekti tik su viešosiomis ir privačiosiomis investicijomis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina tai, kad ES konkurencijos politika pasirodė esanti veiksminga reaguojant į naujus rinkos pokyčius; ragina parengti tvirtą ir veiksmingą konkurencijos politiką ir užtikrinti jos vykdymą, kad ES ekonomika galėtų tvariai, socialiniu ir teritoriniu požiūriu įtraukiu būdu atsigauti ir įgyvendinti savo dvejopą žaliąją ir skaitmeninę pertvarką; pabrėžia, jog keičiant politiką turi būti užtikrinama, kad ES konkurencijos politika būtų toliau skatinamos inovacijos vykdant dvejopą pertvarką, stiprinant bendrosios rinkos atsparumą ir išlaikant labai konkurencingą socialinę rinkos ekonomiką, sykiu užtikrinant, kad vartotojai mokėtų sąžiningas kainas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ) yra Europos ekonomikos pagrindas, nes jos sudaro 99,8 proc. Europos Sąjungos įmonių; pažymi, kad dėl didelio indėlio kuriant darbo vietas ir pridėtinę vertę MVĮ yra būtinos ekonomikos augimui ir socialinei integracijai ES užtikrinti; apgailestauja dėl to, kad, nepaisant MVĮ augimo galimybių, joms gali būti sunku gauti finansavimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina 2021 m. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) rekomendacijas dėl konkurencinio neutralumo ir ragina Komisiją paisyti konkurencinio neutralumo vidaus rinkos reguliavimo aplinkoje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad pagal bendrąją pridėtinę vertę paslaugos ES sudaro didžiausią ekonominės veiklos sektorių ir kad bendroji paslaugų rinka gerokai atsilieka nuo bendrosios prekių rinkos; pabrėžia, kad reikia šalinti likusias nepateisinamas bendrosios paslaugų rinkos plėtros kliūtis, be kita ko, užtikrinant konkurencijos taisyklių vykdymą; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Bendrą vidaus paslaugų reguliavimo iniciatyvą, kurią priėmė Pasaulio prekybos organizacija (PPO), siekdama sumažinti biurokratiją prekybos paslaugomis srityje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena 2021 m. Tarptautinio valiutos fondo konkurencijos, inovacijų ir integracinio augimo ataskaitą, kurioje teigiama, kad konkurencija ir inovacijomis grindžiamas augimas yra labai svarbūs siekiant didinti našumą ir remti plataus masto augimą; pažymi, jog ataskaitoje taip pat teigiama, kad inovacijų rėmimo politika taip pat galėtų padidinti verslo dinamiškumą ir sumažinti įtaką rinkoje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | dar kartą patvirtina, kad reikia nuodugniai persvarstyti ir veiksmingai įgyvendinti esamas konkurencijos priemones ir prireikus parengti naujų, kurios būtų tinkamos tyrimams skaitmeninėse rinkose vykdyti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad reikia deramai reaguoti į naujus iššūkius ir, naudojantis naujomis priemonėmis, pagrįstomis kompiuteriniais ištekliais (didieji duomenys, dirbtinis intelektas, mašinų mokymasis ir (arba) gilusis mokymasis) padidinti tyrimų veiksmingumą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad nuodugnioje apžvalgoje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama bendrosios rinkos vientisumo užtikrinimui, vartotojams naudingo tvaraus ir integracinio ekonomikos augimo skatinimui ir vartotojų teisių stiprinimui tiek internete, tiek realiame gyvenime; tačiau laikosi nuomonės, kad išimtinė tvarka jokiomis aplinkybėmis neturėtų sudaryti progų skirti viešąjį finansavimą – nacionalinį ar ES – įmonių, kurios nėra ekonomiškai perspektyvios arba nėra strategiškai svarbios visuomenei, kapitalui didinti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkreipia dėmesį į Komisijos budrumą įgyvendinant valstybės pagalbos taisykles apmokestinimo srityje ir ragina jo neprarasti; vis dėlto pažymi, kad Bendrasis teismas panaikino keletą neseniai priimtų Komisijos sprendimų, susijusių su aukšto lygio konkurencijos bylomis mokesčių srityje; ragina Komisiją padaryti atitinkamas išvadas dėl teismo sprendimų, kad ateityje šios srities bylose sprendimų panaikinimo rizika būtų kuo mažesnė; |
| --- | --- |

15.

Politinis atsakas į COVID-19 pandemiją

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad šešiems mėnesiams pratęsta laikinosios valstybės pagalbos priemonių sistema, pradėta taikyti reaguojant į COVID-19 krizę ir skirta ekonomikos gaivinimui paspartinti; pabrėžia, kad pratęsimo priežastis buvo dėl atsiradusių naujų viruso atmainų daugeliui svarbių pramonės šakų užsitęsęs COVID-19 krizės ekonominis poveikis; primena, kad valstybės pagalbos schemos yra rengiamos valstybių narių lygmeniu, o tai gali sudaryti nevienodas sąlygas bendrojoje rinkoje veikiančioms įmonėms; primygtinai ragina Komisiją stebėti tokį žalingą poveikį; primygtinai ragina Komisiją atidžiai stebėti galimą Europos pramonės strategijos susiskaidymą ir siekti jo išvengti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją kuo greičiau ir nevėluojant įvertinti laikiną valstybės pagalbos sistemą, kad Europos Parlamentas galėtų surengti rimtas ir faktais pagrįstas politines diskusijas ir kad ateityje rengiant ES konkurencijos politiką būtų galima į ją atsižvelgti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pakartoja, kad nacionaliniai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai (NEGADP) yra tinkams būdas nacionalinės ekonomikos atsigavimui paspartinti ir struktūriniams pokyčiams vykdyti; mano, kad į NEGADP įtrauktų valstybės pagalbos priemonių klausimas turėtų būti sprendžiamas lanksčiai ir jam turėtų būti teikiama pirmenybė; pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pagal NEGADP vykdomoms investicijoms, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų galima išplėsti privatų dalyvavimą; primena, kad NEGADP priemonės turi atitikti visus reikalavimus, nustatytus Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės reglamente (13), visų pirma žaliajame ir skaitmeniniame ramsčiuose; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina planuojamą visuotinės ekonominės svarbos sveikatos ir socialinių paslaugų (VESP) taisyklių vertinimą siekiant užtikrinti, kad tos taisyklės atitiktų jų tikslus ir paskirtį; primena, kad gyventojams reikia teikti kokybiškas VESP; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pakartoja savo raginimą leisti teikti valstybės pagalbą VESP kontekste, nes šios paslaugos yra būtinos dalies bendruomenių Europoje išgyvenimui, visų pirma turint omenyje valstybės pagalbą izoliuotiems, atokiems ar periferiniams Sąjungos regionams; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad pandemija sukėlė sunkumų Sąjungos apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektoriuje; pritaria, kad šiam sektoriui reikalinga pagalba; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kaip svarbu, kad Komisija ir valstybės narės priimtų konkurencijos neiškraipančios ir tikslingesnės valstybės pagalbos po COVID-19 gaires, kuriomis remdamosi palaipsniui atsisakytų per COVID-19 pandemiją teiktos valstybės paramos, kad nebūtų stabdomas ekonomikos atsigavimas, konkurencingumas ir ekonomikos augimas ir būtų užtikrintas kokybiškas užimtumas; pabrėžia, kad didelės apimties valstybės pagalba buvo skirta siekiant padėti įmonėms sušvelninti pandemijos plitimo valdymo priemonių padarinius; atkreipia dėmesį į tai, kad per šį procesą reikia atsižvelgti į vidaus rinkos dinamiką, nes didelės valstybės narės gali suteikti didesnę valstybės pagalbą negu mažesnės valstybės narės, o tai gali būti bendrosios rinkos susiskaidymo priežastis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad nors COVID-19 krizės metu taikytos paramos priemonės buvo ypatingos ir būtinos turint omenyje precedento neturinčią sveikatos ir ekonomikos krizę, šis ypatingos valstybės paramos dydis neturi tapti nauja kasdienybe; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad veiksmų po COVID-19 gairėse ypatingą dėmesį reikia skirti kaimo ir mažiau išsivysčiusiose vietovėse veikiančioms MVĮ, kurioms reikia suteikti galimybę pasiekti platesnes rinkas, ir pašalinti teritorines problemas, susijusias su nepalankiomis geografinėmis aplinkybėmis, kad šios MVĮ gautų vienodą paramą, sąžiningas galimybes ir galėtų proporcingai vystytis visoje bendrojoje rinkoje; |
| --- | --- |

24.

Konkurencijos politika įgyvendinimo ir globalizacijos aspektu

| 25. | pabrėžia, kad didėjant pasaulinei konkurencijai svarbu išsaugoti Europos įmonių konkurencingumą, siekti abipusiškumo ir užtikrinti sąžiningą konkurenciją bendrojoje rinkoje; pažymi, kad sprendžiant dėl atitinkamos rinkos apibrėžties konkurencijos ir įmonių susijungimo kontrolės atvejais būtina atidžiai išanalizuoti tarptautinės aplinkos poreikius; ragina Komisiją taikyti įtraukų ir plačios apimties požiūrį į atitinkamą rinką, kad Europos įmonės turėtų galimybę veiksmingai konkuruoti globaliame pasaulyje; pabrėžia, kad būtina sudaryti vienodas sąlygas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia struktūrizuoto pasaulinio dialogo ir bendradarbiavimo konkurencijos politikos vykdymo užtikrinimo srityje svarbą, visų pirma valstybės pagalbos klausimais; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina Komisijos pastangas pagerinti direktyvoje dėl reglamentuojamų profesijų proporcingumo patikros (14) nustatytų bendrosios rinkos taisyklių vykdymo užtikrinimą pradedant pažeidimo nagrinėjimo procedūras; ragina valstybes nares nustatant nacionalines taisykles tinkamai atlikti proporcingumo patikrą; pabrėžia, kad dėl nepakankamo ES proporcingumo patikros taisyklių įgyvendinimo galiausiai vartotojai gali patirti žalą dėl pernelyg didelių kainų, gali būti pakenkta novatoriškų paslaugų plėtrai ar netgi sumažintos galimybės naudotis paslaugomis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl naujo reglamento dėl užsienio subsidijų, kuriuo siekiama sumažinti galimą iškraipomąjį poveikį bendrajai rinkai, panaikinti vykdymo užtikrinimo spragas, apsaugoti Sąjungos interesus ir sudaryti vienodas sąlygas Europos įmonėms ir visoms bendrojoje rinkoje veikiančioms įmonėms naudojant ES konkurencijos teisės priemones ir pagrindinius jų elementus; pabrėžia Europos reguliavimo sistemos, kuria būtų skatinamos užsienio investicijos ir tarptautinių įmonių veikla ES, skatinimo svarbą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad ES valstybės pagalbos taisyklės turėtų būti taikomos visoms bendrojoje rinkoje veikiančioms įmonėms; pabrėžia, kad Sąjunga turėtų išlikti atvira tiesioginėms užsienio investicijoms, ir atkreipia dėmesį į tikslinę politiką ir investicijas, kuriomis siekiama atkurti darbo vietas ir skatinti teigiamą išorinį socialinį poveikį ir poveikį aplinkai; ragina Komisiją nuosekliai vykdyti susijungimų vertinimus, tiesioginių užsienio investicijų tikrinimą ir užsienio subsidijų kontrolę; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pažymi, kad nacionalinė mokesčių politika ir priemonės gali daryti įtaką mokesčių surinkimui kitose valstybėse narėse; pakartoja, kad kartais apmokestinimas gali būti naudojamas kaip netiesioginė valstybės pagalba, taip sukuriant nevienodas sąlygas vidaus rinkoje; todėl pabrėžia, kad Komisija rekomendavo valstybėms narėms neteikti finansinės paramos su mokesčių rojais susijusioms įmonėms; primena Tarybos raginimą Komisijai apsvarstyti, kaip kovoti su iškreipiamu poveikiu konkursuose dėl įmonių, kurios mokesčių vengimo tikslais yra įsisteigusios mokesčių rojuose; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena, kad empirinėje analizėje, atliktoje rengiant 2021 m. EBPO tyrimą, nustatyta, kad finansavimas geresnėmis nei rinkos sąlygomis galėjo prisidėti prie perteklinių pajėgumų kai kuriuose sektoriuose, taip pat atrodo, kad subsidijos neigiamai veikia įmonių našumą; pažymi, kad EBPO išvados taip pat sukėlė didelį susirūpinimą dėl nepakankamo skaidrumo teikiant finansavimą geresnėmis nei rinkos sąlygomis; mano, kad ES turėtų veiksmingai šalinti šiuos neigiamus užsienio subsidijų padarinius vidaus rinkai, atsižvelgdama į galimą neigiamą reguliavimo poveikį, įskaitant administracinę ir reguliavimo naštą, atsakomąsias priemones ir poveikį investicijoms bei plėtrai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją ir toliau skrupulingai bei nešališkai vykdyti konkurencijos politiką ir sykiu siekti nuolatinio konstruktyvaus dialogo ir bendradarbiavimo svarbiausiais technologiniais ir ekonominiais klausimais su panašiai mąstančiais partneriais ir suinteresuotaisiais subjektais; pabrėžia nacionalinių konkurencijos institucijų svarbą saugant rinkas ir užtikrinant vienodas sąlygas per COVID-19 protrūkį; pabrėžia didesnį jų vaidmenį platformų ekonomikos klausimais; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina tai, kad įsteigta ES ir JAV prekybos ir technologijų taryba ir vykdomas Bendras technologijų konkurencijos politikos dialogas, kurių tikslas – stiprinti bendromis vertybėmis grindžiamus ekonominius ir transatlantinius santykius; pažymi, kad pakeistas ES taisykles dėl skaitmeninių platformų įmonių atliepia panašios teisėkūros iniciatyvos ir pavieniai tyrimai JAV; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad specialūs bendradarbiavimo susitarimai su ES nepriklausančiomis valstybėmis konkurencijos politikos srityje gali reikšmingai prisidėti prie konkurencijos politikos veiksmingumo, ir pripažįsta nacionalinių konkurencijos institucijų svarbą užtikrinant ES konkurencijos politikos įgyvendinimą ir taikymą; |
| --- | --- |

34.

Naujiems iššūkiams pritaikyta konkurencijos ir valstybės pagalbos politika

| 35. | palankiai vertina Parlamento derybų įgaliojimus Skaitmeninių rinkų akto klausimu ir pabrėžia, kad Parlamentas yra pasirengęs dėti pastangas greičiau užbaigti derybas dėl Skaitmeninių rinkų akto ir siekti, kad įsigaliotų naujos taisyklės; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją užtikrinti sklandų ir greitą naujų reguliavimo priemonių įgyvendinimą, sykiu užtikrinant sąveiką ir vengiant dubliavimosi su esamomis ir būsimomis priemonėmis ir jų kartojimo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją užtikrinti, kad jos tarnyboms būtų greitai ir skaidriai perduotos reguliavimo ir vykdymo užtikrinimo užduotys, siekiant pašalinti trūkumus ir administracines kliūtis; pakartoja, kad ribotos galimybės susipažinti su atitinkamais duomenimis gali trukdyti dalyviams patekti į rinką; pabrėžia, kad skaitmeninė pertvarka sustiprina poreikį pritaikyti konkurencijos politikos vykdymo užtikrinimą; pabrėžia, kad būtina užtikrinti specifines žinias skaitmeniniais klausimais; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją skirti pakankamai ir tinkamų žmogiškųjų ir finansinių išteklių Skaitmeninių rinkų aktui įgyvendinti; mano, kad vykdant papildomus antimonopolinius ir su Skaitmeninių rinkų aktu susijusius tyrimus tiek nacionaliniu, tiek ES lygmeniu būtų naudingas geresnis koordinavimas ir vykdymo užtikrinimas, dabartinę konkurencijos sistemą papildžius nauja priemone; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją didinti valstybės pagalbos vertinimo proceso skaidrumą, kuris turėtų apimti aiškų pagrindimą, valstybės pagalbos aprašymą ir išmatuojamus rodiklius, leidžiančius vykdyti ex post stebėseną ir vertinimą; todėl pabrėžia, kad reikia vykdyti priimtų valstybės pagalbos atvejų veiksmingo įgyvendinimo ex post stebėseną; mano, kad taip pat turėtų būti atskleisti konsultacijų etapo rezultatai; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina neseniai priimtą ES Bendrojo Teismo sprendimą (15), kuriuo patvirtinamas Komisijos atliktas vertinimas dėl piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi rinkoje ir kuris yra įrodymas ir pavyzdys, kaip skaitmeninės ekonomikos sąlygomis veiksmingai taikomos tradicinės ES konkurencijos taisyklės, visų pirma Skaitmeninių paslaugų akto ir pasaulinių skaitmeninių platformų sąveikos su kitomis Europos bendrovėmis reguliavimo srityje; atkreipia dėmesį į tai, kad antimonopolinės bylos (16) nagrinėjamos labai ilgai, ir tikisi, kad naujos su Skaitmeninių rinkų aktu atsiradusios priemonės padės greičiau panaikinti antikonkurencinį elgesį; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palankiai vertina ES konkurencijos teisės priemonių peržiūrą, kaip nurodyta 2021 m. lapkričio 18 d. Komisijos komunikate; vis dėlto primena, kad tai neturėtų trukdyti prireikus rengti naujas priemones ir geriau naudotis esamomis; mano, kad konkurencijos vertinimai turėtų būti priderinti prie ES konkurencijos politikos įgyvendinimo ir kintančios rinkos dinamikos; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palankiai vertina Komisijos pasiryžimą spręsti nesąžiningų sąlygų problemą siekiant sustiprinti kainų skaidrumą ir išvengti nesąžiningos bei nepagrįstos komercinės praktikos; atkreipia dėmesį į tai, kad daugėja išnaudojimo ir konkurentų išstūmimo praktikos, pvz., pirmenybės sau teikimo, pavyzdžių; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena Audito Rūmų rekomendacijas (17), kuriose teigiama, kad Komisija turėtų laikytis aktyvesnio požiūrio, nuosekliai ir ekonomiškai efektyviai rinkdama ir apdorodama su rinka susijusią informaciją, ir bylas tyrimui turėtų atrinkti remdamasi aiškiai pasvertais kriterijais, pavyzdžiui, naudodama balų sistemą; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į Audito Rūmų rekomendacijas, naujomis taisyklėmis turėtų būti gerinamas vykdymo užtikrinimo veiksmų rezultatų teikimas užuot telkus dėmesį vien į veiklos ataskaitas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | primena, kad pelno siekimas turėtų būti priimtinas ir neturėtų būti laikomas antikonkurenciniu elgesiu, jei tam nėra objektyvių ir faktais pagrįstų priežasčių; primena, kad antikonkurencinis elgesys yra draudžiamas, o itin konkurencinis – ne; pabrėžia, kad konkretus pasiūlymas, kuris yra patogus ir pritraukia daug vartotojų, pats savaime nėra pakankamas pagrindas susirūpinti; ragina Komisiją įgyvendinant antimonopolinius teisės aktus atskirti tokį elgesį; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palankiai vertina vykdomą valstybės pagalbos taisyklių peržiūrą, kuria siekiama užtikrinti suderinamumą su esamais ir naujais reguliavimo principais, kurie svarbūs vykdant dvejopą pertvarką; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad Komisija vertina valstybės pagalbos atvejus kiekvienu konkrečiu atveju ir pažymi, kad turėtų būti padidintas valstybės pagalbos atvejų vertinimo proceso skaidrumas; pripažįsta, kad bendriems Europos interesams svarbūs projektai yra svarbi priemonė, atsižvelgiant į aiškius ir tinkamai įrodytus rinkos nepakankamumo atvejus; pakartoja, kad bendriems Europos interesams svarbiems projektams skirta valstybės pagalba visų pirma turėtų būti išleidžiama tyrimams ir plėtrai; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atkreipia dėmesį į planuojamą susijusių Bendrojo bendrosios išimties reglamento (BBIR) skyrių peržiūrą (18); |
| --- | --- |

46.

| 47. | atkreipia dėmesį į Komisijos naujas gaires dėl valstybės pagalbos taisyklių klimato, aplinkos apsaugos ir energetikos (CEEAG) srityse ir į jos pastangas sustiprinti 2014 m. gaires siekiant jas suderinti su Europos žaliuoju kursu, taip pat pritaria tam, kad būtų priimtos naujos gairės ekonomikos ir aplinkos apsaugos tvarumui subalansuoti; laikosi nuomonės, kad aplinkos atžvilgiu tvari valstybės pagalba yra labai svarbi siekiant įgyvendinti ES klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos tikslus ir kartu užtikrinti teisingą pertvarką; tvirtina, kad viešosios ir privačiosios investicijos į technologijas, reikalingas žaliajai pertvarkai įgyvendinti, yra labai svarbios Europos klimato teisės akto įgyvendinimo požiūriu, visų pirma siekiant sukurti proveržio inovacijų sprendimus ir padidinti susijusių technologijų mastą, kad būtų pasiekti poveikio klimatui neutralumo tikslai; pabrėžia, kad norint pasiekti 55 % tikslo priemonių rinkinio užmojus tam tikriems daug energijos suvartojantiems sektoriams reikės skirti atitinkamą paramą pertvarkos tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina gairėse skirti reikiamą dėmesį tiems, kas patyrė nuostolių dėl padidėjusių energijos kainų, sykiu nepamirštant šalutinio poveikio, kurį tos priemonės turės Europos ekonomikai ir jos išoriniam konkurencingumui, taip pat poveikio, kurį didėjančios energijos sąskaitos ir galutinių prekių kainos turės Europos Sąjungos piliečiams; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palankiai vertina naują CEEAG skyrių dėl su anglimis, degiaisiais skalūnais ir durpėmis susijusios veiklos ankstyvo nutraukimo; pabrėžia, kad laipsniškas anglių atsisakymas yra vienas svarbiausių priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo veiksnių, ir primena, kad Europos Parlamentas savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliucijoje paragino nustatyti aiškias apsaugos priemones, kurios reikalingos laipsniškai atsisakant iškastinio kuro ir kad šios apsaugos priemonės galėtų apimti privalomas veiklos nutraukimo datas; taip pat primena, jog šioje rezoliucijoje teigiama, kad dėl valstybės pagalbos taisyklių neturėtų kilti ar būti sustiprintas šiltnamio efektą sukeliančių dujų susisaistymo efektas ar susidaryti neišnaudojamo turto, ir prašo Komisijos stebėti ir taikyti priemones, kad, kai įmanoma, būtų išvengta susisaistymo efekto visapusiškai laikantis Sąjungos klimato tikslų, sykiu užtikrinant atsigavimą po COVID-19 krizės, darbo vietų kūrimą ES ir konkurencingumą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mano, kad remiant ES pertvarką labai svarbus žaliųjų ir skaitmeninių strategijų integravimas; ragina Komisiją vadovautis šiuo požiūriu rengiant būsimas valstybės pagalbos sąlygas, kai pasibaigus De minimis reglamento (19) galiojimui bus atliekamas jo vertinimas; pažymi, kad būtų galima persvarstyti de minimis viršutines ribas atsižvelgiant į valstybių narių ekonominę padėtį, sykiu pripažįstant tikslus, kuriuos reikia pasiekti aplinkos, energetikos ir skaitmeninės pertvarkos srityse; |
| --- | --- |

50.

| 51. | yra susirūpinęs dėl to, kad Europos salų, periferinių ir atokių regionų jungtys praktiškai nutrūksta ne sezono metu ir nuo to nukenčia šių regionų gyventojai ir įmonės; ragina Komisiją skirti deramą dėmesį sprendimams dėl valstybės pagalbos, susijusiems su ES salų, periferinių ir atokių regionų junglumu, ypač dėl to, kad jie ypač nukentėjo nuo pandemijos; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina elgtis apdairiai konsoliduojant ES oro transporto pramonę, atsižvelgiant į didžiules sumas valstybės pagalbos lėšų, kurios buvo suteiktos tam tikroms ES oro transporto bendrovėms, kad būtų užtikrinta, jog dėl šios priežasties oro bendrovės negalės pašalinti ar perimti mažesnių ES konkurentų; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pažymi, kad keliose specifinėse finansinių duomenų rinkose yra daug pardavėjų, tačiau nepaisant to, kad nė vienas iš jų neturi dominuojančios rinkos dalies, konkurencija yra labai maža; pažymi, kad esamos priemonės konkurencijai šioje rinkoje stiprinti pasirodė esančios nepakankamos; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pripažįsta, kad Komisijos konkurencijos generaliniam direktoratui (COMP GD) skiriami ištekliai turėtų atitikti jo darbo krūvį ir užduočių įvairovę; mano, kad vystantis skaitmeninei ekonomikai būtina užtikrinti specifines žinias; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pažymi, kad metavisatai turi būti taikomos atitinkamos reguliavimo sistemos, pavyzdžiui, privatumo ir duomenų apsaugos sistema, skaitmeninės srities teisės aktai ir konkurencijos sistema; šiomis aplinkybėmis ragina Komisiją aktyviai veikti užtikrinant, kad metavisatoje dirbančios įmonės laikytųsi pirmiau minėtų teisės sistemų; |
| --- | --- |

55.

| 56. | apgailestauja dėl seniau įvykdytų destrukcinių įsigijimų, kurie nepateko į ES Susijungimų reglamento (20) taikymo sritį; |
| --- | --- |

56.

Susijungimai

| 57. | primygtinai ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant sparčiau vykdyti įsipareigojimą persvarstyti pranešimą dėl atitinkamos rinkos apibrėžties Bendrijos konkurencinės teisės tikslais; pažymi, kad Komisija paskelbė kvietimą teikti informaciją dėl rinkos apibrėžties pranešimo peržiūros ir atnaujinimo; pabrėžia, kad ši peržiūra turi būti atnaujinta ir pritaikyta, kad atspindėtų padidėjusią pasaulinę konkurenciją, būsimą konkurencijos ir dvigubos pertvarkos aplinką, įskaitant kintančias skaitmeninės rinkos ekosistemos savybes, daugialypes rinkas, duomenų svarbą ir nulinės kainos rinkas; |
| --- | --- |

57.

| 58. | primena, kad duomenys suteikia didžiulę ekonominę galią ir svertą, ir mano, kad apibrėžiant skaitmenines rinkas reikėtų atsižvelgti į nepiniginius veiksnius; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina Komisiją persvarstyti susijungimų gaires ir atsižvelgti į iššūkį ES pramonės konkurencingumui; palankiai vertina Konkurencijos generalinio direktorato (COMP GD) Prioritetų ir strateginio koordinavimo padalinio vaidmenį užtikrinant, kad COMP GD tiriant bylas būtų panaudojamos visų Komisijos generalinių direktoratų praktinės žinios; mano, kad Komisijos pramonės arba sektorių strategijos praktinės žinios galėtų būti sustiprintos siekiant padėti COMP GD tyrimų grupėms nustatyti taisomųjų priemonių įgyvendinamumą ir padarinius Komisijos prioritetų aspektu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pripažįsta ES Susijungimų reglamento indėlį užtikrinant deramą vidaus rinkos veikimą ir ragina Komisiją toliau remti ir įgyvendinti jo pagrindinius principus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad kaina ne visada yra viską apimantis rinkos apibrėžties skaitmeninėje ekonomikoje parametras; pažymi, kad nulinės kainos skaitmeninėse rinkose vartotojai gauna produktų ir paslaugų mainais už jų duomenis, o mainais už tai yra profiliuojami ir gauna reklamas, todėl tokios savybės kaip kokybė, privatumas, duomenų tvarkymas ir dėmesys yra tinkamesni parametrai; primena, kad su kaina susijęs testavimas nėra vienintelis Komisijos turimas metodas atitinkamai produkto rinkai apibrėžti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad yra daugybė technologinių priemonių ir dideli kiekiai asmens duomenų, kurių reikia asmeniniam pritaikymui internete ir kainų diskriminacijai vykdyti, jie sparčiai vystomi ir juos sunku aptikti; primena, kad elektroninės prekyvietės, platformos ir socialiniai tinklai gali naudoti duomenų analizės ir profiliavimo metodus, kad pagerintų reklamos veiksmingumą iki individualių vartotojų lygmens, asmeniškai pritaikytų pasiūlymų reitingavimą arba keistų kainas, kad jos atspindėtų paslaugų pritaikymo individualiems vartotojams kainą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | dar kartą patvirtina, kad duomenys yra esminis skaitmeninės rinkos veiksnys; todėl ragina Komisiją kuo geriau išnaudoti Skaitmeninių rinkų aktą ir teikti pasiūlymus dėl kitų teisės aktų, panašių į Duomenų aktą; |
| --- | --- |

63.

| 64. | palankiai vertina Komisijos gaires dėl tam tikrų ES Susijungimų reglamento 22 straipsnyje išdėstytų aspektų; tačiau reiškia susirūpinimą dėl to, kad šios iniciatyvos gali nepakakti siekiant pritaikyti reglamentą prie šiuolaikinių verslo modelių, pvz., kai kalbama apie destrukcinius įsigijimus, kurie gali pakenkti inovacijoms; ragina Komisiją patikslinti, kaip šios gairės būtų taikomos praktikoje siekiant užtikrinti, kad jas lengvai galėtų taikyti ir nacionalinės valdžios institucijos, ir susijungiančios šalys; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina Komisiją persvarstyti bendrovių susijungimo ir įsigijimo taisykles asmens duomenų vertinimo aspektu; ypač ragina Komisiją sprendžiant dėl skaitmeninių bendrovių susijungimų ir įsigijimų visapusiškai atsižvelgti į asmens duomenų turtą ir jį vertinti taip pat kaip bet kokį kitą tradicinį fizinį turtą; primygtinai ragina Komisiją vertinant skaitmeninių bendrovių susijungimus žvelgti plačiau ir įvertinti duomenų koncentracijos poveikį; pažymi, kad įsigijus siektinus objektus su tam tikrais duomenų ištekliais rinkoje gali susidaryti vertingų ir unikalių duomenų išteklių valdymo koncentracija, susijungiančios šalys gali atitinkamai gauti geresnę prieigą prie duomenų nei jų konkurentai; pabrėžia, kad duomenų konsolidavimas įvykdžius įmonių susijungimą gali sustiprinti įmonės dominuojančią padėtį arba sudaryti jai galimybę padidinti įtaką rinkoje, ir kartais gali kelti susirūpinimą dėl teisės naudotis turtu atėmimo; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina Komisiją toliau remtis esamomis iniciatyvomis siekiant sustiprinti antimonopolinių ir duomenų privatumo reguliuotojų bendradarbiavimą, kad būtų kontroliuojamas netinkamas įmonių naudojimasis duomenimis ir būtų neleidžiama įmonėms naudotis vartotojų duomenimis siekiant įgyti nesąžiningą konkurencinį pranašumą; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pažymi, kad siekiant aptikti visus atvejus, kuriuos susijungimų atvejais turėtų peržiūrėti konkurencijos institucijos, apyvartos ribinės vertės negali būti tinkamas rodiklis; |
| --- | --- |

67.

| 68. | teigia, kad nacionalinės valdžios institucijos turėtų turėti galimybę naudoti informaciją, gautą taikant Skaitmeninių rinkų akto 12 straipsnį, ir prašyti atlikti koncentracijos tyrimą pagal Susijungimų reglamento 22 straipsnį; |
| --- | --- |

68.

Antimonopolinė politika ir karteliai

| 69. | pritaria, kad siekiant užkirsti kelią rinkos apribojimams, atsirandantiems dėl šių susitarimų dviprasmiško poveikio, reikia atlikti nuodugnią vertikaliųjų susitarimų tvarkos peržiūrą, suderinti apsaugos taisykles ir nustatyti tvarką, kad būtų suderinti e. prekybos ir platformų verslo poreikiai, sykiu užtikrinant suderinamumą su šiuo metu rengiamomis taisyklėmis dėl skaitmeninių rinkų; |
| --- | --- |

69.

| 70. | visų pirma pažymi, kad pastaraisiais metais vykdytos antimonopolinės procedūros buvo per ilgos, jos stabdo labai reikalingus sprendimus ir atitinkamai daro neigiamą poveikį konkurencijos teisės aktų vykdymui, visų pirma sparčiai augančių skaitmeninių rinkų atveju; todėl pabrėžia, kad Skaitmeninių rinkų aktas ir antimonopolinės procedūros yra labai reikalingi; |
| --- | --- |

70.

| 71. | atkreipia dėmesį į Komisijos pradėtus antimonopolinius tyrimus dėl galimo antikonkurencinio elgesio interneto reklamos technologijų sektoriuje; siūlo Komisijai atlikti šio sektoriaus rinkos tyrimą ES, kad būtų ištirtos problemos, darančios poveikį konkurencijai; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pažymi, kad artimiausiais metais vartotojų daiktų interneto sektorius gerokai išaugs, tačiau pripažįsta, kad šiame sektoriuje vis dar esama trūkumų, pvz., sąveikumo, o tai galėtų mažinti konkurenciją ir vartotojų pasirinkimą; ragina Komisiją parengti išsamią tokio galimo poveikio vidaus rinkai analizę, įskaitant bet kokios reguliavimo intervencijos sąnaudų ir naudos analizę; palankiai vertina Komisijos atliktą daiktų interneto sektoriaus tyrimą ir prireikus ragina ją imtis tolesnių veiksmų standartų, duomenų perkeliamumo ir prieigos srityse; |
| --- | --- |

72.

| 73. | vis dar yra labai susirūpinęs dėl giliai įsišaknijusios koncentracijos ES žemės ūkio ir maisto tiekimo grandinėje; pakartoja savo raginimą Komisijai skubiai atlikti išsamią analizę, koks yra prekybos susivienijimų mastas ir poveikis, ypatingą dėmesį skiriant sąžiningos konkurencijos ir didesnio prekybos centrų ir didžiųjų prekybos tinklų komercinės praktikos skaidrumo užtikrinimui, ypač tais atvejais, kai tokia praktika daro poveikį prekės ženklo vertei ir produktų pasirinkimui arba riboja inovacijas ar kainų palyginamumą; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pažymi, kad Vertikaliųjų susitarimų bendrosios išimties reglamentas (VSBIR) (21) ir susijusios vertikaliosios gairės (22) buvo netinkamai pritaikyti prie naujausių rinkos pokyčių, visų pirma padidėjusios prekybos internetu apimties ir interneto platformų; taip pat pažymi, kad Komisija šiuo metu rengia pasiūlymą, kaip geriau pritaikyti reglamentą ir gaires; pabrėžia, kad yra neišspręstų susirūpinimą keliančių klausimų dėl ilgalaikio vartojimo prekių sektoriaus, kuriame gamintojai tiesiogiai konkuruoja su platinimo tinklu keisdami vertikaliųjų platinimo santykių sutartines sąlygas, todėl platintojai atsiduria nepalankioje konkurencinėje padėtyje, o MVĮ išstumiamos iš rinkos; pabrėžia, kad ilgalaikio vartojimo prekių sektoriaus skaitmeninimas taip pat kelia susirūpinimą konkurencijos aspektu; prašo Komisijos užtikrinti, kad ateityje atliekant bet kokią peržiūrą būtų atsižvelgiama į piktnaudžiavimą pasirinktinio platinimo susitarimais, ženklinimu ir kitomis priemonėmis, kad būtų užkirstas kelias prekių pirkimui, platinimui ir perpardavimui kitose šalyse; |
| --- | --- |

74.

| 75. | mano, kad VSBIR peržiūros gairių projekte daromas skirtumas tarp perpardavimo kainų palaikymo, kuris iškraipo rinką, ir mažiausios reklamuojamos kainos, kuri galėtų būti leidžiama tam tikromis aplinkybėmis ir sąlygomis, galėtų būti priemonė, padedanti MVĮ atlaikyti agresyvią kainų konkurenciją elektroninėse prekyvietėse; šiuo tikslu prašo Komisijos gairėse paaiškinti sąlygas, kuriomis mažiausios reklamuojamos kainos nėra perpardavimo kainų palaikymas; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pakartoja savo raginimą Komisijai spręsti teritorinių tiekimo suvaržymų antikonkurencinio poveikio klausimą siekiant sukurti visapusiškai veikiančią bendrąją rinką ir perteikti jos galimą naudą vartotojams; pakartoja, kad teritoriniai tiekimo suvaržymai gali atsirasti dėl įvairių priežasčių, pvz., atsisakymo tiekti, grasinimo nustoti tiekti prekes konkrečiam platintojui, parduodamų prekių kiekio ribojimo, nepaaiškinto produktų asortimento ir kainų diferencijavimo valstybėse narėse arba produkto pakuočių pateikimo skirtingomis kalbomis ribojimo; |
| --- | --- |

76.

| 77. | primena savo ankstesnį raginimą Komisijai stebėti ir šalinti nepagrįstą geografinį blokavimą ir kitas tebesančias tarpvalstybinės internetinės prekybos kliūtis, kaip nustatyta per Geografinio blokavimo reglamento (23) pirmąją trumpojo laikotarpio peržiūrą; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina pradėtą suinteresuotųjų subjektų dialogą; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pabrėžia nacionalinių konkurencijos institucijų bendradarbiavimo Europos konkurencijos tinkle (EKT) svarbą; pabrėžia, kad jų indėlis į vykdymo užtikrinimą yra dabartinės redakcijos Skaitmeninių rinkų akto kertinis akmuo; ragina Komisiją nuodugniai įvertinti, kaip įgyvendinama Direktyva (ES) 2019/1 (24); palankiai vertina Direktyvos (ES) 2019/1 perkėlimą į valstybių narių nacionalinę teisę, tokiu būdu nacionalinėms konkurencijos institucijoms suteikiant galimybių veiksmingiau užtikrinti konkurencijos politikos vykdymą; pabrėžia, kad sustiprinti nacionalinių konkurencijos institucijų tyrimo ir sprendimų priėmimo pajėgumai bei pakankami žmogiškieji ir finansiniai ištekliai suteiks galimybę geriau vykdyti nepriklausomą ir nešališką konkurencijos taisyklių vykdymo užtikrinimą; rekomenduoja stiprinti nacionalinių konkurencijos institucijų analitinius pajėgumus, kad jos galėtų geriau spręsti sudėtingus klausimus, kurių kyla įgyvendinat konkurencijos teisę skaitmeninėse rinkose; taip pat rekomenduoja nacionalinėms konkurencijos institucijoms bendradarbiauti, dalytis geriausia patirtimi ir dirbti kartu su kitomis kompetentingomis institucijomis, kad, taikant daugiadalykį požiūrį, būtų įveiktos įgyvendinimo problemos, nes antikonkurencinis elgesys taip pat gali būti susijęs su duomenų apsaugos ir vartotojų teisės sritimis; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pabrėžia, kad nacionalinėms priežiūros ir konkurencijos institucijoms yra svarbios nepriklausomumo garantijos, ir primena apie nuolat augantį poreikį ES lygmeniu užtikrinti veiksmingesnius komunikacijos, informacijos ir bendradarbiavimo kanalus; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad šioms institucijoms būtina suteikti reikiamų žmogiškųjų, finansinių ir technologinių išteklių, kad jos galėtų deramai vykdyti savo užduotis; galiausiai pabrėžia, kad svarbu išlaikyti griežčiausius skaidrumo ir nepriklausomumo reikalavimus, kiek tai susiję su šių institucijų įgaliojimais: nuo paskyrimo mechanizmo iki susipažinimo su informacija taisyklių; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pabrėžia, kad vykdymo užtikrinimas turi likti nepriklausomas, jam turi būti taikomos šiam tikslui tinkamos tikrinimo priemonės ir skiriami deramą kvalifikaciją turintys darbuotojai, kad būtų veiksmingai sprendžiama vis daugiau ir vis sudėtingesnių bylų; |
| --- | --- |

80.

| 81. | primena, kad dėl vėlavimo perkelti Direktyvą 2014/104/ES (25) ir atitinkamos informacijos apie teismines bylas trūkumo nebuvo galima atlikti išsamaus šios direktyvos tyrimo; vis dėlto ragina Komisiją nuolat stebėti jos įgyvendinimą ir paskelbti tyrimo rezultatus; |
| --- | --- |

81.

| 82. | mano, kad Parlamentas turėtų aktyviai dalyvauti politinėse diskusijose dėl konkurencijos politikos; pažymi, kad Parlamentas kaip stebėtojas turėtų aktyviau dalyvauti darbo grupių ir ekspertų grupių, pvz., tarptautinio konkurencijos tinklo (ICN), veikloje, kad galėtų geriau susipažinti su šiuo klausimu ir gautų aktualią informaciją apie pokyčius ir atitinkamai geriau pasirengtų atlikti savo, kaip vienos iš teisėkūros institucijų, vaidmenį; pabrėžia, kad Parlamentas turėtų dalyvauti ES konkurencijos savaitėse ir kituose susitikimuose, į kuriuos kviečiami valstybių narių atstovai; pažymi, kad Konkurencijos darbo grupė yra naudingas įrankis Europos Parlamento ir COMP GD informacijos mainams paskatinti; |
| --- | --- |

82.

| 83. | smerkia neišprovokuotą ir nepateisinamą Rusijos karinę agresiją prieš Ukrainą; palankiai vertina ypatingas priemones, kurių ES ėmėsi siekdama padėti Ukrainos žmonėms; remia priemones, taikomas NVO ir įmonėms, padedančioms pabėgėliams iš karo paveiktų šalių bėgti į Sąjungą; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ragina Komisiją atidžiai stebėti padėtį ir prireikus pasinaudoti būtinu ES valstybės pagalbos sistemos lankstumu, kad valstybės narės galėtų teikti paramą įmonėms ir sektoriams, kuriuos labiausiai paveikė Rusijos vykdoma karinė agresija prieš Ukrainą ir kurie nukentės dėl Rusijai taikomų sankcijų; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių nacionaliniams parlamentams ir nacionalinėms bei, kai taikytina, regioninėms valstybių narių konkurencijos institucijoms. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  OL C 67, 2022 2 8, p. 2.

(2)  OL C 362, 2021 9 8, p. 22.

(3)  2021 m. lapkričio 23 d. Komisijos pirmoji metinė tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo ataskaita (COM(2021)0714).

(4)  OL L 11, 2019 1 14, p. 3.

(5)  https://ec.europa.eu/competition-policy/system/files/2021-06/kd0221712enn_market_definition_notice_2021_1.pdf

(6)  Europos Komisija, Konkurencijos generalinis direktoratas, Montjoye, Y., Schweitzer, H., Crémer, J., „Skaitmeninio amžiaus konkurencijos politika“, Leidinių biuras, 2019 m., https://data.europa.eu/doi/10.2763/407537

(7)  Europos Komisija, Vartotojų, sveikatos, žemės ūkio ir maisto programų vykdomoji įstaiga, „Vartotojų pažeidžiamumas pagrindinėse Europos Sąjungos rinkose: galutinė ataskaita“, Leidinių biuras, 2016 m., https://data.europa.eu/doi/10.2818/056024.

(8)  OL L 243, 2021 7 9, p. 1.

(9)  OL C 80, 2022 2 18, p. 1.

(10)  OL C 508, 2021 12 16, p. 1.

(11)  OL L 270, 2021 7 29, p. 39.

(12)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0441.

(13)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

(14)  2018 m. birželio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/958 dėl proporcingumo patikros prieš priimant naujas profesijų reglamentavimo nuostatas (OL L 173, 2018 7 9, p. 25).

(15)  2021 m. lapkričio 10 d. Bendrojo Teismo sprendimas Google ir Alphabet prieš Komisiją, T-612/17, ECLI:EU:T:2021:763.

(16)  Ten pat.

(17)  2020 m. lapkričio 19 d. Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 24/2020 „Komisijos ES susijungimų kontrolė ir antimonopolinės procedūros: reikia vykdyti platesnio masto rinkos priežiūrą“.

(18)  OL L 187, 2014 6 26, p. 1.

(19)  OL L 352, 2013 12 24, p. 1.

(20)  2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (OL L 24, 2004 1 29, p. 1).

(21)  2010 m. balandžio 20 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 330/2010 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnio 3 dalies taikymo vertikaliųjų susitarimų ir suderintų veiksmų rūšims (OL L 102, 2010 4 23, p. 1).

(22)  OL C 130, 2010 5 19, p. 1.

(23)  2018 m. vasario 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/302 dėl nepagrįsto geografinio blokavimo ir kitokių formų diskriminavimo dėl klientų pilietybės, gyvenamosios vietos arba įsisteigimo vietos vidaus rinkoje problemos sprendimo (OL L 60 I, 2018 3 2, p. 1)

(24)  OL L 11, 2019 1 14, p. 3.

(25)  OL L 349, 2014 12 5, p. 1.

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/137

---

P9_TA(2022)0203

Grėsmės stabilumui, saugumui ir demokratijai Vakarų Afrikoje ir Sahelio regione

2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl grėsmių stabilumui, saugumui ir demokratijai Vakarų Afrikoje ir Sahelio regione (2022/2650(RSP))

(2022/C 465/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl ES ir Afrikos bendradarbiavimo saugumo srityje Sahelio regione, Vakarų Afrikoje ir Somalio pusiasalyje (1) ir 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją „Naujoji ES ir Afrikos strategija. Partnerystė siekiant tvaraus ir įtraukaus vystymosi“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl ES ir Afrikos bendradarbiavimo saugumo srityje Sahelio regione, Vakarų Afrikoje ir Somalio pusiasalyje (1) ir 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją „Naujoji ES ir Afrikos strategija. Partnerystė siekiant tvaraus ir įtraukaus vystymosi“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl padėties Čade (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl padėties Čade (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl privačių karinių ir apsaugos bendrovių, visų pirma „Vagnerio grupės“, vykdomų žmogaus teisių pažeidimų (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl privačių karinių ir apsaugos bendrovių, visų pirma „Vagnerio grupės“, vykdomų žmogaus teisių pažeidimų (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rezoliucijas dėl 2021 m. metinio pranešimo dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (5) ir dėl 2021 m. metinio pranešimo dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rezoliucijas dėl 2021 m. metinio pranešimo dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (5) ir dėl 2021 m. metinio pranešimo dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą (7),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 1–3 d. Strasbūre (Prancūzija) įvykusią 41-ąją Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių organizacijos ir ES jungtinę parlamentinę asamblėją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 1–3 d. Strasbūre (Prancūzija) įvykusią 41-ąją Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių organizacijos ir ES jungtinę parlamentinę asamblėją,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (ECOWAS) protokolą dėl demokratijos ir gero valdymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (ECOWAS) protokolą dėl demokratijos ir gero valdymo,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos (AS) darbotvarkę iki 2063 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos (AS) darbotvarkę iki 2063 m.,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją (UNCAC), kurį įsigaliojo 2005 m. gruodžio 14 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją (UNCAC), kurį įsigaliojo 2005 m. gruodžio 14 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (8) (toliau – Kotonu susitarimas), iš dalies pakeistą 2005 ir 2010 m. (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (8) (toliau – Kotonu susitarimas), iš dalies pakeistą 2005 ir 2010 m. (9),

| — | atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir JT darnaus vystymosi tikslus, visų pirma į 16-ąjį darnaus vystymosi tikslą – skatinti teisingą, taikią ir integracinę visuomenę siekiant darnaus vystymosi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir JT darnaus vystymosi tikslus, visų pirma į 16-ąjį darnaus vystymosi tikslą – skatinti teisingą, taikią ir integracinę visuomenę siekiant darnaus vystymosi,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“ (10),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 9 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas“ (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 9 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas“ (JOIN(2020)0004),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. Sahelio penketuko valstybių vystymosi ir saugumo strategiją, 2020 m. vasario mėn. Integruotą prioritetinių veiksmų programą, Sahelio aljansą ir Partnerystę siekiant saugumo ir stabilumo Sahelio regione, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. Sahelio penketuko valstybių vystymosi ir saugumo strategiją, 2020 m. vasario mėn. Integruotą prioritetinių veiksmų programą, Sahelio aljansą ir Partnerystę siekiant saugumo ir stabilumo Sahelio regione,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 28 d. Europos Vadovų Tarybos narių ir Sahelio penketuko valstybių narių bendrą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 28 d. Europos Vadovų Tarybos narių ir Sahelio penketuko valstybių narių bendrą deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 25–26 d. įvykusio antrojo Afrikos Sąjungos (AS) ir ES užsienio reikalų ministrų susitikimo bendrą pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 25–26 d. įvykusio antrojo Afrikos Sąjungos (AS) ir ES užsienio reikalų ministrų susitikimo bendrą pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 17 d. Paryžiuje įvykusią Sahelio konferenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 17 d. Paryžiuje įvykusią Sahelio konferenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 17–18 d. Šeštojo AS ir ES aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 17–18 d. Šeštojo AS ir ES aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 21 d. Tarybos išvadas, kuriomis pratęsiamas ir stiprinamas koordinuoto jūrinio buvimo koncepcijos įgyvendinimas Gvinėjos įlankoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 21 d. Tarybos išvadas, kuriomis pratęsiamas ir stiprinamas koordinuoto jūrinio buvimo koncepcijos įgyvendinimas Gvinėjos įlankoje,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 25 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2020/253, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2018/906, kuriuo pratęsiami Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Sahelyje įgaliojimai (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 25 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2020/253, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2018/906, kuriuo pratęsiami Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Sahelyje įgaliojimai (11),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugpjūčio 30 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 2590 (2021) dėl Saugumo Tarybos rezoliucija 2374 (2017) nustatytų sankcijų atnaujinimo ir su Maliu susijusių ekspertų grupės įgaliojimų pratęsimo iki 2022 m. rugsėjo 30 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugpjūčio 30 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 2590 (2021) dėl Saugumo Tarybos rezoliucija 2374 (2017) nustatytų sankcijų atnaujinimo ir su Maliu susijusių ekspertų grupės įgaliojimų pratęsimo iki 2022 m. rugsėjo 30 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 11 d. JT Saugumo Tarybos generalinio sekretoriaus ataskaitą dėl Sahelio penketuko jungtinių pajėgų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 11 d. JT Saugumo Tarybos generalinio sekretoriaus ataskaitą dėl Sahelio penketuko jungtinių pajėgų,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 1 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją A/ES-11/1 dėl agresijos prieš Ukrainą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 1 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją A/ES-11/1 dėl agresijos prieš Ukrainą,

| — | atsižvelgdamas į JT Moterų, taikos ir saugumo darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Moterų, taikos ir saugumo darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 31 d. AS taikos ir saugumo tarybos pranešimą dėl padėties Burkina Fase, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 31 d. AS taikos ir saugumo tarybos pranešimą dėl padėties Burkina Fase,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugpjūčio 6 d. AS komisijos pirmininko pranešimą po teroro aktų prieš Burkina Fasą, Malį, Nigerį ir Čadą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugpjūčio 6 d. AS komisijos pirmininko pranešimą po teroro aktų prieš Burkina Fasą, Malį, Nigerį ir Čadą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 24 d. AS komisijos pirmininko pranešimą dėl padėties Burkina Fase, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 24 d. AS komisijos pirmininko pranešimą dėl padėties Burkina Fase,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 3 d. ECOWAS valstybių ir vyriausybių vadovų institucijos neeilinį aukščiausiojo lygio susitikimą dėl politinės padėties Burkina Fase, Gvinėjoje ir Malyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 3 d. ECOWAS valstybių ir vyriausybių vadovų institucijos neeilinį aukščiausiojo lygio susitikimą dėl politinės padėties Burkina Fase, Gvinėjoje ir Malyje,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 26 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai Josepo Borrellio pareiškimą dėl Burkina Faso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 26 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai Josepo Borrellio pareiškimą dėl Burkina Faso,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 21 d. priimtą AKR ir ES JPA rezoliuciją dėl saugumo padėties Sahelio Sacharos regione, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 21 d. priimtą AKR ir ES JPA rezoliuciją dėl saugumo padėties Sahelio Sacharos regione,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 11 d. AKR ir ES JPA rezoliuciją dėl demokratijos ir konstitucijų laikymosi ES ir AKR šalyse, 2021 m. rugsėjo 28 d. rezoliuciją dėl parlamentų vaidmens stiprinant tarptautinį saugumą ir 2019 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl socialinės žiniasklaidos poveikio valdymui, vystymuisi, demokratijai ir stabilumui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 11 d. AKR ir ES JPA rezoliuciją dėl demokratijos ir konstitucijų laikymosi ES ir AKR šalyse, 2021 m. rugsėjo 28 d. rezoliuciją dėl parlamentų vaidmens stiprinant tarptautinį saugumą ir 2019 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl socialinės žiniasklaidos poveikio valdymui, vystymuisi, demokratijai ir stabilumui,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi aptariamuose regionuose dėl didėjančių skurdo, nepakankamų galimybių naudotis pagrindinėmis socialinėmis paslaugomis, klimato kaitos, ginkluotų teroristinių grupių, didėjančio smurto tarp bendruomenių dėl žemės ir išteklių, maisto stygiaus, priverstinio gyventojų perkėlimo ir smurto dėl lyties grėsmių susiklostė sudėtinga nestabilumo ir nesaugumo padėtis; |
| --- | --- |

A.

kadangi aptariamuose regionuose dėl didėjančių skurdo, nepakankamų galimybių naudotis pagrindinėmis socialinėmis paslaugomis, klimato kaitos, ginkluotų teroristinių grupių, didėjančio smurto tarp bendruomenių dėl žemės ir išteklių, maisto stygiaus, priverstinio gyventojų perkėlimo ir smurto dėl lyties grėsmių susiklostė sudėtinga nestabilumo ir nesaugumo padėtis;

| B. | kadangi Sahelis ir Vakarų Afrika atlieka lemiamą vaidmenį užtikrinant viso Afrikos žemyno saugumą ir stabilumą; kadangi pastaraisiais metais šiuose regionuose staiga pablogėjusi saugumo padėtis kelia grėsmę regioniniam ir tarptautiniam stabilumui; kadangi smurtas Sahelyje nuolat didėjo nuo M. Gaddafi režimo žlugimo Libijoje 2011 m., todėl jis yra vienas iš labiausiai nuo neteisėtų šaulių ginklų platinimo nukentėjusių regionų; kadangi Sahelis – vienas skurdžiausių regionų pasaulyje; |
| --- | --- |

B.

kadangi Sahelis ir Vakarų Afrika atlieka lemiamą vaidmenį užtikrinant viso Afrikos žemyno saugumą ir stabilumą; kadangi pastaraisiais metais šiuose regionuose staiga pablogėjusi saugumo padėtis kelia grėsmę regioniniam ir tarptautiniam stabilumui; kadangi smurtas Sahelyje nuolat didėjo nuo M. Gaddafi režimo žlugimo Libijoje 2011 m., todėl jis yra vienas iš labiausiai nuo neteisėtų šaulių ginklų platinimo nukentėjusių regionų; kadangi Sahelis – vienas skurdžiausių regionų pasaulyje;

| C. | kadangi 2013 m., gavusi Malio vyriausybės prašymą, Prancūzijos kariuomenė pradėjo operaciją „Serval“, kad iš Malio šiaurės rajonų išstumtų džihadistų ir kitas karines sukilėlių grupuotes, kurios pradėjo veržtis į Malio centrą; kadangi Prancūzijos kariuomenė sėkmingai įvykdė šios misijos tikslą; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2013 m., gavusi Malio vyriausybės prašymą, Prancūzijos kariuomenė pradėjo operaciją „Serval“, kad iš Malio šiaurės rajonų išstumtų džihadistų ir kitas karines sukilėlių grupuotes, kurios pradėjo veržtis į Malio centrą; kadangi Prancūzijos kariuomenė sėkmingai įvykdė šios misijos tikslą;

| D. | kadangi pastaraisiais metais pradėta daug tarptautinių misijų ir iniciatyvų, įskaitant 2013 m. JT daugialypę integruotą stabilizavimo misiją Malyje (MINUSMA), 2012 m. Europos Sąjungos pajėgumų stiprinimo Nigeryje misiją, 2013 m. Europos Sąjungos mokymo misiją Malyje, 2014 m. Europos Sąjungos pajėgumų stiprinimo Malyje misiją, 2014 m. operaciją „Barkhane“, 2014 m. Sahelio penketuką, 2017 m. Sahelio penketuko jungtines pajėgas, 2017 m. Sahelio aljansą, 2020 m. Sahelio koaliciją ir 2020 m. užduoties vykdymo grupę „Takuba“; kadangi per pastarąjį dešimtmetį Afrikos saugumo institucijos į taikos operacijas žemyne dislokavo tūkstančius darbuotojų; kadangi įgyvendinant šias intervencines priemones vis dar trūksta pajėgumų saugumo iššūkiams regione spręsti; |
| --- | --- |

D.

kadangi pastaraisiais metais pradėta daug tarptautinių misijų ir iniciatyvų, įskaitant 2013 m. JT daugialypę integruotą stabilizavimo misiją Malyje (MINUSMA), 2012 m. Europos Sąjungos pajėgumų stiprinimo Nigeryje misiją, 2013 m. Europos Sąjungos mokymo misiją Malyje, 2014 m. Europos Sąjungos pajėgumų stiprinimo Malyje misiją, 2014 m. operaciją „Barkhane“, 2014 m. Sahelio penketuką, 2017 m. Sahelio penketuko jungtines pajėgas, 2017 m. Sahelio aljansą, 2020 m. Sahelio koaliciją ir 2020 m. užduoties vykdymo grupę „Takuba“; kadangi per pastarąjį dešimtmetį Afrikos saugumo institucijos į taikos operacijas žemyne dislokavo tūkstančius darbuotojų; kadangi įgyvendinant šias intervencines priemones vis dar trūksta pajėgumų saugumo iššūkiams regione spręsti;

| E. | kadangi kovodami už Sahelio regiono saugumą žuvo daugiau kaip 200 JT taikos palaikymo pajėgų narių ir daugiau kaip 50 Prancūzijos kareivių, dalyvavusių misijose „Serval“ ir „Barkhane“ taip pat daug Afrikos kareivių; kadangi daug Europos ir JT kareivių buvo sužeisti jų dislokavimo regione metu; |
| --- | --- |

E.

kadangi kovodami už Sahelio regiono saugumą žuvo daugiau kaip 200 JT taikos palaikymo pajėgų narių ir daugiau kaip 50 Prancūzijos kareivių, dalyvavusių misijose „Serval“ ir „Barkhane“ taip pat daug Afrikos kareivių; kadangi daug Europos ir JT kareivių buvo sužeisti jų dislokavimo regione metu;

| F. | kadangi, nepaisant daugybės Sahelio regiono šalių ir tarptautinės bendruomenės pastangų palaikyti taiką, padėtis regione tebėra labai nestabili; kadangi teroristinės grupės, įskaitant su ISIL susijusius islamistų teroristus, tokius kaip grupuotė „Boko Haram“ ir „Islamo valstybės Vakarų Afrikos provincija“ (ISWAP), suaktyvino savo veiklą Sahelio ir Vakarų Afrikos regione ir yra atsakingos už masines žudynes, kankinimus, seksualinį smurtą, priverstinį dingimą, plėšimą ir priverstinį perkėlimą; kadangi 2020 m. labai padaugėjo žudynių, susijusių, be kita ko, su islamistų smurtu, o Afrikos strateginių tyrimų centro duomenimis, iš viso pranešta apie 4 250 nužudytų asmenų; kadangi septyniose Sahelio regiono šalyse daugiau kaip 7,7 mln. žmonių buvo priverstinai perkelti; kadangi šiuo metu regione yra apie 3 mln. šalies viduje perkeltų asmenų; |
| --- | --- |

F.

kadangi, nepaisant daugybės Sahelio regiono šalių ir tarptautinės bendruomenės pastangų palaikyti taiką, padėtis regione tebėra labai nestabili; kadangi teroristinės grupės, įskaitant su ISIL susijusius islamistų teroristus, tokius kaip grupuotė „Boko Haram“ ir „Islamo valstybės Vakarų Afrikos provincija“ (ISWAP), suaktyvino savo veiklą Sahelio ir Vakarų Afrikos regione ir yra atsakingos už masines žudynes, kankinimus, seksualinį smurtą, priverstinį dingimą, plėšimą ir priverstinį perkėlimą; kadangi 2020 m. labai padaugėjo žudynių, susijusių, be kita ko, su islamistų smurtu, o Afrikos strateginių tyrimų centro duomenimis, iš viso pranešta apie 4 250 nužudytų asmenų; kadangi septyniose Sahelio regiono šalyse daugiau kaip 7,7 mln. žmonių buvo priverstinai perkelti; kadangi šiuo metu regione yra apie 3 mln. šalies viduje perkeltų asmenų;

| G. | kadangi dėl įvairių tarpusavyje susijusių krizių padidėjo humanitariniai poreikiai; kadangi šiuo metu 20 mln. žmonių reikalinga skubi humanitarinė pagalba centrinėje Sahelio dalyje; kadangi moterys ir vaikai yra ypač pažeidžiami ir nukenčia nuo krizės; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl įvairių tarpusavyje susijusių krizių padidėjo humanitariniai poreikiai; kadangi šiuo metu 20 mln. žmonių reikalinga skubi humanitarinė pagalba centrinėje Sahelio dalyje; kadangi moterys ir vaikai yra ypač pažeidžiami ir nukenčia nuo krizės;

| H. | kadangi saugumas, vystymasis ir pagrindinių žmogaus teisių apsauga vienas kitą stiprina ir yra būtini ilgalaikei taikai sukurti; kadangi tokia tvari taika bus pasiekta tik šalinant pagrindines nesaugumo priežastis, įskaitant skurdą, korupciją, badą ir išteklių trūkumą; |
| --- | --- |

H.

kadangi saugumas, vystymasis ir pagrindinių žmogaus teisių apsauga vienas kitą stiprina ir yra būtini ilgalaikei taikai sukurti; kadangi tokia tvari taika bus pasiekta tik šalinant pagrindines nesaugumo priežastis, įskaitant skurdą, korupciją, badą ir išteklių trūkumą;

| I. | kadangi saugumo iššūkių pobūdis įvairiose Vakarų Afrikos ir Sahelio regiono šalyse skiriasi; kadangi šie iššūkiai apima teroristinių organizacijų veiklą, susijusią su tarptautiniais džihadistų tinklais, etninius ir genčių konfliktus, susirėmimus dėl galimybės naudotis gamtos ištekliais, karinių pajėgų ir saugumo tarnybų neteisminę veiklą, ginkluotus maištus, separatistinius konfliktus ir politinį bei rinkimų smurtą; |
| --- | --- |

I.

kadangi saugumo iššūkių pobūdis įvairiose Vakarų Afrikos ir Sahelio regiono šalyse skiriasi; kadangi šie iššūkiai apima teroristinių organizacijų veiklą, susijusią su tarptautiniais džihadistų tinklais, etninius ir genčių konfliktus, susirėmimus dėl galimybės naudotis gamtos ištekliais, karinių pajėgų ir saugumo tarnybų neteisminę veiklą, ginkluotus maištus, separatistinius konfliktus ir politinį bei rinkimų smurtą;

| J. | kadangi Europos ir Afrikos saugumas yra glaudžiai susijęs; kadangi teroristai, ginkluotos grupuotės, nereguliariosios karinės pajėgos ir prekiautojai žmonėmis regione išnaudoja įvairias sudėtingas susijusias problemas, įskaitant skurdą, galimybių naudotis pagrindinėmis socialinėmis paslaugomis trūkumą, maisto stygių, miškų naikinimą, aplinkos būklės blogėjimą, silpnas institucijas, korupciją ir pasitikėjimo valstybe trūkumą; |
| --- | --- |

J.

kadangi Europos ir Afrikos saugumas yra glaudžiai susijęs; kadangi teroristai, ginkluotos grupuotės, nereguliariosios karinės pajėgos ir prekiautojai žmonėmis regione išnaudoja įvairias sudėtingas susijusias problemas, įskaitant skurdą, galimybių naudotis pagrindinėmis socialinėmis paslaugomis trūkumą, maisto stygių, miškų naikinimą, aplinkos būklės blogėjimą, silpnas institucijas, korupciją ir pasitikėjimo valstybe trūkumą;

| K. | kadangi klimato kaita daro didelį poveikį regionui; kadangi tai gali lemti tolesnę destabilizaciją; kadangi dėl ekonominės, socialinės ir aplinkos marginalizacijos Vakarų Afrikoje ir Sahelyje kyla didelis radikalizacijos pavojus; |
| --- | --- |

K.

kadangi klimato kaita daro didelį poveikį regionui; kadangi tai gali lemti tolesnę destabilizaciją; kadangi dėl ekonominės, socialinės ir aplinkos marginalizacijos Vakarų Afrikoje ir Sahelyje kyla didelis radikalizacijos pavojus;

| L. | kadangi skolos našta prisideda prie grėsmės bendram Sahelio ir Vakarų Afrikos regionų šalių stabilumui; |
| --- | --- |

L.

kadangi skolos našta prisideda prie grėsmės bendram Sahelio ir Vakarų Afrikos regionų šalių stabilumui;

| M. | kadangi dėl COVID-19 pandemijos dar labiau susilpnėjo gebėjimai spręsti šias saugumo problemas; |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl COVID-19 pandemijos dar labiau susilpnėjo gebėjimai spręsti šias saugumo problemas;

| N. | kadangi demokratinei konsolidacijai Vakarų Afrikoje ir Sahelio regione toliau kenkia kariniai perversmai, nedemokratiški konstituciniai pakeitimai, gyventojų protestų slopinimas, su susirinkimų, saviraiškos ir spaudos laisve susiję apribojimai ir opozicinėms partijoms bei politikams taikomi apribojimai; |
| --- | --- |

N.

kadangi demokratinei konsolidacijai Vakarų Afrikoje ir Sahelio regione toliau kenkia kariniai perversmai, nedemokratiški konstituciniai pakeitimai, gyventojų protestų slopinimas, su susirinkimų, saviraiškos ir spaudos laisve susiję apribojimai ir opozicinėms partijoms bei politikams taikomi apribojimai;

| O. | kadangi, be grėsmių saugumui, demokratijos įtvirtinimui Vakarų Afrikoje ir Sahelio regione dar labiau kenkia korupcija, susidorojimas su visuotiniais protestais ir susirinkimais, saviraiškos ir spaudos laisvės apribojimai, opozicinėms partijoms ir politikams taikomi apribojimai, prezidento kadencijos termino ir kitų konstitucinių nuostatų nesilaikymas, taip pat pajėgumų iššūkiai rengiant įtraukius ir skaidrius perkeltųjų gyventojų rinkimus; |
| --- | --- |

O.

kadangi, be grėsmių saugumui, demokratijos įtvirtinimui Vakarų Afrikoje ir Sahelio regione dar labiau kenkia korupcija, susidorojimas su visuotiniais protestais ir susirinkimais, saviraiškos ir spaudos laisvės apribojimai, opozicinėms partijoms ir politikams taikomi apribojimai, prezidento kadencijos termino ir kitų konstitucinių nuostatų nesilaikymas, taip pat pajėgumų iššūkiai rengiant įtraukius ir skaidrius perkeltųjų gyventojų rinkimus;

| P. | kadangi ES, AS, ECOWAS ir kitos tarptautinės organizacijos pastaruosius 20 metų siuntė rinkimų stebėjimo misijas į Vakarų Afrikos ir Sahelio regiono šalis; kadangi paskelbtos išsamios ataskaitos, į kurias įtrauktos esminės reformos rekomendacijos, tačiau tik kai kurios iš jų buvo įgyvendintos; |
| --- | --- |

P.

kadangi ES, AS, ECOWAS ir kitos tarptautinės organizacijos pastaruosius 20 metų siuntė rinkimų stebėjimo misijas į Vakarų Afrikos ir Sahelio regiono šalis; kadangi paskelbtos išsamios ataskaitos, į kurias įtrauktos esminės reformos rekomendacijos, tačiau tik kai kurios iš jų buvo įgyvendintos;

| Q. | kadangi, remiantis 2021 m. korupcijos suvokimo indeksu, korupcijos lygis Vakarų Afrikoje yra nevienodas: geriausių rezultatų vykdant kovos su korupcija reformas pasiekia Žaliasis Kyšulys ir Senegalas, o prasčiausių – Liberija, Malis ir Nigerija; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, remiantis 2021 m. korupcijos suvokimo indeksu, korupcijos lygis Vakarų Afrikoje yra nevienodas: geriausių rezultatų vykdant kovos su korupcija reformas pasiekia Žaliasis Kyšulys ir Senegalas, o prasčiausių – Liberija, Malis ir Nigerija;

| R. | kadangi dėl padidėjusių saugumo problemų ir visuomenės nepasitenkinimo vyriausybėmis ir tarptautine bendruomene buvo surengtos kelios viešos demonstracijos, kurių metu reikalauta tolesnių vyriausybės reformų ir saugumo padėties gerinimo; kadangi jau ilgą laiką nesibaigia kaltinimai korupcija ir nepotizmu regioninės valdžios institucijoms ir dėl to nuolat mažėja pasitikėjimas ir pasitenkinimas vyriausybėmis ir jų institucijomis; |
| --- | --- |

R.

kadangi dėl padidėjusių saugumo problemų ir visuomenės nepasitenkinimo vyriausybėmis ir tarptautine bendruomene buvo surengtos kelios viešos demonstracijos, kurių metu reikalauta tolesnių vyriausybės reformų ir saugumo padėties gerinimo; kadangi jau ilgą laiką nesibaigia kaltinimai korupcija ir nepotizmu regioninės valdžios institucijoms ir dėl to nuolat mažėja pasitikėjimas ir pasitenkinimas vyriausybėmis ir jų institucijomis;

| S. | kadangi iškilo didžiuliai sunkumai bendroje demokratijos ir bendradarbiavimo saugumo padėtyje Sahelyje, kai Malio ir Burkina Faso kariškiai nuvertė savo vyriausybes, t. y. 2020 m. rugpjūčio mėn. Malyje ir dar kartą 2021 m. gegužės mėn., kai kariuomenė nuvertė tą pačią vyriausybę, kurią jie anksčiau įkūrė, ir 2022 m. sausio mėn., kai Burkina Fase buvo įvykdytas perversmas; kadangi tai atspindi giliai įsišaknijusią krizę regione; |
| --- | --- |

S.

kadangi iškilo didžiuliai sunkumai bendroje demokratijos ir bendradarbiavimo saugumo padėtyje Sahelyje, kai Malio ir Burkina Faso kariškiai nuvertė savo vyriausybes, t. y. 2020 m. rugpjūčio mėn. Malyje ir dar kartą 2021 m. gegužės mėn., kai kariuomenė nuvertė tą pačią vyriausybę, kurią jie anksčiau įkūrė, ir 2022 m. sausio mėn., kai Burkina Fase buvo įvykdytas perversmas; kadangi tai atspindi giliai įsišaknijusią krizę regione;

| T. | kadangi ECOWAS ir AS ne kartą surengė mainus ir vizitus į Malį ir Burkina Fasą, kad tarpininkautų ir pasiektų kompromisus tarp įvairių subjektų; kadangi ECOWAS ne kartą pabrėžė, kad svarbu nustatyti aiškų grįžimo prie demokratinių procesų tvarkaraštį, įskaitant artėjančią demokratinių rinkimų datą; |
| --- | --- |

T.

kadangi ECOWAS ir AS ne kartą surengė mainus ir vizitus į Malį ir Burkina Fasą, kad tarpininkautų ir pasiektų kompromisus tarp įvairių subjektų; kadangi ECOWAS ne kartą pabrėžė, kad svarbu nustatyti aiškų grįžimo prie demokratinių procesų tvarkaraštį, įskaitant artėjančią demokratinių rinkimų datą;

| U. | kadangi po 2021 m. rugsėjo mėn. Gvinėjoje įvykusio valstybės perversmo ir neseniai paleisto prezidento Alpha Condé arešto šalis liks pašalinta iš ECOWAS tol, kol nebus atkurta konstitucinė tvarka; kadangi karinėms institucijoms buvo nustatytas 2022 m. balandžio 25 d. terminas pateikti išsamią informaciją apie jų pereinamojo laikotarpio planą; kadangi tą dieną jos paprašė naujo termino, iki kurio turi būti pateiktas pereinamojo laikotarpio tvarkaraštis; |
| --- | --- |

U.

kadangi po 2021 m. rugsėjo mėn. Gvinėjoje įvykusio valstybės perversmo ir neseniai paleisto prezidento Alpha Condé arešto šalis liks pašalinta iš ECOWAS tol, kol nebus atkurta konstitucinė tvarka; kadangi karinėms institucijoms buvo nustatytas 2022 m. balandžio 25 d. terminas pateikti išsamią informaciją apie jų pereinamojo laikotarpio planą; kadangi tą dieną jos paprašė naujo termino, iki kurio turi būti pateiktas pereinamojo laikotarpio tvarkaraštis;

| V. | kadangi pagarba nacionalinei konstitucinei tvarkai ir teisinės valstybės principui yra esminė tiek siekiant užtikrinti taiką ir stabilumą, tiek ir kovojant su terorizmu bei užtikrinant karinį saugumą; kadangi siekiant užtikrinti, kad vyriausybės turėtų plačius viešuosius įgaliojimus, itin svarbu laikytis demokratijos principų, įskaitant skaidrių ir įtraukių rinkimų organizavimą; kadangi piliečiai remia tikrus demokratinius procesus ir siekia teisingai dalyvauti juose; |
| --- | --- |

V.

kadangi pagarba nacionalinei konstitucinei tvarkai ir teisinės valstybės principui yra esminė tiek siekiant užtikrinti taiką ir stabilumą, tiek ir kovojant su terorizmu bei užtikrinant karinį saugumą; kadangi siekiant užtikrinti, kad vyriausybės turėtų plačius viešuosius įgaliojimus, itin svarbu laikytis demokratijos principų, įskaitant skaidrių ir įtraukių rinkimų organizavimą; kadangi piliečiai remia tikrus demokratinius procesus ir siekia teisingai dalyvauti juose;

| W. | kadangi nacionalinių parlamentų dalyvavimas priimant sprendimus saugumo klausimais yra labai svarbus siekiant užtikrinti ilgalaikį saugumą ir visuomenės stabilumą; |
| --- | --- |

W.

kadangi nacionalinių parlamentų dalyvavimas priimant sprendimus saugumo klausimais yra labai svarbus siekiant užtikrinti ilgalaikį saugumą ir visuomenės stabilumą;

| X. | kadangi saugumas, vystymasis ir pagrindinių žmogaus teisių apsauga yra vienas kitą stiprinantys ir būtini siekiant sukurti ilgalaikę taiką; |
| --- | --- |

X.

kadangi saugumas, vystymasis ir pagrindinių žmogaus teisių apsauga yra vienas kitą stiprinantys ir būtini siekiant sukurti ilgalaikę taiką;

| Y. | kadangi mažėjanti erdvė pilietinės visuomenės organizacijoms ir spaudos laisvė kai kuriose Vakarų Afrikos ir Sahelio regiono šalyse kelia rimtų sunkumų demokratijai, teisinės valstybės principui ir pagrindinėms teisėms; |
| --- | --- |

Y.

kadangi mažėjanti erdvė pilietinės visuomenės organizacijoms ir spaudos laisvė kai kuriose Vakarų Afrikos ir Sahelio regiono šalyse kelia rimtų sunkumų demokratijai, teisinės valstybės principui ir pagrindinėms teisėms;

| Z. | kadangi Europos Sąjunga yra įsipareigojusi remti Vakarų Afrikos ir Sahelio regiono saugumą ir vystymąsi pasitelkdama politines, diplomatines ir humanitarines partnerystes, įskaitant, inter alia, techninę paramą saugumo sektoriaus reformai, karinį ir policijos mokymą, rinkimų procesus ir atskaitomybę, taip pat pilietinės visuomenės stiprinimą; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Europos Sąjunga yra įsipareigojusi remti Vakarų Afrikos ir Sahelio regiono saugumą ir vystymąsi pasitelkdama politines, diplomatines ir humanitarines partnerystes, įskaitant, inter alia, techninę paramą saugumo sektoriaus reformai, karinį ir policijos mokymą, rinkimų procesus ir atskaitomybę, taip pat pilietinės visuomenės stiprinimą;

| AA. | kadangi AS yra artima ES partnerė siekiant taikos ir stabilumo; kadangi regioninių saugumo subjektų, įskaitant ECOWAS ir AS Afrikos nuolatinės parengties pajėgas, tikslai sutampa su ES interesu padėti sunkumų patiriančioms šalims užtikrinti taiką ir gerovę; kadangi ES ir AS vadovai susitarė stiprinti bendradarbiavimą taikos ir saugumo srityje Afrikos žemyne; kadangi AS ir ES susitarimo memorandumas dėl taikos, saugumo ir valdymo ir Europos taikos priemonė yra skirti kovai su nestabilumu, radikalizacija, smurtiniu ekstremizmu ir terorizmu ir viso konflikto ciklo problemoms spręsti taikant integruotą požiūrį; |
| --- | --- |

AA.

kadangi AS yra artima ES partnerė siekiant taikos ir stabilumo; kadangi regioninių saugumo subjektų, įskaitant ECOWAS ir AS Afrikos nuolatinės parengties pajėgas, tikslai sutampa su ES interesu padėti sunkumų patiriančioms šalims užtikrinti taiką ir gerovę; kadangi ES ir AS vadovai susitarė stiprinti bendradarbiavimą taikos ir saugumo srityje Afrikos žemyne; kadangi AS ir ES susitarimo memorandumas dėl taikos, saugumo ir valdymo ir Europos taikos priemonė yra skirti kovai su nestabilumu, radikalizacija, smurtiniu ekstremizmu ir terorizmu ir viso konflikto ciklo problemoms spręsti taikant integruotą požiūrį;

| AB. | kadangi Sahelio penketukas, kurį remia ES ir AS, užtikrina saugumą ir regioninę plėtrą siekdama kovoti su terorizmu ir užtikrinti stabilumą Sahelio regione; kadangi Sahelio penketuko šalims kyla sunkumų demonstruojant pažangą ir išlaikant visuomenės paramą; kadangi ES finansuojama konfliktų prevencijos, tarpininkavimo, dialogo ir susitaikymo veikla vis dar ribota; |
| --- | --- |

AB.

kadangi Sahelio penketukas, kurį remia ES ir AS, užtikrina saugumą ir regioninę plėtrą siekdama kovoti su terorizmu ir užtikrinti stabilumą Sahelio regione; kadangi Sahelio penketuko šalims kyla sunkumų demonstruojant pažangą ir išlaikant visuomenės paramą; kadangi ES finansuojama konfliktų prevencijos, tarpininkavimo, dialogo ir susitaikymo veikla vis dar ribota;

| AC. | kadangi visos tarptautinės bendruomenės pastangos apėmė labai stiprius demokratinių ir saugumo sektoriaus reformų elementus; kadangi dauguma regiono šalių kenčia dėl to, kad trūksta valstybės pajėgumų veiksmingai įgyvendinti labai reikalingas reformas; |
| --- | --- |

AC.

kadangi visos tarptautinės bendruomenės pastangos apėmė labai stiprius demokratinių ir saugumo sektoriaus reformų elementus; kadangi dauguma regiono šalių kenčia dėl to, kad trūksta valstybės pajėgumų veiksmingai įgyvendinti labai reikalingas reformas;

| AD. | kadangi privačių užsienio karinių ir saugumo bendrovių veikla Vakarų Afrikoje ir toliau destabilizuoja regiono saugumą ir politinę aplinką; kadangi vadinamoji „Vagnerio grupė“, Rusijos vyriausybei pavaldi samdinių grupė, veikia Malyje nuo 2021 m. pabaigos, kai ją pasikvietė karinė chunta; kadangi teigiama, kad „Vagnerio grupė“ remiasi Rusijos karine infrastruktūra, o Rusijos gynybos ministerija dalyvauja finansuojant, samdant, rengiant ir apsaugant „Vagnerio grupės“ pajėgas; kadangi „Vagnerio grupė“ kaltinama sunkiais žmogaus teisių pažeidimais; |
| --- | --- |

AD.

kadangi privačių užsienio karinių ir saugumo bendrovių veikla Vakarų Afrikoje ir toliau destabilizuoja regiono saugumą ir politinę aplinką; kadangi vadinamoji „Vagnerio grupė“, Rusijos vyriausybei pavaldi samdinių grupė, veikia Malyje nuo 2021 m. pabaigos, kai ją pasikvietė karinė chunta; kadangi teigiama, kad „Vagnerio grupė“ remiasi Rusijos karine infrastruktūra, o Rusijos gynybos ministerija dalyvauja finansuojant, samdant, rengiant ir apsaugant „Vagnerio grupės“ pajėgas; kadangi „Vagnerio grupė“ kaltinama sunkiais žmogaus teisių pažeidimais;

| AE. | kadangi JT ekspertai priėjo prie bendros išvados, kad „Vagnerio grupė“ vykdė šiurkščius ir sistemingus žmogaus teisių pažeidimus Centrinės Afrikos Respublikoje, įskaitant masines egzekucijas be teismo, savavališkus sulaikymus, seksualinį smurtą, plėšikavimą, priverstinius dingimus ir kankinimus tardymų metu; |
| --- | --- |

AE.

kadangi JT ekspertai priėjo prie bendros išvados, kad „Vagnerio grupė“ vykdė šiurkščius ir sistemingus žmogaus teisių pažeidimus Centrinės Afrikos Respublikoje, įskaitant masines egzekucijas be teismo, savavališkus sulaikymus, seksualinį smurtą, plėšikavimą, priverstinius dingimus ir kankinimus tardymų metu;

| AF. | kadangi Rusija aktyviai skleidė ir toliau skleidžia dezinformaciją visame Sahelio regione, siekdama diskredituoti Europos iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti stabilumą ir saugumą regione; |
| --- | --- |

AF.

kadangi Rusija aktyviai skleidė ir toliau skleidžia dezinformaciją visame Sahelio regione, siekdama diskredituoti Europos iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti stabilumą ir saugumą regione;

| AG. | kadangi dėl ES ir jos bendros saugumo ir gynybos politikos misijų buvo vykdomos dezinformacijos kampanijos ir joms skubiai reikia suteikti veiksmingos strateginės komunikacijos priemones; kadangi skleidžiant dezinformaciją Prancūzijos kariuomenė buvo melagingai apkaltinta masinėmis žudynėmis Malio Gosio rajone, nors iš įrodymų matyti, kad už grubiai sukaltą ir klaidinantį faktų sufabrikavimą yra atsakingi maliečiai ir užsieniečiai, įtariami priklausantys „Vagnerio grupei“; |
| --- | --- |

AG.

kadangi dėl ES ir jos bendros saugumo ir gynybos politikos misijų buvo vykdomos dezinformacijos kampanijos ir joms skubiai reikia suteikti veiksmingos strateginės komunikacijos priemones; kadangi skleidžiant dezinformaciją Prancūzijos kariuomenė buvo melagingai apkaltinta masinėmis žudynėmis Malio Gosio rajone, nors iš įrodymų matyti, kad už grubiai sukaltą ir klaidinantį faktų sufabrikavimą yra atsakingi maliečiai ir užsieniečiai, įtariami priklausantys „Vagnerio grupei“;

| AH. | kadangi dėl daugybės Malio pereinamojo laikotarpio valdžios institucijų kliūčių tarptautiniai subjektai padarė išvadą, kad nebėra sąlygų tęsti karinį dalyvavimą Malyje; |
| --- | --- |

AH.

kadangi dėl daugybės Malio pereinamojo laikotarpio valdžios institucijų kliūčių tarptautiniai subjektai padarė išvadą, kad nebėra sąlygų tęsti karinį dalyvavimą Malyje;

| AI. | kadangi savo Afrikos partnerių prašymu Europos ir tarptautiniai subjektai susitarė tęsti bendrus kovos su terorizmu veiksmus Sahelio regione, be kita ko, Nigeryje ir Gvinėjos įlankoje, ir pradėjo su jais politines ir karines konsultacijas, siekdami iki 2022 m. birželio mėn. nustatyti šių bendrų veiksmų sąlygas; |
| --- | --- |

AI.

kadangi savo Afrikos partnerių prašymu Europos ir tarptautiniai subjektai susitarė tęsti bendrus kovos su terorizmu veiksmus Sahelio regione, be kita ko, Nigeryje ir Gvinėjos įlankoje, ir pradėjo su jais politines ir karines konsultacijas, siekdami iki 2022 m. birželio mėn. nustatyti šių bendrų veiksmų sąlygas;

| AJ. | kadangi padėtis Sahelyje yra glaudžiai susijusi su padėtimi Gvinėjos įlankoje; kadangi piratavimas ir toliau kelia grėsmę saugumui Gvinėjos įlankoje; kadangi Taryba dvejiems metams pratęsė koordinuoto jūrinio buvimo Gvinėjos įlankoje įgyvendinimą; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi padėtis Sahelyje yra glaudžiai susijusi su padėtimi Gvinėjos įlankoje; kadangi piratavimas ir toliau kelia grėsmę saugumui Gvinėjos įlankoje; kadangi Taryba dvejiems metams pratęsė koordinuoto jūrinio buvimo Gvinėjos įlankoje įgyvendinimą;

| 1. | griežtai smerkia smurtą ir žūtis Vakarų Afrikoje ir Sahelio regione, įskaitant pažeidimus, padarytus vykdant karines operacijas, ir reiškia susirūpinimą dėl padidėjusio nestabilumo Sahelyje, kuris kenkia atitinkamų šalių saugumui ir stabilumui ir turi didelių pasekmių regione ir tarptautiniu mastu; reiškia solidarumą su visų teroristinių išpuolių aukų šeimomis visame regione ir užuojautą joms; pakartoja, kad tvirtai remia Vakarų Afrikos ir Sahelio regiono gyventojus ir jų siekius užtikrinti taiką, žmogaus teises, saugumą, stabilumą, ekonominį vystymąsi ir socialinę bei demokratinę pažangą; reiškia pagarbą didelėms vietos ir tarptautinių subjektų pastangoms skatinti taiką ir pažangą visame regione; pripažįsta, kad saugumo padėtis Sahelyje tebėra didžiulė problema ir kad daugelis civilių kenčia dėl saugumo trūkumo ir tapo teroristinių išpuolių aukomis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad norint visapusiškai spręsti problemas, su kuriomis susiduria Vakarų Afrika ir Sahelio regionas, reikia koordinuoti saugumo, klimato, vystymosi ir prekybos politiką; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiškia didelį susirūpinimą dėl demokratijos padėties ir neseniai įvykdyto perversmo Sahelio regione; ragina visus perversmo vadovus nustatyti aiškias politinių pereinamųjų laikotarpių trukmės ribas, užtikrinti greitą konstitucinės tvarkos, teisinės valstybės ir civilinių vyriausybių atkūrimą ir palengvinti skaidrių ir įtraukių rinkimų organizavimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tvirtai pakartoja savo poziciją, kad bet kokiam ilgalaikiam saugumo ir politiniam bendradarbiavimui su ES subjektais reikės realistiškų demokratijos atkūrimo tvarkaraščių, įskaitant aiškias ir išmatuojamas tarpines reikšmes; primena, kad nesant tokių realistiškų tvarkaraščių kils abejonių dėl bet kokio būsimo bendradarbiavimo su ES subjektais; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad perversmai kenkia pastangoms stiprinti teisinės valstybės principą ir įtvirtinti vyriausybės veiksmų demokratinį teisėtumą; primena, kad tikros demokratinės permainos ir reformos turi būti vykdomos piliečių iniciatyva ir sudaryti sąlygas visapusiškai ir aktyviai dalyvauti pilietinės visuomenės organizacijoms, moterims, jaunimui ir opozicinėms partijoms; primygtinai ragina Vakarų Afrikos ir Sahelio regiono valdžios institucijas gerbti ir saugoti žiniasklaidos laisvę ir susirinkimų, asociacijų bei saviraiškos laisvę; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad visame regione reikalingi tikri nacionaliniai dialogai, kuriuose dalyvautų visi pilietinės visuomenės sektoriai, siekiant apibrėžti aiškią ateities demokratijos viziją, įskaitant konkrečius tikslus, dėl kurių bendrai susitartų ir kuriems pritartų įvairūs nekariniai ir nevalstybiniai subjektai; ragina tarptautinę bendruomenę padėti palengvinti tokį dialogą pasisiūlant tarpininkauti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad vienybė yra geriausias būdas įveikti daugybę sunkumų, su kuriais susiduria regionas; todėl remia AS paskelbtus veiksmus ir veiksmus, kurių ECOWAS ėmėsi demokratijos ir teisinės valstybės principo apsaugos srityje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina visų Sahelio valstybių karinius vadovus vykdyti savo tarptautinius įsipareigojimus, įskaitant visapusišką pagarbą žmogaus teisėms; remia ECOWAS pastangas parengti žmogaus teisių reformų ir atskaitomybės veiksmų planą siekiant užkirsti kelią tolesniems žmogaus teisių pažeidimams, kurie yra holistinių pastangų įveikti įvairias krizes dalis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad pagal KVTBP „Globali Europa“ neremiamas tam tikrų operacijų, susijusių su kariniu ar valstybės saugumo sektoriumi, arba operacijų, dėl kurių šalyse partnerėse gali būti pažeidžiamos žmogaus teisės, finansavimas; pripažįsta, kad Sahelio ir Sacharos regionai susiduria su įvairiomis problemomis, pavyzdžiui, klimato kaita, ekonomikos krizėmis ir teroristiniais išpuoliais; ragina Europą demonstruoti didesnį solidarumą teikiant politinę ir karinę paramą regionui, be kita ko, pasitelkiant Europos taikos priemonę, užtikrinant pakankamą mokymą ginkluotės srityje, kad būtų galima ginti ir plėtoti žmogaus teises ir jų paisyti; ragina visas ES valstybes nares laikytis savo įsipareigojimų žmogaus teisių srityje ir susilaikyti nuo ginklų perdavimo, kuris galėtų paskatinti žmogaus teisių pažeidimus Vakarų Afrikoje ir Sahelio regione; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad Afrikos jaunimas gali atlikti svarbų vaidmenį kuriant klestinčią regiono ateitį; ragina didinti moterų įtrauktį ir aktyvų dalyvavimą priimant demokratinius sprendimus visais lygmenimis ir stiprinant taiką bei susitaikymą; smerkia seksualinio smurto ir visų formų bauginimo naudojimą konfliktinėse situacijose; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad didėjantis žmonių nuskurdimas tampa ekonominiu nusikalstamų ir teroristinių grupių vystymosi pagrindu; pabrėžia, kad nepakankamos galimybės gyventojams užtikrinti itin svarbias viešąsias paslaugas, pvz., vandenį, kanalizaciją, sveikatą, švietimą, yra socialinis ir ekonominis terorizmo vystymosi pagrindas; pabrėžia švietimo, kaip ekonomikos augimo skatinimo, demokratinės visuomenės kūrimo ir ekstremizmo prevencijos pagrindo, svarbą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia nacionalinių parlamentų vaidmenį stabilumo ir demokratizacijos srityse; ragina ECOWAS valstybes į saugumo klausimus įtraukti nacionalines ir regionines demokratines institucijas; mano, kad bet koks tokio pobūdžio ES įsikišimas turėtų būti svarstomas atitinkamame nacionaliniame parlamente; ragina ES ir ECOWAS šalis labiau koordinuoti paramos saugumui, vystymuisi, humanitarinei pagalbai ir demokratijai teikimą, kad būtų užtikrintas integruotas požiūris į taiką ir saugumą siekiant ilgalaikio tvaraus vystymosi visame regione; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į didelį ES ir jos valstybių narių indėlį vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos srityse ir palankiai vertina Sahelio aljanso darbą remiant Sahelio penketuko vyriausybių vadovaujamas vystymosi pastangas; ragina užtikrinti visapusišką Sahelio penketuko veikimą ir ragina ES valstybes nares glaudžiai su juo bendradarbiauti šioje srityje, stiprinant finansinius pajėgumus, keičiantis karine įranga ir teikiant veiksmingą mokymą karinių ir civilinių operacijų srityje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad norint pagerinti saugumo padėtį regione reikės šalinti pagrindines smurto ir konfliktų priežastis, įskaitant skurdą, klimato kaitą, gyventojų perkėlimą ir galimybių gauti išsilavinimą bei kitų galimybių trūkumą, t. y. problemas, kurias dar labiau padidino COVID-19 pandemija; pripažįsta, kad pagrindinės smurtinio ekstremizmo ir terorizmo priežastys yra sudėtingos; pabrėžia, kad būtina stiprinti regiono ekonomiką, skatinti darbo vietų kūrimą ir padėti pagrindus darniam ilgalaikiam vystymuisi; ragina ES savo investicijas ir vystomąjį bendradarbiavimą pritaikyti pagrindinėms terorizmo ir nesaugumo priežastims šalinti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reiškia didelį susirūpinimą dėl staiga pablogėjusio aprūpinimo maistu saugumo Vakarų Afrikoje ir Sahelio regione, nuo kurio šiuo metu kenčia dešimtys milijonų žmonių dėl nuolatinio ir vis didėjančio šių regionų žemės ūkio maisto sistemų ir tiekimo grandinių pažeidžiamumo; pabrėžia, kad Vakarų Afrika ir Sahelio regionas priklauso nuo Ukrainos kilmės kviečių tiekimo; reiškia itin didelį susirūpinimą dėl nerimą keliančių trumpalaikių ir vidutinės trukmės padarinių apsirūpinimui maistu Vakarų Afrikoje ir Sahelio regione, kuriuos sukėlė neišprovokuotas Rusijos karas prieš Ukrainą, ir dėl su tuo susijusio nerimą keliančio karo potencialo sukelti naują ir pavojingą bado ir mitybos krizę; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripažįsta Vakarų Afrikos ir Sahelio regiono teises į apsirūpinimo maistu savarankiškumą, nes tai yra vienas iš būdų užtikrinti mitybos saugumą ir mažinti skurdą, ypatingą dėmesį skiriant moterų ir šeimos ūkininkavimui, kad būtų užtikrintas įperkamo ir prieinamo maisto tiekimas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pripažįsta, kad ES yra pagrindinė humanitarinės pagalbos ir paramos vystymuisi teikėja pasaulyje; prašo ES ir jos valstybių narių didinti savo finansinę paramą ir humanitarinę pagalbą, siekiant patenkinti būtiniausius paveiktų gyventojų poreikius; apgailestauja, kad kelios ES valstybės narės nepasiekė tikslo skirti 0,7 proc. savo bendrųjų nacionalinių pajamų oficialiai paramai vystymuisi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | akcentuoja, kad svarbu suteikti neribotą prieigą prie humanitarinės pagalbos ir pagrindinių paslaugų konfliktų zonose, taip pat ir asmenims, gyvenantiems vyriausybės nekontroliuojamose teritorijose; primena, kad visos šalys turi laikytis tarptautinės humanitarinės teisės, kad būtų išvengta bet kokios humanitarinės pagalbos nukreipimo rizikos; pabrėžia, kad svarbu, jog humanitarinės pagalbos teikimas būtų laikomas neutraliu ir nešališku, ir kad svarbu užtikrinti humanitarinės pagalbos darbuotojų saugumą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina kai kurių šalių padarytą pažangą kovojant su korupcija; ragina Afrikos ir ES šalis kovoti su visais korupcijos veiksmais; atkreipia dėmesį į korupcijos ir nusikaltimų aplinkai, kurie kelia vis didesnę grėsmę DVT įgyvendinimui, sąsają; pažymi, kad kova su nestabilumu regione yra būtina sąlyga siekiant didinti pasaulinį saugumą ir daryti pažangą siekiant DVT; ragina ES ir jos valstybes nares pasinaudoti kovos su korupcija politika stiprinant gebėjimus, susijusius su pažeidimais, kuriuos ES, Interpolas ir JT aplinkos programa pripažįsta nusikaltimais aplinkai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, kad klimato kaita tampa vis svarbesniu Vakarų Afrikos ir Sahelio regiono stabilumo veiksniu; ragina Vakarų Afrikos ir Sahelio valstybes bendradarbiauti su ES valstybėmis narėmis kovojant su neigiamais klimato kaitos padariniais regiono saugumui ir stabilumui; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena, kad kovai su terorizmu ir vidaus problemų sprendimui būtinos stiprios institucijos; pabrėžia, kad svarbu iš naujo apibrėžti kovos su terorizmu ir smurtiniu ekstremizmu atitinkamuose regionuose strategiją laikantis tarptautinių standartų, ir ragina visus tokius veiksmus vykdančius pažeidėjus laikyti atsakingais ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina viso regiono nacionalinės valdžios institucijas dekriminalizuoti tos pačios lyties asmenų seksualinius veiksmus ir užtikrinti LGBTI gyventojų teises; pabrėžia, kad nuo persekiojimo už buvimą LGBTI bėgantys asmenys turi turėti teisę į tarptautinę apsaugą ES; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia ES įsipareigojimą visapusiškai dalyvauti regione teikiant politinę paramą, techninę bei finansinę pagalbą, visų pirma saugumo sektoriaus reformų, karinio parengimo ir paramos pilietinės visuomenės apsaugai ir stiprinimui, kurie yra būtini kovojant su grėsmėmis saugumui, srityse; ragina ECOWAS ir ES valstybes nares veiksmingai įgyvendinti susitarimo memorandumą dėl taikos, saugumo ir valdymo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad teikiant ES humanitarinę pagalbą ir paramą vystymuisi siekiama užkirsti kelią civilių gyventojų kančioms ir pagerinti jų pagrindines gyvenimo sąlygas; primena, kad tvarus vystymasis Afrikoje galimas tik derinant žmogiškąjį kapitalą ir išorės paramą vystymuisi; primena, kad dėl migracijos neturėtų prasidėti protų nutekėjimas; ragina Komisiją ir valstybes nares, koordinuojant veiksmus su tarptautiniais partneriais ir atitinkamomis tarptautinėmis institucijomis, skubiai įvertinti visas turimas priemones, kad būtų užkirstas kelias bet kokiam Afrikos šalių skolų grąžinimo įsipareigojimų nevykdymui; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reiškia paramą JT, ES ir regionų dalyvavimui Vakarų Afrikoje ir Sahelyje taikos palaikymo, karinio mokymo ir techninės paramos srityse, visų pirma vykdant ES mokymo ir gebėjimų stiprinimo misijas ir ECOWAS bei Afrikos Sąjungos iniciatyvas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | yra labai susirūpinęs dėl daugybės labai didelių Malio saugumo pajėgų padarytų žmogaus teisių pažeidimų atvejų, apie kuriuos pranešė JT MINUSMA ir kurie pagal humanitarinę teisę gali būti prilyginami karo nusikaltimams; atkreipia dėmesį į Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio sprendimą sustabdyti tam tikrus ES mokymo misijos Malyje ir ES pajėgumų stiprinimo misijos Malyje Malio ginkluotosioms pajėgoms ir nacionalinei gvardijai organizuojamus mokymus ir primygtinai ragina nutraukti bet kokią kitą ES Malio saugumo sektoriui teikiamą pagalbą, kol visi nusikaltimų vykdytojai bus patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pripažįsta, kad įvairios tarptautinės misijos nepasiekė savo pagrindinio tikslo – užtikrinti regione ilgalaikę taiką, todėl reikia apsvarstyti tarptautinių misijų ir politikos sričių įgaliojimus ir vaidmenį; pabrėžia, kad persvarstant ES įgaliojimus ir įsipareigojimus daugiausia dėmesio reikėtų skirti tam, kad bendradarbiavimas su Vakarų Afrikos ir Sahelio regiono šalimis būtų labiau prevencinio pobūdžio; primygtinai ragina ECOWAS šalis ir ES kartu plėtoti naują požiūrį į saugumo sektoriaus reformą ir paramą saugumui; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smerkia dezinformaciją apie ES ir jos bendros saugumo ir gynybos politikos misijas; ragina ES apsirūpinti visomis priemonėmis, reikalingomis veiksmingesnei strateginei komunikacijai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad bet kokia Europos ar tarptautinė parama turėtų būti laikoma tik papildančia nacionalines ir regionines pastangas; primena, kad priimančiosios šalys privalo išlaikyti atsakomybę už visas jų atitinkamose teritorijose įgyvendinamas iniciatyvas; primena, kad politiniai ir visuomenės lyderiai taip pat turi remti tokias iniciatyvas, kad jos būtų sėkmingos; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pripažįsta, kad, nepaisant nuolatinių saugumo problemų, padaryta pažanga kovojant su ginkluotomis islamistų grupuotėmis; pakartoja, kad reikia kovoti su teroristų propagandos ir verbavimo iniciatyvomis įgyvendinant platesnio masto strategijas, skirtas kovai su polinkiu terorizmui ir verbavimu; tuo pačiu metu pabrėžia, kad reikia skatinti dezertyravimą iš smurtinių ekstremistų grupuočių ir dėti daugiau pastangų siekiant deradikalizuoti tokius kovotojus ir reintegruoti juos į visuomenę; |
| --- | --- |

30.

| 31. | griežtai kritikuoja Malio vyriausybės sprendimą trukdyti bendradarbiavimui su Europos subjektais, kuris, be kitų veiksmų, pasireiškė 2022 m. gegužės 2 d. jai denonsavus du pagrindinius susitarimus, t. y. susitarimą dėl pajėgų statuso, kuriuo nustatoma Prancūzijos „Barkhane“ ir Europos „Takuba“ pajėgų buvimo Malyje teisinė sistema, ir 2014 m. Malio ir Prancūzijos bendradarbiavimo gynybos srityje sutartį; griežtai kritikuoja 2022 m. sausio mėn. Malio reikalavimą Danijos ir Prancūzijos kontingentui išvykti iš valstybės teritorijos, taip pat jo atsisakymą išduoti Vokietijos lėktuvui leidimą skristi virš Malio oro erdvės; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smerkia didėjantį Kremliaus remiamos Rusijos „Vagnerio grupės“ dalyvavimą Sahelio regione; yra tvirtai įsitikinęs, kad „Vagnerio grupės“ dalyvavimas Vakarų Afrikoje prieštarauja tikslui užtikrinti taiką, saugumą bei stabilumą regione ir yra nesuderinamas su bendradarbiavimu saugumo ir gynybos srityje su ES; ragina visas šalis, visų pirma Centrinės Afrikos Respubliką, tirti „Vagnerio grupės“ veiklos rezultatus; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad grupė vykdo įvairius žmogaus teisių pažeidimus ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus, apie kuriuos ir toliau pranešama; griežtai smerkia nusikaltimus, kuriuos Vakarų Afrikoje ir Sahelyje įvykdė „Vagnerio grupė“ ir kitos privačios karinės ir saugumo bendrovės; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina visas šalis, kurios bendradarbiauja arba svarsto galimybę bendradarbiauti su „Vagnerio grupe“, atsižvelgti į įvykius Ukrainoje, kur Rusijos režimas vykdo žiaurų ir nežmonišką karą akivaizdžiai pažeisdamas tarptautinę teisę; ragina visas valstybes atsisakyti bet kokių iliuzijų dėl bet kokių jose vykdomų Rusijos veiksmų galutinių tikslų ir pripažinti, kad Rusija ir jos „Vagnerio grupė“ orientuojasi tik į savo interesus ir naudos bet kokią, jų manymu, reikalingą jėgą, kaip tai matyti Ukrainoje ir kitur, kur civiliai gyventojai moka didelę kainą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primena, kad saugumo padėtis Sahelyje, Vakarų Afrikos pakrantės valstybėse ir Magribe yra glaudžiai tarpusavyje susijusi; prašo įvertinti trūkumus, kurie trukdė ES mokymo misijoms tinkamai rengti ginkluotąsias pajėgas šalyse partnerėse siekiant kovoti su džihadizmu; ragina kitas ES mokymo misijas vykdyti taip, kad šie dideli trūkumai būtų pašalinti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pakartoja, kad atsižvelgiant į operacijos „Barkhane“ perkėlimą į Nigerį, reikėtų pasimokyti iš patirties, kad būtų galima iš naujo parengti atsakomąsias priemones, daugiau dėmesio skiriant prevencijai ir visapusiškesniam požiūriui į valdymą, saugumą ir paramą vystymuisi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad tarptautinė bendruomenė turėtų intensyvinti ekonominį ir politinį bendradarbiavimą su tomis šalimis, kurios nori vykdyti reformas ir pasiekti rezultatų, kad galėtų tapti regione sektinais pavyzdžiais, galinčiais padėti stabilizuoti visą regioną; palankiai vertina kai kurių šalių pastangas demokratizacijos srityje; pabrėžia, kad regionų sėkmės pavyzdžiai, pvz., Vakarų Afrikos pakrantės regione, gali atlikti svarbų vaidmenį stabilizuojant visą regioną, todėl mano, kad tokius teigiamus pavyzdžius reikia toliau skatinti ir remti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | dar kartą pažymi, kad civilių gyventojų apsauga ir saugumas yra viena iš pagrindinių bet kurios vyriausybės užduočių, ir pabrėžia, kad reikėtų imtis papildomų priemonių, kad būtų pagerinta civilių gyventojų apsauga; siūlo, kad tokios priemonės galėtų apimti beginklius civilinės saugos metodus, kuriuos JT jau sėkmingai pritaikė kitose konfliktinėse situacijose; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ypač atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu parengti saugumo strategijas ir prasmingai įtraukti moteris, kurioms nesaugumas ir smurtas daro neproporcingai didelį poveikį, ir jaunimą, kurio ateitis (kaip ir regiono ateitis) priklausys nuo galimybės gauti išsilavinimą ir įsidarbinti, kaip vieno iš būdų taikiam vystymuisi palaikyti ir atgrasyti nuo džihadistų verbavimo; ragina regiono šalis ir tarptautinę bendruomenę toliau skatinti įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 2250 (2015) dėl jaunimo, taikos ir saugumo ir pakartoja remiantis JT Moterų, taikos ir saugumo darbotvarkės įgyvendinimą Sahelio regione; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina Tarybos išvadas, kuriomis pratęsiamas ir stiprinamas koordinuoto jūrinio buvimo koncepcijos įgyvendinimas Gvinėjos įlankoje; ragina Tarybą apsvarstyti galimybę sustiprinti šią koncepciją Gvinėjos įlankoje naudojant oro priemones; ragina aktyviau dalyvauti ir bendradarbiauti su Gvinėjos įlankos pakrantės valstybėmis taikant KVTBP „Globali Europa“ ir Europos taikos priemonę; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palankiai vertina rinkimų stebėjimo misijų vaidmenį remiant ir stiprinant demokratinį procesą; primena, kad ES valstybės narės ir Vakarų Afrikos bei Sahelio regiono šalys pakvietė oficialias stebėtojų misijas, ir primygtinai ragina Vakarų Afrikos ir Sahelio regiono šalių vyriausybes toliau tai daryti organizuojant skaidrius, įtraukius ir tikrai konkurencingus rinkimus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, AKR ir ES tarybai, AKR ministrų tarybai, Afrikos Sąjungos narėms ir ECOWAS sekretoriatams, Akros iniciatyvai ir Sahelio penketukui. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  OL C 385, 2021 9 22, p. 24.

(2)  OL C 494, 2021 12 8, p. 80.

(3)  OL C 15, 2022 1 12, p. 166.

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0482.

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0040.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0039.

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0052.

(8)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

(9)  OL L 287, 2010 11 4, p. 3.

(10)  OL L 209, 2021 6 14, p. 1.

(11)  OL L 54 I, 2020 2 26, p. 9.

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/147 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/147

---

P9_TA(2022)0204

Pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį vykstantys klausymai dėl Lenkijos ir Vengrijos

2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį vykstančių klausymų dėl Lenkijos ir Vengrijos (2022/2647(RSP))

(2022/C 465/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį ir 7 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį ir 7 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo, kuriuo pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalį Taryba raginama nustatyti, ar esama aiškaus pavojaus, kad Vengrija šiurkščiai pažeidžia vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo, kuriuo pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalį Taryba raginama nustatyti, ar esama aiškaus pavojaus, kad Vengrija šiurkščiai pažeidžia vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga (1),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 20 d. Komisijos pagrįstą pasiūlymą, teikiamą pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalį, dėl teisinės valstybės principo Lenkijoje – pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 20 d. Komisijos pagrįstą pasiūlymą, teikiamą pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalį, dėl teisinės valstybės principo Lenkijoje – pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo (COM(2017)0835),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Komisijos sprendimo pasinaudoti ES sutarties 7 straipsnio 1 dalimi dėl padėties Lenkijoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Komisijos sprendimo pasinaudoti ES sutarties 7 straipsnio 1 dalimi dėl padėties Lenkijoje (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 16 d. savo rezoliuciją dėl pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį vykstančių klausymų dėl Lenkijos ir Vengrijos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 16 d. savo rezoliuciją dėl pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį vykstančių klausymų dėl Lenkijos ir Vengrijos (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl 2018–2019 m. metinio pranešimo dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl 2018–2019 m. metinio pranešimo dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje (7),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. rezoliuciją dėl Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. rezoliuciją dėl Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos (8),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 8 d. savo rezoliuciją dėl ES teisės ir LGBTIQ piliečių teisių pažeidimų Vengrijoje dėl Vengrijos Nacionalinėje Asamblėjoje priimtų teisės aktų pakeitimų (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 8 d. savo rezoliuciją dėl ES teisės ir LGBTIQ piliečių teisių pažeidimų Vengrijoje dėl Vengrijos Nacionalinėje Asamblėjoje priimtų teisės aktų pakeitimų (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl žiniasklaidos laisvės ir toliau blogėjančios teisinės valstybės padėties Lenkijoje (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl žiniasklaidos laisvės ir toliau blogėjančios teisinės valstybės padėties Lenkijoje (10),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 21 d. savo rezoliuciją dėl teisinės valstybės krizės Lenkijoje ir ES teisės viršenybės (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 21 d. savo rezoliuciją dėl teisinės valstybės krizės Lenkijoje ir ES teisės viršenybės (11),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 11 d. savo rezoliuciją dėl pirmųjų de facto abortų uždraudimo Lenkijoje metinių (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 11 d. savo rezoliuciją dėl pirmųjų de facto abortų uždraudimo Lenkijoje metinių (12),

| — | atsižvelgdamas į ES Teisingumo Teismo praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES Teisingumo Teismo praktiką,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje nurodytų klausymų standartinę tvarką, kurią Taryba patvirtino 2019 m. liepos 18 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje nurodytų klausymų standartinę tvarką, kurią Taryba patvirtino 2019 m. liepos 18 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 27 d. Komisijos narių kolegijos sprendimą pradėti procedūrą prieš Vengriją pagal Teisinės valstybės sąlygų reglamentą (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 27 d. Komisijos narių kolegijos sprendimą pradėti procedūrą prieš Vengriją pagal Teisinės valstybės sąlygų reglamentą (13),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Sąjunga grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, vertybėmis, kaip išdėstyta ES sutarties 2 straipsnyje ir ES pagrindinių teisių chartijoje bei įtvirtinta pagrindinėse tarptautinėse žmogaus teisių sutartyse; kadangi šios vertybės, kurios yra bendros valstybėms narėms ir kurių laikytis visos valstybės narės įsipareigojo laisva valia, yra teisių, kuriomis naudojasi Sąjungos gyventojai, pamatas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, vertybėmis, kaip išdėstyta ES sutarties 2 straipsnyje ir ES pagrindinių teisių chartijoje bei įtvirtinta pagrindinėse tarptautinėse žmogaus teisių sutartyse; kadangi šios vertybės, kurios yra bendros valstybėms narėms ir kurių laikytis visos valstybės narės įsipareigojo laisva valia, yra teisių, kuriomis naudojasi Sąjungos gyventojai, pamatas;

| B. | kadangi bet koks aiškus šiurkštaus vertybių, nurodytų ES sutarties 2 straipsnyje, pažeidimo valstybėje narėje pavojus nėra susijęs vien su konkrečia valstybe nare, kurioje kyla minėtas pavojus, – jis daro poveikį ir kitoms valstybėms narėms, jų tarpusavio pasitikėjimui ir pačiam Sąjungos pobūdžiui bei jos piliečių pagrindinėms teisėms, numatytoms Sąjungos teisėje; |
| --- | --- |

B.

kadangi bet koks aiškus šiurkštaus vertybių, nurodytų ES sutarties 2 straipsnyje, pažeidimo valstybėje narėje pavojus nėra susijęs vien su konkrečia valstybe nare, kurioje kyla minėtas pavojus, – jis daro poveikį ir kitoms valstybėms narėms, jų tarpusavio pasitikėjimui ir pačiam Sąjungos pobūdžiui bei jos piliečių pagrindinėms teisėms, numatytoms Sąjungos teisėje;

| C. | kadangi ES sutarties 7 straipsnio 1 dalimi numatomas prevencinis etapas, suteikiant Sąjungai galimybę imtis veiksmų, jeigu iškyla aiškus šiurkštaus bendrų vertybių pažeidimo pavojus; kadangi tokie prevenciniai veiksmai apima dialogą su atitinkama valstybe nare ir jais siekiama išvengti galimo tam tikrų teisių, kylančių dėl Sutarčių taikymo, sustabdymo; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES sutarties 7 straipsnio 1 dalimi numatomas prevencinis etapas, suteikiant Sąjungai galimybę imtis veiksmų, jeigu iškyla aiškus šiurkštaus bendrų vertybių pažeidimo pavojus; kadangi tokie prevenciniai veiksmai apima dialogą su atitinkama valstybe nare ir jais siekiama išvengti galimo tam tikrų teisių, kylančių dėl Sutarčių taikymo, sustabdymo;

| D. | kadangi Komisija ir Parlamentas atitinkamai pritaikė ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį Lenkijai ir Vengrijai, siekdami nustatyti, ar esama aiškaus pavojaus, kad gali būti šiurkščiai pažeistos vertybės, kuriomis grindžiama Sąjunga; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija ir Parlamentas atitinkamai pritaikė ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį Lenkijai ir Vengrijai, siekdami nustatyti, ar esama aiškaus pavojaus, kad gali būti šiurkščiai pažeistos vertybės, kuriomis grindžiama Sąjunga;

| E. | kadangi klausymų organizavimo praktika Tarybai pirmininkaujant įvairioms valstybėms narėms labai skyrėsi; kadangi iki šiol Bendrųjų reikalų tarybos posėdžiuose Taryba surengė penkis klausymus dėl Lenkijos ir tris – dėl Vengrijos; |
| --- | --- |

E.

kadangi klausymų organizavimo praktika Tarybai pirmininkaujant įvairioms valstybėms narėms labai skyrėsi; kadangi iki šiol Bendrųjų reikalų tarybos posėdžiuose Taryba surengė penkis klausymus dėl Lenkijos ir tris – dėl Vengrijos;

| 1. | atkreipia dėmesį į Tarybos pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį surengtus klausymus reaguojant į Lenkijoje ir Vengrijoje esančias grėsmes bendroms Europos vertybėms, nustatytoms ES sutarties 2 straipsnyje; apgailestauja dėl to, kad po klausymų teisinės valstybės, demokratijos ir pagrindinių teisių padėtis Lenkijoje ir Vengrijoje nepagerėjo ir kad padėtis abiejose šalyse nuo tada, kai buvo pradėta procedūra pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį, toliau blogėjo, kaip nurodyta daugelyje Komisijos ir tarptautinių organizacijų, pvz., Jungtinių Tautų, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos ir Europos Tarybos, ataskaitose ir pareiškimuose ir kaip patvirtinta daugelyje ES Teisingumo Teismo ir Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą parodyti tikrą ryžtą daryti prasmingą pažangą pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį vykdomose procedūrose, vykdant savo pareigas pagal Sutartis apsaugoti ES sutarties 2 straipsnyje išdėstytas vertybes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad klausymai turėtų būti rengiami tinkamu dažnumu ir tinkamu būdu, nes tai išankstinė veiksmingo 7 straipsnio 1 dalyje nustatytos procedūros naudojimo sąlyga; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina tai, kad pirmininkaujanti Prancūzija atnaujino klausymus dėl abiejų procedūrų; vis dėlto susirūpinęs pažymi, kad, nepaisant pakartotinių Parlamento reikalavimų, klausymai nebuvo organizuojami reguliariai, struktūriškai ir atvirai; primygtinai ragina pirmininkausiančias valstybes nares reguliariai ir bent kartą per pirmininkavimo laikotarpį surengti klausymus; ragina Tarybą užtikrinti, kad pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį rengiamuose klausymuose taip pat būtų atsižvelgiama į naujus pokyčius, įskaitant tokius, kurie susiję su pagrindinių teisių pažeidimais; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja, kad teisinės valstybės principas, demokratija ir pagrindinės teisės yra neatsiejamai susiję, ir primena Tarybai ir Komisijai apie ilgalaikį Parlamento raginimą vertinant teisinės valstybės padėtį valstybėse narėse atsižvelgti į nuolatinius demokratijos ir pagrindinių teisių pažeidimus visoje Sąjungoje, įskaitant išpuolius prieš žiniasklaidos laisvę ir žurnalistus, mažumas, migrantus, moterų teises, LGBTIQ+ asmenų teises ir asociacijų bei susirinkimų laisvę; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Tarybą po kiekvieno klausymo paskelbti išsamius protokolus ir pateikti Parlamentui tinkamą apibendrintą informaciją; pabrėžia, kad klausymai turi būti objektyvūs, pagrįsti faktais ir skaidrūs ir kad atitinkamos valstybės narės turi geranoriškai bendradarbiauti viso proceso metu, laikydamosi ES sutarties 4 straipsnio 3 dalyje įtvirtinto lojalaus bendradarbiavimo principo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad klausymai bus veiksmingi tik tuo atveju, jei Taryba po jų pateiks konkrečių rekomendacijų atitinkamoms valstybėms narėms, kaip numatyta ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje; primygtinai ragina Tarybą, atsižvelgiant į tai, kad padėtis abiejose šalyse sparčiai blogėja, skubiai priimti tokias rekomendacijas ir nustatyti aiškius jų įgyvendinimo terminus; pabrėžia, kad norint nustatyti aiškų pavojų, kad gali būti šiurkščiai pažeistos Sąjungos vertybės pagal 7 straipsnio 1 dalį, arba teikiant konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms, nereikalaujama vieningo balsavimo Taryboje; siūlo, kad, jei padėtis toliau blogės, Komisija ir Taryba aptartų tolesnius veiksmus siekiant apsaugoti ES sutarties 2 straipsnyje nustatytas vertybes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad standartinė klausymų tvarka, nurodyta ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje, neužtikrina tokio pat požiūrio į Parlamentą, kaip į Komisiją; pabrėžia tai, kad Parlamentas turi būti kviečiamas į oficialius Tarybos posėdžius, remiantis iniciatyvos teise ir lojalaus institucijų bendradarbiavimo principu, įtvirtintu ES sutarties 13 straipsnio 2 dalyje; dar kartą ragina Tarybą visais procedūros etapais Parlamentui teikti informaciją nedelsiant ir išsamiai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja dėl to, kad kelios Tarybai pirmininkaujančios valstybės nerado laiko susitikti su visais atitinkamais Parlamento komitetais, nepaisant oficialių raginimų tai padaryti; ragina ministrus, kurie ateityje pirmininkaus Bendrųjų reikalų tarybai, bent kartą per kiekvieną pirmininkavimo laikotarpį atvykti į atitinkamus Parlamento komitetus, kad Parlamentui būtų pateikta naujausia informacija apie šias procedūras; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina visas valstybes nares gerbti ES teisės viršenybę ir rekomenduoja Tarybai per įvairias pagal 7 straipsnio 1 dalį vykdomas procedūras aptarti grėsmes ES teisės viršenybės principui; mano, jog ypač nepriimtina, kad Lenkija ir Vengrija nuolat nevykdo gana didelio skaičiaus ES Teisingumo Teismo ir Europos Žmogaus Teisių Teismo priimtų sprendimų; primygtinai ragina Tarybą atsižvelgti į šį faktą vertinant aiškų pavojų, kad gali būti šiurkščiai pažeistos ES sutarties 2 straipsnyje nustatytos vertybės; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją visapusiškai pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis siekiant pašalinti Lenkijos ir Vengrijos daromus ES sutarties 2 straipsnyje nustatytų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga, pažeidimus, visų pirma imtis paspartintų pažeidimo nagrinėjimo procedūrų ir pateikti prašymus taikyti laikinąsias apsaugos priemones ES Teisingumo Teisme, taip pat taikyti Teisinės valstybės sąlygų reglamentą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją ir Tarybą nepatvirtinti Lenkijos ir Vengrijos nacionalinių planų pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, kol abi šalys visapusiškai įvykdys visas Europos semestro konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas teisinės valstybės srityje ir kol jos neįgyvendins visų atitinkamų ES Teisingumo Teismo ir Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų (14); primena, kad Komisija turėtų naudotis visomis turimomis priemonėmis siekdama užtikrinti, kad iš atitinkamų valstybių narių piliečių ir gyventojų nebūtų atimta ES lėšų teikiama nauda dėl to, kad jų vyriausybės pažeidžia teisinės valstybės principą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | laikosi nuomonės, kad žvelgiant į naujausius pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį vykstančių klausymų įvykius dar kartą išryškėja neišvengiamas poreikis sukurti ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmą, kaip siūlo Parlamentas, tarpinstitucinio susitarimo forma ir ES institucijose taikant nuolatinį demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių politikos ciklą; apgailestauja dėl to, kad Komisija ir Taryba atsisakė pradėti derybas dėl šio tarpinstitucinio susitarimo ir kad per pastaruosius šešerius metus nepadaryta jokios pažangos; dar kartą ragina Komisiją ir Tarybą nedelsiant pradėti derybas su Parlamentu dėl šio susitarimo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2022 m. balandžio 27 d. Komisija, išsiuntusi rašytinį pranešimą, galiausiai pradėjo oficialią procedūrą prieš Vengriją pagal Teisinės valstybės sąlygų reglamentą; tikisi, kad Komisija ir toliau kuo greičiau imsis veiksmų, ir tikisi, kad Taryba prisiims politinį įsipareigojimą nedelsiant ir prioriteto tvarka sėkmingai užbaigti procedūrą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | susirūpinęs pažymi, kad Komisija nepradėjo tokių procedūrų Lenkijos atžvilgiu, ir ragina Komisiją atlikti tolesnį vertinimą ir imtis veiksmų pagal tą reglamentą; be to, apgailestauja, kad Komisija, vertindama teisinės valstybės principų pažeidimus valstybėje narėje, taiko siauriausią reglamento aiškinimą, tuo faktiškai atmesdama didelę riziką, darančią poveikį Sąjungos finansų valdymui ir jos finansiniams interesams, kaip sąlygą, kuriai esant turėtų būti aktyvuotas sąlygų mechanizmas; pakartoja, kad reglamente aiškiai nustatyta, jog pavojus teismų nepriklausomumui yra teisinės valstybės principų pažeidimas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Bendrųjų reikalų tarybos ministrus visapusiškai atsižvelgti į Komisijos išvadas, pateiktas jos rašytiniame pranešime Vengrijai, per kitą klausymą pagal 7 straipsnio 1 dalį dėl Vengrijos, kuris turėtų įvykti gegužės mėn. pabaigoje; pabrėžia, kad Komisijos išvados turėtų būti pakankamas pagrindas Tarybai priimti rekomendacijas pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalies procedūrą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena Parlamento misijų Budapešte 2021 m. rugsėjo 29 d. – spalio 1 d. (15) ir Varšuvoje 2022 m. vasario 21–23 d. (16) išvadas, kuriose aprašomi įvairūs Vengrijos ir Lenkijos daromi pažeidimai demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių srityje, visų pirma susiję su teisminių institucijų nepriklausomumu, žiniasklaidos laisve, išpuoliais prieš pilietinės visuomenės veikėjus ir tolesniu LGBTIQ+ asmenų teisių ir moterų teisių blogėjimu, taip pat įtariamu šnipinėjimo programos „Pegasus“ naudojimu; ragina Tarybą visapusiškai pasinaudoti šiomis išvadomis atliekant darbą, susijusį su 7 straipsnio 1 dalyje nustatytomis procedūromis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Tarybai, Lenkijos ir Vengrijos prezidentams, vyriausybėms ir parlamentams bei kitų valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OL C 433, 2019 12 23, p. 66.

(2)  OL C 129, 2019 4 5, p. 13.

(3)  OL C 270, 2021 7 7, p. 91.

(4)  OL C 385, 2021 9 22, p. 317.

(5)  OL C 215, 2018 6 19, p. 162.

(6)  OL C 395, 2021 9 29, p. 2.

(7)  OL C 425, 2021 10 20, p. 107.

(8)  OL C 81, 2022 2 18, p. 27.

(9)  OL C 99, 2022 3 1, p. 218.

(10)  OL C 117, 2022 3 11, p. 151.

(11)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0439.

(12)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0455.

(13)  2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (OL L 433 I, 2020 12 22, p. 1).

(14)  Tai apima, be kita ko, visų 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17), 19 straipsnyje ir V priede nustatytų 11 kriterijų įvykdymą.

(15)  Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas, „Misijos ataskaita po ad hoc delegacijos vizito į Budapeštą (Vengrija) 2021 m. rugsėjo 29 d. – spalio 1 d.“, 2021 m. lapkričio 26 d., https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/LIBE-CR-699096_EN.pdf.

(16)  Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas, „Misijos ataskaita po bendros LIBE ir AFCO komitetų tiriamosios misijos į Varšuvą (Lenkija) 2022 m. vasario 21–23 d.“, 2022 m. kovo 31 d., https://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/plmrep/COMMITTEES/LIBE/DV/2022/03-31/Missionreport_EN.pdf.

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/151 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/151

---

P9_TA(2022)0205

Dabartinė ES ir Moldovos bendradarbiavimo padėtis

2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl dabartinės ES ir Moldovos bendradarbiavimo padėties (2022/2651(RSP))

(2022/C 465/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Moldovos Respublikos ir Rytų partnerystės šalių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Moldovos Respublikos ir Rytų partnerystės šalių,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimą (1) (Asociacijos susitarimas), apimantį išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę, kuris visapusiškai įsigaliojo 2016 m. liepos 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimą (1) (Asociacijos susitarimas), apimantį išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę, kuris visapusiškai įsigaliojo 2016 m. liepos 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl ES asociacijos susitarimo su Moldovos Respublika įgyvendinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl ES asociacijos susitarimo su Moldovos Respublika įgyvendinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 3 d. pateiktą Moldovos Respublikos paraišką dėl narystės ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 3 d. pateiktą Moldovos Respublikos paraišką dėl narystės ES,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 10–11 d. Versalio deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 10–11 d. Versalio deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai Josepo Borellio 2022 m. balandžio 29 d. pareiškimą dėl pastarojo meto saugumo incidentų Uždniestrės regione, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai Josepo Borellio 2022 m. balandžio 29 d. pareiškimą dėl pastarojo meto saugumo incidentų Uždniestrės regione,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą Moldovos Respublika patyrė neproporcingai didelių nuostolių, daugiausia dėl to, kad nuo invazijos pradžios į šalį atvyko daugiau kaip 450 000 pabėgėlių, iš kurių beveik 100 000 joje pasiliko, – tai yra didžiausias vienam gyventojui tenkantis skaičius iš visų pabėgėlius iš Ukrainos priėmusių šalių; nuostolių taip pat atsirado dėl prarastos prekybos bei padidėjusių energijos ir transporto kainų; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą Moldovos Respublika patyrė neproporcingai didelių nuostolių, daugiausia dėl to, kad nuo invazijos pradžios į šalį atvyko daugiau kaip 450 000 pabėgėlių, iš kurių beveik 100 000 joje pasiliko, – tai yra didžiausias vienam gyventojui tenkantis skaičius iš visų pabėgėlius iš Ukrainos priėmusių šalių; nuostolių taip pat atsirado dėl prarastos prekybos bei padidėjusių energijos ir transporto kainų;

| B. | kadangi, patvirtindama ilgalaikį savo valdžios institucijų ir didelės gyventojų dalies ryžtą daryti pažangą Moldovos Europos integracijos procese, Moldovos Respublika 2022 m. kovo 3 d. pateikė paraišką dėl stojimo į ES; |
| --- | --- |

B.

kadangi, patvirtindama ilgalaikį savo valdžios institucijų ir didelės gyventojų dalies ryžtą daryti pažangą Moldovos Europos integracijos procese, Moldovos Respublika 2022 m. kovo 3 d. pateikė paraišką dėl stojimo į ES;

| C. | kadangi Europos Sąjunga ir jos valstybės narės suteikė Moldovos Respublikai finansinę ir nepiniginę pagalbą, kuria padedama įveikti Rusijos įsiveržimo į Ukrainą padarinius, įskaitant 13 mln. EUR vertės humanitarinę pagalbą, 15 mln. EUR dydžio administracinę paramą laikinai perkeltiems asmenims, 15 mln. EUR paramą ES pasienio pagalbos misijai Moldovoje ir Ukrainoje remti ir nepiniginę pagalbą pagal ES civilinės saugos mechanizmą; kadangi 2022 m. balandžio 5 d., pradėjus veikti paramos Moldovai platformai, ES, jos valstybės narės, G7 šalys ir kitos panašių pažiūrų valstybės įsipareigojo skirti 659,5 mln. EUR; kadangi ES pagal naują paramos biudžetui programą suteikė Moldovai 60 mln. EUR paramą kylančių energijos kainų poveikiui pažeidžiamiausiems asmenims švelninti; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Sąjunga ir jos valstybės narės suteikė Moldovos Respublikai finansinę ir nepiniginę pagalbą, kuria padedama įveikti Rusijos įsiveržimo į Ukrainą padarinius, įskaitant 13 mln. EUR vertės humanitarinę pagalbą, 15 mln. EUR dydžio administracinę paramą laikinai perkeltiems asmenims, 15 mln. EUR paramą ES pasienio pagalbos misijai Moldovoje ir Ukrainoje remti ir nepiniginę pagalbą pagal ES civilinės saugos mechanizmą; kadangi 2022 m. balandžio 5 d., pradėjus veikti paramos Moldovai platformai, ES, jos valstybės narės, G7 šalys ir kitos panašių pažiūrų valstybės įsipareigojo skirti 659,5 mln. EUR; kadangi ES pagal naują paramos biudžetui programą suteikė Moldovai 60 mln. EUR paramą kylančių energijos kainų poveikiui pažeidžiamiausiems asmenims švelninti;

| D. | kadangi 2022 m. kovo 17 d. buvo pasirašytas ES ir Moldovos susitarimas dėl bendradarbiavimo sienų valdymo srityje, kuriuo agentūrai Frontex suteikta galimybė remti Moldovos valdžios institucijas šioms vykdant kasdienę sienų valdymo ir sienų saugumo užtikrinimo veiklą; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2022 m. kovo 17 d. buvo pasirašytas ES ir Moldovos susitarimas dėl bendradarbiavimo sienų valdymo srityje, kuriuo agentūrai Frontex suteikta galimybė remti Moldovos valdžios institucijas šioms vykdant kasdienę sienų valdymo ir sienų saugumo užtikrinimo veiklą;

| E. | kadangi nuo Rusijos karo prieš Ukrainą pradžios kilo susirūpinimas dėl galimų užmaskuotų operacijų Moldovoje; |
| --- | --- |

E.

kadangi nuo Rusijos karo prieš Ukrainą pradžios kilo susirūpinimas dėl galimų užmaskuotų operacijų Moldovoje;

| F. | kadangi Moldovos Respublikos Uždniestrės regione Rusija yra dislokavusi mažiausiai 1 500 kareivių, o vadinamosioms Padniestrės ginkluotosioms pajėgoms priklauso dar 5 000 kareivių; |
| --- | --- |

F.

kadangi Moldovos Respublikos Uždniestrės regione Rusija yra dislokavusi mažiausiai 1 500 kareivių, o vadinamosioms Padniestrės ginkluotosioms pajėgoms priklauso dar 5 000 kareivių;

| G. | kadangi 2022 m. balandžio 22 d. Rusijos centrinės karinės apygardos vado pavaduotojas generolas majoras Rustamas Minekajevas pareiškė, kad vienas iš Rusijos vykdomos invazijos į Ukrainą tikslų – sukurti sausumos koridorių į Uždniestrės regioną; kadangi generolas majoras R. Minekajevas taip pat melagingai teigė, kad Uždniestrėje pastebėta rusakalbių gyventojų priespaudos apraiškų; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2022 m. balandžio 22 d. Rusijos centrinės karinės apygardos vado pavaduotojas generolas majoras Rustamas Minekajevas pareiškė, kad vienas iš Rusijos vykdomos invazijos į Ukrainą tikslų – sukurti sausumos koridorių į Uždniestrės regioną; kadangi generolas majoras R. Minekajevas taip pat melagingai teigė, kad Uždniestrėje pastebėta rusakalbių gyventojų priespaudos apraiškų;

| H. | kadangi 2022 m. balandžio 25, 26 ir 27 d. Padnestrės regione įvyko keli saugumo incidentai, įskaitant išpuolį prieš vadinamosios Valstybės saugumo ministerijos pastatą Tiraspolyje panaudojant granatas, sprogimus, kurių metu apgadintos radijo antenos Majako kaime, ir netoli Kobasnos šaudmenų sandėlio neva vykusius apšaudymus; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2022 m. balandžio 25, 26 ir 27 d. Padnestrės regione įvyko keli saugumo incidentai, įskaitant išpuolį prieš vadinamosios Valstybės saugumo ministerijos pastatą Tiraspolyje panaudojant granatas, sprogimus, kurių metu apgadintos radijo antenos Majako kaime, ir netoli Kobasnos šaudmenų sandėlio neva vykusius apšaudymus;

| I. | kadangi Padnestrės regione prie Ukrainos ir Moldovos sienos esančiame Kobasnos šaudmenų sandėlyje yra apie 22 000 tonų sovietinio laikotarpio šaudmenų ir karinės įrangos, kuriuos saugo Rusijos pajėgų operatyvinė grupė; kadangi, nepaisydama 1999 metais ir vėl 2021 metais prisiimtų įsipareigojimų, Rusijos Federacija neužtikrino, kad visi šie ginklai būtų sunaikinti; kadangi susirūpinimą tebekelia tai, kad ši įranga gali būti naudojama ginkluotame konflikte vykdant kovos veiksmus arba siekiant daryti spaudimą Moldovos ir Ukrainos valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

I.

kadangi Padnestrės regione prie Ukrainos ir Moldovos sienos esančiame Kobasnos šaudmenų sandėlyje yra apie 22 000 tonų sovietinio laikotarpio šaudmenų ir karinės įrangos, kuriuos saugo Rusijos pajėgų operatyvinė grupė; kadangi, nepaisydama 1999 metais ir vėl 2021 metais prisiimtų įsipareigojimų, Rusijos Federacija neužtikrino, kad visi šie ginklai būtų sunaikinti; kadangi susirūpinimą tebekelia tai, kad ši įranga gali būti naudojama ginkluotame konflikte vykdant kovos veiksmus arba siekiant daryti spaudimą Moldovos ir Ukrainos valdžios institucijoms;

| J. | kadangi kaip priemonę Kremliaus ekonominiams ir geopolitiniams interesams šalyje stiprinti Rusija naudoja dujų eksportą į Moldovą, ir paskutinį kartą 2021 m. antroje pusėje dirbtinai sukėlė dujų tiekimo krizę; |
| --- | --- |

J.

kadangi kaip priemonę Kremliaus ekonominiams ir geopolitiniams interesams šalyje stiprinti Rusija naudoja dujų eksportą į Moldovą, ir paskutinį kartą 2021 m. antroje pusėje dirbtinai sukėlė dujų tiekimo krizę;

| K. | kadangi didžioji dalis elektros energijos Moldovai tiekiama iš Padnestrės regiono iš Rusijos įmonei „Inter RAO“ priklausančios elektrinės; |
| --- | --- |

K.

kadangi didžioji dalis elektros energijos Moldovai tiekiama iš Padnestrės regiono iš Rusijos įmonei „Inter RAO“ priklausančios elektrinės;

| 1. | palankiai vertina Moldovos Respublikos piliečių parodytą stiprų solidarumą su pabėgėliais iš Ukrainos, bėgančiais nuo Rusijos agresijos karo, Ukrainos miestų ir gyvenviečių naikinimo ir vykdomų žiaurumų bei karo nusikaltimų, atveriant savo namų duris, kad tūkstančius jų galėtų priimti pas save; palankiai vertina Moldovos Respublikos valdžios institucijų pastangas remiant Ukrainos pabėgėlius; |
| --- | --- |

1.

| 2. | yra įsitikinęs, kad ES turi parodyti tokį patį solidarumą su Moldovos tauta ir kuo ryžtingiau remti šalies pastangas įveikti Rusijos agresijos karo padarinius; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad beveik 100 000 pabėgėlių, kurie gavo prieglobstį Moldovos Respublikoje ir per ją vyksta kitur, padėties valdymas tampa vis didesne finansine našta šaliai, kurios finansinė padėtis dėl COVID-19 pandemijos sukelto ekonomikos sulėtėjimo ir įmonės „Gazprom“ dirbtinai padidintų dujų kainų ir taip nėra stabili; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad kuo ilgiau tęsis Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą, tuo daugiau humanitarinės, saugumo bei socialinės ir ekonominės pagalbos reikės Moldovos Respublikai; palankiai vertina tai, kad Europos Parlamentas ir Taryba neseniai patvirtino 150 mln. EUR makrofinansinę pagalbą Moldovos Respublikai siekiant patenkinti dalį jos išorės finansavimo poreikių; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją toliau didinti finansinę ir techninę pagalbą Moldovai, be kita ko, pateikiant naują pasiūlymą dėl makrofinansinės pagalbos; pabrėžia, kad naujas pasiūlymas dėl makrofinansinės pagalbos yra būtinas, kadangi neseniai patvirtintas paketas buvo parengtas dar iki konflikto Ukrainoje; primygtinai reikalauja, kad, siekiant stabilizuoti Moldovos socialinę ir ekonominę padėtį ir sustiprinti bendrą šalies atsparumą, naują pasiūlymą dėl makrofinansinės pagalbos daugiausia sudarytų ne paskolos, o dotacijos; pabrėžia, kad Moldovos Respublikos ekonomikos gaivinimo planas, kurio vertė sudaro iki 600 mln. EUR, yra ypač reikšmingas Moldovos atsigavimui; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina tai, kad ES valstybės narės, G7 šalys, tarptautiniai partneriai ir panašių pažiūrų valstybės sukūrė paramos Moldovai platformą, skirtą tarptautinei paramai sutelkti ir koordinuoti – tai aiškus Sąjungos ir jos partnerių įsipareigojimo dėl Moldovos Respublikos ateities Europoje ženklas; primygtinai ragina visus platformos partnerius užtikrinti, kad jų įsipareigojimai būtų įvykdyti laiku, ir pasikeitus Moldovos poreikiams skubiai padidinti finansavimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją toliau per 2022 m. vasario 25 d. aktyvuotą ES civilinės saugos mechanizmą teikti humanitarinę pagalbą, per Frontex ir į kitą vietą perkeltą ES pasienio pagalbos misiją Moldovoje ir Ukrainoje – paramą sienų valdymui, taip pat pagal Solidarumo platformą teikti paramą asmenų perkėlimui į ES valstybes nares; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją ir Tarybą išplėsti ES pasienio pagalbos misijos Moldovoje ir Ukrainoje įgaliojimus, kad būtų galima reaguoti į tebesitęsiančią nepaprastąją padėtį, susidariusią dėl didelio pabėgėlių iš Ukrainos srauto, ir užtikrinti, kad misija galėtų teikti reikšmingą paramą valdžios institucijoms pabėgėlių priėmimo srityje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją pateikti papildomų pasiūlymų, kuriais, atsižvelgiant į Moldovos Respublikos tiekimo grandinių ir eksporto rinkų sutrikimus, siekiama užtikrinti visapusišką transporto ir prekybos su ES liberalizavimą, pavyzdžiui, dėl laikino importo muitų taikymo sustabdymo visoms į ES eksportuojamoms Moldovos prekėms, Moldovos žemės ūkio produktų kvotų padidinimo ir palankesnių sąlygų Moldovos piliečiams patekti į darbo rinką ES užtikrinimo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad iki šiol Moldovos Respublikai teko svarbus vaidmuo užtikrinant ES rytinės sienos saugumą ir stabilumą Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą sukeltos humanitarinės krizės aplinkybėmis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | dar kartą ragina Komisiją ir Moldovos valdžios institucijas atsižvelgti į ypatingus moterų ir vaikų, kurie sudaro didžiąją dalį šiuo metu Moldovoje esančių pabėgėlių iš Ukrainos, poreikius; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti specialias paramos programas pabėgėlėms moterims ir vaikams, kuriems kyla prekybos žmonėmis rizika, visų pirma užtikrinti specializuotą pagalbą asmenims, nukentėjusiems nuo tokių nusikaltimų ir nuo smurto dėl lyties; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina tai, kad 2022 m. kovo 3 d. Moldova pateikė paraišką dėl narystės ES; ragina ES institucijas vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 49 straipsniu ir atsižvelgiant į Moldovos Respublikos nuopelnus, suteikti jai šalies kandidatės statusą ir kol kas toliau siekti, kad šalis integruotųsi į ES bendrąją rinką, taip pat intensyvinti sektorinį bendradarbiavimą; ragina Komisiją skubiai užbaigti vertinimą ir suteikti Moldovai visapusišką pagalbą šio proceso metu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nesiekdamas iš anksto nulemti Komisijos nuomonės turinio, pabrėžia, kad Moldovos valdžios institucijos neabejotinai eina teisinga linkme vykdydamos svarbiausias reformas, visų pirma demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių srityse, kurios užtikrins, kad Moldova atitiktų narystės siekiančioms šalims taikomus Kopenhagos kriterijus, ir kuriomis siekiama visapusiškai įgyvendinti Asociacijos susitarimą, apimantį išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę; skatina Moldovos valdžios institucijas toliau vykdyti reformas, kurios pagerins šalies piliečių gyvenimą ir priartins šalį prie Europos standartų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina 2022 m. birželio mėn. vyksiančiame Europos Vadovų Tarybos posėdyje išsakyti aiškią ir tvirtą politinę poziciją dėl Moldovos Respublikos kelio narystės ES link; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad, kaip ir Ukrainos atveju, konkreti stojimo į ES perspektyva yra vienas pagrindinių lūkesčių, kuris palaikys Moldovos gyventojų motyvaciją šiuo ypač pavojingu ir materialiai sudėtingu laikotarpiu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina stiprinti valstybių narių ir Moldovos valdžios institucijų bendradarbiavimą atliekant tyrimą dėl 2014 m. bankų sukčiavimo ir visų pirma užtikrinant, kad pagrobtas turtas būtų susigrąžintas, o atsakingi asmenys būtų patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina ES teikti didesnę administracinę ir techninę pagalbą įsteigiant Paramos Moldovai grupę, panašią į jau veikiančią Paramos Ukrainai grupę (SGUA), – taip padaugės ES darbuotojų Moldovoje ir bus galima suteikti šiai šaliai SGUA tipo pagalbą; mano, kad, atsižvelgiant į neseniai Moldovos Respublikos pateiktą paraišką dėl narystės ES, būtina nedelsiant įsteigti šią paramos grupę; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, jog nepriimtina, kad Rusija dujų tiekimą naudoja kaip priemonę, kuria Moldovos Respublikai daromas politinis spaudimas, siekiant daryti įtaką šalies politinei trajektorijai ir geopolitinei orientacijai, visų pirma po 2020 m. prezidento rinkimų ir 2021 m. parlamento rinkimų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti Moldovos Respubliką, kad būtų užtikrinama jos energetinė nepriklausomybė, junglumas, energijos šaltinių įvairinimas ir efektyvumas, taip pat atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtros spartinimas; ragina Moldovos valdžios institucijas išlaikyti šalies, kaip Energijos bendrijos narės, įsipareigojimus įgyvendinti ES trečiąjį energetikos dokumentų rinkinį, visų pirma dujų ir elektros energijos perdavimo ir paskirstymo atskyrimą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina 2022 m. kovo 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas; ragina valstybes nares bendrai pirkti gamtines dujas, suskystintas gamtines dujas ir vandenilį naudojantis bendra pirkimo platforma, kuria taip pat gali naudotis Vakarų Balkanų valstybės ir trys asocijuotos Rytų partnerystės šalys; šiomis aplinkybėmis pakartoja savo raginimą nedelsiant paskelbti Rusijos gamtinių dujų embargą; ragina Moldovos valdžios institucijas ir Komisiją dirbti išvien, kad būtų aiškiai įvertintas Moldovos dujų laikymo poreikis artimiausiam laikotarpiui; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina neseniai Moldovos ir Ukrainos atliktus sėkmingus elektros energijos tiekimo nutraukimo bandymus, per kuriuos šalių elektros tinklai buvo laikinai atjungti nuo Rusijos ir Baltarusijos, o vėliau sinchronizuoti su žemyninės Europos elektros tinklais; primygtinai ragina ES institucijas panaudoti skubų finansavimą siekiant greitai prijungti Moldovą prie ES elektros energijos tinklo ir padidinti ES finansinę ir techninę paramą, kuri būtina siekiant užtikrinti Moldovos atsparumą tokiam su energetika susijusiam išorės spaudimui; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reiškia didelį susirūpinimą dėl pastarojo meto įvykių Uždniestrės regiono teritorijoje ir smerkia juos kaip pavojingą provokaciją, vykdomą esant itin nestabiliai saugumo situacijai; ragina išsaugoti rimtį siekiant išlaikyti abipus Dniestro upės ir kaimyninėse šalyse gyvenančių žmonių saugumą bei gerovę; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina ramią ir santūrią Kišiniovo valdžios institucijų reakciją, kuri padeda sukurti aplinką, palankią taikiam ir ilgalaikiam konflikto sprendimui; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pakartoja, kad tvirtai ir ryžtingai remia Moldovos Respublikos nepriklausomybę, suverenumą ir teritorinį vientisumą, atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintas jos sienas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reiškia susirūpinimą dėl Kobasnos sandėlyje saugomos amunicijos keliamos grėsmės saugumui bei aplinkai regione ir už jo ribų ir ragina tarptautinę bendruomenę remti Moldovos valdžios institucijų pastangas išvežti arba sunaikinti šiuos pavojingus ginklus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nepripažįsta 2022 m. kovo 3 d. Uždniestrės regiono de facto valdžios institucijų pareiškimo, kuriame skelbiama apie konflikto sprendimo proceso pabaigą ir vėl raginama pripažinti menamą vadinamosios Padniestrės respublikos nepriklausomybę, ir reiškia susirūpinimą dėl jo; ragina Rusijos Federaciją, atsižvelgiant į pakartotinius Moldovos valdžios institucijų prašymus ir paisant Moldovos Respublikos suvereniteto ir teritorinio vientisumo, visiškai ir besąlygiškai išvesti visas savo karines pajėgas ir atitraukti ginkluotę iš Moldovos Uždniestrės regiono; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena pritariantis tam, kad Uždniestrės konflikto politinis sprendimas būtų visapusiškas, taikus ir ilgalaikis, grindžiamas Moldovos Respublikos suverenitetu ir teritoriniu vientisumu, atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintas jos sienas, kuriuo gyvybingos Moldovos valstybės sudėtyje esančiai Uždniestrei būtų suteiktas specialus statusas ir kuris nedarytų poveikio šalies siekiui tapti ES valstybe nare; primena, jog visoje Moldovos Respublikos teritorijoje pradėjus veikti išsamiai ir visapusiškai laisvosios prekybos erdvei, naudą ir ekonomines galimybes pajus abipus Dniestro upės esančios įmonės ir gyventojai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina naujausias iniciatyvas ir sprendimus padidinti paramą saugumo srityje, visų pirma pradedant ES ir Moldovos aukšto lygio dialogą politiniais ir saugumo klausimais ir įgyvendinant reikšmingas pagalbos priemones pagal Europos taikos priemonę; primena, kad reikia toliau stiprinti ES ir Moldovos bendradarbiavimą saugumo ir gynybos srityje, ir ragina abi šalis visapusiškai pasinaudoti atitinkamomis platformomis; ragina Tarybą ir valstybes nares atsižvelgiant į saugumo iššūkius, su kuriais susiduria Moldova, pasiūlyti Moldovos Respublikos ginkluotosioms pajėgoms skubią pagalbą pajėgumų stiprinimo srityje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina Moldovos valdžios institucijų veiksmus kovojant su Rusijos propaganda, įskaitant laikiną kelių Rusijos dezinformacijos svetainių uždraudimą paskelbus nepaprastąją padėtį ir prorusiškų karinių simbolių uždraudimą; ragina Komisiją ir Moldovos valdžios institucijas geriau informuoti Moldovos Respublikos Uždniestrės regiono gyventojus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primygtinai ragina Komisiją, Europos išorės veiksmų tarnybą ir valstybes nares padėti Moldovai jos kibernetinio saugumo ir strateginės komunikacijos srityje, siekiant padidinti jos atsparumą galimiems Rusijos išpuoliams, ir remti žurnalistų ir pilietinės visuomenės organizacijų, siekiančių kovoti su dezinformacija, darbą; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tolesnių kovos su išoriniu kišimusi ir dezinformacija priemonių ir padėti Moldovai šioje srityje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai bei Moldovos Respublikos prezidentei, vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  OL L 260, 2014 8 30, p. 4.

(2)  OL C 404, 2021 10 6, p. 136.

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/155 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/155

---

P9_TA(2022)0206

Karo prieš Ukrainą poveikis moterims

2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl karo prieš Ukrainą poveikio moterims (2022/2633(RSP))

(2022/C 465/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 3 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8, 10, 78 ir 83 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 3 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8, 10, 78 ir 83 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. liepos 17 d. Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. liepos 17 d. Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutą,

| — | atsižvelgdamas į Ženevos konvencijas, ypač į Ketvirtąją konvenciją dėl civilių apsaugos karo metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ženevos konvencijas, ypač į Ketvirtąją konvenciją dėl civilių apsaugos karo metu,

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. gruodžio 20 d. JT deklaraciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. gruodžio 20 d. JT deklaraciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 31 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo ir į vėlesnes susijusias rezoliucijas: 2008 m. birželio 19 d. rezoliuciją Nr. 1820, 2009 m. rugsėjo 30 d. rezoliuciją Nr. 1888, 2009 m. spalio 5 d. rezoliuciją Nr. 1889, 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją Nr. 1960, 2013 m. birželio 24 d. rezoliuciją Nr. 2106, 2013 m. spalio 18 d. rezoliuciją Nr. 2122, 2015 m. spalio 13 d. rezoliuciją Nr. 2242, 2019 m. balandžio 23 d. rezoliuciją Nr. 2467 ir 2019 m. spalio 29 d. rezoliuciją Nr. 2493, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 31 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo ir į vėlesnes susijusias rezoliucijas: 2008 m. birželio 19 d. rezoliuciją Nr. 1820, 2009 m. rugsėjo 30 d. rezoliuciją Nr. 1888, 2009 m. spalio 5 d. rezoliuciją Nr. 1889, 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją Nr. 1960, 2013 m. birželio 24 d. rezoliuciją Nr. 2106, 2013 m. spalio 18 d. rezoliuciją Nr. 2122, 2015 m. spalio 13 d. rezoliuciją Nr. 2242, 2019 m. balandžio 23 d. rezoliuciją Nr. 2467 ir 2019 m. spalio 29 d. rezoliuciją Nr. 2493,

| — | atsižvelgdamas į 1961 m. rugpjūčio 30 d. JT konvenciją dėl asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1961 m. rugpjūčio 30 d. JT konvenciją dėl asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. JT pasaulinį susitarimą dėl pabėgėlių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. JT pasaulinį susitarimą dėl pabėgėlių,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 6 d. JT Moterų diskriminacijos panaikinimo komiteto bendrąją rekomendaciją Nr. 38 dėl prekybos moterimis ir mergaitėmis pasaulinės migracijos aplinkybėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 6 d. JT Moterų diskriminacijos panaikinimo komiteto bendrąją rekomendaciją Nr. 38 dėl prekybos moterimis ir mergaitėmis pasaulinės migracijos aplinkybėmis,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 11 d. Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 11 d. Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvą 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą (1) (Laikinosios apsaugos direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvą 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą (1) (Laikinosios apsaugos direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (3),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 14 d. Komisijos komunikatą „2021–2025 m. ES kovos su prekyba žmonėmis strategija“ (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 14 d. Komisijos komunikatą „2021–2025 m. ES kovos su prekyba žmonėmis strategija“ (COM(2021)0171),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 23 d. Komisijos komunikatą „Nuo karo Ukrainoje bėgančių asmenų priėmimas: Europos pasirengimas tenkinti jų poreikius“ (COM(2022)0131), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 23 d. Komisijos komunikatą „Nuo karo Ukrainoje bėgančių asmenų priėmimas: Europos pasirengimas tenkinti jų poreikius“ (COM(2022)0131),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 8 d. Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl kovos su smurtu prieš moteris ir smurtu šeimoje (COM(2022)0105), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 8 d. Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl kovos su smurtu prieš moteris ir smurtu šeimoje (COM(2022)0105),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliuciją „Dėl karo Ukrainoje bėgančių vaikų ir jaunuolių apsauga ES“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliuciją „Dėl karo Ukrainoje bėgančių vaikų ir jaunuolių apsauga ES“ (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės ES užsienio ir saugumo politikoje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės ES užsienio ir saugumo politikoje (6),

| — | atsižvelgdamas į bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą „Trečiasis ES lyčių lygybės veiksmų planas. Vykdant ES išorės veiksmus įgyvendinama plataus užmojo lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo darbotvarkė“ (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą „Trečiasis ES lyčių lygybės veiksmų planas. Vykdant ES išorės veiksmus įgyvendinama plataus užmojo lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo darbotvarkė“ (JOIN(2020)0017),

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl karo prieš Ukrainą poveikio moterims (O-000015/2022 – B9-0012/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl karo prieš Ukrainą poveikio moterims (O-000015/2022 – B9-0012/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi Rusijos įsiveržimas į Ukrainą daugybę žmonių privertė bėgti iš šalies; kadangi, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro (UNHCR) duomenimis, nuo Rusijos agresijos prieš Ukrainą pradžios 2022 m. vasario 24 d. į ES iš Ukrainos pabėgo apie 5 mln. žmonių (7); kadangi apytikriai 90 proc. pabėgėlių yra moterys ir vaikai (8); |
| --- | --- |

A.

kadangi Rusijos įsiveržimas į Ukrainą daugybę žmonių privertė bėgti iš šalies; kadangi, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro (UNHCR) duomenimis, nuo Rusijos agresijos prieš Ukrainą pradžios 2022 m. vasario 24 d. į ES iš Ukrainos pabėgo apie 5 mln. žmonių (7); kadangi apytikriai 90 proc. pabėgėlių yra moterys ir vaikai (8);

| B. | kadangi dar 7,1 mln. (9) žmonių yra perkelti Ukrainos viduje, tarp jų moterys ir vaikai, kuriems reikia medicininės ir psichikos sveikatos priežiūros, užimtumo galimybių, tinkamo vaikų mokymo ir apgyvendinimo, taip pat apsaugos nuo seksualinio smurto ir smurto dėl lyties; kadangi 13,5 % iš naujai perkeltų gyventojų jau teko patirti perkėlimą 2014–2015 m.; kadangi perkėlimas šalies viduje kelia sunkumų Ukrainos savivaldybėms, kadangi regionuose, kurie laikomi tranzito regionais, ypač nukenčia moterys; kadangi reikia nustatyti tinkamą paramą savivaldybėms, priimančioms šalies viduje perkeltus žmones; |
| --- | --- |

B.

kadangi dar 7,1 mln. (9) žmonių yra perkelti Ukrainos viduje, tarp jų moterys ir vaikai, kuriems reikia medicininės ir psichikos sveikatos priežiūros, užimtumo galimybių, tinkamo vaikų mokymo ir apgyvendinimo, taip pat apsaugos nuo seksualinio smurto ir smurto dėl lyties; kadangi 13,5 % iš naujai perkeltų gyventojų jau teko patirti perkėlimą 2014–2015 m.; kadangi perkėlimas šalies viduje kelia sunkumų Ukrainos savivaldybėms, kadangi regionuose, kurie laikomi tranzito regionais, ypač nukenčia moterys; kadangi reikia nustatyti tinkamą paramą savivaldybėms, priimančioms šalies viduje perkeltus žmones;

| C. | kadangi dažnai moterys į ES atvyksta su savo vaikais arba išplėstinės šeimos ir draugų vaikais; kadangi iki šiol užregistruoti maždaug 2 300 nelydimų nepilnamečių; kadangi tarptautinių organizacijų ataskaitose nurodomas didesnis skaičius; kadangi vaikai iš globos institucijų (pavyzdžiui, vaikų namų) nelaikomi nelydimais; kadangi naujausiuose pranešimuose nurodoma, kad apie pusė milijono Ukrainos civilių gyventojų, įskaitant daug moterų ir vaikų, priverstinai deportuoti (10); kadangi daugiau kaip 2 300 vaikų buvo pagrobti ir priverstinai perkelti į Rusiją; primena, kad pagal Ženevos konvenciją draudžiamas asmeninis arba masinis priverstinis perkėlimas, taip pat saugomų asmenų deportavimas iš okupuotos teritorijos; |
| --- | --- |

C.

kadangi dažnai moterys į ES atvyksta su savo vaikais arba išplėstinės šeimos ir draugų vaikais; kadangi iki šiol užregistruoti maždaug 2 300 nelydimų nepilnamečių; kadangi tarptautinių organizacijų ataskaitose nurodomas didesnis skaičius; kadangi vaikai iš globos institucijų (pavyzdžiui, vaikų namų) nelaikomi nelydimais; kadangi naujausiuose pranešimuose nurodoma, kad apie pusė milijono Ukrainos civilių gyventojų, įskaitant daug moterų ir vaikų, priverstinai deportuoti (10); kadangi daugiau kaip 2 300 vaikų buvo pagrobti ir priverstinai perkelti į Rusiją; primena, kad pagal Ženevos konvenciją draudžiamas asmeninis arba masinis priverstinis perkėlimas, taip pat saugomų asmenų deportavimas iš okupuotos teritorijos;

| D. | kadangi apie 2,8 mln. žmonių pabėgo į Lenkiją, apie 763 000 – į Rumuniją, 476 000 – į Vengriją ir 346 000 – į Slovakiją; kadangi didelė dalis pabėgėlių vyksta toliau į kitas valstybes nares; kadangi iš Lenkijos į kitas valstybes nares persikėlė apie 1 mln. pabėgėlių, o 1,5 mln. pabėgėlių liko Lenkijoje, taigi Lenkija yra ES valstybė, kurioje vienam gyventojui tenka daugiausia pabėgėlių; kadangi šiuo metu pagal šį rodiklį antroje vietoje yra Austrija, toliau – Čekija ir Estija (11); kadangi tokiose šalyse kaip Lenkija pažįstamų neturinčios moterys apgyvendinamos viešuosiuose bendrabučiuose ir sporto salėse; kadangi reikia neapsiriboti šiais laikinais sprendimais ir ieškoti sisteminių sprendimų, kad moterims nereikėtų gyventi viešose prieglaudose, patiriant skurdą ir tolesnes traumas; kadangi skubiai reikia suteikti saugią pastogę moterims, visų pirma nėščioms moterims, vyresnio amžiaus moterims ir seksualinio smurto aukoms; |
| --- | --- |

D.

kadangi apie 2,8 mln. žmonių pabėgo į Lenkiją, apie 763 000 – į Rumuniją, 476 000 – į Vengriją ir 346 000 – į Slovakiją; kadangi didelė dalis pabėgėlių vyksta toliau į kitas valstybes nares; kadangi iš Lenkijos į kitas valstybes nares persikėlė apie 1 mln. pabėgėlių, o 1,5 mln. pabėgėlių liko Lenkijoje, taigi Lenkija yra ES valstybė, kurioje vienam gyventojui tenka daugiausia pabėgėlių; kadangi šiuo metu pagal šį rodiklį antroje vietoje yra Austrija, toliau – Čekija ir Estija (11); kadangi tokiose šalyse kaip Lenkija pažįstamų neturinčios moterys apgyvendinamos viešuosiuose bendrabučiuose ir sporto salėse; kadangi reikia neapsiriboti šiais laikinais sprendimais ir ieškoti sisteminių sprendimų, kad moterims nereikėtų gyventi viešose prieglaudose, patiriant skurdą ir tolesnes traumas; kadangi skubiai reikia suteikti saugią pastogę moterims, visų pirma nėščioms moterims, vyresnio amžiaus moterims ir seksualinio smurto aukoms;

| E. | kadangi apie 428 000 pabėgėlių iš Ukrainos išvyko per Moldovą; kadangi Moldovoje vis dar yra apie 100 000 pabėgėlių, todėl šalies infrastruktūra ir paslaugos patiria didelį spaudimą; kadangi, naudodamosi ES solidarumo platforma, septynios ES valstybės narės (Austrija, Prancūzija, Vokietija, Airija, Lietuva, Nyderlandai ir Ispanija) ir Norvegija iki šiol įsipareigojo priimti 14 500 žmonių, vykstančių tranzitu per Moldovą; |
| --- | --- |

E.

kadangi apie 428 000 pabėgėlių iš Ukrainos išvyko per Moldovą; kadangi Moldovoje vis dar yra apie 100 000 pabėgėlių, todėl šalies infrastruktūra ir paslaugos patiria didelį spaudimą; kadangi, naudodamosi ES solidarumo platforma, septynios ES valstybės narės (Austrija, Prancūzija, Vokietija, Airija, Lietuva, Nyderlandai ir Ispanija) ir Norvegija iki šiol įsipareigojo priimti 14 500 žmonių, vykstančių tranzitu per Moldovą;

| F. | kadangi humanitarinių ir priverstinio perkėlimo krizių metu moterims ir mergaitėms kyla ypač didelis pavojus, nes jos ir toliau neproporcingai kenčia nuo diskriminacijos dėl lyties normų ir smurto dėl lyties; kadangi, nors pirmieji pabėgėliai iš Ukrainos dažniausiai turėjo pažįstamų ES, dauguma dabar atvykstančių žmonių kontaktų ar paramos tinklo ES neturi; |
| --- | --- |

F.

kadangi humanitarinių ir priverstinio perkėlimo krizių metu moterims ir mergaitėms kyla ypač didelis pavojus, nes jos ir toliau neproporcingai kenčia nuo diskriminacijos dėl lyties normų ir smurto dėl lyties; kadangi, nors pirmieji pabėgėliai iš Ukrainos dažniausiai turėjo pažįstamų ES, dauguma dabar atvykstančių žmonių kontaktų ar paramos tinklo ES neturi;

| G. | kadangi ES piliečiai, pilietinė visuomenė ir valstybės narės atvykstančius pabėgėlius iš Ukrainos priėmė rodydami beprecedentį solidarumą; kadangi Europos Sąjungos Taryba pirmą kartą pradėjo taikyti Laikinosios apsaugos direktyvą, pagal kurią asmenims, kuriems suteikta laikinoji apsauga, bent vieniems metams (su galimybe pratęsti) suteikiami leidimai gyventi ir galimybė įsidarbinti, teisė į tinkamas apgyvendinimo sąlygas ar būstą, galimybė prireikus gauti socialinę paramą ar pragyvenimo lėšų, naudotis sveikatos ir medicininės priežiūros paslaugomis, o nepilnamečiams – teisė į švietimą, taip pat šeimoms suteikiama susijungimo galimybė; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES piliečiai, pilietinė visuomenė ir valstybės narės atvykstančius pabėgėlius iš Ukrainos priėmė rodydami beprecedentį solidarumą; kadangi Europos Sąjungos Taryba pirmą kartą pradėjo taikyti Laikinosios apsaugos direktyvą, pagal kurią asmenims, kuriems suteikta laikinoji apsauga, bent vieniems metams (su galimybe pratęsti) suteikiami leidimai gyventi ir galimybė įsidarbinti, teisė į tinkamas apgyvendinimo sąlygas ar būstą, galimybė prireikus gauti socialinę paramą ar pragyvenimo lėšų, naudotis sveikatos ir medicininės priežiūros paslaugomis, o nepilnamečiams – teisė į švietimą, taip pat šeimoms suteikiama susijungimo galimybė;

| H. | kadangi Laikinosios apsaugos direktyva taikoma gana nevienodai, ir bent aštuonios valstybės narės nusprendė jos netaikyti asmenims, turintiems ilgalaikį leidimą gyventi Ukrainoje, ir kitiems trečiųjų šalių piliečiams; kadangi Ukrainoje pabėgėlio statusą turintys asmenys ir kiti asmenys, kuriems taikoma lygiavertė apsauga, dažnai negali keliauti ES, nes kai kurios valstybės narės nepripažįsta jų kelionės dokumentų; kadangi tai kelia didelių problemų moterims, kurios susiduria su antruoju perkėlimu (12); |
| --- | --- |

H.

kadangi Laikinosios apsaugos direktyva taikoma gana nevienodai, ir bent aštuonios valstybės narės nusprendė jos netaikyti asmenims, turintiems ilgalaikį leidimą gyventi Ukrainoje, ir kitiems trečiųjų šalių piliečiams; kadangi Ukrainoje pabėgėlio statusą turintys asmenys ir kiti asmenys, kuriems taikoma lygiavertė apsauga, dažnai negali keliauti ES, nes kai kurios valstybės narės nepripažįsta jų kelionės dokumentų; kadangi tai kelia didelių problemų moterims, kurios susiduria su antruoju perkėlimu (12);

| I. | kadangi iki šiol daugiausia pastangų palengvinti pabėgėlių, kurių dauguma yra moterys, padėtį dėjo vietoje veikiančios NVO, pilietinė visuomenė ir savanoriai, taip pat vietos valdžia ir valdžios institucijos; kadangi reikia nuolatinės paramos, kad būtų užtikrintas tinkamas visuomeninių ir tarptautinio lygmens organizacijų bendradarbiavimas, ir kadangi jų veiklos koordinavimas nuo konflikto ir pabėgėlių srauto pradžios pagerėjo; kadangi vietos subjektai atlieka svarbų organizacinį vaidmenį priimančiosiose šalyse; kadangi valstybės narės yra teisiškai įsipareigojusios užtikrinti pabėgėlių apsaugą pagal tarptautinę ir ES teisę, įskaitant Laikinosios apsaugos direktyvą, todėl jos turi dėti daugiau pastangų, kad palengvintų koordinavimą vietoje ir užtikrintų geresnį užduočių paskirstymą; |
| --- | --- |

I.

kadangi iki šiol daugiausia pastangų palengvinti pabėgėlių, kurių dauguma yra moterys, padėtį dėjo vietoje veikiančios NVO, pilietinė visuomenė ir savanoriai, taip pat vietos valdžia ir valdžios institucijos; kadangi reikia nuolatinės paramos, kad būtų užtikrintas tinkamas visuomeninių ir tarptautinio lygmens organizacijų bendradarbiavimas, ir kadangi jų veiklos koordinavimas nuo konflikto ir pabėgėlių srauto pradžios pagerėjo; kadangi vietos subjektai atlieka svarbų organizacinį vaidmenį priimančiosiose šalyse; kadangi valstybės narės yra teisiškai įsipareigojusios užtikrinti pabėgėlių apsaugą pagal tarptautinę ir ES teisę, įskaitant Laikinosios apsaugos direktyvą, todėl jos turi dėti daugiau pastangų, kad palengvintų koordinavimą vietoje ir užtikrintų geresnį užduočių paskirstymą;

| J. | kadangi ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pabėgėlėms moterims, patiriančioms sąveikinę diskriminaciją, kaip antai romų tautybės moterims, juodaodėms moterims, moterims be pilietybės, neįgalioms moterims, migrantėms moterims, dėl rasės diskriminaciją patiriančioms moterims ir LGBTIQ+ asmenims, įskaitant translytes moteris, kurių tapatybė gali būti nepripažįstama, ypač Lenkijoje ir Vengrijoje, kuriose imtasi priemonių prieš LGBTIQ+ asmenis; kadangi sienos perėjimo punktuose ypatingas dėmesys taip pat turėtų būti skiriamas dėl rasės diskriminaciją patiriančioms Afrikos kilmės moterims ir trečiųjų šalių piliečiams; kadangi apie diskriminaciją ir smurtą dėl lyties, kuriuos šioms grupėms priklausančios moterys patiria pasienyje, dažnai nepranešama ir tokie atvejai nedokumentuojami, taigi tai lieka nematoma; |
| --- | --- |

J.

kadangi ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pabėgėlėms moterims, patiriančioms sąveikinę diskriminaciją, kaip antai romų tautybės moterims, juodaodėms moterims, moterims be pilietybės, neįgalioms moterims, migrantėms moterims, dėl rasės diskriminaciją patiriančioms moterims ir LGBTIQ+ asmenims, įskaitant translytes moteris, kurių tapatybė gali būti nepripažįstama, ypač Lenkijoje ir Vengrijoje, kuriose imtasi priemonių prieš LGBTIQ+ asmenis; kadangi sienos perėjimo punktuose ypatingas dėmesys taip pat turėtų būti skiriamas dėl rasės diskriminaciją patiriančioms Afrikos kilmės moterims ir trečiųjų šalių piliečiams; kadangi apie diskriminaciją ir smurtą dėl lyties, kuriuos šioms grupėms priklausančios moterys patiria pasienyje, dažnai nepranešama ir tokie atvejai nedokumentuojami, taigi tai lieka nematoma;

| K. | kadangi vyresnio amžiaus moterims, visų pirma neturinčioms kontaktų ES, be šeimos ar platesnių bendruomeninių ryšių dažnai kyla izoliacijos grėsmė; kadangi jos ypač pažeidžiamos dėl kalbos barjero ir nepakankamų galimybių naudotis socialinėmis ir paramos paslaugomis, įskaitant vaistų ir maisto prieinamumą; |
| --- | --- |

K.

kadangi vyresnio amžiaus moterims, visų pirma neturinčioms kontaktų ES, be šeimos ar platesnių bendruomeninių ryšių dažnai kyla izoliacijos grėsmė; kadangi jos ypač pažeidžiamos dėl kalbos barjero ir nepakankamų galimybių naudotis socialinėmis ir paramos paslaugomis, įskaitant vaistų ir maisto prieinamumą;

| L. | kadangi karas Ukrainoje daro ypatingą poveikį moterims, įskaitant tas, kurios patiria sąveikinę diskriminaciją, ir jau buvusi nelygybė dar labiau paaštrėja; kadangi dauguma Ukrainos namų ūkių šiuo metu yra priklausomi nuo moterų, ir dėl nuolatinio didelio maisto, vandens ir energijos tiekimo trūkumo Ukrainoje jie atsidūrė nesaugioje ir labai pažeidžiamoje padėtyje; |
| --- | --- |

L.

kadangi karas Ukrainoje daro ypatingą poveikį moterims, įskaitant tas, kurios patiria sąveikinę diskriminaciją, ir jau buvusi nelygybė dar labiau paaštrėja; kadangi dauguma Ukrainos namų ūkių šiuo metu yra priklausomi nuo moterų, ir dėl nuolatinio didelio maisto, vandens ir energijos tiekimo trūkumo Ukrainoje jie atsidūrė nesaugioje ir labai pažeidžiamoje padėtyje;

| M. | kadangi daugelis moterų liko Ukrainoje ir buvo mobilizuotos kovoti arba teikti nekovinio pobūdžio paramą; kadangi moterys sudaro apie 15 % Ukrainos karinių pajėgų ir šiuo metu apie 300 000 moterų yra mūšio lauke; kadangi Ukrainoje buvo paimtos į nelaisvę moterys karės; kadangi esama informacijos, kad nelaisvėje laikomos Ukrainos moterys karės kankinamos, žeminamos ir patiria seksualinį smurtą; kadangi pranešimai apie tokį netinkamą elgesį kelia nerimą; kadangi itin svarbu laikytis Ženevos konvencijos nuostatų dėl humaniško elgesio su karo belaisviais (13 straipsnis); kadangi moterys taip pat sudaro antrąją gynybos liniją – jos teikia nekovinio pobūdžio paramą, rūpinasi gyvybiškai svarbia logistika, įskaitant pagalbą evakuojant civilius; kadangi Ukrainoje pasiliko moterys, kurioms neleidžiama išvykti iš šalies, kaip antai dirbančios ypatingos svarbos infrastruktūros objektuose, arba kurios nenori ar negali išvykti iš šalies; |
| --- | --- |

M.

kadangi daugelis moterų liko Ukrainoje ir buvo mobilizuotos kovoti arba teikti nekovinio pobūdžio paramą; kadangi moterys sudaro apie 15 % Ukrainos karinių pajėgų ir šiuo metu apie 300 000 moterų yra mūšio lauke; kadangi Ukrainoje buvo paimtos į nelaisvę moterys karės; kadangi esama informacijos, kad nelaisvėje laikomos Ukrainos moterys karės kankinamos, žeminamos ir patiria seksualinį smurtą; kadangi pranešimai apie tokį netinkamą elgesį kelia nerimą; kadangi itin svarbu laikytis Ženevos konvencijos nuostatų dėl humaniško elgesio su karo belaisviais (13 straipsnis); kadangi moterys taip pat sudaro antrąją gynybos liniją – jos teikia nekovinio pobūdžio paramą, rūpinasi gyvybiškai svarbia logistika, įskaitant pagalbą evakuojant civilius; kadangi Ukrainoje pasiliko moterys, kurioms neleidžiama išvykti iš šalies, kaip antai dirbančios ypatingos svarbos infrastruktūros objektuose, arba kurios nenori ar negali išvykti iš šalies;

| N. | kadangi daugėja neoficialių smurtą patyrusių asmenų pranešimų – ir žvalgybos ataskaitų – apie seksualinį smurtą vykstant konfliktui; kadangi daugėja pranešimų apie tai, kad išžaginimą, seksualinį priekabiavimą, kankinimus, masines egzekucijas ir genocidą Rusijos kariuomenė vis dažniau naudoja kaip karo ginklą prieš Ukrainos civilius gyventojus; |
| --- | --- |

N.

kadangi daugėja neoficialių smurtą patyrusių asmenų pranešimų – ir žvalgybos ataskaitų – apie seksualinį smurtą vykstant konfliktui; kadangi daugėja pranešimų apie tai, kad išžaginimą, seksualinį priekabiavimą, kankinimus, masines egzekucijas ir genocidą Rusijos kariuomenė vis dažniau naudoja kaip karo ginklą prieš Ukrainos civilius gyventojus;

| O. | kadangi seksualinio smurto ir smurto dėl lyties kaip karo ginklo naudojimas yra karo nusikaltimas, todėl už jį turėtų būti vykdomas baudžiamasis persekiojimas pagal tarptautinės teisės nuostatas ir TBT Romos statutą, ypač pagal jo 7 ir 8 straipsnius, kuriuose išžaginimas, įtraukimas į seksualinę vergovę, vertimas užsiimti prostitucija, priverstinis apvaisinimas ir priverstinė sterilizacija ar bet kokios formos seksualinė prievarta apibrėžiami kaip nusikaltimai žmoniškumui ir karo nusikaltimai ir prilyginami kankinimui bei kitiems sunkiems karo nusikaltimams, nepriklausomai nuo to, ar tokios veikos sistemingai daromos tarptautinių ar vidaus konfliktų metu, be kita ko, susijusios su seksualiniu ir kitokiu smurtas prieš moteris ir mergaites; |
| --- | --- |

O.

kadangi seksualinio smurto ir smurto dėl lyties kaip karo ginklo naudojimas yra karo nusikaltimas, todėl už jį turėtų būti vykdomas baudžiamasis persekiojimas pagal tarptautinės teisės nuostatas ir TBT Romos statutą, ypač pagal jo 7 ir 8 straipsnius, kuriuose išžaginimas, įtraukimas į seksualinę vergovę, vertimas užsiimti prostitucija, priverstinis apvaisinimas ir priverstinė sterilizacija ar bet kokios formos seksualinė prievarta apibrėžiami kaip nusikaltimai žmoniškumui ir karo nusikaltimai ir prilyginami kankinimui bei kitiems sunkiems karo nusikaltimams, nepriklausomai nuo to, ar tokios veikos sistemingai daromos tarptautinių ar vidaus konfliktų metu, be kita ko, susijusios su seksualiniu ir kitokiu smurtas prieš moteris ir mergaites;

| P. | kadangi faktinė TBT teisingumo seksualinės prievartos aukoms užtikrinimo patirtis tebėra menka ir kadangi yra atvejų, kai nuosprendžiai šioje srityje buvo panaikinti (nuosprendis Jeanui Pauliui Bembai iš Centrinės Afrikos Respublikos); |
| --- | --- |

P.

kadangi faktinė TBT teisingumo seksualinės prievartos aukoms užtikrinimo patirtis tebėra menka ir kadangi yra atvejų, kai nuosprendžiai šioje srityje buvo panaikinti (nuosprendis Jeanui Pauliui Bembai iš Centrinės Afrikos Respublikos);

| Q. | kadangi ir toliau didelį susirūpinimą kelia tai, kad pabėgėliams, be kita ko, priėmimo centruose, trūksta atitinkamų smurtą dėl lyties patyrusiems asmenims skirtų paslaugų ir jos nepakankamai prieinamos; kadangi itin svarbu, kad atsakas į šią krizę apimtų smurto dėl lyties prevenciją ir skubias reagavimo paslaugas; |
| --- | --- |

Q.

kadangi ir toliau didelį susirūpinimą kelia tai, kad pabėgėliams, be kita ko, priėmimo centruose, trūksta atitinkamų smurtą dėl lyties patyrusiems asmenims skirtų paslaugų ir jos nepakankamai prieinamos; kadangi itin svarbu, kad atsakas į šią krizę apimtų smurto dėl lyties prevenciją ir skubias reagavimo paslaugas;

| R. | kadangi dėl karo Ukrainoje kilęs masinis perkėlimas ir pabėgėlių srautas sudaro sąlygas išaugti prekybai žmonėmis; kadangi yra daug neoficialių pranešimų apie prekybos žmonėmis pavojų, susijusių su pabėgėliais, visų pirma moterimis ir nelydimais vaikais, kurie pateko į prekiautojų žmonėmis rankas arba paskelbti dingusiais, nes prekiautojai žmonėmis dažnai piktnaudžiauja pažeidžiama pabėgėlių padėtimi, apsimesdami transporto paslaugų teikėjais tiek automobiliais abiejose sienų pusėse, tiek traukinių ar autobusų stotyse; |
| --- | --- |

R.

kadangi dėl karo Ukrainoje kilęs masinis perkėlimas ir pabėgėlių srautas sudaro sąlygas išaugti prekybai žmonėmis; kadangi yra daug neoficialių pranešimų apie prekybos žmonėmis pavojų, susijusių su pabėgėliais, visų pirma moterimis ir nelydimais vaikais, kurie pateko į prekiautojų žmonėmis rankas arba paskelbti dingusiais, nes prekiautojai žmonėmis dažnai piktnaudžiauja pažeidžiama pabėgėlių padėtimi, apsimesdami transporto paslaugų teikėjais tiek automobiliais abiejose sienų pusėse, tiek traukinių ar autobusų stotyse;

| S. | kadangi šiuo metu Ukrainoje apytikriai 80 000 moterų turėtų gimdyti; kadangi dėl sudėtingos padėties vietoje moterys, vis dar esančios šalyje, neturi tinkamų galimybių naudotis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis; kadangi naudotis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, tampa vis sunkiau ir pabėgėliams, atvykstantiems į ES; |
| --- | --- |

S.

kadangi šiuo metu Ukrainoje apytikriai 80 000 moterų turėtų gimdyti; kadangi dėl sudėtingos padėties vietoje moterys, vis dar esančios šalyje, neturi tinkamų galimybių naudotis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis; kadangi naudotis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, tampa vis sunkiau ir pabėgėliams, atvykstantiems į ES;

| T. | kadangi moterims reikia galimybės gauti visapusiškas lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugas, įskaitant kontracepcijos priemones, skubiosios kontracepcijos priemones, saugaus ir teisėto nėštumo nutraukimo priežiūrą, priežiūrą iki gimdymo ir kvalifikuotą pagalbą gimdymo metu; kadangi Lenkijoje ir Vengrijoje skubiosios kontracepcijos priemonių prieinamumą labai varžo kliūtys, susijusios su recepto reikalavimais; kadangi Lenkijos, Rumunijos ir Slovakijos atveju esama ekonominių kliūčių gauti tokias pagrindines paslaugas, susijusias su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, nes jos nekompensuojamos pagal valstybinio sveikatos draudimo ar subsidijavimo sistemas, todėl kyla didelių finansinių kliūčių, nes pabėgėliai turi padengti visas išlaidas iš savo kišenės arba kreiptis pagalbos į vietos pilietinės visuomenės organizacijas, kad šios padengtų jų išlaidas; kadangi Lenkijoje galioja beveik visiškas abortų uždraudimas; |
| --- | --- |

T.

kadangi moterims reikia galimybės gauti visapusiškas lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugas, įskaitant kontracepcijos priemones, skubiosios kontracepcijos priemones, saugaus ir teisėto nėštumo nutraukimo priežiūrą, priežiūrą iki gimdymo ir kvalifikuotą pagalbą gimdymo metu; kadangi Lenkijoje ir Vengrijoje skubiosios kontracepcijos priemonių prieinamumą labai varžo kliūtys, susijusios su recepto reikalavimais; kadangi Lenkijos, Rumunijos ir Slovakijos atveju esama ekonominių kliūčių gauti tokias pagrindines paslaugas, susijusias su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, nes jos nekompensuojamos pagal valstybinio sveikatos draudimo ar subsidijavimo sistemas, todėl kyla didelių finansinių kliūčių, nes pabėgėliai turi padengti visas išlaidas iš savo kišenės arba kreiptis pagalbos į vietos pilietinės visuomenės organizacijas, kad šios padengtų jų išlaidas; kadangi Lenkijoje galioja beveik visiškas abortų uždraudimas;

| U. | kadangi advokatai ir NVO sulaukia šimtų iš Ukrainos bėgančių nėščių moterų skambučių, nes jos negali nutraukti nėštumo dėl de facto abortų draudimo Lenkijoje; kadangi medikamentinis abortas ankstyvuoju nėštumo etapu Slovakijoje neteisėtas, o Vengrijoje neprieinamas; kadangi vykstant konfliktui daug moterų buvo išžagintos Rusijos agresorių, labai svarbu Ukrainoje ir priimančiosiose bei tranzito šalyse užtikrinti galimybę naudotis skubiosios kontracepcijos priemonėmis, poekspozicine profilaktika ir saugaus bei teisėto nėštumo nutraukimo paslaugomis; kadangi visos priimančiosios šalys, įskaitant Lenkiją, turi vykdyti savo įsipareigojimą, be kita ko, pagal nacionalinę teisę, moterims, kurios pastojo po išžaginimo, užtikrinti galimybę naudotis nėštumo nutraukimo priežiūra; kadangi lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių paslaugos yra būtinos sveikatos priežiūros paslaugos ir valstybės narės turėtų užtikrinti galimybę jomis naudotis visiems, įskaitant galimybę bet kokiomis aplinkybėmis naudotis saugia ir teisėta nėštumo nutraukimo priežiūra ir paslaugomis; |
| --- | --- |

U.

kadangi advokatai ir NVO sulaukia šimtų iš Ukrainos bėgančių nėščių moterų skambučių, nes jos negali nutraukti nėštumo dėl de facto abortų draudimo Lenkijoje; kadangi medikamentinis abortas ankstyvuoju nėštumo etapu Slovakijoje neteisėtas, o Vengrijoje neprieinamas; kadangi vykstant konfliktui daug moterų buvo išžagintos Rusijos agresorių, labai svarbu Ukrainoje ir priimančiosiose bei tranzito šalyse užtikrinti galimybę naudotis skubiosios kontracepcijos priemonėmis, poekspozicine profilaktika ir saugaus bei teisėto nėštumo nutraukimo paslaugomis; kadangi visos priimančiosios šalys, įskaitant Lenkiją, turi vykdyti savo įsipareigojimą, be kita ko, pagal nacionalinę teisę, moterims, kurios pastojo po išžaginimo, užtikrinti galimybę naudotis nėštumo nutraukimo priežiūra; kadangi lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių paslaugos yra būtinos sveikatos priežiūros paslaugos ir valstybės narės turėtų užtikrinti galimybę jomis naudotis visiems, įskaitant galimybę bet kokiomis aplinkybėmis naudotis saugia ir teisėta nėštumo nutraukimo priežiūra ir paslaugomis;

| V. | kadangi pagal Ukrainos teisės aktus leidžiama surogatinė motinystė, o Ukraina užima daugiau kaip ketvirtadalį pasaulio komercinės surogatinės motinystės rinkos, ir šalyje kasmet apie 2 000–2 500 kūdikių pagimdo surogatinės motinos; kadangi dėl karo surogatinės motinos susiduria su dideliais sunkumais siekdamos tęsti nėštumą jų gerovei palankiomis sąlygomis, taip pat gauti sveikatos priežiūros paslaugas nėštumo, gimdymo ir pogimdyminiu laikotarpiu; kadangi kai kurios surogatinės motinystės agentūros paprašė surogatinių motinų iki gimdymo neišvykti iš Ukrainos; kadangi naujagimiai yra ypač pažeidžiami ir dėl karo numatytiems tėvams sunku prisiimti tėvų pareigas, o viešosioms institucijoms – prireikus tinkamomis sąlygomis vykdyti globos ir priežiūros veiklą; |
| --- | --- |

V.

kadangi pagal Ukrainos teisės aktus leidžiama surogatinė motinystė, o Ukraina užima daugiau kaip ketvirtadalį pasaulio komercinės surogatinės motinystės rinkos, ir šalyje kasmet apie 2 000–2 500 kūdikių pagimdo surogatinės motinos; kadangi dėl karo surogatinės motinos susiduria su dideliais sunkumais siekdamos tęsti nėštumą jų gerovei palankiomis sąlygomis, taip pat gauti sveikatos priežiūros paslaugas nėštumo, gimdymo ir pogimdyminiu laikotarpiu; kadangi kai kurios surogatinės motinystės agentūros paprašė surogatinių motinų iki gimdymo neišvykti iš Ukrainos; kadangi naujagimiai yra ypač pažeidžiami ir dėl karo numatytiems tėvams sunku prisiimti tėvų pareigas, o viešosioms institucijoms – prireikus tinkamomis sąlygomis vykdyti globos ir priežiūros veiklą;

| 1. | vėl pakartoja, kad kuo griežčiausiai smerkia Rusijos Federacijos neteisėtą, neišprovokuotą ir nepateisinamą karinę agresiją prieš Ukrainą ir įsiveržimą į ją, ir smerkia visus karo nusikaltimus, vykdomus prieš civilius gyventojus, įskaitant įvairiausias moteris ir mergaites; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pakartoja savo raginimą ES institucijoms siekti sparčiai suteikti Ukrainai ES šalies kandidatės statusą, vadovaujantis ES sutarties 49 straipsniu ir atsižvelgiant į nuopelnus, o kol kas toliau dirbti siekiant Ukrainos integracijos į ES bendrąją rinką pagal asociacijos susitarimą, kad būtų tinkamai apsaugotos Ukrainos moterys ir mergaitės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | giria ES piliečių, pilietinės visuomenės, valstybių narių ir pačios ES solidarumą su Ukraina ir iš Ukrainos bėgančiais žmonėmis; atkreipia dėmesį į tai, kad nuo karo pradžios iš Ukrainos bėgančių pabėgėlių moterų padėtį stengiamasi palengvinti pasitelkiant vietoje veikiančias pilietinės visuomenės organizacijas, visų pirma vietos moterų organizacijas, taip pat savanorius, vietos valdžios institucijas ir vietos bei nacionalines vyriausybes, ypač kaimyninių valstybių narių ir šalių, taip pat tarptautines organizacijas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad bet kokia diskriminacija, be kita ko, dėl pilietybės, gyventojo statuso, tikėjimo ar religijos, rasės, odos spalvos, etninės kilmės, lyties, amžiaus, seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės, socialinės ir ekonominės kilmės, genetinių požymių, negalios ar kalbos, yra nepriimtina ir turi būti veiksmingai užkardyta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prašo Komisijos užtikrinti teisingą ir visišką Laikinosios apsaugos direktyvos įgyvendinimą visose 27 valstybėse narėse, taip pat užtikrinti, kad nuo karo Ukrainoje bėgančios moterys galėtų visapusiškai naudotis toje direktyvoje įtvirtintomis teisėmis, visų pirma susijusiomis su sveikatos paslaugomis, motinyste, vaikų priežiūra ir galimybe įsidarbinti; mano, kad ES ir Ukrainos parlamentinis asociacijos komitetas pagal atnaujintus įgaliojimus turėtų atlikti šios direktyvos taikymo su Ukraina besiribojančiose valstybėse narėse stebėsenos funkciją; ragina sklandžiai ir vienodai įgyvendinti Laikinosios apsaugos direktyvą, kad būtų užtikrintas vienodas jos taikymas trečiųjų šalių piliečiams, turintiems ilgalaikį leidimą gyventi, ir kitoms nuo karo Ukrainoje bėgančių trečiųjų šalių piliečių grupėms; |
| --- | --- |

5.

| 6. | griežtai smerkia seksualinio smurto ir smurto dėl lyties kaip karo ginklo naudojimą ir pabrėžia, kad tai yra karo nusikaltimas, taip pat smerkia seksualinį smurtą ir smurtą dėl lyties tranzito centruose Ukrainoje ir visoje ES; reiškia susirūpinimą dėl didėjančio pranešimų apie iš Ukrainos bėgančių ir į Europą atvykstančių moterų ir vaikų patiriamą prekybą žmonėmis, seksualinį smurtą, išnaudojimą, išžaginimus ir prievartą skaičiaus; ragina ES valstybes atsižvelgti į konkrečius moterų ir mergaičių poreikius priėmimo centruose ir užtikrinti, kad smurtą dėl lyties patyrusiems asmenims skirtos paslaugos, nukreipimo galimybės ir skundų teikimo mechanizmai būtų nedelsiant prieinami bendruomenėse visoms grupėms suprantamomis kalbomis ir prieinamomis formomis; ragina ES ir priimančiąsias bei tranzito šalis užtikrinti galimybę naudotis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, visų pirma skubiosios kontracepcijos priemonėmis, poekspozicine profilaktika ir nėštumo nutraukimo priežiūra, be kita ko, išžaginimo aukoms; ragina ES ir jos valstybes nares remti vietos, nacionalines ir tarptautines organizacijas, kurios teikia paslaugas ir suteikia prieglobstį pabėgėlėms moterims ir mergaitėms, kurios patyrė smurtą dėl lyties; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina tai, kad į Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl smurto dėl lyties įtrauktos nuo ginkluotų konfliktų bėgančios moterys ir prašoma teikti specialią paramą; pažymi, kad karo Ukrainoje sukeltas perkėlimas ir pabėgėlių srautas daugiausia susijęs su lytimi; ragina ES imtis lyčiai atžvalgaus atsako į krizę ir pirmenybę teikti apsaugai nuo seksualinio smurto ir smurto dėl lyties, taip pat visų pabėgėlių iš Ukrainos, įskaitant pabėgėlius, vis dar esančius šalyje, galimybėms naudotis pagrindinėmis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad moterims ir mergaitėms, kurios patyrė smurtą arba tapo smurto ir seksualinės prievartos liudininkėmis, būtina specializuota parama, ir ragina valstybes nares sukurti tokias paramos programas, apimančias atitinkamą psichologinę ir su psichikos sveikata susijusią pagalbą ir konsultacijas, kad jos galėtų įveikti patirtas traumas; pabrėžia, kad Ukrainoje ir ES reikia sukurti tinkamus ataskaitų teikimo ir dokumentavimo mechanizmus, įskaitant aukų liudijimų rinkimo koordinavimą, kad būtų galima iškelti baudžiamąsias bylas TBT, o nusikaltimo vykdytojai būtų patraukti atsakomybėn; ragina ES remti šias pastangas skiriant lėšų ir suteikiant ekspertinę bei logistinę pagalbą; pabrėžia, kad svarbu sukurti platformą, kurioje būtų registruojami su karu susijusio seksualinio smurto ir smurto dėl lyties atvejai, taip pat siekiant užtikrinti tinkamas sąlygas, pavyzdžiui, specializuotus vertėjus žodžiu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | griežtai smerkia Ukrainos moterų ir jų vaikų deportaciją, gabenimą ir perkėlimą į Rusiją, apie kurį plačiai pranešama žiniasklaidoje ir žmogaus teisių grupėse, ir yra susirūpinęs dėl šios veiklos; pabrėžia, kad tai prieštarauja Ženevos konvencijoms; primygtinai reikalauja, kad visi Ukrainos piliečiai, kurie buvo prievarta deportuoti į Rusiją, būtų nedelsiant grąžinti į Ukrainą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reiškia susirūpinimą dėl Rusijos pajėgų įkalintų asmenų, ypač moterų kalinių, gerovės ir buvimo vietos, atsižvelgiant į tai, kad joms kyla būdingas tikrų rūšių smurto dėl lyties pavojus; todėl ragina Tarptautinį Raudonojo Kryžiaus komitetą prisiimti atsakomybę už tai, kad būtų nustatyta kalinių moterų buvimo vieta ir užtikrintas sąžiningas ir humaniškas elgesys su jomis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad moterims ir mergaitėms reikalinga nuolatinė galimybė naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis konflikto ir priverstinio perkėlimo metu, įskaitant galimybę saugiai gimdyti, šeimos planavimo paslaugas, teisėtą ir saugų nėštumo nutraukimą ar klinikinės pagalbos teikimą išžaginimo atveju; ragina skirti lėšų būtiniausioms ir gyvybę gelbstinčioms lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugoms teikti pagal JT būtiniausių pradinių paslaugų paketą; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą priimančiosiose šalyse įsteigti medicininio rūšiavimo centrus, kuriuose pabėgėliams būtų teikiamos skubios sveikatos priežiūros paslaugos ir organizuojamas skubus jų perkėlimas į kitas ES valstybes nares; pabrėžia, kad šiuose medicininio rūšiavimo centruose turi būti nustatomi skubūs lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugų poreikiai, pavyzdžiui, skubioji kontracepcija, teisėto ir saugaus nėštumo nutraukimo priežiūra, skubi akušerinė priežiūra, taip pat seksualinio smurto ir smurto dėl lyties specialistai; ragina Komisiją ir valstybes nares naudotis papildomomis priemonėmis, ES lėšomis ir mechanizmais, kad būtų patenkinti Ukrainos gyventojų apsaugos nuo seksualinio smurto bei smurto dėl lyties ir paslaugų, susijusių su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, poreikiai, visų pirma prašant į Sąjungos civilinės saugos mechanizmą įtraukti lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros prekes ir siunčiant į Ukrainą ir kaimynines tranzito ar pabėgėlius priimančias šalis humanitarinės pagalbos paketus ir konvojus su kontraceptinėmis priemonėmis ir lytinės reprodukcinės sveikatos rinkiniais, ypač tais atvejais, kai reikia įveikti nacionalinius apribojimus, susijusius su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad prekyba žmonėmis seksualinio išnaudojimo ir kitais tikslais tebėra vienas didžiausių pavojų iš Ukrainos bėgančioms moterims ir vaikams, kurie yra ypač pažeidžiamoje padėtyje; pažymi, kad dar prieš karą ukrainiečių moterys buvo vienos dažniausių prekybos žmonėmis į ES aukų; ragina valstybes nares užtikrinti pabėgėlių moterų ir mergaičių saugumą ir laisvę nuo seksualinio išnaudojimo, be kita ko, užtikrinant saugų ir koordinuotą transportą tarp valstybių narių; ragina valstybes nares ir ES skubiai nustatyti prekybos žmonėmis tinklus, kurie pelnosi iš pabėgėlių moterų ir mergaičių seksualinio išnaudojimo, ir patraukti juos baudžiamojon atsakomybėn; pakartoja, kad prostitucija skatina prekybą pažeidžiamomis moterimis; ragina ES remti Ukrainą investuojant į kovos su prekyba žmonėmis informuotumo didinimo ir prevencijos priemones Ukrainos pusėje, pavyzdžiui, skleidžiant informaciją apie šiuos pavojus; pabrėžia, kad surogatinės motinos yra ypač pažeidžiamos ir nesaugios; primygtinai tvirtina, kad svarbiausias interesas yra moterų gyvybė ir kad joms neturėtų būti trukdoma išvykti iš Ukrainos, jei jos to pageidauja; primena, kad seksualinis išnaudojimas surogatinės motinystės ir reprodukcijos tikslais yra nepriimtinas ir pažeidžia žmogaus orumą ir žmogaus teises; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smerkia surogatinės motinystės praktiką, kuri gali sukelti moterų išnaudojimą visame pasaulyje, ypač tų, kurios yra neturtingesnės ir yra pažeidžiamos, pvz., karo sąlygomis; prašo ES ir jos valstybių narių ypatingą dėmesį skirti surogatinių motinų apsaugai nėštumo, gimdymo ir pogimdyminiu laikotarpiu ir gerbti visas jų ir naujagimių teises; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia didelį surogatinės motinystės poveikį moterims, jų teisėms ir sveikatai, neigiamas pasekmes lyčių lygybei ir iššūkius, kylančius dėl tarpvalstybinio šios praktikos poveikio, kaip buvo moterų ir vaikų, nukentėjusių nuo karo prieš Ukrainą, atveju; prašo ES ir jos valstybių narių ištirti šios veiklos aspektus, socialines ir ekonomines aplinkybes ir nėščių moterų padėtį, taip pat pasekmes jų fizinei ir psichinei sveikatai bei kūdikių gerovei; ragina nustatyti privalomas priemones, skirtas surogatinės motinystės problemai spręsti, siekiant apsaugoti moterų ir naujagimių teises; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina tai, kad Komisija pradėjo bendradarbiavimą nacionalinių pranešėjų prekybos žmonėmis klausimais tinkle, taip pat policijos bendradarbiavimą kovos su prekyba žmonėmis srityje, be kita ko, platformoje EMPACT, taip pat Europolo grupių siuntimą į su Ukraina besiribojančias šalis; ragina šias pastangas remti skiriant pakankamai finansinių išteklių ES lygmeniu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina 2022 m. kovo 28 d. vidaus reikalų ministrams pateiktą bendrą 10 punktų planą, apimantį Komisijos planą, kuriuo siekiama glaudžiau koordinuoti Europos veiksmus priimant nuo karo prieš Ukrainą bėgančius asmenis; atkreipia dėmesį į tai, kad 10 punktų plane siūlomos standartinės veiklos procedūros ir gairės dėl vaikų priėmimo ir paramos jiems bei nelydimų nepilnamečių perdavimo; palankiai vertina tai, kad pagal 10 punktų planą būtų parengtas bendras kovos su prekyba žmonėmis planas, grindžiamas ES kovos su prekyba žmonėmis strategija (2021–2025 m.), tam vadovautų ES kovos su prekyba žmonėmis koordinatorius; ragina skubiai jį patvirtinti; ragina papildomai investuoti į kovos su prekyba žmonėmis priemones Ukrainoje, pavyzdžiui, įvesti visoje ES veikiančią nemokamą ir ukrainiečių kalba prižiūrimą pagalbos telefono liniją, skirtą pabėgėliams, kurie nukentėjo nuo prekybos žmonėmis arba nuo seksualinio smurto ar smurto dėl lyties arba kuriems gresia toks pavojus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti koordinavimą sienos perėjimo punktuose ir priėmimo vietose, užtikrinti tikslią pabėgėlių registraciją ir galimybę gauti reikiamus dokumentus; palankiai vertina savanorių, padedančių pabėgėliams, registracijos programą, kad būtų galima stebėti pagalbą teikiančius asmenis; ragina Komisiją toliau dėti daugiau pastangų prevencijos ir kovos su nusikaltimais, su kuriais gali susidurti pabėgėlės moterys (kaip antai prekyba žmonėmis, seksualinis smurtas ar smurtas dėl lyties, išnaudojimas ir prievarta), srityje; pabrėžia, kad visų rūšių prekyba žmonėmis, ypač sutenerių, viešnamių savininkų ir seksualinių paslaugų pirkėjų vykdomam seksualiniam išnaudojimui, taip pat kitais tikslais, yra vienas didžiausių pavojų iš Ukrainos bėgančioms pabėgėlėms ir vaikams; ragina valstybių narių policijos pajėgas ir Europolą stebėti ir rengti informuotumo didinimo kampanijas prekiautojų žmonėmis naudojamuose tranzito punktuose, pavyzdžiui, traukinių ir autobusų stotyse, degalinėse, greitkeliuose ar oro uostuose, per kuriuos jie gali neteisėtai gabenti savo aukas, taip pat pabėgėlių priėmimo centruose, kur aukos gali tapti taikiniu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina valstybes nares pasinaudoti ES agentūrų siūloma pagalba, susijusia su pabėgėlių moterų priėmimu; pabrėžia, kad būtina, kaip siūlo Komisija, sukurti ES masto asmenų, prašančių laikinosios apsaugos, registravimo platformą, kuri ypač reikalinga nelydimų nepilnamečių, taip pat asmenų, kuriems gresia prekybos žmonėmis pavojus, kaip antai moterų ir mergaičių, paieškos ir susijungimo pastangoms remti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją skubiai parengti ir pradėti taikyti vienodas gaires dėl vaikų, ypač jaunų mergaičių, taip pat vyresnio amžiaus moterų priėmimo ir paramos jiems, be kita ko, vykdant nelydimų vaikų perdavimo, laikinos alternatyvios globos teikimo ir vaikų susijungimo su šeimos nariais procedūras; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia dėmesį į tai, kad priimančiosios valstybės narės teikia paramą milijonams pabėgėlių iš Ukrainos, visų pirma moterims ir vaikams, ir tai daro poveikį jų socialinėms, sveikatos priežiūros, vaikų priežiūros ir švietimo paslaugoms; todėl ragina Komisiją atlikti išsamią poreikių analizę ir pritaikyti esamas politikos priemones, įskaitant finansines priemones, kaip antai struktūrinius fondus, laikantis lyčiai atžvalgaus požiūrio; ragina Komisiją kuo labiau remti valstybes nares vykdant šią užduotį, ypatingą dėmesį skiriant moterims ir jaunoms mergaitėms; palankiai vertina valstybių narių pastangas dalytis atsakomybe per Solidarumo platformą ir skatina toliau stiprinti šį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad pabėgėlėms moterims labai svarbu kuo greičiau surasti pragyvenimo šaltinių, įskaitant galimybę dirbti ir gauti pajamų; ragina rengti specialias programas ir kalbos kursus, taip pat užtikrinti visuotinai prieinamą vaikų priežiūrą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos integruotis į ES darbo rinką; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į moterų, patiriančių sąveikinę diskriminaciją dėl rasinės ar etninės priklausomybės, negalios, pilietybės, seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės ar lyties raiškos, įskaitant seksualinį smurtą patyrusias moteris, poreikius, visų pirma sukuriant saugias ir tinkamas priėmimo ar priežiūros sąlygas ir užtikrinant, kad sienos perėjimo punktuose nebūtų diskriminacijos; akcentuoja, kad būtina rinkti ir analizuoti pagal lytį, amžių, negalią, pilietybę ir kelionės tikslo vietą (jei žinoma) suskirstytus duomenis siekiant paremti trumpalaikį ir ilgalaikį tinkamų paslaugų ir infrastruktūros planavimą; ragina Komisiją užtikrinti, kad iš Ukrainos bėgančios romų tautybės moterys nebūtų diskriminuojamos ir galėtų judėti ES; ragina valstybes nares užtikrinti jų apsaugą įgyvendinant Laikinosios apsaugos direktyvą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina pabėgėliams iš Ukrainos skiriamą ES finansavimą, be kita ko, pagal sanglaudai ir Europos teritorijoms skirtą ekonomikos gaivinimo pagalbos iniciatyvą (REACT-EU), Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondą (PMIF) ir sanglaudos veiksmus dėl pabėgėlių Europoje (CARE), kurie leistų ES valstybėms ir regionams teikti skubią paramą žmonėms, bėgantiems nuo Rusijos įsiveržimo į Ukrainą; prašo užtikrinti, kad šios lėšos būtų skiriamos laikantis lyčiai atžvalgaus požiūrio; atkakliai tvirtina, kad šis Parlamentas turėtų prižiūrėti, kaip lėšos yra naudojamos, ypač šalyse, kuriose nuolat pažeidžiamas teisinės valstybės principas, kaip antai Lenkijoje ir Vengrijoje; pakartoja, kad lyčių aspekto integravimo ir biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą principas yra pagrindinis ES principas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažymi, kad pilietinės visuomenės organizacijoms reikia didesnės tiesioginės finansinės ir materialinės ES ir jos valstybių narių paramos siekiant palengvinti koordinavimą vietoje ir užtikrinti geresnį įvairių pareigų paskirstymą; ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti humanitarinės pagalbos koordinavimą bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant UNHCR, JT lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo padalinį (JT Moterys), Jungtinių Tautų gyventojų fondą, Pasaulio sveikatos organizaciją ir kitas JT agentūras, taip pat Tarptautinę migracijos organizaciją ir Tarptautinį Raudonojo Kryžiaus komitetą, ir užtikrinti, kad pilietinės visuomenės organizacijos, teikiančios pagalbą Ukrainos pabėgėliams, visų pirma lyčių lygybės, lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių ir moterų teisių organizacijos bei žmogaus teisių gynėjos, visose tranzito ir pabėgėlius priimančiose valstybėse narėse, ypač šalyse, kuriose taikomi su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susiję apribojimai, galėtų nedelsiant ir tiesiogiai gauti finansavimą; ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas ir konsultuotis su jomis ir vietos valdžios institucijomis dėl turimų lėšų ir jų panaudojimo bei paskirstymo būdo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina ES institucijas ir valstybes nares glaudžiai konsultuotis su organizacijomis, kovojančiomis už moterų, mergaičių ir marginalizuotų grupių teises, ypač vietoje, taip pat priimant su šiuo karu susijusius politinius sprendimus; ragina ypač remti ir apsaugoti žmogaus teisių gynėjas, kurios vis dar veikia Ukrainoje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į didžiulį NVO ir aktyvistų grupių darbą padedant moterims naudotis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, ir pabrėžia tai, kad jų nariai rizikuoja savo laisve, pavyzdžiui, Justyna Wydrzyńska, kuriai pateikti kaltinimai pagal drakonišką Lenkijos abortus draudžiantį įstatymą už tai, kad kitai moteriai parūpino medikamentinio aborto tablečių; ragina Komisiją apsaugoti ir remti šias žmogaus teisių gynėjas nuo bet kokio joms gresiančio persekiojimo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkreipia dėmesį į ypatingus sunkumus, su kuriais kirsdamos sienas susiduria LGBTIQ+ šeimos; pabrėžia, kad tos pačios lyties porų vaikai gali būti atskirti nuo vieno ar abiejų tėvų; ragina valstybes nares įgyvendinant Laikinosios apsaugos direktyvą atsižvelgti į de facto partnerystes ir šeimas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primena sudėtingą translyčių asmenų, įskaitant transeksualias moteris arba translytes ir interseksualias moteris, kurios dėl vyriškosios lyties žymens pasuose negali išvykti iš Ukrainos, padėtį ir jiems kylančias kliūtis; primena, kad translyčiai asmenys, kurių asmens dokumentai neatitinka jų tapatybės, negali praeiti vidaus kontrolės punktų, ir jiems gali būti netaikomos civilinės saugos priemonės; atkreipia dėmesį į tai, kad jiems savanorių ir pilietinės visuomenės įrengtose priėmimo stovyklose nepakanka pajėgumų visiems apgyvendinti; pabrėžia, kad translyčiams asmenims kyla sunkumų gauti hormoninį gydymą; primena, kad PSO tokį gydymą ir kitus translyčiams ir interseksualiems asmenims skirtus specialius vaistus priskiria prie būtiniausių, todėl jie turėtų būti įtraukti į humanitarinės pagalbos paketus; todėl ragina Komisiją šiuo klausimu suteikti ES finansinę paramą ir koordinavimo pagalbą; ragina ES prašyti Ukrainos supaprastinti procedūras, kad šios moterys galėtų išvykti iš Ukrainos; ragina ES valstybes nares šioms moterims kirtus sieną suteikti atitinkamus vaistus ir gydymą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad reikia nustatyti tinkamą paramą Ukrainos savivaldybėms, priimančioms šalies viduje perkeltus žmones, kad šie galėtų likti savo šalyje, kol situacija leis jiems grįžti namo; palankiai vertina Komisijos pastangas, susijusias su šalies viduje perkeltų moterų ir mergaičių poreikiais; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primena JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo bei visas vėlesnes susijusias rezoliucijas ir ragina jas įgyvendinti; primygtinai ragina į visus konfliktų prevencijos, sprendimo, tarpininkavimo ir taikos derybų etapus įtraukti įvairiausias moteris ir marginalizuotas grupes, todėl ragina ES institucijas sudaryti darbo grupę, į kurią būtų įtrauktos moterys ir vietos pilietinė visuomenė; ragina pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP) teikti pagalbą moterims ir NVO Ukrainoje per mokymo fondus, kad jos galėtų dalyvauti sprendžiant konfliktą ir atkuriant padėtį po konflikto; ragina ES institucijas ir valstybes nares, dedant pastangas užbaigti šį karą, ypatingą dėmesį skirti lyčių lygybei; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkreipia dėmesį į sudėtingą Moldovos padėtį dėl spaudimą patiriančios infrastruktūros ir paslaugų; palankiai vertina Solidarumo platformoje prisiimtus perkėlimo įsipareigojimus siekiant padėti Moldovai priimti pabėgėlius iš Ukrainos; ragina valstybes nares ir Komisiją ir toliau stengtis padėti Moldovai dalijantis atsakomybe ir teikiant konkrečią pagalbą, kad būtų patenkinti pabėgėlių moterų ir mergaičių poreikiai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinėms Tautoms, Europos Tarybai ir Ukrainos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  OL L 212, 2001 8 7, p. 12.

(2)  OL L 71, 2022 3 4, p. 1.

(3)  OL L 101, 2011 4 15, p. 1.

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0052.

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0120.

(6)  OL C 404, 2021 10 6, p. 202.

(7)  https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine

(8)  https://www.unrefugees.org/emergencies/ukraine/

(9)  https://www.iom.int/news/71-million-people-displaced-war-ukraine-iom-survey

(10)  https://www.reuters.com/world/europe/moscow-has-deported-500000-people-russia-ukraine-lawmaker-says-2022-04-20/

(11)  https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine#:~:text=Share%20this%20page%3A-,Ukraine%20Situation%3A%20Moldova%20Refugee%20Border%20Monitoring,(14%2D03%2D2022)&text=Almost%20three%20million%20refugees%20have,displaced%20to%20Moldova%20(UNHCR)

(12)  https://ecre.org/wp-content/uploads/2022/03/Information-Sheet-%E2%80%93-Access-to-territory-asylum-procedures-and-reception-conditions-for-Ukrainian-nationals-in-European-countries.pdf

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/164 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/164

---

P9_TA(2022)0207

Rusijos neteisėto agresijos karo prieš Ukrainą poveikis ES transporto ir turizmo sektoriams

2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rusijos neteisėto agresijos karo prieš Ukrainą poveikio ES transporto ir turizmo sektoriams (2022/2643(RSP))

(2022/C 465/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 28 d. Tarybos reglamentą (ES) 2022/334 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 28 d. Tarybos reglamentą (ES) 2022/334 (1),

| — | atsižvelgdamas į veiksmų planą „Saugumo ir gynybos strateginis kelrodis – Europos Sąjungai, kuri gina savo piliečius, vertybes bei interesus ir prisideda prie tarptautinės taikos ir saugumo“, kuriam Taryba pritarė 2022 m. kovo 21 d. ir kurį Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. kovo 25 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į veiksmų planą „Saugumo ir gynybos strateginis kelrodis – Europos Sąjungai, kuri gina savo piliečius, vertybes bei interesus ir prisideda prie tarptautinės taikos ir saugumo“, kuriam Taryba pritarė 2022 m. kovo 21 d. ir kurį Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. kovo 25 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 8 d. neformalų transporto ministrų susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 8 d. neformalų transporto ministrų susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. Pasaulinį susitarimą dėl pabėgėlių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. Pasaulinį susitarimą dėl pabėgėlių,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 11 d. ES valstybių ir vyriausybių vadovų Versalio deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 11 d. ES valstybių ir vyriausybių vadovų Versalio deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl poreikio skubiai parengti ES veiksmų planą siekiant užtikrinti aprūpinimą maistu ES viduje ir už jos ribų, atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl poreikio skubiai parengti ES veiksmų planą siekiant užtikrinti aprūpinimą maistu ES viduje ir už jos ribų, atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl 2022 m. kovo 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų, įskaitant naujausius pokyčius, susijusius su karu Ukrainoje ir ES sankcijomis Rusijai bei jų įgyvendinimu (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl 2022 m. kovo 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų, įskaitant naujausius pokyčius, susijusius su karu Ukrainoje ir ES sankcijomis Rusijai bei jų įgyvendinimu (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl karo Ukrainoje bėgančių vaikų ir jaunuolių apsaugos ES (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl karo Ukrainoje bėgančių vaikų ir jaunuolių apsaugos ES (5),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės energetikos agentūros 10 punktų naftos naudojimo mažinimo planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės energetikos agentūros 10 punktų naftos naudojimo mažinimo planą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi ES priėmė penkis sankcijų paketus reaguodama į Rusijos neteisėtą, neišprovokuotą ir nepateisinamą agresijos karą prieš Ukrainą; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES priėmė penkis sankcijų paketus reaguodama į Rusijos neteisėtą, neišprovokuotą ir nepateisinamą agresijos karą prieš Ukrainą;

| B. | kadangi tikimasi, kad naujas sankcijų paketas dar labiau paveiks Rusiją kelių ir jūrų transporto sektoriuose; |
| --- | --- |

B.

kadangi tikimasi, kad naujas sankcijų paketas dar labiau paveiks Rusiją kelių ir jūrų transporto sektoriuose;

| C. | kadangi 2022 m. vasario 28 d. Rusija kaip atsakomuosius veiksmus paskelbė draudimą naudotis Rusijos oro erdve, kuris daro poveikį 36 šalių, įskaitant ES valstybes, orlaiviams; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2022 m. vasario 28 d. Rusija kaip atsakomuosius veiksmus paskelbė draudimą naudotis Rusijos oro erdve, kuris daro poveikį 36 šalių, įskaitant ES valstybes, orlaiviams;

| D. | kadangi Europos Vadovų Taryba pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą sumažino Europos infrastruktūros tinklų priemonės kariniam mobilumui skirtą biudžeto eilutę nuo 6,5 iki 1,69 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Vadovų Taryba pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą sumažino Europos infrastruktūros tinklų priemonės kariniam mobilumui skirtą biudžeto eilutę nuo 6,5 iki 1,69 mlrd. EUR;

| E. | kadangi uždarius Ukrainos oro erdvę, be keleivinių skrydžių tarp Rusijos ir Europos, kurie 2021 m. sudarė 5,7 proc. viso Europos eismo, sustojo ir maždaug 3,3 proc. keleivių srauto oro transportu Europoje; |
| --- | --- |

E.

kadangi uždarius Ukrainos oro erdvę, be keleivinių skrydžių tarp Rusijos ir Europos, kurie 2021 m. sudarė 5,7 proc. viso Europos eismo, sustojo ir maždaug 3,3 proc. keleivių srauto oro transportu Europoje;

| F. | kadangi 2020 m. maždaug 535 su Rusijos vėliava plaukiojantys laivai į ES valstybių narių uostus įplaukė apie 8 848 kartus; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2020 m. maždaug 535 su Rusijos vėliava plaukiojantys laivai į ES valstybių narių uostus įplaukė apie 8 848 kartus;

| G. | kadangi padėtis Juodojoje ir Azovo jūrose pablogėjo, nes Rusijos karinis jūrų laivynas užblokavo regioną ir kai kurios šių jūrų dalys buvo paskelbtos karo zona, pripažįstant pavojų jūrų eismo saugumui; |
| --- | --- |

G.

kadangi padėtis Juodojoje ir Azovo jūrose pablogėjo, nes Rusijos karinis jūrų laivynas užblokavo regioną ir kai kurios šių jūrų dalys buvo paskelbtos karo zona, pripažįstant pavojų jūrų eismo saugumui;

| H. | kadangi šioje zonoje Rusijos karinis jūrų laivynas užpuolė ES savininkų arba ES veiklos vykdytojų laivus; |
| --- | --- |

H.

kadangi šioje zonoje Rusijos karinis jūrų laivynas užpuolė ES savininkų arba ES veiklos vykdytojų laivus;

| I. | kadangi Ukrainos ir Rusijos jūreiviai sudaro 14,5 proc. pasaulinės laivybos darbo jėgos ir ES laivynai nuo jų labai priklauso; |
| --- | --- |

I.

kadangi Ukrainos ir Rusijos jūreiviai sudaro 14,5 proc. pasaulinės laivybos darbo jėgos ir ES laivynai nuo jų labai priklauso;

| J. | kadangi didėja susirūpinimas dėl bendro geležinkelių ir jūrų transporto į Ukrainą ir iš jos saugumo ir veikimo; |
| --- | --- |

J.

kadangi didėja susirūpinimas dėl bendro geležinkelių ir jūrų transporto į Ukrainą ir iš jos saugumo ir veikimo;

| K. | kadangi pastaraisiais mėnesiais dėl neteisėto Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą augo kuro kainos ir ši padėtis blogėjo, ir kadangi degalai sudaro vieną didžiausių transporto operatorių ir naudotojų išlaidų dalį; |
| --- | --- |

K.

kadangi pastaraisiais mėnesiais dėl neteisėto Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą augo kuro kainos ir ši padėtis blogėjo, ir kadangi degalai sudaro vieną didžiausių transporto operatorių ir naudotojų išlaidų dalį;

| L. | kadangi turizmo vietovės daugelyje ES šalių patirs dar vieną žiaurų sukrėtimą po dvejų metų pandemijos, kuri jau turėjo žalingą poveikį sektoriui; |
| --- | --- |

L.

kadangi turizmo vietovės daugelyje ES šalių patirs dar vieną žiaurų sukrėtimą po dvejų metų pandemijos, kuri jau turėjo žalingą poveikį sektoriui;

1.

kuo griežčiausiai smerkia Rusijos Federacijos agresijos karą prieš Ukrainą, taip pat Baltarusijos dalyvavimą šiame kare ir reikalauja, kad Rusija nedelsdama nutrauktų visus karinius veiksmus Ukrainoje ir besąlygiškai išvestų visas pajėgas ir atitrauktų karinę techniką iš visos tarptautiniu mastu pripažintos Ukrainos teritorijos;

2.

palankiai vertina precedento neturinčias ir stiprėjančias ES sankcijas Rusijai reaguojant į Rusijos agresiją prieš Ukrainą ir ragina ES toliau nuolat vertinti ir tvirtinti papildomas veiksmingas sankcijas transporto sektoriuje, kad būtų pakenkta Putino karo mašinos finansavimui; pabrėžia, kad tai pirmas kartas, kai ES sankcijos Rusijai buvo konkrečiai nukreiptos į transporto sektorių;

3.

primena, kad transportas yra strateginė ES solidarumo ir paramos Ukrainai ir jos kenčiantiems žmonėms priemonė logistikos, humanitarinės pagalbos, pabėgėlių evakuacijos ir judumo srityse;

4.

griežtai smerkia Rusijos pajėgų tyčinius išpuolius prieš transporto infrastruktūrą Ukrainoje, nes tai trukdo Ukrainos valdžios institucijoms evakuoti civilius gyventojus ir vežti būtiniausias prekes ir išteklius žmonėms, kuriems jų reikia; primygtinai ragina ES teikti finansinę pagalbą Ukrainai siekiant padėti jai atkurti savo transporto infrastruktūrą;

5.

palankiai vertina Komisijos patvirtintas priemones, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms, vežėjams ir darbuotojams tęsti transporto paslaugas ir remti pabėgėlių iš Ukrainos vežimą ir humanitarinę pagalbą; pripažįsta Ukrainos transporto darbuotojų drąsą, kurie rizikuoja savo gyvybe toliau dirbdami, kad galėtų vežti žmones ir prekes;

6.

palankiai vertina Komisijos priimtas veiklos gaires, kuriomis siekiama užtikrinti Ukrainos žmonių tranzitą be galiojančių dokumentų ES vežėjų transporto priemonėse;

7.

palankiai vertina tai, kad Europos transporto operatoriai Ukrainos piliečiams siūlo nemokamas keliones traukiniais, autobusais, laivais ir lėktuvais, ir sveikina daugybę bendruomeninių ir asmeninių iniciatyvų visoje ES, kuriomis užtikrinamas nemokamas prekių ir asmenų vežimas link Ukrainos sienos ir nuo jos; pabrėžia, kad daugeliui ukrainiečių, norinčių grįžti į savo šalį arba bandančių pasiekti būstą kitoje valstybėje narėje, bilietai nėra įperkami; ragina geležinkelių įmones ir toliau leisti ukrainiečiams nemokamai važiuoti traukiniais, kuriuose nereikalingas vietos rezervavimas, taip pat užimti nerezervuotas vietas;

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad besitęsiantis konfliktas ir Rusijos atsakomieji veiksmai prieš ES sankcijas taip pat daro poveikį ES transporto sektoriui, kuris nepriklausomai nuo transporto rūšies labai sutrikdomas;

9.

atkreipia dėmesį į tai, kad augančios kuro kainos ir logistikos bei tiekimo grandinių sutrikimai turi didžiausių padarinių, darančių poveikį visoms transporto rūšims ir lemiančių didelį netikrumą rinkose;

10.

mano, kad reikėtų remti ES įsisteigusius ir ES priklausančius vežėjus, kurie yra susiję su Rusijos rinka, nes jie perorientuoja savo transporto paslaugas pasitraukdami iš Rusijos;

11.

ragina Komisiją skubiai atlikti ekonominį ir socialinį karo pasekmių visų rūšių transportui ES rinkoje vertinimą ir prireikus skubiai teikti paramą, be kita ko, taikant papildomas teisėkūros ir (arba) finansines priemones, siekiant sušvelninti neigiamą poveikį ir užtikrinti gerai veikiančias, vienodas sąlygas ir sąžiningą Europos transporto sektoriaus veikimą;

12.

pabrėžia, kad dėl krizės neturėtų būti laikinai ar visam laikui pažeidžiamos transporto darbuotojų teisės;

Aviacija

Aviacija

| 13. | reiškia susirūpinimą dėl didelio konflikto poveikio aviacijos sektoriui, susijusio su veiklos išlaidomis, dėl kurio keleivių ir krovinių vežimo paslaugos yra brangesnės; pabrėžia, kad derindamos sankcijas ir oro transporto draudimus oro transporto bendrovės buvo priverstos sustabdyti skrydžius arba juos nukreipti kitu maršrutu; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad maksimalus būtinas maršruto pailgėjimas, kad orlaiviai išvengtų Rusijos ir Baltarusijos oro erdvės, svyruoja nuo trijų iki keturių valandų, dėl to kyla degalų papildymo problemų (papildomi tūpimai, taigi papildomos išlaidos), ir įgulos darbo valandos yra ilgesnės, nei numatyta ES reglamentuose; |
| --- | --- |

13.

reiškia susirūpinimą dėl didelio konflikto poveikio aviacijos sektoriui, susijusio su veiklos išlaidomis, dėl kurio keleivių ir krovinių vežimo paslaugos yra brangesnės; pabrėžia, kad derindamos sankcijas ir oro transporto draudimus oro transporto bendrovės buvo priverstos sustabdyti skrydžius arba juos nukreipti kitu maršrutu; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad maksimalus būtinas maršruto pailgėjimas, kad orlaiviai išvengtų Rusijos ir Baltarusijos oro erdvės, svyruoja nuo trijų iki keturių valandų, dėl to kyla degalų papildymo problemų (papildomi tūpimai, taigi papildomos išlaidos), ir įgulos darbo valandos yra ilgesnės, nei numatyta ES reglamentuose;

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad Ukraina ir Rusija yra vienos iš didžiausių titano, kuris yra pagrindinis orlaivių gamybai naudojamas metalas, gamintojų ir kad besitęsiantis konfliktas artimiausiu metu gali turėti įtakos tiekimui; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į tai, kad Ukraina ir Rusija yra vienos iš didžiausių titano, kuris yra pagrindinis orlaivių gamybai naudojamas metalas, gamintojų ir kad besitęsiantis konfliktas artimiausiu metu gali turėti įtakos tiekimui;

| 15. | ragina Komisiją įvertinti ir prireikus pateikti paramos strategiją ES oro transporto bendrovėms ir jų darbuotojams, kuriuos smarkiai paveikė iš pradžių COVID-19 pandemija, o dabar tai, kad Rusijai ir Baltarusijai uždrausta naudotis oro erdve, išaugo kuro kainos ir sumažėjo paklausa; vis dėlto pabrėžia, kad reikia sudaryti vienodas sąlygas ir užtikrinti sąžiningą oro transporto bendrovių konkurenciją, ypač teikiant finansinę paramą; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją įvertinti ir prireikus pateikti paramos strategiją ES oro transporto bendrovėms ir jų darbuotojams, kuriuos smarkiai paveikė iš pradžių COVID-19 pandemija, o dabar tai, kad Rusijai ir Baltarusijai uždrausta naudotis oro erdve, išaugo kuro kainos ir sumažėjo paklausa; vis dėlto pabrėžia, kad reikia sudaryti vienodas sąlygas ir užtikrinti sąžiningą oro transporto bendrovių konkurenciją, ypač teikiant finansinę paramą;

| 16. | apgailestauja dėl to, kad Rusija, akivaizdžiai pažeisdama tarptautines civilinės aviacijos taisykles (Čikagos konvenciją), patvirtino įstatymą, pagal kurį Rusijos orlaivių registre reikalaujama perregistruoti iš užsienio bendrovių išsinuomotus lėktuvus; primygtinai reikalauja, kad tokia vagystė nebūtų toleruojama, ir reikalauja nedelsiant grąžinti atitinkamus lėktuvus teisėtiems savininkams; palankiai vertina Komisijos sprendimą į uždraustų oro bendrovių sąrašą įtraukti Rusijos vežėjus, eksploatuojančius perregistruotus orlaivius, atsižvelgiant į tai, kad Rusijos valdžios institucijoms trūksta pajėgumų vykdyti šimtų perregistruotų orlaivių tinkamumo skraidyti saugos priežiūrą; pabrėžia, kad tik Rusijos valdžios institucijos bus atsakingos už pavojų, sukeltą savo piliečių gyvybei, jei šie vogti orlaiviai bus pradėti eksploatuoti Rusijos erdvėje nesugebant užtikrinti būtinų saugumo reikalavimų; |
| --- | --- |

16.

apgailestauja dėl to, kad Rusija, akivaizdžiai pažeisdama tarptautines civilinės aviacijos taisykles (Čikagos konvenciją), patvirtino įstatymą, pagal kurį Rusijos orlaivių registre reikalaujama perregistruoti iš užsienio bendrovių išsinuomotus lėktuvus; primygtinai reikalauja, kad tokia vagystė nebūtų toleruojama, ir reikalauja nedelsiant grąžinti atitinkamus lėktuvus teisėtiems savininkams; palankiai vertina Komisijos sprendimą į uždraustų oro bendrovių sąrašą įtraukti Rusijos vežėjus, eksploatuojančius perregistruotus orlaivius, atsižvelgiant į tai, kad Rusijos valdžios institucijoms trūksta pajėgumų vykdyti šimtų perregistruotų orlaivių tinkamumo skraidyti saugos priežiūrą; pabrėžia, kad tik Rusijos valdžios institucijos bus atsakingos už pavojų, sukeltą savo piliečių gyvybei, jei šie vogti orlaiviai bus pradėti eksploatuoti Rusijos erdvėje nesugebant užtikrinti būtinų saugumo reikalavimų;

| 17. | prašo, kad ES toliau imtųsi veiksmų, kad Vagnerio grupuotės samdiniai, užsienio kovotojai iš Sirijos ir kiti negalėtų iš tikrųjų įsijungti į mūšio lauką Ukrainoje ir negalėtų vykdyti žiaurumų prieš civilius gyventojus; todėl prašo vyriausiojo įgaliotinio visų pirma reikalauti, kad Turkijos, Gruzijos, Azerbaidžano ir Irako vyriausybės, taip pat Vidurinės Azijos respublikų vyriausybės uždarytų savo oro erdvę bet kokiems Rusijos, Irano ar Sirijos kariniams ar užsakomųjų skrydžių lėktuvams arba bet kokioms reguliarioms oro transporto bendrovėms, vežančioms tokius samdinius; prašo, kad ES į juodąjį sąrašą įtrauktų visas oro transporto bendroves, kurios dalyvautų tokiose transporto operacijose; |
| --- | --- |

17.

prašo, kad ES toliau imtųsi veiksmų, kad Vagnerio grupuotės samdiniai, užsienio kovotojai iš Sirijos ir kiti negalėtų iš tikrųjų įsijungti į mūšio lauką Ukrainoje ir negalėtų vykdyti žiaurumų prieš civilius gyventojus; todėl prašo vyriausiojo įgaliotinio visų pirma reikalauti, kad Turkijos, Gruzijos, Azerbaidžano ir Irako vyriausybės, taip pat Vidurinės Azijos respublikų vyriausybės uždarytų savo oro erdvę bet kokiems Rusijos, Irano ar Sirijos kariniams ar užsakomųjų skrydžių lėktuvams arba bet kokioms reguliarioms oro transporto bendrovėms, vežančioms tokius samdinius; prašo, kad ES į juodąjį sąrašą įtrauktų visas oro transporto bendroves, kurios dalyvautų tokiose transporto operacijose;

Jūrų transportas

Jūrų transportas

| 18. | palankiai vertina Komisijos penktojo sankcijų paketo Rusijai trečiąjį ramstį, susijusį su draudimu su Rusijos vėliava plaukiojantiems laivams ir Rusijos naudojamiems laivams įplaukti į ES uostus; mano, kad šiuo atžvilgiu Europos jūrų saugumo agentūra galėtų atlikti svarbų vaidmenį pateikiant aiškų Rusijos laivų, kuriems draudžiama įplaukti į ES uostus, sąrašą, atsižvelgiant į tuos laivus, kurie nuo 2022 m. vasario 24 d. pakeitė vėliavą arba perregistravo laivus; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina Komisijos penktojo sankcijų paketo Rusijai trečiąjį ramstį, susijusį su draudimu su Rusijos vėliava plaukiojantiems laivams ir Rusijos naudojamiems laivams įplaukti į ES uostus; mano, kad šiuo atžvilgiu Europos jūrų saugumo agentūra galėtų atlikti svarbų vaidmenį pateikiant aiškų Rusijos laivų, kuriems draudžiama įplaukti į ES uostus, sąrašą, atsižvelgiant į tuos laivus, kurie nuo 2022 m. vasario 24 d. pakeitė vėliavą arba perregistravo laivus;

| 19. | vis dėlto prašo imtis griežtesnių priemonių, kad būtų pažabotas taisyklių apėjimas, ir neleisti į ES uostus įplaukti visiems laivams, nepriklausomai nuo to, kam jie priklauso ar kas juos eksploatuoja, jei jie pagal maršrutą taip pat įplaukia į Rusijos uostus, išskyrus atvejus, kai dėl būtinų humanitarinių priežasčių reikia įplaukti į uostą; palankiai vertina savanorišką kelių didžiausių Europoje įsikūrusių pasaulio laivybos bendrovių sprendimą sustabdyti visus krovinių užsakymus į Rusiją ir iš jos iki tol, kol nebus nurodyta kitaip; |
| --- | --- |

19.

vis dėlto prašo imtis griežtesnių priemonių, kad būtų pažabotas taisyklių apėjimas, ir neleisti į ES uostus įplaukti visiems laivams, nepriklausomai nuo to, kam jie priklauso ar kas juos eksploatuoja, jei jie pagal maršrutą taip pat įplaukia į Rusijos uostus, išskyrus atvejus, kai dėl būtinų humanitarinių priežasčių reikia įplaukti į uostą; palankiai vertina savanorišką kelių didžiausių Europoje įsikūrusių pasaulio laivybos bendrovių sprendimą sustabdyti visus krovinių užsakymus į Rusiją ir iš jos iki tol, kol nebus nurodyta kitaip;

| 20. | prašo uždrausti visiems laivams, kurie nori įplaukti į ES uostus, bunkeriuoti kurą Rusijos uostuose arba iš Rusijos bunkeriavimo laivų jūroje; |
| --- | --- |

20.

prašo uždrausti visiems laivams, kurie nori įplaukti į ES uostus, bunkeriuoti kurą Rusijos uostuose arba iš Rusijos bunkeriavimo laivų jūroje;

| 21. | mano, kad šiuo atžvilgiu Europos jūrų saugumo agentūra turėtų pateikti gaires dėl vienodo tokių sankcijų taikymo, išlaikant vienodas sąlygas ES uostams; |
| --- | --- |

21.

mano, kad šiuo atžvilgiu Europos jūrų saugumo agentūra turėtų pateikti gaires dėl vienodo tokių sankcijų taikymo, išlaikant vienodas sąlygas ES uostams;

| 22. | ragina vyriausybes ir kompetentingas valdžios institucijas tiek nacionaliniu, tiek ES lygmeniu vykdyti savo pareigas ir planuoti pakankamai darbuotojų ir išteklių, kad būtų užtikrintas sklandus priemonių taikymas, vengiant dar didesnio vėlavimo ir taip sutrikusioje tiekimo grandinėje; |
| --- | --- |

22.

ragina vyriausybes ir kompetentingas valdžios institucijas tiek nacionaliniu, tiek ES lygmeniu vykdyti savo pareigas ir planuoti pakankamai darbuotojų ir išteklių, kad būtų užtikrintas sklandus priemonių taikymas, vengiant dar didesnio vėlavimo ir taip sutrikusioje tiekimo grandinėje;

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu regionuose blokuojama daug laivų; pakartoja Komisijos ir valstybių narių raginimus skubiai užtikrinti tarptautinės laivybos saugą ir saugumą šioje zonoje ir ypač užtikrinti jūreivių saugą; ragina skubiai aprūpinti tuos laivus gyvybiškai svarbiomis atsargomis, kurių reikia jų jūrininkams, ir sukurti mėlynąjį saugų jūrų koridorių, kad jūreiviai ir laivai galėtų saugiai evakuotis iš didelės rizikos apimtų ir nukentėjusių Juodosios ir Azovo jūros zonų; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu regionuose blokuojama daug laivų; pakartoja Komisijos ir valstybių narių raginimus skubiai užtikrinti tarptautinės laivybos saugą ir saugumą šioje zonoje ir ypač užtikrinti jūreivių saugą; ragina skubiai aprūpinti tuos laivus gyvybiškai svarbiomis atsargomis, kurių reikia jų jūrininkams, ir sukurti mėlynąjį saugų jūrų koridorių, kad jūreiviai ir laivai galėtų saugiai evakuotis iš didelės rizikos apimtų ir nukentėjusių Juodosios ir Azovo jūros zonų;

| 24. | apgailestauja dėl to, kad pastaruoju metu nemažai laisvai plūduriuojančių jūrų minų kelia grėsmę jūreivių ir keleivių gyvybei, taip pat tarptautiniams prekybos srautams Juodojoje jūroje, ir prašo pakrančių šalims teikti tarptautinę paramą išminavimo darbams atlikti; |
| --- | --- |

24.

apgailestauja dėl to, kad pastaruoju metu nemažai laisvai plūduriuojančių jūrų minų kelia grėsmę jūreivių ir keleivių gyvybei, taip pat tarptautiniams prekybos srautams Juodojoje jūroje, ir prašo pakrančių šalims teikti tarptautinę paramą išminavimo darbams atlikti;

| 25. | reiškia susirūpinimą dėl tarptautinės laivybos, logistikos, tiekimo grandinių ir kuro kainų, ypač atsiliepiančių krovinių vežimo tarifams, poveikio jūrų sektoriuje; |
| --- | --- |

25.

reiškia susirūpinimą dėl tarptautinės laivybos, logistikos, tiekimo grandinių ir kuro kainų, ypač atsiliepiančių krovinių vežimo tarifams, poveikio jūrų sektoriuje;

Geležinkeliai

Geležinkeliai

| 26. | apgailestauja, kad šiuo metu nėra tiesioginio draudimo vykdyti geležinkelių transporto operacijas su Rusijos geležinkeliais; vis dėlto pažymi, kad Rusijos geležinkeliai buvo įtraukti į juridinių asmenų ir organizacijų, kuriems taikomi finansiniai apribojimai, sąrašą; |
| --- | --- |

26.

apgailestauja, kad šiuo metu nėra tiesioginio draudimo vykdyti geležinkelių transporto operacijas su Rusijos geležinkeliais; vis dėlto pažymi, kad Rusijos geležinkeliai buvo įtraukti į juridinių asmenų ir organizacijų, kuriems taikomi finansiniai apribojimai, sąrašą;

| 27. | atkreipia dėmesį į tai, kad traukiniai, ypač krovininiai traukiniai tarp Europos ir Kinijos, vis dar gali keliauti per Rusiją; vis dėlto pažymi, kad konfliktas daro didžiulį poveikį krovinių vežimo geležinkeliais srautams tarp Azijos ir Europos ir dėl to atsiranda netikrumas traukinius eksploatuojančioms ir krovinius gabenančioms įmonėms; |
| --- | --- |

27.

atkreipia dėmesį į tai, kad traukiniai, ypač krovininiai traukiniai tarp Europos ir Kinijos, vis dar gali keliauti per Rusiją; vis dėlto pažymi, kad konfliktas daro didžiulį poveikį krovinių vežimo geležinkeliais srautams tarp Azijos ir Europos ir dėl to atsiranda netikrumas traukinius eksploatuojančioms ir krovinius gabenančioms įmonėms;

| 28. | pabrėžia, kad krovinių traukinių grūstis greitai pasieks fizinę ribą, tūkstančiai vagonų įstrigę eilėse prie Ukrainos ir ES šalių sienos; ragina Komisiją remti Ukrainos pastangas išskirti eismo srautus, sukurti naujas jungtis ir nustatyti greituosius prekybos maršrutus, kurie yra ypač svarbūs greitai gendančių prekių, pvz., kviečių, vežimui; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina iniciatyvą „Getreidebrücke“, pagal kurią Ukrainos ir ES geležinkelių vežėjai bendradarbiauja siekdami užtikrinti, kad žemės ūkio prekės ir mašinos galėtų patekti į Ukrainą ir iš jos išvykti; taip pat palankiai vertina Rumunijos pastangas atgaivinti nebenaudojamas geležinkelio linijas, kurios jungia Rumuniją su Ukrainą ir kurios galėtų dar labiau sumažinti spaudimą transporto maršrutams į Ukrainą ir iš jos; mano, kad ES turėtų skatinti ir palengvinti tokias iniciatyvas; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad krovinių traukinių grūstis greitai pasieks fizinę ribą, tūkstančiai vagonų įstrigę eilėse prie Ukrainos ir ES šalių sienos; ragina Komisiją remti Ukrainos pastangas išskirti eismo srautus, sukurti naujas jungtis ir nustatyti greituosius prekybos maršrutus, kurie yra ypač svarbūs greitai gendančių prekių, pvz., kviečių, vežimui; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina iniciatyvą „Getreidebrücke“, pagal kurią Ukrainos ir ES geležinkelių vežėjai bendradarbiauja siekdami užtikrinti, kad žemės ūkio prekės ir mašinos galėtų patekti į Ukrainą ir iš jos išvykti; taip pat palankiai vertina Rumunijos pastangas atgaivinti nebenaudojamas geležinkelio linijas, kurios jungia Rumuniją su Ukrainą ir kurios galėtų dar labiau sumažinti spaudimą transporto maršrutams į Ukrainą ir iš jos; mano, kad ES turėtų skatinti ir palengvinti tokias iniciatyvas;

| 29. | ragina Komisiją remti Ukrainą ir jos pastangas stiprinti geležinkelių jungtis tarp Ukrainos ir ES; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją remti Ukrainą ir jos pastangas stiprinti geležinkelių jungtis tarp Ukrainos ir ES;

| 30. | laiko didvyriais Ukrainos geležinkelių darbuotojus, kurie, nepaisant nuolatinės grėsmės jų gyvybei, yra įsipareigoję evakuoti Ukrainos gyventojus iš karo zonų, toliau pristatyti paštą, pensijas, medicinos ir maisto prekes, vežti nacionalinių įmonių, institucijų ir organizacijų nuosavybę į saugius Ukrainos regionus ir užtikrinti, kad būtų tęsiami tarptautinės prekybos ir aktyvūs diplomatiniai ryšiai aukščiausiu lygmeniu; |
| --- | --- |

30.

laiko didvyriais Ukrainos geležinkelių darbuotojus, kurie, nepaisant nuolatinės grėsmės jų gyvybei, yra įsipareigoję evakuoti Ukrainos gyventojus iš karo zonų, toliau pristatyti paštą, pensijas, medicinos ir maisto prekes, vežti nacionalinių įmonių, institucijų ir organizacijų nuosavybę į saugius Ukrainos regionus ir užtikrinti, kad būtų tęsiami tarptautinės prekybos ir aktyvūs diplomatiniai ryšiai aukščiausiu lygmeniu;

| 31. | mano, kad Rusijos išpuolis prieš Ukrainą ir su tuo susiję transporto poreikiai ES parodė, kad ES geležinkelių sistemą būtina pritaikyti didesniam didesnį keleivių ir krovinių kiekiui; todėl ragina valstybes nares paspartinti geležinkelių sistemų standartizavimą, derinimą ir sąveiką visose valstybėse narėse ir ragina Komisiją toliau stebėti įgyvendinimą ir pašalinti likusius trūkumus; |
| --- | --- |

31.

mano, kad Rusijos išpuolis prieš Ukrainą ir su tuo susiję transporto poreikiai ES parodė, kad ES geležinkelių sistemą būtina pritaikyti didesniam didesnį keleivių ir krovinių kiekiui; todėl ragina valstybes nares paspartinti geležinkelių sistemų standartizavimą, derinimą ir sąveiką visose valstybėse narėse ir ragina Komisiją toliau stebėti įgyvendinimą ir pašalinti likusius trūkumus;

| 32. | ragina Komisiją nedelsiant pradėti derybas su Ukraina dėl tarptautinio krovinių vežimo geležinkeliais ir vidaus vandenų keliais liberalizavimo siekiant užtikrinti saugius transporto maršrutus ir nuolatinį žemės ūkio produktų ir kitų prekių tiekimo į Europą ir kitas pasaulio šalis grandines; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją nedelsiant pradėti derybas su Ukraina dėl tarptautinio krovinių vežimo geležinkeliais ir vidaus vandenų keliais liberalizavimo siekiant užtikrinti saugius transporto maršrutus ir nuolatinį žemės ūkio produktų ir kitų prekių tiekimo į Europą ir kitas pasaulio šalis grandines;

| 33. | pabrėžia kai kurių Baltarusijos geležinkelių darbuotojų, kurie sabotavo Rusijos pajėgų dislokavimą prieš Ukrainą, heroizmą ir ragina visus Rusijos ir Baltarusijos piliečius sekti jų pilietinio pasipriešinimo šiam žiauriam agresijos karui pavyzdžiu; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia kai kurių Baltarusijos geležinkelių darbuotojų, kurie sabotavo Rusijos pajėgų dislokavimą prieš Ukrainą, heroizmą ir ragina visus Rusijos ir Baltarusijos piliečius sekti jų pilietinio pasipriešinimo šiam žiauriam agresijos karui pavyzdžiu;

Keliai

Keliai

| 34. | palankiai vertina Komisijos veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti Europos sunkvežimių vairuotojų grįžimą iš konflikto zonos ir krovinių vežimą keliais į Ukrainą ir Moldovą; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina Komisijos veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti Europos sunkvežimių vairuotojų grįžimą iš konflikto zonos ir krovinių vežimą keliais į Ukrainą ir Moldovą;

| 35. | palankiai vertina neseniai nustatytas sankcijas, kuriomis Rusijoje ir Baltarusijoje įsisteigusioms kelių transporto įmonėms draudžiama vežti krovinius keliais Europos Sąjungos teritorijoje, nes jomis bus drastiškai apribotos Rusijos pramonės galimybės įsigyti pagrindinių prekių; |
| --- | --- |

35.

palankiai vertina neseniai nustatytas sankcijas, kuriomis Rusijoje ir Baltarusijoje įsisteigusioms kelių transporto įmonėms draudžiama vežti krovinius keliais Europos Sąjungos teritorijoje, nes jomis bus drastiškai apribotos Rusijos pramonės galimybės įsigyti pagrindinių prekių;

| 36. | atkreipia dėmesį į tai, kad prekių vežimas į Ukrainą ir kaimynines valstybes nares, per kurias eina dideli pabėgėlių srautai, gali susidurti su reguliavimo kliūtimis; palankiai vertina Komisijos veiksmus, kurių ji ėmėsi siekdama paaiškinti ir paraginti valstybes nares taikyti tam tikras priemones, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos išimtinėmis aplinkybėmis, kurias sukėlė Rusijos agresija prieš Ukrainą, vykdomoms kelių transporto operacijoms, pvz., laikinųjų vairuotojų kortelių suteikimas ES veiklą vykdantiems Ukrainos vairuotojams, kurie negali grįžti į Ukrainą, kad prasitęstų savo kortelių galiojimą, laikinos vairavimo ir poilsio laiko taisyklių išimtys (tačiau užtikrinant vairuotojų gerovę ir saugumą), atleidimas nuo mokesčių už vežimą, kuris laikomas skubia paslauga, ir atleidimas nuo vežimo leidimo vežant visus medicininei priežiūrai reikalingus produktus; atkreipia dėmesį į tai, kad Ukrainos sunkvežimių vairuotojai Europoje patiria didelę įtampą dėl karo jų šalyje; ragina Komisiją įgyvendinti strategiją, skirtą padėti sunkvežimių vairuotojams iš Ukrainos prisijungti prie savo šeimų, perkeltų Europos Sąjungoje, ir užtikrinti, kad valstybės narės teiktų pagalbą vairuotojams, kuriems jos reikia; |
| --- | --- |

36.

atkreipia dėmesį į tai, kad prekių vežimas į Ukrainą ir kaimynines valstybes nares, per kurias eina dideli pabėgėlių srautai, gali susidurti su reguliavimo kliūtimis; palankiai vertina Komisijos veiksmus, kurių ji ėmėsi siekdama paaiškinti ir paraginti valstybes nares taikyti tam tikras priemones, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos išimtinėmis aplinkybėmis, kurias sukėlė Rusijos agresija prieš Ukrainą, vykdomoms kelių transporto operacijoms, pvz., laikinųjų vairuotojų kortelių suteikimas ES veiklą vykdantiems Ukrainos vairuotojams, kurie negali grįžti į Ukrainą, kad prasitęstų savo kortelių galiojimą, laikinos vairavimo ir poilsio laiko taisyklių išimtys (tačiau užtikrinant vairuotojų gerovę ir saugumą), atleidimas nuo mokesčių už vežimą, kuris laikomas skubia paslauga, ir atleidimas nuo vežimo leidimo vežant visus medicininei priežiūrai reikalingus produktus; atkreipia dėmesį į tai, kad Ukrainos sunkvežimių vairuotojai Europoje patiria didelę įtampą dėl karo jų šalyje; ragina Komisiją įgyvendinti strategiją, skirtą padėti sunkvežimių vairuotojams iš Ukrainos prisijungti prie savo šeimų, perkeltų Europos Sąjungoje, ir užtikrinti, kad valstybės narės teiktų pagalbą vairuotojams, kuriems jos reikia;

| 37. | ragina Komisiją toliau ieškoti būdų, kaip remti keleivių ar visų rūšių prekių vežimą į Ukrainą ir jos kaimynines ES šalis ir iš jų kaip humanitarinę pagalbą ir teikti būtiną pagalbą kelių rinkliavų, infrastruktūros mokesčių, prieigos savaitgaliais, apmokestinimo ir kt. srityse; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją toliau ieškoti būdų, kaip remti keleivių ar visų rūšių prekių vežimą į Ukrainą ir jos kaimynines ES šalis ir iš jų kaip humanitarinę pagalbą ir teikti būtiną pagalbą kelių rinkliavų, infrastruktūros mokesčių, prieigos savaitgaliais, apmokestinimo ir kt. srityse;

| 38. | pritaria tam, kad nedelsiant būtų sudarytas Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimas dėl krovinių vežimo keliais, ir ragina Komisiją ir valstybes nares nedelsiant pradėti laikinai taikyti susitarimą; |
| --- | --- |

38.

pritaria tam, kad nedelsiant būtų sudarytas Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimas dėl krovinių vežimo keliais, ir ragina Komisiją ir valstybes nares nedelsiant pradėti laikinai taikyti susitarimą;

| 39. | pritaria Komisijos pasiūlymui sudaryti transporto susitarimus su Ukraina ir Moldova iš dalies liberalizuojant kelių transportą jų vežėjams, nes tai leis perkelti svarbias eksportuojamas prekes iš jūrų maršrutų, kurių šiuo metu negalima naudoti dėl Rusijos karinės agresijos, ir dažniau naudotis ES jūrų uostais eksportuojant ir importuojant prekes į Ukrainą ir iš jos; šiuo atžvilgiu tvirtai remia greitą anksčiau apleistų geležinkelių ir vandens kelių jungčių tarp Ukrainos ir Rumunijos atkūrimą; |
| --- | --- |

39.

pritaria Komisijos pasiūlymui sudaryti transporto susitarimus su Ukraina ir Moldova iš dalies liberalizuojant kelių transportą jų vežėjams, nes tai leis perkelti svarbias eksportuojamas prekes iš jūrų maršrutų, kurių šiuo metu negalima naudoti dėl Rusijos karinės agresijos, ir dažniau naudotis ES jūrų uostais eksportuojant ir importuojant prekes į Ukrainą ir iš jos; šiuo atžvilgiu tvirtai remia greitą anksčiau apleistų geležinkelių ir vandens kelių jungčių tarp Ukrainos ir Rumunijos atkūrimą;

| 40. | pabrėžia, kad itin svarbu atverti žaliuosius transporto koridorius į Ukrainą ir iš jos, kad Ukraina gautų visus reikiamus išteklius (pvz., pesticidus, trąšas ir sėklas) žemės ūkio gamybai didinti ir kad būtų galima tęsti žemės ūkio mainus su Ukraina; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad itin svarbu atverti žaliuosius transporto koridorius į Ukrainą ir iš jos, kad Ukraina gautų visus reikiamus išteklius (pvz., pesticidus, trąšas ir sėklas) žemės ūkio gamybai didinti ir kad būtų galima tęsti žemės ūkio mainus su Ukraina;

Transeuropiniai tinklai ir karinis mobilumas

Transeuropiniai tinklai ir karinis mobilumas

| 41. | palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) išplėtimo į kaimynines trečiąsias šalis ir primygtinai ragina pasinaudoti šiuo metu atliekama TEN-T peržiūra siekiant sutelkti dėmesį į daug didesnes investicijas į transporto infrastruktūrą su Vakarų Balkanais, Moldova, Sakartvelu ir Ukraina; be to, prašo Komisijos, Tarybos ir Parlamento kartu pasinaudoti vykdoma TEN-T peržiūra kaip galimybe peržiūrėti naujus TEN-T žemėlapius, kaip pasiūlyta 2021 m. gruodžio mėn., ir pasiūlyti papildomą jungtį Ukrainai, Moldovai ir Sakartvelui, visų pirma siekiant prisitaikyti prie visiškai naujų transporto poreikių, susidariusių dėl Rusijos neteisėto agresijos karo prieš Ukrainą; taip pat prašo Komisijos pasiūlyti sukurti ES ir Rytų Europos arba Rytų partnerystės transporto bendriją, įskaitant Rytų Europos investicijų programą, kuri galėtų būti iš dalies paremta Vakarų Balkanų transporto bendrijos pavyzdžiu; |
| --- | --- |

41.

palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) išplėtimo į kaimynines trečiąsias šalis ir primygtinai ragina pasinaudoti šiuo metu atliekama TEN-T peržiūra siekiant sutelkti dėmesį į daug didesnes investicijas į transporto infrastruktūrą su Vakarų Balkanais, Moldova, Sakartvelu ir Ukraina; be to, prašo Komisijos, Tarybos ir Parlamento kartu pasinaudoti vykdoma TEN-T peržiūra kaip galimybe peržiūrėti naujus TEN-T žemėlapius, kaip pasiūlyta 2021 m. gruodžio mėn., ir pasiūlyti papildomą jungtį Ukrainai, Moldovai ir Sakartvelui, visų pirma siekiant prisitaikyti prie visiškai naujų transporto poreikių, susidariusių dėl Rusijos neteisėto agresijos karo prieš Ukrainą; taip pat prašo Komisijos pasiūlyti sukurti ES ir Rytų Europos arba Rytų partnerystės transporto bendriją, įskaitant Rytų Europos investicijų programą, kuri galėtų būti iš dalies paremta Vakarų Balkanų transporto bendrijos pavyzdžiu;

| 42. | pabrėžia, kad reikia daug ambicingiau įgyvendinti ES karinio mobilumo projektą, ir šiuo atžvilgiu palankiai vertina ES valstybių narių įsipareigojimą paspartinti dedamas pastangas stiprinti karinį mobilumą visoje ES; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad reikia daug ambicingiau įgyvendinti ES karinio mobilumo projektą, ir šiuo atžvilgiu palankiai vertina ES valstybių narių įsipareigojimą paspartinti dedamas pastangas stiprinti karinį mobilumą visoje ES;

| 43. | pakartoja, kad labai apgailestauja dėl Europos Vadovų Tarybos sprendimo tvirtinant 2021–2027 m. Daugiametės finansinės programos sumas smarkiai sumažinti galutinį finansinį paketą, skirtą naujai sukurtai karinio mobilumo biudžeto eilutei pagal 2021–2027 m. Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) programą, ir apgailestauja, kad dėl šios klaidos nukenčia mūsų bendras Europos saugumas; ragina Komisiją rasti ir pateikti sprendimus, kaip gerokai padidinti karinio mobilumo biudžeto eilutę pagal EITP II programą, ir siūlo šiuo atžvilgiu mobilizuoti nepanaudotas lėšas pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP); pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad karinio mobilumo aspektai būtų nuodugniai įvertinti ir sprendžiami tiek infrastruktūros, tiek finansavimo požiūriu, siekiant užtikrinti optimalų tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir judumą Sąjungoje; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją pasiūlyti tikslinę paramą dideliems infrastruktūros projektams, kuriais būtų geriau sujungiamos visos valstybės narės, ir padidinti transporto infrastruktūros jungtis su Vakarų Balkanais, Moldova, Sakartvelu ir Ukraina; visų pirma prašo stiprinti visą pagrindinę dvejopo naudojimo infrastruktūrą, kad būtų pasiekta rytinė Sąjungos siena; |
| --- | --- |

43.

pakartoja, kad labai apgailestauja dėl Europos Vadovų Tarybos sprendimo tvirtinant 2021–2027 m. Daugiametės finansinės programos sumas smarkiai sumažinti galutinį finansinį paketą, skirtą naujai sukurtai karinio mobilumo biudžeto eilutei pagal 2021–2027 m. Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) programą, ir apgailestauja, kad dėl šios klaidos nukenčia mūsų bendras Europos saugumas; ragina Komisiją rasti ir pateikti sprendimus, kaip gerokai padidinti karinio mobilumo biudžeto eilutę pagal EITP II programą, ir siūlo šiuo atžvilgiu mobilizuoti nepanaudotas lėšas pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP); pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad karinio mobilumo aspektai būtų nuodugniai įvertinti ir sprendžiami tiek infrastruktūros, tiek finansavimo požiūriu, siekiant užtikrinti optimalų tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir judumą Sąjungoje; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją pasiūlyti tikslinę paramą dideliems infrastruktūros projektams, kuriais būtų geriau sujungiamos visos valstybės narės, ir padidinti transporto infrastruktūros jungtis su Vakarų Balkanais, Moldova, Sakartvelu ir Ukraina; visų pirma prašo stiprinti visą pagrindinę dvejopo naudojimo infrastruktūrą, kad būtų pasiekta rytinė Sąjungos siena;

| 44. | ragina Komisiją ES valstybėse narėse suteikti reikiamą finansavimą strateginį vaidmenį atliekančiai dvejopo naudojimo infrastruktūrai plėtoti, siekiant patenkinti dabartinius ir būsimus poreikius; pabrėžia, kad būtina gerinti ES pajėgumus vertinti ir kontroliuoti nuosavybę ir investicijas strateginės infrastruktūros srityje, nes tai yra pagrindinis aspektas siekiant užtikrinti ES ir mūsų piliečių saugumą; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją ES valstybėse narėse suteikti reikiamą finansavimą strateginį vaidmenį atliekančiai dvejopo naudojimo infrastruktūrai plėtoti, siekiant patenkinti dabartinius ir būsimus poreikius; pabrėžia, kad būtina gerinti ES pajėgumus vertinti ir kontroliuoti nuosavybę ir investicijas strateginės infrastruktūros srityje, nes tai yra pagrindinis aspektas siekiant užtikrinti ES ir mūsų piliečių saugumą;

| 45. | ragina Komisiją detaliau išdėstyti strategiją „Global Gateway“, kad būtų skatinamos bendros investicijos į infrastruktūrą, visų pirma tose šalyse, kurios vadovaujasi tomis pačiomis visuotinėmis vertybėmis; užuot palikusi šią sritį autokratinėms valstybėms, Europa turi pasiūlyti ekonomiškai patrauklią ir verte grindžiamą alternatyvą investicijoms į infrastruktūrą skurdesnėse trečiosiose šalyse; šiuo tikslu Europa turėtų suvienyti jėgas su kitomis pagrindinėmis demokratinėmis valstybėmis, pavyzdžiui, JAV, Jungtine Karalyste, Kanada, Australija, Japonija ar Pietų Korėja; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją detaliau išdėstyti strategiją „Global Gateway“, kad būtų skatinamos bendros investicijos į infrastruktūrą, visų pirma tose šalyse, kurios vadovaujasi tomis pačiomis visuotinėmis vertybėmis; užuot palikusi šią sritį autokratinėms valstybėms, Europa turi pasiūlyti ekonomiškai patrauklią ir verte grindžiamą alternatyvą investicijoms į infrastruktūrą skurdesnėse trečiosiose šalyse; šiuo tikslu Europa turėtų suvienyti jėgas su kitomis pagrindinėmis demokratinėmis valstybėmis, pavyzdžiui, JAV, Jungtine Karalyste, Kanada, Australija, Japonija ar Pietų Korėja;

Energijos kainų transporto sektoriuje padidėjimas

Energijos kainų transporto sektoriuje padidėjimas

| 46. | pabrėžia, kad didesnės energijos ir kartu transporto kainos darytų poveikį visiems piliečiams, ypač mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, ir padidėtų su transportu susijusio nepritekliaus rizika; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad didesnės aviacijos, kelių ir jūrų transporto degalų sąnaudos daro tiesioginį poveikį galutinių prekių ir paslaugų kainoms ir kad kuro kainų padidėjimas daro poveikį turizmo atsigavimui po pandemijos; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad didesnės energijos ir kartu transporto kainos darytų poveikį visiems piliečiams, ypač mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, ir padidėtų su transportu susijusio nepritekliaus rizika; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad didesnės aviacijos, kelių ir jūrų transporto degalų sąnaudos daro tiesioginį poveikį galutinių prekių ir paslaugų kainoms ir kad kuro kainų padidėjimas daro poveikį turizmo atsigavimui po pandemijos;

| 47. | palankiai vertina Komisijos komunikatą „REPowerEU“: bendri Europos veiksmai įperkamesnei energijai bei saugesnei ir tvaresnei energetikai užtikrinti“ ir pritaria tam, kad Europa turi greitai tapti nepriklausoma nuo Rusijos energijos šaltinių, o tai gali tapti galimybe paspartinti energetikos pertvarką; vis dėlto apgailestauja, kad Komisija dar neišsprendė klausimo, susijusio su degalų kainų padidėjimu transporto operatoriams; ragina Komisiją išsamiai išnagrinėti degalų kainų ekonominį poveikį ES transportui ir judumui ir priimti tolesnes priemones, kuriomis būtų reaguojama į didėjančias transporto kainas, laikantis Europos žaliojo kurso; |
| --- | --- |

47.

palankiai vertina Komisijos komunikatą „REPowerEU“: bendri Europos veiksmai įperkamesnei energijai bei saugesnei ir tvaresnei energetikai užtikrinti“ ir pritaria tam, kad Europa turi greitai tapti nepriklausoma nuo Rusijos energijos šaltinių, o tai gali tapti galimybe paspartinti energetikos pertvarką; vis dėlto apgailestauja, kad Komisija dar neišsprendė klausimo, susijusio su degalų kainų padidėjimu transporto operatoriams; ragina Komisiją išsamiai išnagrinėti degalų kainų ekonominį poveikį ES transportui ir judumui ir priimti tolesnes priemones, kuriomis būtų reaguojama į didėjančias transporto kainas, laikantis Europos žaliojo kurso;

| 48. | palankiai vertina kelių valstybių narių patvirtintas išskirtines priemones, kuriomis siekiama sušvelninti kuro kainų augimą, pvz., laikiną mokesčių sumažinimą, ir ragina Komisiją parengti ES suderintus ir bendrus kriterijus ir sudaryti palankesnes sąlygas nacionalinėms valdžios institucijoms patvirtinti šias priemones; |
| --- | --- |

48.

palankiai vertina kelių valstybių narių patvirtintas išskirtines priemones, kuriomis siekiama sušvelninti kuro kainų augimą, pvz., laikiną mokesčių sumažinimą, ir ragina Komisiją parengti ES suderintus ir bendrus kriterijus ir sudaryti palankesnes sąlygas nacionalinėms valdžios institucijoms patvirtinti šias priemones;

| 49. | ragina Komisiją, ypač nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas, pagal Tarptautinės energetikos agentūros 10 punktų planą įgyvendinti priemones, kuriomis siekiama sumažinti naftos naudojimą, įskaitant platesnį darbo iš namų galimybių taikymą, sekmadienius be automobilių miestuose, tolesnį viešojo transporto skatinimą, mikromobilumą, ėjimą pėsčiomis ir važiavimą dviračiu, dažnesnį dalijimąsi automobiliais, veiksmingesnį krovininių sunkvežimių vairavimą ir prekių tiekimą, kai įmanoma, keliavimą greitaisiais ir naktiniais traukiniais, o ne lėktuvais, verslo kelionių lėktuvu vengimą, jei yra alternatyvių galimybių, spartesnį elektra varomų ir tausesnių transporto priemonių diegimą; |
| --- | --- |

49.

ragina Komisiją, ypač nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas, pagal Tarptautinės energetikos agentūros 10 punktų planą įgyvendinti priemones, kuriomis siekiama sumažinti naftos naudojimą, įskaitant platesnį darbo iš namų galimybių taikymą, sekmadienius be automobilių miestuose, tolesnį viešojo transporto skatinimą, mikromobilumą, ėjimą pėsčiomis ir važiavimą dviračiu, dažnesnį dalijimąsi automobiliais, veiksmingesnį krovininių sunkvežimių vairavimą ir prekių tiekimą, kai įmanoma, keliavimą greitaisiais ir naktiniais traukiniais, o ne lėktuvais, verslo kelionių lėktuvu vengimą, jei yra alternatyvių galimybių, spartesnį elektra varomų ir tausesnių transporto priemonių diegimą;

| 50. | pabrėžia, kad reikia skubiai gerokai padidinti Sąjungos atsinaujinančiųjų degalų ir (arba) energijos gamybą, tiekimą ir saugojimą ir toliau didinti Europos Sąjungos energijos tiekimo įvairinimą, be kita ko, trumpuoju laikotarpiu importuojant alternatyviuosius degalus, be kita ko, pasitelkiant ES uostų terminalus SGD kaip pereinamojo laikotarpio degalams, kartu atidžiai vengiant susaistymo poveikio ir neišnaudojamo turto, taip pat laikantis ES klimato tikslų; be to, pabrėžia, kad reikia stiprinti valstybių narių energetikos jungtis, visų pirma tarp Iberijos pusiasalio ir likusios Europos; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad reikia skubiai gerokai padidinti Sąjungos atsinaujinančiųjų degalų ir (arba) energijos gamybą, tiekimą ir saugojimą ir toliau didinti Europos Sąjungos energijos tiekimo įvairinimą, be kita ko, trumpuoju laikotarpiu importuojant alternatyviuosius degalus, be kita ko, pasitelkiant ES uostų terminalus SGD kaip pereinamojo laikotarpio degalams, kartu atidžiai vengiant susaistymo poveikio ir neišnaudojamo turto, taip pat laikantis ES klimato tikslų; be to, pabrėžia, kad reikia stiprinti valstybių narių energetikos jungtis, visų pirma tarp Iberijos pusiasalio ir likusios Europos;

| 51. | mano, kad turėtų būti skatinama TEN-T ir TEN-E sinergija ir papildomumas, kartu visapusiškai užtikrinant esamas ir būsimas TEN-T plėtros finansavimo galimybes ir finansavimo lygius; |
| --- | --- |

51.

mano, kad turėtų būti skatinama TEN-T ir TEN-E sinergija ir papildomumas, kartu visapusiškai užtikrinant esamas ir būsimas TEN-T plėtros finansavimo galimybes ir finansavimo lygius;

Turizmas

Turizmas

| 52. | pabrėžia, kad tebesitęsianti Rusijos nusikalstama agresija prieš Ukrainą ir toliau daro didžiulį poveikį turizmo pramonei, ypač pasienio regionuose: turistai atsisako keliauti į tam tikras ES valstybes nares, pavyzdžiui, Lenkiją, Rumuniją, Slovakiją, Bulgariją ar Baltijos valstybes, dėl artimos sienos su Ukraina ir dėl karo baimės; nepaisydamos savo problemų, minėtų šalių turizmo pramonės įmonės padeda pabėgėliams iš Ukrainos; todėl ragina parengti bendrą Europos turizmo politiką ir visų pirma veiksmų planą, pagal kurį būtų teikiama veiksminga finansinė parama siekiant padėti šiam sektoriui ir turizmo vietovėms, kurios labiausiai nukentėjo, kad įveiktų naujausias COVID-19 ir Rusijos nusikalstamos agresijos prieš Ukrainą krizes; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad tebesitęsianti Rusijos nusikalstama agresija prieš Ukrainą ir toliau daro didžiulį poveikį turizmo pramonei, ypač pasienio regionuose: turistai atsisako keliauti į tam tikras ES valstybes nares, pavyzdžiui, Lenkiją, Rumuniją, Slovakiją, Bulgariją ar Baltijos valstybes, dėl artimos sienos su Ukraina ir dėl karo baimės; nepaisydamos savo problemų, minėtų šalių turizmo pramonės įmonės padeda pabėgėliams iš Ukrainos; todėl ragina parengti bendrą Europos turizmo politiką ir visų pirma veiksmų planą, pagal kurį būtų teikiama veiksminga finansinė parama siekiant padėti šiam sektoriui ir turizmo vietovėms, kurios labiausiai nukentėjo, kad įveiktų naujausias COVID-19 ir Rusijos nusikalstamos agresijos prieš Ukrainą krizes;

| 53. | pakartoja, kad tvirtai remia ES turizmo sektoriui skirto Europos krizių valdymo mechanizmo sukūrimą, kad būtų galima tinkamai ir greitai reaguoti į didelio masto krizes, pvz., pandemijas, karus, humanitarines krizes dėl klimato kaitos poveikio; pažymi, kad svarbu numatyti finansavimo sprendimus trumpalaikiams finansiniams nepritekliams, taip pat numatyti vidutinio laikotarpio ir ilgalaikes sistemas ir strategijas; |
| --- | --- |

53.

pakartoja, kad tvirtai remia ES turizmo sektoriui skirto Europos krizių valdymo mechanizmo sukūrimą, kad būtų galima tinkamai ir greitai reaguoti į didelio masto krizes, pvz., pandemijas, karus, humanitarines krizes dėl klimato kaitos poveikio; pažymi, kad svarbu numatyti finansavimo sprendimus trumpalaikiams finansiniams nepritekliams, taip pat numatyti vidutinio laikotarpio ir ilgalaikes sistemas ir strategijas;

| 54. | pabrėžia, kad augančios energijos ir maisto produktų kainos, kurias dar labiau didina karas, lems didesnes turizmo įmonių ir visos vertės grandinės, ypač MVĮ, kurioms jau dabar sunku išgyventi po dvejus metus trukusios pandemijos, išlaidas; todėl ragina valstybes nares suteikti būtinas lengvatas įgyvendinant mokesčių politiką ir ypač mokesčių lengvatas, taip pat ragina Komisiją panaudoti ES lėšas MVĮ likvidumui padidinti; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad sektoriaus atsigavimas dar labiau atitols, ir ragina Komisiją ir valstybes nares išlaikyti esamą viešąją paramą, be kita ko, atsirandančių įsipareigojimų grąžinimo atidėjimą; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad augančios energijos ir maisto produktų kainos, kurias dar labiau didina karas, lems didesnes turizmo įmonių ir visos vertės grandinės, ypač MVĮ, kurioms jau dabar sunku išgyventi po dvejus metus trukusios pandemijos, išlaidas; todėl ragina valstybes nares suteikti būtinas lengvatas įgyvendinant mokesčių politiką ir ypač mokesčių lengvatas, taip pat ragina Komisiją panaudoti ES lėšas MVĮ likvidumui padidinti; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad sektoriaus atsigavimas dar labiau atitols, ir ragina Komisiją ir valstybes nares išlaikyti esamą viešąją paramą, be kita ko, atsirandančių įsipareigojimų grąžinimo atidėjimą;

| 55. | pabrėžia, kad COVID pandemija ir dabartinė karo krizė Ukrainoje parodė, kad skubiai reikia įsteigti ES turizmo agentūrą; mano, kad ES turizmo pramonės atsigavimui, kaip trumpalaikis sprendimas, būtinas koordinavimas ir kad vienoje iš esamų agentūrų turėtų būti skubiai įsteigtas specialus turizmo departamentas, atsakingas už naujo „ES turizmo prekės ženklo“, kuriuo Europa būtų skatinama kaip saugi, tvari ir pažangi vieta visiems, sukūrimą; ragina vykdyti bendrą ES kampaniją, kuria Europa būtų populiarinama kaip lankytina vieta, siekiant pritraukti turistus į vietas, labiausiai priklausomas nuo turistų iš Rusijos ir Ukrainos; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad COVID pandemija ir dabartinė karo krizė Ukrainoje parodė, kad skubiai reikia įsteigti ES turizmo agentūrą; mano, kad ES turizmo pramonės atsigavimui, kaip trumpalaikis sprendimas, būtinas koordinavimas ir kad vienoje iš esamų agentūrų turėtų būti skubiai įsteigtas specialus turizmo departamentas, atsakingas už naujo „ES turizmo prekės ženklo“, kuriuo Europa būtų skatinama kaip saugi, tvari ir pažangi vieta visiems, sukūrimą; ragina vykdyti bendrą ES kampaniją, kuria Europa būtų populiarinama kaip lankytina vieta, siekiant pritraukti turistus į vietas, labiausiai priklausomas nuo turistų iš Rusijos ir Ukrainos;

| 56. | ragina valstybes nares remti Ukrainos pabėgėlius priimančius ES viešbučius ir trumpalaikės nuomos paslaugas teikiančius subjektus; |
| --- | --- |

56.

ragina valstybes nares remti Ukrainos pabėgėlius priimančius ES viešbučius ir trumpalaikės nuomos paslaugas teikiančius subjektus;

| 57. | palankiai vertina tai, kad turizmo įmonės jau samdo Ukrainos pabėgėlius, ir prašo Komisijos remti šiuos veiksmus sukuriant laikiną ES finansinę programą, skirtą darbo jėgos trūkumo turizmo sektoriuje klausimui spręsti, kuri yra aktuali turizmo sektoriaus problema po pandemijos; |
| --- | --- |

57.

palankiai vertina tai, kad turizmo įmonės jau samdo Ukrainos pabėgėlius, ir prašo Komisijos remti šiuos veiksmus sukuriant laikiną ES finansinę programą, skirtą darbo jėgos trūkumo turizmo sektoriuje klausimui spręsti, kuri yra aktuali turizmo sektoriaus problema po pandemijos;

o

o o

| 58. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

58.

paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 57, 2022 2 28, p. 1.

1

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0052.

2

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0099.

3

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0121.

4

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0120.

5

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2022 m. gegužės 3 d., antradienis

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/171 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/171

---

P9_TA(2022)0129

Europos Parlamento narių rinkimai remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, kuriuo panaikinamas Tarybos sprendimas 76/787/EAPB, EEB, Euratomas, ir prie to sprendimo pridėtas Aktas dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (2020/2220(INL) – 2022/0902(APP))

(2022/C 465/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1950 m. gegužės 9 d. Deklaraciją, kuria pasiūlyta sukurti Europos anglių ir plieno bendriją (EAPB), žengiant pirmąjį žingsnį Europos federacijos sukūrimo link, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1950 m. gegužės 9 d. Deklaraciją, kuria pasiūlyta sukurti Europos anglių ir plieno bendriją (EAPB), žengiant pirmąjį žingsnį Europos federacijos sukūrimo link,

| — | atsižvelgdamas į Aktą dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (toliau – Rinkimų aktas), pridėtą prie 1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimo ir iš dalies pakeistą 2002 m. birželio 25 d. ir rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimu 2002/772/EB Euratomas (1), bei 2018 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimu (ES, Euratomas) 2018/994 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aktą dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (toliau – Rinkimų aktas), pridėtą prie 1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimo ir iš dalies pakeistą 2002 m. birželio 25 d. ir rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimu 2002/772/EB Euratomas (1), bei 2018 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimu (ES, Euratomas) 2018/994 (2),

| — | atsižvelgdamas į Sutartis, ypač į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3, 9, 10, 14 straipsnius ir 17 straipsnio 7 dalį bei į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8, 20, 22 straipsnius, 223 straipsnio 1 dalį ir 225 straipsnį, taip pat į Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 2 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartis, ypač į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3, 9, 10, 14 straipsnius ir 17 straipsnio 7 dalį bei į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8, 20, 22 straipsnius, 223 straipsnio 1 dalį ir 225 straipsnį, taip pat į Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 2 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų,

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. gruodžio 6 d. Tarybos direktyvą 93/109/EB, nustatančią išsamias priemones Sąjungos piliečiams, gyvenantiems valstybėje narėje ir nesantiems šios valstybės piliečiais, naudotis balsavimo teise ir būti kandidatais per Europos Parlamento rinkimus (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. gruodžio 6 d. Tarybos direktyvą 93/109/EB, nustatančią išsamias priemones Sąjungos piliečiams, gyvenantiems valstybėje narėje ir nesantiems šios valstybės piliečiais, naudotis balsavimo teise ir būti kandidatais per Europos Parlamento rinkimus (3),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Europos Parlamento rinkimų tvarkos, ypač į savo 1998 m. liepos 15 d. rezoliuciją dėl rinkimų tvarkos, apimančios bendrus Europos Parlamento narių rinkimų principus, projekto (4), 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl 2014 m. Europos Parlamento rinkimų (5), 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl geresnio 2014 m. Europos Parlamento rinkimų organizavimo (6) ir 2015 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės reformos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Europos Parlamento rinkimų tvarkos, ypač į savo 1998 m. liepos 15 d. rezoliuciją dėl rinkimų tvarkos, apimančios bendrus Europos Parlamento narių rinkimų principus, projekto (4), 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl 2014 m. Europos Parlamento rinkimų (5), 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl geresnio 2014 m. Europos Parlamento rinkimų organizavimo (6) ir 2015 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės reformos (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 13 d. (8) ir 2018 m. vasario 7 d. (9) rezoliucijas dėl Europos Parlamento sudėties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 13 d. (8) ir 2018 m. vasario 7 d. (9) rezoliucijas dėl Europos Parlamento sudėties,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją „EP rinkimų rezultatų apžvalga“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją „EP rinkimų rezultatų apžvalga“ (10),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (11), ypač į jo 13, 21 ir 31 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (11), ypač į jo 13, 21 ir 31 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto informacinį pranešimą „Tikrosios neįgaliųjų teisės balsuoti Europos Parlamento rinkimuose“, priimtą jo 2019 m. kovo 20 d. (12) plenariniame posėdyje, ir į jo papildomą nuomonę „Būtinybė užtikrinti tikrąsias neįgaliųjų teises balsuoti Europos Parlamento rinkimuose“, priimtą 2020 m. gruodžio 2 d. (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto informacinį pranešimą „Tikrosios neįgaliųjų teisės balsuoti Europos Parlamento rinkimuose“, priimtą jo 2019 m. kovo 20 d. (12) plenariniame posėdyje, ir į jo papildomą nuomonę „Būtinybė užtikrinti tikrąsias neįgaliųjų teises balsuoti Europos Parlamento rinkimuose“, priimtą 2020 m. gruodžio 2 d. (13),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (JT NTK), kurią ES ratifikavo 2010 m. ir kurią yra ratifikavusios visos valstybės narės, bei jos 29 straipsnį „Dalyvavimas politiniame ir visuomenės gyvenime“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (JT NTK), kurią ES ratifikavo 2010 m. ir kurią yra ratifikavusios visos valstybės narės, bei jos 29 straipsnį „Dalyvavimas politiniame ir visuomenės gyvenime“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija“ (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija“ (COM(2021)0101),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 3 d. Komisijos komunikatą dėl Europos demokratijos veiksmų plano (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 3 d. Komisijos komunikatą dėl Europos demokratijos veiksmų plano (COM(2020)0790),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), ypač į jos 11, 21, 23 ir 39 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), ypač į jos 11, 21, 23 ir 39 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač jo 1-ąjį principą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač jo 1-ąjį principą,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, ypač jo 25 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, ypač jo 25 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarpparlamentinės sąjungos darbą lyčių lygybės srityje, ypač į jos veiksmų planą dėl lyčiai atžvalgių parlamentų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpparlamentinės sąjungos darbą lyčių lygybės srityje, ypač į jos veiksmų planą dėl lyčiai atžvalgių parlamentų,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. pranešimo apie Sąjungos padėtį kalbą, kurioje Ursula von der Leyen pranešė apie 2022-ųjų paskelbimą jaunimo metais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. pranešimo apie Sąjungos padėtį kalbą, kurioje Ursula von der Leyen pranešė apie 2022-ųjų paskelbimą jaunimo metais,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl 2022-ųjų – Europos jaunimo metų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl 2022-ųjų – Europos jaunimo metų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46 ir 54 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46 ir 54 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0083/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0083/2022),

| A. | kadangi nuo 1976 m., kai pagal Rinkimų aktą buvo pirmą kartą sudaryta galimybė rinkti Europos Parlamento narius remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, Europos Parlamentas be perstojo ragino reformuoti Europos rinkimų teisę ir parengti tikresnę, labiau suderintą bei labiau europinę rinkimų tvarką; |
| --- | --- |

A.

kadangi nuo 1976 m., kai pagal Rinkimų aktą buvo pirmą kartą sudaryta galimybė rinkti Europos Parlamento narius remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, Europos Parlamentas be perstojo ragino reformuoti Europos rinkimų teisę ir parengti tikresnę, labiau suderintą bei labiau europinę rinkimų tvarką;

| B. | kadangi Lisabonos sutartis, kuria buvo patvirtinta Europos Parlamento teisė inicijuoti pasiūlymą dėl Rinkimų akto ir savo sudėties, leido žengti pozityvų žingsnį pirmyn; |
| --- | --- |

B.

kadangi Lisabonos sutartis, kuria buvo patvirtinta Europos Parlamento teisė inicijuoti pasiūlymą dėl Rinkimų akto ir savo sudėties, leido žengti pozityvų žingsnį pirmyn;

| C. | kadangi kiti svarbūs Lisabonos sutarties pakeitimai pirmiausia apėmė ES sutarties 14 straipsnio formuluotę pažymint, kad Parlamentą sudaro ne valstybių narių tautų, o Sąjungos piliečių atstovai, bei nuorodą į Parlamento vaidmenį renkant Komisijos pirmininką: jis turėtų būti renkamas atsižvelgiant į Europos Parlamento rinkimų rezultatus; |
| --- | --- |

C.

kadangi kiti svarbūs Lisabonos sutarties pakeitimai pirmiausia apėmė ES sutarties 14 straipsnio formuluotę pažymint, kad Parlamentą sudaro ne valstybių narių tautų, o Sąjungos piliečių atstovai, bei nuorodą į Parlamento vaidmenį renkant Komisijos pirmininką: jis turėtų būti renkamas atsižvelgiant į Europos Parlamento rinkimų rezultatus;

| D. | kadangi 2014 m. rinkimų procedūra tapo Parlamento vaidmens įtvirtinimo renkant Komisijos pirmininką precedentu; kadangi galimybių užtikrinti, kad ši procedūra taptų bendros ES rinkimų teisės reformos dalimi, nebuvo, o tai leido susidaryti politinėms aplinkybėms, kurios lėmė netikėtą sprendimą nesivadovauti pagrindinio kandidato principu po 2019 m. Europos Parlamento rinkimų; kadangi pagrindiniam kandidatui, kurio Europos politinis subjektas laimi bendrą didžiausią vietų skaičių, pirmiausia turėtų būti pavedama sudaryti daugumos koaliciją naujai išrinktame Parlamente kandidatui į Komisijos pirmininkus paskirti; kadangi tuo atveju, jei daugumos koalicijos sudaryti nepavyktų, ši užduotis turėtų būti pavesta kitam pagrindiniam kandidatui; kadangi Parlamentas tikisi, jog Europos Vadovų Tarybos pirmininkas konsultuosis su minėtaisiais Europos politinių subjektų ir parlamentinių frakcijų lyderiais, kad vykstant paskyrimo procesui būtų dalijamasi informacija, ir mano, kad šis pagrindinio kandidato skyrimo procesas galėtų būti įforminamas Europos politinių subjektų politiniu susitarimu bei Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos tarpinstituciniu susitarimu; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2014 m. rinkimų procedūra tapo Parlamento vaidmens įtvirtinimo renkant Komisijos pirmininką precedentu; kadangi galimybių užtikrinti, kad ši procedūra taptų bendros ES rinkimų teisės reformos dalimi, nebuvo, o tai leido susidaryti politinėms aplinkybėms, kurios lėmė netikėtą sprendimą nesivadovauti pagrindinio kandidato principu po 2019 m. Europos Parlamento rinkimų; kadangi pagrindiniam kandidatui, kurio Europos politinis subjektas laimi bendrą didžiausią vietų skaičių, pirmiausia turėtų būti pavedama sudaryti daugumos koaliciją naujai išrinktame Parlamente kandidatui į Komisijos pirmininkus paskirti; kadangi tuo atveju, jei daugumos koalicijos sudaryti nepavyktų, ši užduotis turėtų būti pavesta kitam pagrindiniam kandidatui; kadangi Parlamentas tikisi, jog Europos Vadovų Tarybos pirmininkas konsultuosis su minėtaisiais Europos politinių subjektų ir parlamentinių frakcijų lyderiais, kad vykstant paskyrimo procesui būtų dalijamasi informacija, ir mano, kad šis pagrindinio kandidato skyrimo procesas galėtų būti įforminamas Europos politinių subjektų politiniu susitarimu bei Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos tarpinstituciniu susitarimu;

| E. | kadangi kai kurios esamos bendros dabartinio Europos Parlamento rinkimų akto nuostatos nukreipia į reikiamus patobulinimus, įskaitant nuostatas dėl kandidatų rinkimo pagal proporcinio atstovavimo principą – naudojant sąrašų arba vieno perleidžiamo balso sistemą, dėl laisvės steigti nacionalinio lygmens rinkimų apygardas, dėl daugiausia 5 proc. išrinkimo nacionalinėse rinkimų apygardose slenksčio, kaip priemonės užtikrinti, kad Parlamentui nekiltų kliūčių veikti, nustatymo ir draudimo Parlamento nariams naudotis dvigubais nacionalinio parlamento ir Europos Parlamento įgaliojimais; |
| --- | --- |

E.

kadangi kai kurios esamos bendros dabartinio Europos Parlamento rinkimų akto nuostatos nukreipia į reikiamus patobulinimus, įskaitant nuostatas dėl kandidatų rinkimo pagal proporcinio atstovavimo principą – naudojant sąrašų arba vieno perleidžiamo balso sistemą, dėl laisvės steigti nacionalinio lygmens rinkimų apygardas, dėl daugiausia 5 proc. išrinkimo nacionalinėse rinkimų apygardose slenksčio, kaip priemonės užtikrinti, kad Parlamentui nekiltų kliūčių veikti, nustatymo ir draudimo Parlamento nariams naudotis dvigubais nacionalinio parlamento ir Europos Parlamento įgaliojimais;

| F. | kadangi, nepaisant tam tikros pažangos apibrėžiant bendrus Europos Parlamento rinkimų procedūrų standartus, šiandien Europos rinkimai daugeliu atžvilgiu tebėra reglamentuojami nacionaliniais įstatymais, taigi, norint nustatyti išties suderintą Parlamento rinkimų tvarką, būtina atlikti daugiau patobulinimų; |
| --- | --- |

F.

kadangi, nepaisant tam tikros pažangos apibrėžiant bendrus Europos Parlamento rinkimų procedūrų standartus, šiandien Europos rinkimai daugeliu atžvilgiu tebėra reglamentuojami nacionaliniais įstatymais, taigi, norint nustatyti išties suderintą Parlamento rinkimų tvarką, būtina atlikti daugiau patobulinimų;

| G. | kadangi rinkėjų, užsiregistravusių dalyvauti 2019 m. Europos Parlamento rinkimuose, aktyvumas buvo didžiausias iš visų per pastaruosius 20 metų vykusių rinkimų į Europos Parlamentą; kadangi aktyvumo rodiklis maskuoja didelius valstybių narių skirtumus; kadangi išaugęs rinkėjų aktyvumas yra teigiamas ženklas, kuris rodo, kad ypač jaunesniųjų Sąjungos kartų atstovai vis labiau domisi Europos integracijos eiga, ką atskleidžia ir 2021 m. kovo 9 d. specialios „Eurobarometro“ apklausos rezultatai; kadangi šis rodiklis vis tiek reiškia, kad dalyvavo tik pusė Sąjungos piliečių; kadangi padidėjęs susidomėjimas Europos Parlamento rinkimais yra ženklas, jog Sąjungos piliečiai pageidauja, kad Sąjunga nedelsdama imtųsi veiksmų klimato kaitos, ekonomikos gaivinimo, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principo apsaugos srityse bei vaidmens sprendžiant tarptautinių santykių klausimus; kadangi būtinos pastangos komunikacijos srityje, kad piliečiai labiau domėtųsi Europos klausimais ir Europos politinių partijų bei fondų vaidmeniu tuo požiūriu; |
| --- | --- |

G.

kadangi rinkėjų, užsiregistravusių dalyvauti 2019 m. Europos Parlamento rinkimuose, aktyvumas buvo didžiausias iš visų per pastaruosius 20 metų vykusių rinkimų į Europos Parlamentą; kadangi aktyvumo rodiklis maskuoja didelius valstybių narių skirtumus; kadangi išaugęs rinkėjų aktyvumas yra teigiamas ženklas, kuris rodo, kad ypač jaunesniųjų Sąjungos kartų atstovai vis labiau domisi Europos integracijos eiga, ką atskleidžia ir 2021 m. kovo 9 d. specialios „Eurobarometro“ apklausos rezultatai; kadangi šis rodiklis vis tiek reiškia, kad dalyvavo tik pusė Sąjungos piliečių; kadangi padidėjęs susidomėjimas Europos Parlamento rinkimais yra ženklas, jog Sąjungos piliečiai pageidauja, kad Sąjunga nedelsdama imtųsi veiksmų klimato kaitos, ekonomikos gaivinimo, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principo apsaugos srityse bei vaidmens sprendžiant tarptautinių santykių klausimus; kadangi būtinos pastangos komunikacijos srityje, kad piliečiai labiau domėtųsi Europos klausimais ir Europos politinių partijų bei fondų vaidmeniu tuo požiūriu;

| H. | kadangi, stiprinant rinkėjų ir kandidatų tarpusavio ryšį bei atskaitomybę ir puoselėjant Sąjungos masto aspektą, augančio rinkėjų aktyvumo tendencija gali dar labiau stiprėti; |
| --- | --- |

H.

kadangi, stiprinant rinkėjų ir kandidatų tarpusavio ryšį bei atskaitomybę ir puoselėjant Sąjungos masto aspektą, augančio rinkėjų aktyvumo tendencija gali dar labiau stiprėti;

| I. | kadangi taikant funkcionalią rinkimų sistemą užtikrinamas gyventojų pasitikėjimas ir parama bei stiprinamas Sąjungos piliečių tikėjimas tuo, kad jie gali pakeisti visuomenę demokratiškai – balsuodami; |
| --- | --- |

I.

kadangi taikant funkcionalią rinkimų sistemą užtikrinamas gyventojų pasitikėjimas ir parama bei stiprinamas Sąjungos piliečių tikėjimas tuo, kad jie gali pakeisti visuomenę demokratiškai – balsuodami;

| J. | kadangi valstybės narės dar nėra patvirtinusios 2018 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimo (ES, Euratomas) 2018/994, tačiau tai nėra kliūtis atlikti reikiamus Sąjungos rinkimų sistemų pakeitimus; |
| --- | --- |

J.

kadangi valstybės narės dar nėra patvirtinusios 2018 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimo (ES, Euratomas) 2018/994, tačiau tai nėra kliūtis atlikti reikiamus Sąjungos rinkimų sistemų pakeitimus;

| K. | kadangi visoje Europoje stiprėjantis politinis stimulas gali tapti galimybe įtraukti elementus ir nuostatas, kuriomis būtų sutvirtintas rinkimų europinis aspektas; |
| --- | --- |

K.

kadangi visoje Europoje stiprėjantis politinis stimulas gali tapti galimybe įtraukti elementus ir nuostatas, kuriomis būtų sutvirtintas rinkimų europinis aspektas;

| L. | kadangi deramas požiūris į ES rinkimų teisės reformavimą turėtų būti grindžiamas subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymusi bei bendrų būtiniausių standartų nustatymu; |
| --- | --- |

L.

kadangi deramas požiūris į ES rinkimų teisės reformavimą turėtų būti grindžiamas subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymusi bei bendrų būtiniausių standartų nustatymu;

| M. | kadangi įgyvendinant Europos Parlamento rinkimų tvarkos reformą turėtų būti siekiama stiprinti demokratines ir tarpvalstybines viešas diskusijas, rinkimų europinį aspektą, Sąjungos sprendimų priėmimo proceso demokratinį teisėtumą ir pilietiškumą Sąjungoje, tobulinti Europos Parlamento veikimą ir Sąjungos valdymą, užtikrinti didesnį Europos Parlamento darbo teisėtumą ir tvirtesnę orientaciją į teisėkūrą, suteikiant jam realią iniciatyvos teisę, stiprinti rinkėjų lygybės ir lygių galimybių – ypač tarp moterų ir vyrų – principus bei sistemos, pagal kurią vyksta Europos Parlamento rinkimai, veiksmingumą ir suartinti Europos Parlamento narius bei jų rinkėjus, ypač jauniausiuosius; |
| --- | --- |

M.

kadangi įgyvendinant Europos Parlamento rinkimų tvarkos reformą turėtų būti siekiama stiprinti demokratines ir tarpvalstybines viešas diskusijas, rinkimų europinį aspektą, Sąjungos sprendimų priėmimo proceso demokratinį teisėtumą ir pilietiškumą Sąjungoje, tobulinti Europos Parlamento veikimą ir Sąjungos valdymą, užtikrinti didesnį Europos Parlamento darbo teisėtumą ir tvirtesnę orientaciją į teisėkūrą, suteikiant jam realią iniciatyvos teisę, stiprinti rinkėjų lygybės ir lygių galimybių – ypač tarp moterų ir vyrų – principus bei sistemos, pagal kurią vyksta Europos Parlamento rinkimai, veiksmingumą ir suartinti Europos Parlamento narius bei jų rinkėjus, ypač jauniausiuosius;

| N. | kadangi Konferencijos dėl Europos ateities Europos piliečių forumo „Europos demokratija, vertybės ir teisės, teisinė valstybė, saugumas“ rekomendacijoje Nr. 16 raginama užtikrinti Europos Parlamento rinkimų teisės aktus, kuriais būtų suderintos rinkimų sąlygos (rinkėjų amžius, rinkimų data ir rinkimų apygardoms, kandidatams, politinėms partijoms bei jų finansavimui keliami reikalavimai), ir suteikti ES piliečiams teisę balsuoti už įvairias Europos Sąjungos lygmens partijas, kurių kiekvieną sudarytų kandidatai iš įvairių valstybių narių, bei pasirūpinti, kad pakankamu pereinamuoju laikotarpiu piliečiai ir toliau galėtų balsuoti tiek už nacionalines, tiek už tarptautines partijas; |
| --- | --- |

N.

kadangi Konferencijos dėl Europos ateities Europos piliečių forumo „Europos demokratija, vertybės ir teisės, teisinė valstybė, saugumas“ rekomendacijoje Nr. 16 raginama užtikrinti Europos Parlamento rinkimų teisės aktus, kuriais būtų suderintos rinkimų sąlygos (rinkėjų amžius, rinkimų data ir rinkimų apygardoms, kandidatams, politinėms partijoms bei jų finansavimui keliami reikalavimai), ir suteikti ES piliečiams teisę balsuoti už įvairias Europos Sąjungos lygmens partijas, kurių kiekvieną sudarytų kandidatai iš įvairių valstybių narių, bei pasirūpinti, kad pakankamu pereinamuoju laikotarpiu piliečiai ir toliau galėtų balsuoti tiek už nacionalines, tiek už tarptautines partijas;

| O. | kadangi Jaunimo idėjų ataskaitoje, paskelbtoje pasibaigus 2021 m. spalio 22–23 d. vykusiam Europos jaunimo renginiui (EYE), siūloma naudoti tarpvalstybinius sąrašus, t. y. pateikti rinkėjams nacionalinių kandidatų sąrašus ir papildomą kandidatų iš visų valstybių narių sąrašą; kadangi toje ataskaitoje taip pat remiamas pagrindinio kandidato proceso vykdymas; |
| --- | --- |

O.

kadangi Jaunimo idėjų ataskaitoje, paskelbtoje pasibaigus 2021 m. spalio 22–23 d. vykusiam Europos jaunimo renginiui (EYE), siūloma naudoti tarpvalstybinius sąrašus, t. y. pateikti rinkėjams nacionalinių kandidatų sąrašus ir papildomą kandidatų iš visų valstybių narių sąrašą; kadangi toje ataskaitoje taip pat remiamas pagrindinio kandidato proceso vykdymas;

| P. | kadangi trečiojoje tarpinėje ataskaitoje, paskelbtoje Konferencijos dėl Europos ateities daugiakalbėje skaitmeninėje platformoje, pažymima, kad ES masto tarpvalstybinių rinkimų sąrašų sudarymas buvo vienas dažniausiai aptarinėjamų pasiūlymų ir didelio palaikymo sulaukusi idėja; |
| --- | --- |

P.

kadangi trečiojoje tarpinėje ataskaitoje, paskelbtoje Konferencijos dėl Europos ateities daugiakalbėje skaitmeninėje platformoje, pažymima, kad ES masto tarpvalstybinių rinkimų sąrašų sudarymas buvo vienas dažniausiai aptarinėjamų pasiūlymų ir didelio palaikymo sulaukusi idėja;

| Q. | kadangi laikotarpio vidurio politiniame susitarime „Mūsų prioritetai europiečių labui“, kuriam 2022 m. sausio 17 d. pritarė PPE ir S&D frakcijų bei frakcijos „Renew Europe“ lyderiai, raginama pagrindinio kandidato procesą papildyti tarpvalstybiniais sąrašais, į kuriuos būtų įtrauktas pakankamas vietų skaičius rengiantis ateinantiems Europos Parlamento rinkimams; |
| --- | --- |

Q.

kadangi laikotarpio vidurio politiniame susitarime „Mūsų prioritetai europiečių labui“, kuriam 2022 m. sausio 17 d. pritarė PPE ir S&D frakcijų bei frakcijos „Renew Europe“ lyderiai, raginama pagrindinio kandidato procesą papildyti tarpvalstybiniais sąrašais, į kuriuos būtų įtrauktas pakankamas vietų skaičius rengiantis ateinantiems Europos Parlamento rinkimams;

| R. | kadangi turi būti paisoma proporcingumo ir lygių galimybių principų mažumų atžvilgiu, nes Europos Parlamente pastarosioms atstovaujama nepakankamai; kadangi mažumoms save priskiria 20 iš 705 (= 2,8 proc.) Parlamento narių (14); kadangi Venecijos komisija pripažįsta garantuojamų vietų rezervavimo nacionalinių mažumų atstovams, žemesnių išrinkimo slenksčių nustatymo tautinėms mažumoms atstovaujančioms partijoms, kai taikoma proporcinė rinkimų sistema, ar specialių rinkimų apygardų sukūrimo, siekiant sustiprinti mažumų dalyvavimą sprendimų priėmimo procese, vaidmenį (15); |
| --- | --- |

R.

kadangi turi būti paisoma proporcingumo ir lygių galimybių principų mažumų atžvilgiu, nes Europos Parlamente pastarosioms atstovaujama nepakankamai; kadangi mažumoms save priskiria 20 iš 705 (= 2,8 proc.) Parlamento narių (14); kadangi Venecijos komisija pripažįsta garantuojamų vietų rezervavimo nacionalinių mažumų atstovams, žemesnių išrinkimo slenksčių nustatymo tautinėms mažumoms atstovaujančioms partijoms, kai taikoma proporcinė rinkimų sistema, ar specialių rinkimų apygardų sukūrimo, siekiant sustiprinti mažumų dalyvavimą sprendimų priėmimo procese, vaidmenį (15);

| S. | kadangi Sutartyse nuo 1957 m. įtvirtina galimybė parengti suderintą rinkimų tvarką, pagrįstą tiesiogine visuotine rinkimų teise; |
| --- | --- |

S.

kadangi Sutartyse nuo 1957 m. įtvirtina galimybė parengti suderintą rinkimų tvarką, pagrįstą tiesiogine visuotine rinkimų teise;

| T. | kadangi, skatinant Europos Parlamento rinkimų tvarkos suderinimą visose valstybėse narėse, būtų remiama visų Sąjungos piliečių teisė vienodomis sąlygomis dalyvauti Sąjungos demokratiniame gyvenime, o taip sustiprėtų ir Europos integracijos politinis aspektas; |
| --- | --- |

T.

kadangi, skatinant Europos Parlamento rinkimų tvarkos suderinimą visose valstybėse narėse, būtų remiama visų Sąjungos piliečių teisė vienodomis sąlygomis dalyvauti Sąjungos demokratiniame gyvenime, o taip sustiprėtų ir Europos integracijos politinis aspektas;

| U. | kadangi Europos politinės partijos prisideda prie Europos politinio sąmoningumo formavimo ir todėl turėtų atlikti svaresnį vaidmenį per Europos Parlamento rinkimų kampanijas, kad užsitikrintų didesnį matomumą ir taptų aišku, kaip balsavimas už konkrečią nacionalinę partiją paveikia Europos frakcijos dydį Europos Parlamente bei kandidato į Komisijos pirmininko pareigas paskyrimą; |
| --- | --- |

U.

kadangi Europos politinės partijos prisideda prie Europos politinio sąmoningumo formavimo ir todėl turėtų atlikti svaresnį vaidmenį per Europos Parlamento rinkimų kampanijas, kad užsitikrintų didesnį matomumą ir taptų aišku, kaip balsavimas už konkrečią nacionalinę partiją paveikia Europos frakcijos dydį Europos Parlamente bei kandidato į Komisijos pirmininko pareigas paskyrimą;

| V. | kadangi Europos politinėms partijoms nepriklausančios rinkėjų asociacijos ar rinkimų subjektai raginami imtis vaidmens per Europos Parlamento rinkimų kampanijas, siekiant didesnio piliečių aktyvumo rinkimų procesuose; |
| --- | --- |

V.

kadangi Europos politinėms partijoms nepriklausančios rinkėjų asociacijos ar rinkimų subjektai raginami imtis vaidmens per Europos Parlamento rinkimų kampanijas, siekiant didesnio piliečių aktyvumo rinkimų procesuose;

| W. | kadangi kandidatų rinkimams į Europos Parlamentą iškėlimo procedūra įvairiose valstybėse narėse ir partijose labai skiriasi, ypač kalbant apie skaidrumo, demokratinius ir lyčių lygybės standartus; kadangi atviros, skaidrios ir demokratiškos kandidatų atrankos procedūros paisant lyčių lygybės principo nepaprastai svarbios norint puoselėti pasitikėjimą politine sistema; |
| --- | --- |

W.

kadangi kandidatų rinkimams į Europos Parlamentą iškėlimo procedūra įvairiose valstybėse narėse ir partijose labai skiriasi, ypač kalbant apie skaidrumo, demokratinius ir lyčių lygybės standartus; kadangi atviros, skaidrios ir demokratiškos kandidatų atrankos procedūros paisant lyčių lygybės principo nepaprastai svarbios norint puoselėti pasitikėjimą politine sistema;

| X. | kadangi terminai rinkėjų sąrašams prieš Europos Parlamento rinkimus sudaryti valstybėse narėse labai skiriasi ir šiuo metu gali trukti nuo 17 iki 83 dienų; kadangi dėl to kandidatams ir rinkėjams Sąjungoje nesudaromos vienodos sąlygos laiko, liekamo kampanijoms rengti arba apsispręsti, už ką balsuoti, požiūriu; |
| --- | --- |

X.

kadangi terminai rinkėjų sąrašams prieš Europos Parlamento rinkimus sudaryti valstybėse narėse labai skiriasi ir šiuo metu gali trukti nuo 17 iki 83 dienų; kadangi dėl to kandidatams ir rinkėjams Sąjungoje nesudaromos vienodos sąlygos laiko, liekamo kampanijoms rengti arba apsispręsti, už ką balsuoti, požiūriu;

| Y. | kadangi tai, kad valstybėse narėse labai skiriasi terminai rinkėjų sąrašams prieš Europos Parlamento rinkimus sudaryti, apsunkina valstybių narių keitimąsi informacija apie rinkėjus (siekiant išvengti dvigubo balsavimo atvejų), o gal net ir užkerta jam kelią; |
| --- | --- |

Y.

kadangi tai, kad valstybėse narėse labai skiriasi terminai rinkėjų sąrašams prieš Europos Parlamento rinkimus sudaryti, apsunkina valstybių narių keitimąsi informacija apie rinkėjus (siekiant išvengti dvigubo balsavimo atvejų), o gal net ir užkerta jam kelią;

| Z. | kadangi, sukūrus Sąjungos masto apygardą, kurioje sąrašų lyderiai būtų kiekvienos politinės šeimos kandidatai į Komisijos pirmininko pareigas, sustiprėtų Europos demokratija ir dar labiau sutvirtėtų Komisijos pirmininko rinkimų teisėtumas bei jo atskaitomybė; kadangi tai galimai prisidėtų prie Europos politinės erdvės kūrimo, o Europos Parlamento rinkimai būtų išties grindžiami Europos, o ne išimtinai nacionalinio intereso klausimais; |
| --- | --- |

Z.

kadangi, sukūrus Sąjungos masto apygardą, kurioje sąrašų lyderiai būtų kiekvienos politinės šeimos kandidatai į Komisijos pirmininko pareigas, sustiprėtų Europos demokratija ir dar labiau sutvirtėtų Komisijos pirmininko rinkimų teisėtumas bei jo atskaitomybė; kadangi tai galimai prisidėtų prie Europos politinės erdvės kūrimo, o Europos Parlamento rinkimai būtų išties grindžiami Europos, o ne išimtinai nacionalinio intereso klausimais;

| AA. | kadangi valstybių ir vyriausybių vadovai savo neoficialiame 2018 m. vasario 23 d. susitikime nusprendė tęsti savo svarstymus ir techninį, teisinį bei politinį darbą tarpvalstybinių sąrašų rengimo 2024 m. rinkimams klausimu; |
| --- | --- |

AA.

kadangi valstybių ir vyriausybių vadovai savo neoficialiame 2018 m. vasario 23 d. susitikime nusprendė tęsti savo svarstymus ir techninį, teisinį bei politinį darbą tarpvalstybinių sąrašų rengimo 2024 m. rinkimams klausimu;

| AB. | kadangi ne visos valstybės narės suteikia savo piliečiams galimybę balsuoti iš užsienio, o tos, kurios ją suteikia, daro tai labai skirtingomis sąlygomis; kadangi teisės dalyvauti rinkimuose suteikimas visiems Sąjungos piliečiams, gyvenantiems už Sąjungos ribų, prisidėtų prie rinkėjų lygybės užtikrinimo; tačiau, kadangi valstybės narės turi geriau koordinuoti savo administracines sistemas, kad rinkėjai negalėtų balsuoti dviejose skirtingose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

AB.

kadangi ne visos valstybės narės suteikia savo piliečiams galimybę balsuoti iš užsienio, o tos, kurios ją suteikia, daro tai labai skirtingomis sąlygomis; kadangi teisės dalyvauti rinkimuose suteikimas visiems Sąjungos piliečiams, gyvenantiems už Sąjungos ribų, prisidėtų prie rinkėjų lygybės užtikrinimo; tačiau, kadangi valstybės narės turi geriau koordinuoti savo administracines sistemas, kad rinkėjai negalėtų balsuoti dviejose skirtingose valstybėse narėse;

| AC. | kadangi nemažai neįgaliųjų pageidauja balsuoti rinkimų apygardoje; kadangi pagal 12-os valstybių narių nacionalines taisykles galimybės persivesti iš rinkimų apygardos, kurioje užregistruojama pagal gyvenamąją vietą, į kitą – tinkamesnę negalią turinčiam rinkėjui – nėra; kadangi JT NTK 29 straipsnyje aiškiai pažymima, jog konvencijos šalys įsipareigoja užtikrinti, kad neįgalieji galėtų veiksmingai ir visapusiškai dalyvauti politiniame bei viešajame gyvenime tokiomis pat sąlygomis, kaip ir kiti; kadangi turėtų būti pašalintos visos kliūtys naudotis balsavimo teise ir kandidatuoti, su kuriomis susiduria neįgalieji, ypač teisinės kliūtys, su kuriomis susiduria neįgalūs suaugusieji, pripažinti teisiškai neveiksniais, užtikrinant prieinamumą per visą rinkimų procesą, įskaitant papildomų dalyvavimo sistemų, skirtų pasinaudoti balsavimo teise, ypač balsuojant paštu, sukūrimą; |
| --- | --- |

AC.

kadangi nemažai neįgaliųjų pageidauja balsuoti rinkimų apygardoje; kadangi pagal 12-os valstybių narių nacionalines taisykles galimybės persivesti iš rinkimų apygardos, kurioje užregistruojama pagal gyvenamąją vietą, į kitą – tinkamesnę negalią turinčiam rinkėjui – nėra; kadangi JT NTK 29 straipsnyje aiškiai pažymima, jog konvencijos šalys įsipareigoja užtikrinti, kad neįgalieji galėtų veiksmingai ir visapusiškai dalyvauti politiniame bei viešajame gyvenime tokiomis pat sąlygomis, kaip ir kiti; kadangi turėtų būti pašalintos visos kliūtys naudotis balsavimo teise ir kandidatuoti, su kuriomis susiduria neįgalieji, ypač teisinės kliūtys, su kuriomis susiduria neįgalūs suaugusieji, pripažinti teisiškai neveiksniais, užtikrinant prieinamumą per visą rinkimų procesą, įskaitant papildomų dalyvavimo sistemų, skirtų pasinaudoti balsavimo teise, ypač balsuojant paštu, sukūrimą;

| AD. | kadangi turėtų būti sukurta Sąjungos lygmens rinkimų institucija, kuri veiktų kaip nepriklausoma įstaiga ir užtikrintų teisingą ES rinkimų teisės įgyvendinimą bei atliktų valstybių narių atskirų kontaktinių įstaigų tinklo funkciją, nes taip būtų lengviau gauti informacijos apie Europos Parlamento rinkimus reglamentuojančias taisykles, be to, būtų supaprastintas procesas, pirmiausia administruojant Sąjungos masto apygardą ir stiprinant šių rinkimų europinį pobūdį; |
| --- | --- |

AD.

kadangi turėtų būti sukurta Sąjungos lygmens rinkimų institucija, kuri veiktų kaip nepriklausoma įstaiga ir užtikrintų teisingą ES rinkimų teisės įgyvendinimą bei atliktų valstybių narių atskirų kontaktinių įstaigų tinklo funkciją, nes taip būtų lengviau gauti informacijos apie Europos Parlamento rinkimus reglamentuojančias taisykles, be to, būtų supaprastintas procesas, pirmiausia administruojant Sąjungos masto apygardą ir stiprinant šių rinkimų europinį pobūdį;

| AE. | kadangi taikant balsavimą paštu galimai dalyvautų daugiau rinkėjų, o Europos Parlamento rinkimai vyktų veiksmingesniu ir rinkėjams patrauklesniu būdu, sykiu užtikrinant kuo aukštesnius duomenų apsaugos standartus, o norma ir toliau laikant balsavimą rinkimų apygardose; kadangi valstybės narės, atsižvelgdamos į savo nacionalines tradicijas, gali numatyti papildomas balsavimo priemones dalyvavimui paskatinti, pvz., balsavimą pagal įgaliojimą, elektroninį balsavimą ar balsavimą internetu; kadangi nemažai nacionalinių institucijų, kurių veikla susijusi su skaitmeninių laisvių apsauga, atsargiai vertina balsavimą internetu; kadangi dėl balsavimo internetu kyla daugiau sunkumų, susijusių su pamatiniais principais, kuriais reglamentuojamas rinkimų procesas (balsavimo slaptumu, asmeniniu ir laisvu balsavimo pobūdžiu, rinkimų proceso sąžiningumu, veiksminga balsavimo stebėsena ir rinkimų arbitro a posteriori kontrole); kadangi tų sunkumų klausimas gali būti išspręstas parengus bendrą reglamentavimo sistemą ir procedūrą, pagal kurią būtų užtikrinami aukščiausi duomenų apsaugos, rinkimų sąžiningumo, skaidrumo, patikimumo ir balsavimo slaptumo standartai; |
| --- | --- |

AE.

kadangi taikant balsavimą paštu galimai dalyvautų daugiau rinkėjų, o Europos Parlamento rinkimai vyktų veiksmingesniu ir rinkėjams patrauklesniu būdu, sykiu užtikrinant kuo aukštesnius duomenų apsaugos standartus, o norma ir toliau laikant balsavimą rinkimų apygardose; kadangi valstybės narės, atsižvelgdamos į savo nacionalines tradicijas, gali numatyti papildomas balsavimo priemones dalyvavimui paskatinti, pvz., balsavimą pagal įgaliojimą, elektroninį balsavimą ar balsavimą internetu; kadangi nemažai nacionalinių institucijų, kurių veikla susijusi su skaitmeninių laisvių apsauga, atsargiai vertina balsavimą internetu; kadangi dėl balsavimo internetu kyla daugiau sunkumų, susijusių su pamatiniais principais, kuriais reglamentuojamas rinkimų procesas (balsavimo slaptumu, asmeniniu ir laisvu balsavimo pobūdžiu, rinkimų proceso sąžiningumu, veiksminga balsavimo stebėsena ir rinkimų arbitro a posteriori kontrole); kadangi tų sunkumų klausimas gali būti išspręstas parengus bendrą reglamentavimo sistemą ir procedūrą, pagal kurią būtų užtikrinami aukščiausi duomenų apsaugos, rinkimų sąžiningumo, skaidrumo, patikimumo ir balsavimo slaptumo standartai;

| AF. | kadangi 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 7 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Europos Parlamento nario pareigos nesuderinamos su Komisijos nario pareigomis; |
| --- | --- |

AF.

kadangi 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 7 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Europos Parlamento nario pareigos nesuderinamos su Komisijos nario pareigomis;

| 1. | siūlo reformuoti savo rinkimų tvarką, kad būtų konkrečiai formuojama Europos viešoji sfera, t. y. pateikti bendrus būtiniausius standartus ir teisės aktų pakeitimus rengiantis 2024 m. Europos Parlamento rinkimams; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad nepaprastai svarbu gerinti Parlamento skaidrumą ir demokratinę atskaitomybę, stiprinant rinkimų europinį aspektą, o būtent – pertvarkant skirtingose ES valstybėse vykstančius rinkimus į vienus Europos Parlamento rinkimus, visų pirma sukuriant Sąjungos masto rinkimų apygardą – 27 atskirų nacionalinių rinkimų, t. y. to, kaip Europos Parlamentai organizuojami šiandien, priešingybę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, jog Europos politinės partijos, rinkėjų asociacijos ir kiti Europos rinkimų subjektai turėtų atlikti svaresnį vaidmenį Europos Parlamento rinkimų procese ir tapti aiškiai matomi rinkėjams, be to, jiems turėtų būti skiriama derama parama ir finansavimas, kad jie galėtų atlikti šį vaidmenį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad, taikant skirtingas rinkimų sistemas ir skirtingas balsavimo teises Sąjungoje, susiformavo skirtingos rinkimų kultūros; mano, kad, nustačius bendrus būtiniausius demokratinius ES rinkimų teisės standartus, galima skatinti tikras viešas Europos diskusijas ir užtikrinti Sąjungos piliečių lygybę, be kita ko, tokiais aspektais, kaip balsavimo teisė, teisė užregistruoti partiją, rinkėjų asociaciją ar kitą rinkimų subjektą bei kandidatuoti per rinkimus, galimybė balsuoti, kandidatų atranka, įskaitant atžvalgumą lyčių lygybei, balsavimo prieinamumas visiems piliečiams, ypač turintiems negalią, arba tai, kas įvyksta rinkimų dieną; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina sukurti bendrą sistemą, kuri apimtų visoje Sąjungoje taikytinus rinkimų taisyklių kriterijus ir būtiniausius standartus, bei siūlo ypatingą dėmesį skirti tvirtam koordinavimui su nacionalinėmis priemonėmis, kad būtų įgyvendinti kertiniai jo pasiūlymai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Sąjungos institucijas atsižvelgti į prioritetus, kuriuos Sąjungos piliečiai įvardijo per Konferenciją dėl Europos ateities; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į Komisijos, kaip tarpininkės vykstant Europos Parlamento ir Tarybos institucinėms deryboms dėl ES rinkimų teisės reformos, vaidmenį; mano, kad nepaprastai svarbu įsitraukti į konstruktyvų dialogą su Komisija, inter alia, siekiant įvertinti 2019 m. įsteigto Europos bendradarbiavimo rinkimų klausimais tinklo veiklos rezultatus ir pasisemti iš jų įkvėpimo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | akcentuoja siūlomų Rinkimų akto peržiūros priemonių ir Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių, Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 bei 2020 m. gruodžio mėn. Europos Komisijos demokratijos veiksmų plano ryšį, ypač šiais aspektais:






  — | būdo, kuriuo reglamentuojami rinkimai, o tai daroma taisyklėmis, kurios taikomos tik konkrečioje jurisdikcijoje arba galėjo būti suformuluotos neatsižvelgiant į beribę interneto erdvę, |
| --- | --- | --- |

8.

—

būdo, kuriuo reglamentuojami rinkimai, o tai daroma taisyklėmis, kurios taikomos tik konkrečioje jurisdikcijoje arba galėjo būti suformuluotos neatsižvelgiant į beribę interneto erdvę,

| — | valstybių narių reguliavimo įstaigų bendradarbiavimo, kuris turi būti stiprinamas, |
| --- | --- |

—

valstybių narių reguliavimo įstaigų bendradarbiavimo, kuris turi būti stiprinamas,

| — | politinės reklamos ir komunikacijos skaidrumo, kuris turėtų būti atspindėtas ir rinkimų teisės nuostatose; |
| --- | --- |

—

politinės reklamos ir komunikacijos skaidrumo, kuris turėtų būti atspindėtas ir rinkimų teisės nuostatose;

| 9. | mano, kad lyčių lygybė yra esminis atstovavimo per rinkimus gerinimo elementas; teigiamai vertina tai, kad per pastaruosius rinkimus lyčių lygybės padėtis apskritai buvo geresnė, tačiau pabrėžia, kad tarp valstybių narių esama didelių skirtumų, o kai kuriose jų į Parlamentą nebuvo išrinkta nė viena moteris; ragina taikyti priemones, kuriomis būtų užtikrinamos lygios moterų ir vyrų galimybės būti išrinktiems, nepažeidžiant nebinarinio lytiškumo asmenų teisių, naudojant paritetinius sąrašus arba kvotas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apgailestauja dėl to, kad daugumai tautinių ir kalbinių mažumų Europos Parlamente paprastai neatstovaujama; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į tai, kad išrinkimo slenkstis yra faktinė kliūtis partijoms, kurios atstovauja mažumų bendruomenėms ir siekia išrinkimo vienoje nacionalinėje apygardoje arba didelėse tankiai gyvenamose apygardose; todėl mano, kad ES rinkimų teisės nuostatomis turėtų būti numatyta galimybė netaikyti nacionaliniu lygmeniu nustatytų slenksčių subjektams, kurie atstovauja pripažintoms tautinėms ir kalbinėms mažumoms; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, jog nepaprastai svarbu, kad tiek Europos, tiek nacionalinės politinės partijos ir rinkėjų asociacijos bei kiti Europos rinkimų subjektai patvirtintų demokratiškas, informacija pagrįstas ir skaidrias kandidatų į Europos Parlamentą, įskaitant pagrindinį kandidatą, atrankos procedūras, užtikrinant tiesioginį atskirų piliečių, priklausančių partijoms, dalyvavimą, įskaitant delegatų rinkimus, tačiau tuo neapsiribojant; mano, kad tokią demokratinę atranką turėtų lydėti reikiama informacija apie kandidatų, siekiančių būti išrinktais, pajėgumus ir veiklą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad visiems Europos rinkėjams turėtų būti leidžiama balsuoti už savo pageidaujamą kandidatą į Komisijos pirmininko pareigas, be to, pagrindinius kandidatus turėtų būti galima iškelti visose valstybėse narėse, įtraukiant juos į Sąjungos masto sąrašus: juos paskirtų bendrą rinkimų programą teikianti Europos politinė partija, Europos rinkėjų asociacija arba kitas Europos rinkimų subjektas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Europos politines partijas, Europos rinkėjų asociacijas ir kitus Europos rinkimų subjektus savo kandidatus į Komisijos pirmininko pareigas iškelti likus bent 12 savaičių iki rinkimų dienos; mano, kad vykstant atrankai turėtų būti užtikrinamos privalomos demokratinės procedūros ir skaidrumas; tikisi, kad kandidatams teks pirmoji atitinkamo Sąjungos masto apygardos sąrašo pozicija; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina stiprinti Europos politinių partijų, Europos rinkėjų asociacijų ir kitų Europos rinkimų subjektų matomumą rengiant žiniasklaidos kampanijas ir balsavimo biuletenius bei visą rinkimų medžiagą; laikosi nuomonės, jog, kai taikoma, vykstant rinkimų kampanijai, nacionalinės partijos ir rinkėjų asociacijos turėtų nurodyti, kad yra susijusios su Europos politinėmis partijomis ar kitais Europos rinkimų subjektais bei atitinkamu pagrindiniu kandidatu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad paskatinti didesnį piliečių domėjimąsi jais padėtų koordinuota ES lygmens žiniasklaidos strategija informavimui apie Europos Parlamento rinkimus ir jų stebėsenai užtikrinti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tikisi, kad Europos politinių partijų ir parlamentinių frakcijų lyderiai, atsižvelgdami į Europos Parlamento rinkimų rezultatus ir daugumą naujai išrinktame Parlamente, susitars dėl bendros informacijos Europos Vadovų Tarybai apie kandidato į Komisijos pirmininko pareigas paskyrimą; tikisi, kad Europos Vadovų Tarybos pirmininkas konsultuosis su minėtaisiais Europos politinių subjektų ir parlamentinių frakcijų lyderiais, siekdamas informuoti apie skyrimo procesą; mano, kad šis pagrindinio kandidato procesas galėtų būti įformintas Europos politinių subjektų politiniu susitarimu bei Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos tarpinstituciniu susitarimu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | siūlo apibrėžti praktiką, pagal kurią suinteresuotosios parlamentinės frakcijos sudarytų vadinamąjį kadencijos susitarimą, siekdamos užtikrinti politinę Europos Parlamento rinkimų rezultatų tąsą, be to, tai būtų būdas daugumai Parlamente prieš paskiriant Komisiją užtikrinti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad Sąjungos masto apygardos, kurioje būtų išrenkami dvidešimt aštuoni Europos Parlamento nariai, nedarant poveikio kiekvienoje valstybėje išrenkamų atstovų skaičiui Europos Parlamente, ir kurioje sąrašų lyderiai būtų kiekvienos politinės šeimos kandidatai į Komisijos pirmininko pareigas, sukūrimas – tai galimybė stiprinti Europos Parlamento rinkimų demokratinį ir tarpvalstybinį aspektą; mano, jog Sąjungos masto apygardos sukūrimo tikslas pasiektinas užtikrinus lyčių lygybę ir geografinę pusiausvyrą bei pasirūpinus, kad mažesnės valstybės narės neatsidurtų nepalankioje konkurencinėje padėtyje, palyginti su didesnėmis; atsižvelgdamas į tai, siūlo Sąjungos masto apygardos sąrašams taikyti privalomą geografinio atstovavimo reikalavimą ir ragina Europos politines partijas, Europos rinkėjų asociacijas ir kitus Europos rinkimų subjektus įtraukti į Sąjungos masto sąrašus kandidatus iš visų valstybių narių; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad Sąjungos masto apygardos, kurioje Parlamento nariai būtų renkami pagal tarpvalstybinius sąrašus, sukūrimas suderinamas su Sutartimis, visų pirma su ES sutarties 14 straipsnio 2 dalimi; mano, kad politinė parama suderintoms ES rinkimų teisės nuostatoms, įskaitant Sąjungos masto sąrašus, ir privalomos pagrindinių kandidatų sistemos sukūrimui auga; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad Sąjungos masto sąrašai – tai svertas, kuriuo naudojantis galima užtikrinti veiksmingų Europos politinių partijų ir rinkėjų asociacijų reprezentatyvumą bei formavimąsi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | siūlo įtraukti bendras nuostatas, kuriomis būtų reglamentuojamos išlaidos, susijusios su Europos Parlamento rinkimų kampanija, kiekvienam subjektui, galinčiam pateikti kandidatų į Europos Parlamento narius sąrašą Sąjungos masto apygardoje; ragina glaudžiai derinti veiksmus su artėjančia Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 peržiūra šiuo klausimu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ar bet kurių kitų šaltinių lėšos Europos politinėms partijoms ir kitiems Europos rinkimų subjektams gali būti naudojamos Europos rinkimų subjektų kampanijoms, susijusioms su Europos Parlamento rinkimais Sąjungos masto apygardoje, kuriuose dalyvauja jie arba jų nariai, finansuoti; mano, kad finansavimas ir rinkimų išlaidų ribojimas nacionalinėse apygardose turi būti reglamentuojamas kiekvienos valstybės narės nacionalinėmis nuostatomis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primena, kad minimalus amžius, nuo kurio suteikiama teisė būti kandidatu 27 valstybėse narėse, įvairuoja nuo 18 iki 25 metų, o minimalus amžius, kurio sulaukus įgyjama teisė balsuoti – nuo 16 iki 18 metų; ragina visose valstybėse narėse nustatyti vienodą, suderintą pasyvių ir aktyvių balsavimo teisių amžių ir rekomenduoja joms nustatyti minimalų 16 metų amžių, kurio sulaukus galima naudotis balsavimo teisėmis, nedarant poveikio galiojančioms konstitucinėms nuostatoms, kuriomis nustatomas minimalus 18 ar 17 metų amžius, nuo kurio suteikiama teisė balsuoti; mano, kad teisės balsuoti suteikimas sulaukus 16 metų atspindėtų dabartines teises ir pareigas, kurias Europos jaunimas jau turi kai kuriose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | siūlo numatyti galimybę laikinai pakeisti Parlamento narius motinystės, tėvystės, vaiko priežiūros atostogų ir ilgų laikinojo nedarbingumo atostogų metu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad rinkimų proceso skaidrumas ir galimybė gauti patikimą informaciją yra esminiai elementai siekiant didinti Europos politinį sąmoningumą ir užtikrinti pakankamai didelį rinkėjų aktyvumą, kad išrinktieji tikrai turėtų rinkėjų suteiktus įgaliojimus; pabrėžia, kad piliečiai gerokai prieš Europos Parlamento rinkimus, t. y. likus 12 savaičių iki rinkimų, turėtų būti informuojami apie Europos Parlamento rinkimuose dalyvaujančius kandidatus ir apie nacionalinių politinių partijų ar rinkimų asociacijų sąsajas su Europos politinėms partijoms ar Europos rinkimų asociacijoms; |
| --- | --- |

25.

| 26. | siūlo imtis veiksmų ir taikyti apsaugos priemones, kad būtų išvengta užsienio šalių kišimosi į rinkimų procesą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad terminai, iki kurių turi būti sudarytas rinkėjų sąrašas prieš Europos Parlamento rinkimus, valstybėse narėse labai skiriasi; siūlo sudaryti Europos rinkėjų sąrašą ir nustatyti bendrą ne daugiau kaip keturiolikos savaičių iki rinkimų dienos nacionalinio rinkėjų sąrašo sudarymo ir patvirtinimo termino standartą, kad informacija apie rinkėjus būtų tikslesnė, o valstybėms narėms būtų lengviau keistis ja tarpusavyje, taip pat būtų lengviau užkirsti kelią balsavimui du kartus, užtikrinant, kad už administracinės klaidos ar rinkimų teisės pažeidimų pasekmes nacionaliniu lygmeniu būtų taikomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasomosios sankcijos, o valstybės narės imtųsi taisomųjų priemonių; |
| --- | --- |

27.

| 28. | siūlo įsteigti Europos rinkimų instituciją, kuri būtų atsakinga už informacijos apie Europos Parlamento rinkimus koordinavimą, bendrų Europos rinkimų teisės standartų įgyvendinimo stebėseną ir su šiais standartais susijusių ginčų sprendimą, Europos rinkėjų sąrašo tvarkymą, rinkimų rezultatų paskelbimą ir keitimosi informacija apie Sąjungos piliečių balsavimą ne savo buveinės šalyje priežiūrą; mano, kad tokia įstaiga galėtų palengvinti veiksmingą keitimąsi informacija, o ypač keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais tarp nacionalinių institucijų; siūlo, kad pagrindinė Europos rinkimų institucijos užduotis būtų Sąjungos masto rinkimų apygardos rinkimų sąrašų registro administravimas; ragina biudžeto valdymo institucijas užtikrinti, kad Europos rinkimų institucija turėtų pakankamai išteklių savo užduotims vykdyti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | siūlo nustatyti bendrus minimalius standartus, kad būtų taikomi vienodi rinkimų sąrašų sudarymo reikalavimai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad labai svarbu sudaryti palankesnes sąlygas balsuoti Europos Parlamento rinkimuose ir užtikrinti, kad ta teise galėtų naudotis visi balsavimo teisę turintys asmenys, įskaitant Sąjungos piliečius, gyvenančius ne savo kilmės šalyje, nuolatinės gyvenamosios vietos neturinčius asmenis, uždarose įstaigose esančius asmenis, benamius ir kalinius; ragina valstybes nares visiems piliečiams, įskaitant neįgaliuosius, užtikrinti vienodas galimybes gauti informaciją ir balsuoti, pvz., leidžiant nuomoti pritaikytas patalpas, kai viešosios struktūros nėra pritaikytos; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina valstybes nares nustatyti priemones, kuriomis neįgaliems piliečiams būtų suteikta kuo daugiau galimybių dalyvauti rinkimuose ir kurios, be kita ko ir prireikus, būtų taikomos teikiant informaciją apie balsavimą ir vykdant registravimą, balsavimo apylinkėse, balsavimo kabinose ir naudojant balsavimo prietaisus bei balsavimo biuletenius; rekomenduoja įgyvendinti atitinkamas priemones, pritaikytas jų nacionalinėms balsavimo procedūroms, kad neįgaliems piliečiams būtų sudarytos palankesnės sąlygos balsuoti, pvz., suteikiant galimybę pasirinkti rinkimų apylinkes, naudoti uždaras rinkimų apylinkes strateginėse vietose ir pagalbines technologijas, formatus ir metodus, pvz., Brailio raštą, stambų šriftą, garsinę informaciją, jutiklinius trafaretus, lengvai perskaitomą informaciją ir komunikaciją gestų kalba; ragina valstybes nares leisti, kad neįgaliesiems prireikus ir jų prašymu būtų padedama balsuoti pasitelkiant jų pasirinktą asmenį; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina valstybes nares visiems Sąjungos piliečiams, įskaitant gyvenančius arba dirbančius trečiosiose šalyse, taikyti bendrus reikalavimus, suteikiančius teisę balsuoti per rinkimus į Europos Parlamentą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad balsavimas paštu reikalingas rinkėjams, kurie rinkimų dieną negali atvykti į rinkimų apylinkes ir kad taip Europos Parlamento rinkimai galėtų būti rengiami veiksmingiau ir tapti patrauklesni rinkėjams, esantiems specifinėje ar išskirtinėje situacijoje; ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę pradėti taikyti papildomas aktyvumą didinančias priemones, pvz., išankstinį fizinį balsavimą ir balsavimą pagal įgaliojimą, taip pat elektroninį balsavimą ar balsavimą internetu, laikantis savo nacionalinių tradicijų, atsižvelgiant į Europos Tarybos rekomendacijas šiose srityse ir taikant tinkamas apsaugos priemones, kad būtų užtikrintas patikimumas, sąžiningumas, balsavimo slaptumas, prieinamumas neįgaliesiems, elektroninių ir interneto sistemų projektavimo ir diegimo skaidrumas, galimybė atlikti fizinius ar elektroninius perskaičiavimus nepakenkiant balsavimo slaptumui ir asmens duomenų apsauga pagal taikytiną Sąjungos teisę; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad nustačius bendrą rinkimų į Europos Parlamentą dieną būtų užtikrinti nuoseklesni visos Europos Parlamento rinkimai, todėl siūlo gegužės 9-ąją paskelbti Europos Parlamento rinkimų diena, neatsižvelgiant į savaitės, kurią ji išpuola, dieną, ir numatyti galimybę tą dieną paskelbti nedarbo diena; mano, jog svarbu, kad pirmosios oficialios rinkimų rezultatų prognozės būtų skelbiamos vienu metu visose valstybėse narėse rinkimų dieną 21.00 val. Vidurio Europos laiku (CET); |
| --- | --- |

34.

| 35. | mano, jog svarbu užtikrinti, kad po kiekvienų rinkimų būtų parengta įgyvendinimo ataskaita, siekiant įvertinti Europos Parlamento rinkimų veikimą ir prireikus pasiūlyti patobulinimų; |
| --- | --- |

35.

| 36. | siūlo reformuoti Sutartis, kad Europos Komisijos nario ir Europos Parlamento nario pareigos laikotarpiu nuo Parlamento sudarymo iki Komisijos rinkimų būtų suderinamos; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina reformuoti Sutartis, ypač SESV 223 straipsnį, kiek tai susiję su nuostatomis, būtinomis Europos Parlamento narių rinkimams remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, pereinant nuo Tarybos vieningo balsavimo ir ratifikavimo nacionaliniu lygmeniu prie sprendimų priėmimo kvalifikuota balsų dauguma Taryboje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | priima pridedamą pasiūlymą ir pateikia jį Tarybai; |
| --- | --- |

38.

| 39. | paveda Pirmininkei perduoti šią teisėkūros procedūra priimamą rezoliuciją ir pridedamą pasiūlymą Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  OL L 283, 2002 10 21, p. 1.

(2)  OL L 178, 2018 7 16, p. 1.

(3)  OL L 329, 1993 12 30, p. 34.

(4)  OL C 292, 1998 9 21, p. 66.

(5)  OL C 419, 2015 12 16, p. 185.

(6)  OL C 75, 2016 2 26, p. 109.

(7)  OL C 366, 2017 10 27, p. 7.

(8)  OL C 36, 2016 1 29, p. 56.

(9)  OL C 463, 2018 12 21, p. 83.

(10)  OL C 425, 2021 10 20, p. 98.

(11)  OL L 317, 2014 11 4, p. 1.

(12)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/information-reports/real-right-persons-disabilities-vote-european-parliament-elections-information-report.

(13)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/need-guarantee-real-rights-persons-disabilities-vote-european-parliament-elections-additional-opinion.

(14)  Remiamasi duomenimis, kuriuos pateikė Europos Parlamento jungtinė grupė tradicinių mažumų, tautinių bendrijų ir kalbų klausimais.

(15)  Venecijos komisijos nuomonių ir ataskaitų dėl rinkimų sistemų ir tautinių mažumų rinkinys CDL-PI(2019)004, ypač jos Rinkimų teisės ir tautinių mažumų ataskaita CDL-INF (2000).

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Pasiūlymas

TARYBOS REGLAMENTAS

dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, kuriuo panaikinamas Tarybos sprendimas 76/787/EAPB, EEB, Euratomas ir prie to sprendimo pridėtas Aktas dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 223 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | Aktas dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (toliau – Rinkimų aktas) (1), pridėtas prie Tarybos sprendimo 76/787/EAPB, EEB, Euratomas (2), įsigaliojo 1978 m. liepos 1 d. ir vėliau buvo iš dalies pakeistas Sprendimu 2002/772/EB, Euratomas (3) ir Tarybos sprendimu (ES, Euratomas) 2018/994 (4); |
| --- | --- |

(1)

Aktas dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (toliau – Rinkimų aktas) (1), pridėtas prie Tarybos sprendimo 76/787/EAPB, EEB, Euratomas (2), įsigaliojo 1978 m. liepos 1 d. ir vėliau buvo iš dalies pakeistas Sprendimu 2002/772/EB, Euratomas (3) ir Tarybos sprendimu (ES, Euratomas) 2018/994 (4);

| (2) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 223 straipsnio 1 dalį nuostatas, būtinas Europos Parlamento narių rinkimams remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, vieningai nustato Taryba, spręsdama pagal specialią teisėkūros procedūrą ir gavusi Europos Parlamento pritarimą, remdamasi Europos Parlamento parengtu pasiūlymu; |
| --- | --- |

(2)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 223 straipsnio 1 dalį nuostatas, būtinas Europos Parlamento narių rinkimams remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, vieningai nustato Taryba, spręsdama pagal specialią teisėkūros procedūrą ir gavusi Europos Parlamento pritarimą, remdamasi Europos Parlamento parengtu pasiūlymu;

| (3) | SESV 8 straipsnyje nustatytas lyčių aspekto integravimo principas, pagal kurį Sąjunga visuose savo veiksmuose turėtų siekti pašalinti lyčių nelygybės apraiškas ir skatinti jų lygybę; |
| --- | --- |

(3)

SESV 8 straipsnyje nustatytas lyčių aspekto integravimo principas, pagal kurį Sąjunga visuose savo veiksmuose turėtų siekti pašalinti lyčių nelygybės apraiškas ir skatinti jų lygybę;

| (4) | Lisabonos sutartimi Europos Parlamentui ne tik suteikti iniciatyvos įgaliojimai dėl jo narių rinkimų nuostatų, bet ir pakeistas Europos Parlamento narių mandatas, t. y. jie tapo tiesioginiais Sąjungos piliečių atstovais. Tai yra esminiai pokyčiai, kurie turėtų būti atspindėti modernizuotame Europos rinkimų įstatyme, įtraukiant naujus elementus, kuriais siekiama stiprinti demokratinį teisėtumą ir tiksliau atspindėti Europos Parlamento vaidmens ir kompetencijos mastą; |
| --- | --- |

(4)

Lisabonos sutartimi Europos Parlamentui ne tik suteikti iniciatyvos įgaliojimai dėl jo narių rinkimų nuostatų, bet ir pakeistas Europos Parlamento narių mandatas, t. y. jie tapo tiesioginiais Sąjungos piliečių atstovais. Tai yra esminiai pokyčiai, kurie turėtų būti atspindėti modernizuotame Europos rinkimų įstatyme, įtraukiant naujus elementus, kuriais siekiama stiprinti demokratinį teisėtumą ir tiksliau atspindėti Europos Parlamento vaidmens ir kompetencijos mastą;

| (5) | nepaisant Rinkimų akto nuostatų, rinkimai į Europos Parlamentą iš esmės organizuojami pagal nacionalines taisykles, kurios valstybėse narėse labai skiriasi ir dėl to atsiranda daug skirtingų rinkimų sistemų. Rinkimai į Europos Parlamentą vyksta skirtingomis dienomis, balsuojama už nacionalines partijas ir nacionalinius kandidatus, remiantis nacionalinėmis programomis. Šių skirtingų rinkimų sistemų suderinimas priimant labiau suvienodinantį Europos rinkimų įstatymą, grindžiamą aiškiais bendrais principais ir taisyklėmis, užtikrintų visų Sąjungos piliečių lygybę ir sustiprintų Europos viešąją erdvę; |
| --- | --- |

(5)

nepaisant Rinkimų akto nuostatų, rinkimai į Europos Parlamentą iš esmės organizuojami pagal nacionalines taisykles, kurios valstybėse narėse labai skiriasi ir dėl to atsiranda daug skirtingų rinkimų sistemų. Rinkimai į Europos Parlamentą vyksta skirtingomis dienomis, balsuojama už nacionalines partijas ir nacionalinius kandidatus, remiantis nacionalinėmis programomis. Šių skirtingų rinkimų sistemų suderinimas priimant labiau suvienodinantį Europos rinkimų įstatymą, grindžiamą aiškiais bendrais principais ir taisyklėmis, užtikrintų visų Sąjungos piliečių lygybę ir sustiprintų Europos viešąją erdvę;

| (6) | rinkimų slenksčiai yra daugelio valstybių narių politinės sistemos dalis ir prisideda prie stabilios vyriausybės sudarymo ir opozicijos dinamikos parlamentuose. Siekiant užtikrinti sąžiningą politinę konkurenciją, tokie slenksčiai neturėtų būti didesni kaip 5 proc.; |
| --- | --- |

(6)

rinkimų slenksčiai yra daugelio valstybių narių politinės sistemos dalis ir prisideda prie stabilios vyriausybės sudarymo ir opozicijos dinamikos parlamentuose. Siekiant užtikrinti sąžiningą politinę konkurenciją, tokie slenksčiai neturėtų būti didesni kaip 5 proc.;

| (7) | rinkimų slenksčiai neturėtų daryti poveikio pripažintų tautinių ir kalbinių mažumų galimybėms dalyvauti Sąjungos politiniame gyvenime ir būti atstovaujamoms Europos Parlamente. Pripažintoms tautinėms ar kalbinėms mažumoms išimties tvarka turėtų būti netaikomi bet kokie nacionaliniu lygmeniu nustatyti rinkimų slenksčiai. Nacionaliniai rinkimų slenksčiai išimties tvarka taip pat turėtų būti netaikomi politinėms partijoms arba rinkėjų asociacijoms, kurios Europos Parlamento rinkimuose dalyvauja ketvirtadalyje valstybių narių ir į savo balsavimo biuletenius įtraukia Europos subjektų, su kuriais jos yra susijusios, pavadinimus ir logotipus; |
| --- | --- |

(7)

rinkimų slenksčiai neturėtų daryti poveikio pripažintų tautinių ir kalbinių mažumų galimybėms dalyvauti Sąjungos politiniame gyvenime ir būti atstovaujamoms Europos Parlamente. Pripažintoms tautinėms ar kalbinėms mažumoms išimties tvarka turėtų būti netaikomi bet kokie nacionaliniu lygmeniu nustatyti rinkimų slenksčiai. Nacionaliniai rinkimų slenksčiai išimties tvarka taip pat turėtų būti netaikomi politinėms partijoms arba rinkėjų asociacijoms, kurios Europos Parlamento rinkimuose dalyvauja ketvirtadalyje valstybių narių ir į savo balsavimo biuletenius įtraukia Europos subjektų, su kuriais jos yra susijusios, pavadinimus ir logotipus;

| (8) | pagal Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 17 straipsnio 7 dalį kandidatą į Komisijos pirmininkus siūlo Europos Vadovų Taryba, atsižvelgdama į Europos Parlamento rinkimų rezultatus, o tada jį renka Europos Parlamentas. Tam, kad šia teise būtų galima tinkamai pasinaudoti, Europos viešoji erdvė turėtų būti plėtojama taip, kad visiems Europos rinkėjams būtų leidžiama nurodyti pageidaujamą kandidatą į Komisijos pirmininkus. Todėl pagrindiniai kandidatai, kuriuos siūlo Europos politinės partijos, Europos rinkėjų asociacijos ar kiti Europos rinkimų subjektai, turi gebėti pateikti bendrą rinkimų programą visose valstybėse narėse. Siekiant užtikrinti daugumą Parlamente prieš paskiriant Komisiją, suinteresuotosios Parlamento frakcijos turėtų taikyti vadinamųjų kadencijos susitarimų, kuriais būtų užtikrinama politinė Europos Parlamento rinkimų rezultatų tąsa, sudarymo praktiką. Vykdant procesą, kuris turėtų būti įforminamas Europos politinių subjektų sudarytu politiniu susitarimu, pagrindiniam kandidatui, kurio Europos politinė partija laimi bendrą didžiausią vietų skaičių, pirmiausia turėtų būti sudaryti daugumos koaliciją naujai išrinktame Parlamente kandidatui į Komisijos pirmininkus paskirti. Jei daugumos koalicijos sudaryti nepavyktų, ši užduotis turėtų būti pavesta kitam pagrindiniam kandidatui. Siekiant užtikrinti, kad vykstant paskyrimo procesui būtų dalijamasi informacija, Europos Vadovų Tarybos pirmininkas turėtų konsultuotis su minėtais Europos politinių subjektų ir Parlamento frakcijų lyderiais. Pagrindinio kandidato procesas galėtų būti oficialiai įforminamas Europos politinių subjektų sudarytu politiniu susitarimu ir tarpinstituciniu Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos susitarimu; |
| --- | --- |

(8)

pagal Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 17 straipsnio 7 dalį kandidatą į Komisijos pirmininkus siūlo Europos Vadovų Taryba, atsižvelgdama į Europos Parlamento rinkimų rezultatus, o tada jį renka Europos Parlamentas. Tam, kad šia teise būtų galima tinkamai pasinaudoti, Europos viešoji erdvė turėtų būti plėtojama taip, kad visiems Europos rinkėjams būtų leidžiama nurodyti pageidaujamą kandidatą į Komisijos pirmininkus. Todėl pagrindiniai kandidatai, kuriuos siūlo Europos politinės partijos, Europos rinkėjų asociacijos ar kiti Europos rinkimų subjektai, turi gebėti pateikti bendrą rinkimų programą visose valstybėse narėse. Siekiant užtikrinti daugumą Parlamente prieš paskiriant Komisiją, suinteresuotosios Parlamento frakcijos turėtų taikyti vadinamųjų kadencijos susitarimų, kuriais būtų užtikrinama politinė Europos Parlamento rinkimų rezultatų tąsa, sudarymo praktiką. Vykdant procesą, kuris turėtų būti įforminamas Europos politinių subjektų sudarytu politiniu susitarimu, pagrindiniam kandidatui, kurio Europos politinė partija laimi bendrą didžiausią vietų skaičių, pirmiausia turėtų būti sudaryti daugumos koaliciją naujai išrinktame Parlamente kandidatui į Komisijos pirmininkus paskirti. Jei daugumos koalicijos sudaryti nepavyktų, ši užduotis turėtų būti pavesta kitam pagrindiniam kandidatui. Siekiant užtikrinti, kad vykstant paskyrimo procesui būtų dalijamasi informacija, Europos Vadovų Tarybos pirmininkas turėtų konsultuotis su minėtais Europos politinių subjektų ir Parlamento frakcijų lyderiais. Pagrindinio kandidato procesas galėtų būti oficialiai įforminamas Europos politinių subjektų sudarytu politiniu susitarimu ir tarpinstituciniu Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos susitarimu;

| (9) | siekiant sustiprinti demokratinį ir europinį rinkimų į Europos Parlamentą aspektą, greta nacionalinių rinkimų apygardų turėtų būti sukurta Sąjungos masto rinkimų apygarda ir joje sąrašų pradžioje turėtų būti nurodytas kiekvienos politinės šeimos kandidatas į Komisijos pirmininko pareigas. Tai Sąjungos masto rinkimų apygardai turėtų būti taikomos išsamios ir aiškios taisyklės, kuriomis užtikrinama, kad kandidatų sąrašas atitiktų lyčių lygybės ir geografinio proporcingumo bei reprezentatyvumo principus, visų pirma, kad būtų visapusiškai atsižvelgiama į mažųjų ir vidutinių valstybių narių interesus; |
| --- | --- |

(9)

siekiant sustiprinti demokratinį ir europinį rinkimų į Europos Parlamentą aspektą, greta nacionalinių rinkimų apygardų turėtų būti sukurta Sąjungos masto rinkimų apygarda ir joje sąrašų pradžioje turėtų būti nurodytas kiekvienos politinės šeimos kandidatas į Komisijos pirmininko pareigas. Tai Sąjungos masto rinkimų apygardai turėtų būti taikomos išsamios ir aiškios taisyklės, kuriomis užtikrinama, kad kandidatų sąrašas atitiktų lyčių lygybės ir geografinio proporcingumo bei reprezentatyvumo principus, visų pirma, kad būtų visapusiškai atsižvelgiama į mažųjų ir vidutinių valstybių narių interesus;

| (10) | Europos politinėms partijoms, Europos rinkėjų asociacijoms ir kitiems Europos rinkimų subjektams tenka svarbus vaidmuo skatinant išties europines politines diskusijas. Kaip nurodyta ES sutarties 10 straipsnio 4 dalyje, „politinės partijos Europos lygiu prisideda formuojant europinį politinį sąmoningumą ir reiškiant Sąjungos piliečių valią“. Todėl Europos politinės partijos, Europos rinkėjų asociacijos ir kiti Europos rinkimų subjektai turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį Europos Parlamento rinkimų procese. Atsižvelgiant į tai, jiems turėtų būti suteikta galimybė visapusiškai dalyvauti Europos Parlamento rinkimų kampanijose ir pateikti Sąjungos masto sąrašus, kad rinkėjai apie juos žinotų ir jie būtų labiau matomi rinkėjams tiek balsavimo biuleteniuose, tiek rinkimų kampanijos medžiagoje ir leidiniuose; |
| --- | --- |

(10)

Europos politinėms partijoms, Europos rinkėjų asociacijoms ir kitiems Europos rinkimų subjektams tenka svarbus vaidmuo skatinant išties europines politines diskusijas. Kaip nurodyta ES sutarties 10 straipsnio 4 dalyje, „politinės partijos Europos lygiu prisideda formuojant europinį politinį sąmoningumą ir reiškiant Sąjungos piliečių valią“. Todėl Europos politinės partijos, Europos rinkėjų asociacijos ir kiti Europos rinkimų subjektai turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį Europos Parlamento rinkimų procese. Atsižvelgiant į tai, jiems turėtų būti suteikta galimybė visapusiškai dalyvauti Europos Parlamento rinkimų kampanijose ir pateikti Sąjungos masto sąrašus, kad rinkėjai apie juos žinotų ir jie būtų labiau matomi rinkėjams tiek balsavimo biuleteniuose, tiek rinkimų kampanijos medžiagoje ir leidiniuose;

| (11) | kandidatų atrankos ir kandidatūrų teikimo sąlygos turėtų būti pagrįstos, sąžiningos, demokratinės, proporcingos ir atitikti Europos Tarybos Europos demokratijos per teisę komisijos (Venecijos komisijos) Gerosios rinkimų praktikos kodekse nustatytus principus. Be to, Europos demokratijos veiksmų plane (5) Komisija įsipareigojo skatinti demokratinio dalyvavimo galimybes, o tai reiškia įtraukumą ir lygybę demokratinio dalyvavimo procese, taip pat lyčių pusiausvyrą politikoje ir sprendimų priėmimo procese. Komisija savo parengtoje 2020–2025 m. lyčių lygybės strategijoje (6) nurodė, kad lygios dalyvavimo galimybės yra esminis atstovaujamosios demokratijos visais lygmenimis elementas. Lyčių lygybė, taip pat demokratinės ir skaidrios kandidatų Europos Parlamento rinkimuose, įskaitant pagrindinį kandidatą, atrankos procedūros ir informacija pagrįsti sprendimai šiais klausimais yra pagrindiniai elementai siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visiems Europos rinkimų subjektams ir stiprinti reprezentatyvumą bei demokratiją. Siekiant lygybės, šie principai turėtų būti taikomi visiems kandidatų sąrašams Europos Parlamento rinkimuose – tiek nacionalinėse rinkimų apygardose, tiek Sąjungos masto rinkimų apygardoje; |
| --- | --- |

(11)

kandidatų atrankos ir kandidatūrų teikimo sąlygos turėtų būti pagrįstos, sąžiningos, demokratinės, proporcingos ir atitikti Europos Tarybos Europos demokratijos per teisę komisijos (Venecijos komisijos) Gerosios rinkimų praktikos kodekse nustatytus principus. Be to, Europos demokratijos veiksmų plane (5) Komisija įsipareigojo skatinti demokratinio dalyvavimo galimybes, o tai reiškia įtraukumą ir lygybę demokratinio dalyvavimo procese, taip pat lyčių pusiausvyrą politikoje ir sprendimų priėmimo procese. Komisija savo parengtoje 2020–2025 m. lyčių lygybės strategijoje (6) nurodė, kad lygios dalyvavimo galimybės yra esminis atstovaujamosios demokratijos visais lygmenimis elementas. Lyčių lygybė, taip pat demokratinės ir skaidrios kandidatų Europos Parlamento rinkimuose, įskaitant pagrindinį kandidatą, atrankos procedūros ir informacija pagrįsti sprendimai šiais klausimais yra pagrindiniai elementai siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visiems Europos rinkimų subjektams ir stiprinti reprezentatyvumą bei demokratiją. Siekiant lygybės, šie principai turėtų būti taikomi visiems kandidatų sąrašams Europos Parlamento rinkimuose – tiek nacionalinėse rinkimų apygardose, tiek Sąjungos masto rinkimų apygardoje;

| (12) | rinkimų proceso skaidrumas ir galimybė laiku gauti patikimą informaciją apie rinkėjus ir kandidatus yra svarbūs siekiant užtikrinti rinkimų proceso patikimumą, didinti europinį politinį sąmoningumą ir užtikrinti didelį rinkėjų aktyvumą. Svarbu sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis informacija apie rinkėjus, kad būtų išvengta dvigubo balsavimo. Be to, gerokai prieš tuos rinkimus Sąjungos piliečiai turėtų būti informuojami apie kandidatus, iškėlusius savo kandidatūrą rinkimuose į Europos Parlamentą, ir, kai taikytina, apie nacionalinių politinių partijų sąsają su Europos politine partija. Todėl būtina sudaryti Europos rinkėjų sąrašą ir nustatyti privalomus Europos ir nacionalinio lygmens rinkėjų sąrašų bei kandidatų sąrašų sudarymo terminus; |
| --- | --- |

(12)

rinkimų proceso skaidrumas ir galimybė laiku gauti patikimą informaciją apie rinkėjus ir kandidatus yra svarbūs siekiant užtikrinti rinkimų proceso patikimumą, didinti europinį politinį sąmoningumą ir užtikrinti didelį rinkėjų aktyvumą. Svarbu sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis informacija apie rinkėjus, kad būtų išvengta dvigubo balsavimo. Be to, gerokai prieš tuos rinkimus Sąjungos piliečiai turėtų būti informuojami apie kandidatus, iškėlusius savo kandidatūrą rinkimuose į Europos Parlamentą, ir, kai taikytina, apie nacionalinių politinių partijų sąsają su Europos politine partija. Todėl būtina sudaryti Europos rinkėjų sąrašą ir nustatyti privalomus Europos ir nacionalinio lygmens rinkėjų sąrašų bei kandidatų sąrašų sudarymo terminus;

| (13) | Europos rinkimų institucija, vykdanti nepriklausomą mandatą ir sudaryta iš narių, turinčių reikiamų žinių ir patirties, yra labai svarbi valdant Sąjungos masto rinkimų apygardą. Pagrindinės Europos rinkimų institucijos užduotys turėtų apimti šio reglamento įgyvendinimo stebėseną, ginčų, susijusių su bendrais Europos rinkimų teisės standartais, sprendimą, Europos rinkėjų sąrašo tvarkymą, rinkimų rezultatų paskelbimą ir užduotį pasirūpinti, kad nacionalinės įstaigos veiksmingai keistųsi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

(13)

Europos rinkimų institucija, vykdanti nepriklausomą mandatą ir sudaryta iš narių, turinčių reikiamų žinių ir patirties, yra labai svarbi valdant Sąjungos masto rinkimų apygardą. Pagrindinės Europos rinkimų institucijos užduotys turėtų apimti šio reglamento įgyvendinimo stebėseną, ginčų, susijusių su bendrais Europos rinkimų teisės standartais, sprendimą, Europos rinkėjų sąrašo tvarkymą, rinkimų rezultatų paskelbimą ir užduotį pasirūpinti, kad nacionalinės įstaigos veiksmingai keistųsi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais;

| (14) | siekiant užtikrinti, jog Europos rinkimų subjektai turėtų pakankamai lėšų, kad galėtų pristatyti savo idėjas ir politines programas Sąjungos piliečiams, rinkimų kampanijai Sąjungos masto rinkimų apygardoje vykdyti turėtų būti skiriamas tinkamas finansavimas; |
| --- | --- |

(14)

siekiant užtikrinti, jog Europos rinkimų subjektai turėtų pakankamai lėšų, kad galėtų pristatyti savo idėjas ir politines programas Sąjungos piliečiams, rinkimų kampanijai Sąjungos masto rinkimų apygardoje vykdyti turėtų būti skiriamas tinkamas finansavimas;

| (15) | siekiant paskatinti rinkėjų dalyvavimą Europos Parlamento rinkimuose, valstybės narės turėtų suteikti galimybę balsuoti paštu ir numatyti išankstinio balsavimo fiziškai ir pagal įgaliojimą galimybes. Atsižvelgdamos į Tarybos rekomendacijas šiuo klausimu ir siekdamos visapusiškai pasinaudoti technologinės plėtros teikiamomis galimybėmis, valstybės narės taip pat galėtų leisti balsuoti elektroniniu būdu ir internetu, kartu užtikrindamos elektroninių ir interneto sistemų prieinamumą, rezultatų patikimumą suteikiant galimybę perskaičiuoti balsus, garantuojant balsavimo slaptumą, asmens duomenų apsaugą pagal taikytiną Sąjungos teisę ir visišką elektroninių ir interneto sistemų projektavimo ir diegimo skaidrumą, taip pat prieinamumą neįgaliesiems ir visiems piliečiams; |
| --- | --- |

(15)

siekiant paskatinti rinkėjų dalyvavimą Europos Parlamento rinkimuose, valstybės narės turėtų suteikti galimybę balsuoti paštu ir numatyti išankstinio balsavimo fiziškai ir pagal įgaliojimą galimybes. Atsižvelgdamos į Tarybos rekomendacijas šiuo klausimu ir siekdamos visapusiškai pasinaudoti technologinės plėtros teikiamomis galimybėmis, valstybės narės taip pat galėtų leisti balsuoti elektroniniu būdu ir internetu, kartu užtikrindamos elektroninių ir interneto sistemų prieinamumą, rezultatų patikimumą suteikiant galimybę perskaičiuoti balsus, garantuojant balsavimo slaptumą, asmens duomenų apsaugą pagal taikytiną Sąjungos teisę ir visišką elektroninių ir interneto sistemų projektavimo ir diegimo skaidrumą, taip pat prieinamumą neįgaliesiems ir visiems piliečiams;

| (16) | Sąjungos piliečiai turi teisę dalyvauti jos demokratiniame gyvenime, visų pirma, balsuodami arba būdami kandidatais Europos Parlamento rinkimuose. Visiems piliečiams, įskaitant neįgaliuosius, taip pat turėtų būti vienodomis sąlygomis užtikrinta teisė balsuoti ir būti kandidatu, taip pat galimybė gauti informaciją ir pasinaudoti teise balsuoti. Valstybės narės turėtų imtis reikiamų priemonių, kad visi Sąjungos piliečiai, įskaitant tuos, kurie gyvena arba dirba Sąjungai nepriklausančiose šalyse, neturi nuolatinės gyvenamosios vietos, yra benamiai, atlieka laisvės atėmimo bausmę Sąjungoje arba yra uždarose įstaigose, pvz., ligoninėse, psichiatrinėse įstaigose ir kitose sveikatos priežiūros įstaigose, taip pat senų žmonių ar neįgaliųjų globos namuose, galėtų pasinaudoti teise balsuoti Europos Parlamento rinkimuose. Visų pirma valstybės narės turėtų nustatyti tinkamas priemones, kad uždarose įstaigose esantys asmenys galėtų pasinaudoti savo balsavimo teise. Užtikrinant prieigą prie informacijos, balsavimo medžiagos ir balsavimo priemonių, reikėtų atsižvelgti į specialius neįgaliųjų poreikius; |
| --- | --- |

(16)

Sąjungos piliečiai turi teisę dalyvauti jos demokratiniame gyvenime, visų pirma, balsuodami arba būdami kandidatais Europos Parlamento rinkimuose. Visiems piliečiams, įskaitant neįgaliuosius, taip pat turėtų būti vienodomis sąlygomis užtikrinta teisė balsuoti ir būti kandidatu, taip pat galimybė gauti informaciją ir pasinaudoti teise balsuoti. Valstybės narės turėtų imtis reikiamų priemonių, kad visi Sąjungos piliečiai, įskaitant tuos, kurie gyvena arba dirba Sąjungai nepriklausančiose šalyse, neturi nuolatinės gyvenamosios vietos, yra benamiai, atlieka laisvės atėmimo bausmę Sąjungoje arba yra uždarose įstaigose, pvz., ligoninėse, psichiatrinėse įstaigose ir kitose sveikatos priežiūros įstaigose, taip pat senų žmonių ar neįgaliųjų globos namuose, galėtų pasinaudoti teise balsuoti Europos Parlamento rinkimuose. Visų pirma valstybės narės turėtų nustatyti tinkamas priemones, kad uždarose įstaigose esantys asmenys galėtų pasinaudoti savo balsavimo teise. Užtikrinant prieigą prie informacijos, balsavimo medžiagos ir balsavimo priemonių, reikėtų atsižvelgti į specialius neįgaliųjų poreikius;

| (17) | minimalus amžius, kurio sulaukus galima pasinaudoti teise balsuoti ir teise būti kandidatu, 27 valstybėse narėse skiriasi nuo 16 iki 18 metų. Visoje Sąjungoje turėtų būti nustatytas vienodas suderintas amžius, kurio sulaukus galima naudotis teise balsuoti ir teise būti kandidatu, siekiant užtikrinti lygybę ir išvengti diskriminacijos naudojant šiomis pačiomis pagrindinėmis pilietinėmis ir politinėmis teisėmis. Turėtų būti nustatytas 16 metų minimalus amžius, nuo kurio galima balsuoti, nedarant poveikio galiojančioms konstitucinėms nuostatoms, kuriais nustatomas 18 arba 17 metų minimalus amžius, nuo kurio suteikiama balsavimo teisė. Turėtų būti nustatytas 18 metų minimalus amžius, kurio sulaukus galima būti kandidatu. Visi neįgalieji, neatsižvelgiant į jų veiksnumą, turėtų naudotis politinėmis teisėmis vienodomis sąlygomis su kitais asmenimis; |
| --- | --- |

(17)

minimalus amžius, kurio sulaukus galima pasinaudoti teise balsuoti ir teise būti kandidatu, 27 valstybėse narėse skiriasi nuo 16 iki 18 metų. Visoje Sąjungoje turėtų būti nustatytas vienodas suderintas amžius, kurio sulaukus galima naudotis teise balsuoti ir teise būti kandidatu, siekiant užtikrinti lygybę ir išvengti diskriminacijos naudojant šiomis pačiomis pagrindinėmis pilietinėmis ir politinėmis teisėmis. Turėtų būti nustatytas 16 metų minimalus amžius, nuo kurio galima balsuoti, nedarant poveikio galiojančioms konstitucinėms nuostatoms, kuriais nustatomas 18 arba 17 metų minimalus amžius, nuo kurio suteikiama balsavimo teisė. Turėtų būti nustatytas 18 metų minimalus amžius, kurio sulaukus galima būti kandidatu. Visi neįgalieji, neatsižvelgiant į jų veiksnumą, turėtų naudotis politinėmis teisėmis vienodomis sąlygomis su kitais asmenimis;

| (18) | kandidatų sąrašų rinkimuose į Europos Parlamentą pateikimo ir rinkėjų sąrašų prieš Europos Parlamento rinkimus sudarymo terminai valstybėse narėse labai skiriasi. Siekiant užtikrinti, kad kandidatai ir rinkėjai visoje Sąjungoje turėtų tiek pat laiko kampanijoms ar svarstymams, ir norint palengvinti valstybių narių keitimąsi informacija apie rinkėjus, kandidatų sąrašų pateikimo ir rinkėjų sąrašų sudarymo terminai turėtų būti vienodi visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

(18)

kandidatų sąrašų rinkimuose į Europos Parlamentą pateikimo ir rinkėjų sąrašų prieš Europos Parlamento rinkimus sudarymo terminai valstybėse narėse labai skiriasi. Siekiant užtikrinti, kad kandidatai ir rinkėjai visoje Sąjungoje turėtų tiek pat laiko kampanijoms ar svarstymams, ir norint palengvinti valstybių narių keitimąsi informacija apie rinkėjus, kandidatų sąrašų pateikimo ir rinkėjų sąrašų sudarymo terminai turėtų būti vienodi visoje Sąjungoje;

| (19) | siekiant užtikrinti, kad Europos politinės partijos, Europos rinkėjų asociacijos ir kiti Europos rinkimų subjektai būtų pakankamai matomi, aiškūs ir skaidrūs, būtina nustatyti kampanijų ir oficialios rinkimų medžiagos rengimo taisyklės. Tokiomis taisyklėmis Europos politinėms partijoms, Europos rinkėjų asociacijoms ir kitiems Europos rinkimų subjektams turėtų būti suteikta galimybė naudotis bet kokios formos vieša komunikacija ir rinkimų kampanijų medžiaga. Tokiomis taisyklėmis Europos politinėms partijoms, Europos rinkėjų asociacijoms ir kitiems Europos rinkimų subjektams turėtų būti suteikta galimybė bet kokios formos viešoje komunikacijoje, rinkimų kampanijos medžiagoje ir oficialioje rinkimų medžiagoje, pvz., balsavimo biuleteniuose, nurodyti savo sąsajas. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad Europos politinėms partijoms, Europos rinkėjų asociacijai ir kitiems Europos rinkimų subjektams būtų sudarytos vienodos sąlygos ir galimybės, susijusios su rinkimų kampanija Sąjungos masto rinkimų apygardoje; |
| --- | --- |

(19)

siekiant užtikrinti, kad Europos politinės partijos, Europos rinkėjų asociacijos ir kiti Europos rinkimų subjektai būtų pakankamai matomi, aiškūs ir skaidrūs, būtina nustatyti kampanijų ir oficialios rinkimų medžiagos rengimo taisyklės. Tokiomis taisyklėmis Europos politinėms partijoms, Europos rinkėjų asociacijoms ir kitiems Europos rinkimų subjektams turėtų būti suteikta galimybė naudotis bet kokios formos vieša komunikacija ir rinkimų kampanijų medžiaga. Tokiomis taisyklėmis Europos politinėms partijoms, Europos rinkėjų asociacijoms ir kitiems Europos rinkimų subjektams turėtų būti suteikta galimybė bet kokios formos viešoje komunikacijoje, rinkimų kampanijos medžiagoje ir oficialioje rinkimų medžiagoje, pvz., balsavimo biuleteniuose, nurodyti savo sąsajas. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad Europos politinėms partijoms, Europos rinkėjų asociacijai ir kitiems Europos rinkimų subjektams būtų sudarytos vienodos sąlygos ir galimybės, susijusios su rinkimų kampanija Sąjungos masto rinkimų apygardoje;

| (20) | 1976 m. Rinkimų aktu nustatytas bendras rinkimų laikotarpis ir valstybėms narėms suteikiama teisė nustatyti tikslią rinkimų datą ir laiką tuo laikotarpiu. Organizuojant iš tiesų visos Europos masto rinkimus būtina numatyti tą pačią rinkimų į Europos Parlamentą dieną. Europos Parlamento rinkimai turėtų vykti gegužės 9 d., Europos dieną, minint 1950 m. gegužės 9 d. pasirašytos Šumano deklaracijos metines. Apie rinkimų rezultatus turėtų pranešti Europos rinkimų institucija ir jie turėtų būti paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

(20)

1976 m. Rinkimų aktu nustatytas bendras rinkimų laikotarpis ir valstybėms narėms suteikiama teisė nustatyti tikslią rinkimų datą ir laiką tuo laikotarpiu. Organizuojant iš tiesų visos Europos masto rinkimus būtina numatyti tą pačią rinkimų į Europos Parlamentą dieną. Europos Parlamento rinkimai turėtų vykti gegužės 9 d., Europos dieną, minint 1950 m. gegužės 9 d. pasirašytos Šumano deklaracijos metines. Apie rinkimų rezultatus turėtų pranešti Europos rinkimų institucija ir jie turėtų būti paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| (21) | tuo atveju, jei Europos Parlamento narys, išrinktas nacionalinėse rinkimų apygardose, atsisako mandato, miršta arba netenka mandato, laisva vieta turėtų būti užpildyta vadovaujantis nacionalinės teisės aktais. Sąjungos masto rinkimų apygardoje išrinktų Parlamento narių laisvas vietas turėtų užpildyti kitas pagal eilės tvarką atitinkamuose sąrašuose esantis kandidatas. Taip pat turėtų būti galima laikinai pakeisti Europos Parlamento narius motinystės, tėvystės, vaiko priežiūros atostogų ir sunkios ligos atvejais; |
| --- | --- |

(21)

tuo atveju, jei Europos Parlamento narys, išrinktas nacionalinėse rinkimų apygardose, atsisako mandato, miršta arba netenka mandato, laisva vieta turėtų būti užpildyta vadovaujantis nacionalinės teisės aktais. Sąjungos masto rinkimų apygardoje išrinktų Parlamento narių laisvas vietas turėtų užpildyti kitas pagal eilės tvarką atitinkamuose sąrašuose esantis kandidatas. Taip pat turėtų būti galima laikinai pakeisti Europos Parlamento narius motinystės, tėvystės, vaiko priežiūros atostogų ir sunkios ligos atvejais;

| (22) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, kiek tai susiję su techniniais reikalavimais, įskaitant formatą ir duomenis, kurie turi būti pateikti sudarant Europos rinkėjų sąrašą. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (7); |
| --- | --- |

(22)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, kiek tai susiję su techniniais reikalavimais, įskaitant formatą ir duomenis, kurie turi būti pateikti sudarant Europos rinkėjų sąrašą. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (7);

| (23) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. nustatyti būtinas nuostatas, kad Europos Parlamento narius būtų galima išrinkti remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise pagal vienodą rinkimų tvarką, kiek tai susiję su 15 straipsnyje nurodyta Sąjungos masto rinkimų apygarda, ir visose valstybėse narėse taikomus bendrus principus, valstybės narės negali deramai pasiekti ir dėl priemonės masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

(23)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. nustatyti būtinas nuostatas, kad Europos Parlamento narius būtų galima išrinkti remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise pagal vienodą rinkimų tvarką, kiek tai susiję su 15 straipsnyje nurodyta Sąjungos masto rinkimų apygarda, ir visose valstybėse narėse taikomus bendrus principus, valstybės narės negali deramai pasiekti ir dėl priemonės masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos būtinos nuostatos, kad Europos Parlamento narius būtų galima išrinkti remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise pagal vienodą rinkimų tvarką, kiek tai susiję su 15 straipsnyje nurodyta Sąjungos masto rinkimų apygarda, ir visose valstybėse narėse taikomus bendrus principus.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | politinė partija – politinių tikslų siekianti piliečių asociacija, kuri yra pripažinta arba įsteigta pagal bent vienos valstybės narės teisinę tvarką, kaip numatyta pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 (8), įskaitant asociacijas, kurios ketina sudaryti Europos nacionalinių politinių partijų ir (arba) nacionalinių rinkėjų asociacijų koaliciją arba prie jos prisijungti, kad galėtų pateikti kandidatų Sąjungos masto rinkimų apygardoje sąrašą ir vykdyti rinkimų kampaniją joje; |
| --- | --- |

1)

politinė partija – politinių tikslų siekianti piliečių asociacija, kuri yra pripažinta arba įsteigta pagal bent vienos valstybės narės teisinę tvarką, kaip numatyta pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 (8), įskaitant asociacijas, kurios ketina sudaryti Europos nacionalinių politinių partijų ir (arba) nacionalinių rinkėjų asociacijų koaliciją arba prie jos prisijungti, kad galėtų pateikti kandidatų Sąjungos masto rinkimų apygardoje sąrašą ir vykdyti rinkimų kampaniją joje;

| 2) | rinkėjų asociacija – politinių tikslų siekianti piliečių asociacija, kuri nėra politinė partija, bet yra įregistruota kaip piliečių asociacija pagal taikytinas nacionalines nuostatas, įskaitant asociacijas, kurios ketina sudaryti Europos nacionalinių politinių partijų ir (arba) nacionalinių rinkėjų asociacijų koaliciją arba prie jos prisijungti, kad galėtų pateikti kandidatų Sąjungos masto rinkimų apygardoje sąrašą ir vykdyti rinkimų kampaniją joje; |
| --- | --- |

2)

rinkėjų asociacija – politinių tikslų siekianti piliečių asociacija, kuri nėra politinė partija, bet yra įregistruota kaip piliečių asociacija pagal taikytinas nacionalines nuostatas, įskaitant asociacijas, kurios ketina sudaryti Europos nacionalinių politinių partijų ir (arba) nacionalinių rinkėjų asociacijų koaliciją arba prie jos prisijungti, kad galėtų pateikti kandidatų Sąjungos masto rinkimų apygardoje sąrašą ir vykdyti rinkimų kampaniją joje;

| 3) | Europos nacionalinių politinių partijų ir (arba) rinkėjų asociacijų koalicija – tai nacionalines politines partijas ir (arba) nacionalines rinkėjų asociacijas, kurios yra užregistruotos bent ketvirtadalyje valstybių narių (prireikus suapvalinama iki artimiausio sveiko skaičiaus), apimantis rinkimų aljansas, kuris pateikia kandidatų sąrašą Sąjungos masto rinkimų apygardoje ir vykdo rinkimų kampaniją joje; |
| --- | --- |

3)

Europos nacionalinių politinių partijų ir (arba) rinkėjų asociacijų koalicija – tai nacionalines politines partijas ir (arba) nacionalines rinkėjų asociacijas, kurios yra užregistruotos bent ketvirtadalyje valstybių narių (prireikus suapvalinama iki artimiausio sveiko skaičiaus), apimantis rinkimų aljansas, kuris pateikia kandidatų sąrašą Sąjungos masto rinkimų apygardoje ir vykdo rinkimų kampaniją joje;

| 4) | Europos politinė partija – politinių tikslų siekiantis nacionalinių politinių partijų politinis aljansas, užregistruotas Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucijoje pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014, siekiant pateikti kandidatų sąrašą Sąjungos masto rinkimų apygardoje ir vykdyti rinkimų kampaniją joje; |
| --- | --- |

4)

Europos politinė partija – politinių tikslų siekiantis nacionalinių politinių partijų politinis aljansas, užregistruotas Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucijoje pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014, siekiant pateikti kandidatų sąrašą Sąjungos masto rinkimų apygardoje ir vykdyti rinkimų kampaniją joje;

| 5) | Europos rinkėjų asociacija – tarpvalstybinė piliečių asociacija, kuri yra užregistruota bent ketvirtadalyje valstybių narių, atstovauja ne mažiau kaip 0,02 proc. atitinkamų valstybių narių balsuojančių gyventojų ir siekia politinių tikslų, tačiau nėra įsteigta kaip Europos politinė partija, ir yra pripažįstama kaip galinti teikti kandidatų sąrašą Sąjungos masto rinkimų apygardoje ir vykdyti rinkimų kampaniją joje; |
| --- | --- |

5)

Europos rinkėjų asociacija – tarpvalstybinė piliečių asociacija, kuri yra užregistruota bent ketvirtadalyje valstybių narių, atstovauja ne mažiau kaip 0,02 proc. atitinkamų valstybių narių balsuojančių gyventojų ir siekia politinių tikslų, tačiau nėra įsteigta kaip Europos politinė partija, ir yra pripažįstama kaip galinti teikti kandidatų sąrašą Sąjungos masto rinkimų apygardoje ir vykdyti rinkimų kampaniją joje;

| 6) | Europos rinkimų koalicija – dviejų ar daugiau Europos politinių partijų ir (arba) Europos rinkėjų asociacijų sudarytas rinkimų aljansas, kuris pateikia kandidatų sąrašą Sąjungos masto rinkimų apygardoje ir vykdo rinkimų kampaniją joje ir prie kurio gali prisijungti nacionalinės politinės partijos ir (arba) nacionalinės rinkėjų asociacijos, jei jie nėra susijusios su viena iš Europos politinių partijų; |
| --- | --- |

6)

Europos rinkimų koalicija – dviejų ar daugiau Europos politinių partijų ir (arba) Europos rinkėjų asociacijų sudarytas rinkimų aljansas, kuris pateikia kandidatų sąrašą Sąjungos masto rinkimų apygardoje ir vykdo rinkimų kampaniją joje ir prie kurio gali prisijungti nacionalinės politinės partijos ir (arba) nacionalinės rinkėjų asociacijos, jei jie nėra susijusios su viena iš Europos politinių partijų;

| 7) | politinis aljansas – struktūrinis politinių partijų ir (arba) piliečių bendradarbiavimas, kaip numatyta pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014; |
| --- | --- |

7)

politinis aljansas – struktūrinis politinių partijų ir (arba) piliečių bendradarbiavimas, kaip numatyta pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014;

| 8) | Europos rinkimų subjektas – Europos nacionalinių politinių partijų ir (arba) rinkėjų asociacijų koalicija, Europos politinė partija, Europos rinkėjų asociacija, Europos rinkimų koalicija arba politinis aljansas; |
| --- | --- |

8)

Europos rinkimų subjektas – Europos nacionalinių politinių partijų ir (arba) rinkėjų asociacijų koalicija, Europos politinė partija, Europos rinkėjų asociacija, Europos rinkimų koalicija arba politinis aljansas;

| 9) | Sąjungos masto sąrašas – kandidatų sąrašas, kurį Europos rinkimų subjektas pateikia Sąjungos masto rinkimų apygardoje. |
| --- | --- |

9)

Sąjungos masto sąrašas – kandidatų sąrašas, kurį Europos rinkimų subjektas pateikia Sąjungos masto rinkimų apygardoje.

3 straipsnis

Nacionalinės nuostatos

Europos Parlamento narių rinkimų tvarką reglamentuoja šis reglamentas. Klausimai, kurie nereglamentuojami šiuo reglamentu, kiekvienoje valstybėje narėje reglamentuojami nacionalinėmis nuostatomis.

Tos nacionalinės nuostatos nedaro poveikio proporciniam balsavimo sistemos pobūdžiui.

Bet kuriuo atveju jomis užtikrinama, kad laikantis demokratinių standartų būtų nustatomi demokratiniai ir proporcingi politinės partijos ar rinkėjų asociacijos registravimo ir kandidatų sąrašų nacionalinėse rinkimų apygardose ir Sąjungos masto rinkimų apygardoje pateikimo reikalavimai.

4 straipsnis

Teisė balsuoti

1.   Kiekvienas 16 metų amžiaus sulaukęs Sąjungos pilietis, įskaitant neįgaliuosius, neatsižvelgiant į jų veiksnumą, turi teisę balsuoti Europos Parlamento rinkimuose, nedarant poveikio galiojančioms konstitucinėms nuostatoms, kuriomis nustatomas minimalus 18 ar 17 metų amžius, nuo kurio suteikiama teisė balsuoti.

2.   Nė vienas teisę balsuoti turintis Sąjungos pilietis nacionalinėse rinkimų apygardose arba Sąjungos masto rinkimų apygardoje per Europos Parlamento narių rinkimus nebalsuoja daugiau kaip vieną kartą.

3.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, kad už balsavimą du kartus per Europos Parlamento rinkimus būtų taikomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasomosios sankcijos.

5 straipsnis

Teisė būti kandidatu

1.   Kiekvienas 18 metų sulaukęs Sąjungos pilietis turi teisę būti kandidatu rinkimuose į Europos Parlamentą arba nacionalinėje rinkimų apygardoje, arba Sąjungos masto rinkimų apygardoje, arba abiejose.

2.   Nė vienas Sąjungos pilietis, turintis teisę būti kandidatu, negali būti kandidatu daugiau nei vienoje nacionalinėje rinkimų apygardoje, taip pat negali būti įtrauktas į daugiau kaip vieną nacionalinės rinkimų apygardos sąrašą arba daugiau kaip į vieną Sąjungos masto sąrašą per bet kokius Europos Parlamento rinkimus.

6 straipsnis

Naudojimasis teise balsuoti

1.   Valstybės narės užtikrina, kad visi Sąjungos piliečiai, įskaitant gyvenančius ar dirbančius trečiojoje šalyje, nuolatinės gyvenamosios vietos neturinčius asmenis, uždarose įstaigose gyvenančius asmenis, benamystę patiriančius asmenis ar laisvės atėmimo bausmę Sąjungoje atliekančius asmenis, galėtų pasinaudoti savo teise balsuoti Europos Parlamento rinkimuose.

2.   Piliečių, atliekančių laisvės atėmimo bausmę Sąjungoje, atžvilgiu 1 dalis nedaro poveikio nacionalinei teisei arba pagal nacionalinę teisę priimtiems teismo sprendimams.

7 straipsnis

Prieinamumas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad visi piliečiai, įskaitant neįgaliuosius, turėtų vienodas galimybes naudotis atitinkama medžiaga, balsavimo infrastruktūra ir balsavimo apylinkėmis.

2.   Remdamosi savo nacionalinėmis balsavimo sistemomis, valstybės narės nustato tinkamas priemones, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas neįgaliesiems naudotis balsavimo teise nepriklausomai ir slaptai.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad neįgaliųjų prašymu jiems padėtų jų pasirinktas asmuo.

8 straipsnis

Balsavimas paštu

1.   Valstybės narės numato galimybę balsuoti paštu per Europos Parlamento rinkimus, be kita ko, trečiojoje šalyje gyvenantiems piliečiams, ir patvirtina priemones, kuriomis užtikrinama, kad balsavimas paštu, visų pirma neįgaliesiems, būtų prieinamas. Valstybės narė patvirtina visas reikiamas priemones, kad būtų užtikrintas rezultatų patikimumas, balsavimo slaptumas ir asmens duomenų apsauga pagal taikytiną Sąjungos teisę.

2.   Valstybės narės gali suteikti papildomų galimybių balsuoti per išankstinį fizinį balsavimą, balsavimą pagal įgaliojimą ir balsavimą elektroninėmis ir interneto sistemomis.

Elektroninio ir internetinio balsavimo bei balsavimo pagal įgaliojimą atvejais valstybės narės priima visas reikalingas priemones, kad būtų užtikrintas elektroninių ir interneto sistemų projektavimo ir diegimo patikimumas, sąžiningumas, balsavimo slaptumas ir skaidrumas, galimybė atlikti fizinius ar elektroninius perskaičiavimus nepakenkiant balsavimo slaptumui ir asmens duomenų apsaugai, laikantis taikytinos Sąjungos teisės.

9 straipsnis

Nacionalinių rinkėjų sąrašų ir Europos rinkėjų sąrašų sudarymas

1.   Siekiant nustatyti dvigubą balsavimą ir jo išvengti Europos Parlamento rinkimuose rinkėjų sąrašo sudarymo kiekvienoje valstybėje narėje terminas yra ne vėlesnis kaip keturiolika savaičių iki 19 straipsnio 1 dalyje nurodytos rinkimų dienos. Rinkėjų sąraše esančios klaidos gali būti ištaisytos iki rinkimų dienos.

2.   Siekdamos sudaryti Europos rinkėjų sąrašą, kompetentingos nacionalinės institucijos Europos rinkimų institucijai pateikia visus reikiamus duomenis pagal 18 straipsnį. Nacionaliniame rinkėjų sąraše registruotini kriterijai reglamentuojami nacionalinėmis nuostatomis.

3.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi techniniai reikalavimai, įskaitant formatą ir duomenis, kurie turi būti pateikti sudarant Europos rinkėjų sąrašą šio straipsnio 2 daliai įgyvendinti. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 29 straipsnyje nurodytos patariamosios procedūros.

10 straipsnis

Kandidatų atrankos principai

1.   Visos politinės partijos, rinkėjų asociacijos, rinkimų aljansai ir Europos rinkimų subjektai, dalyvaujantys rinkimuose į Europos Parlamentą, laikosi demokratinių procedūrų, skaidrumo ir lyčių lygybės, taikydami priemones, kuriomis siekiama užtikrinti, kad visi reikalavimus atitinkantys asmenys turėtų lygias galimybes būti išrinkti ir kad Europos Parlamento sudėtis atspindėtų Europos Sąjungos įvairovę, atrenkant savo kandidatus į Europos Parlamentą. Lyčių lygybė užtikrinama atsižvelgiant į valstybių narių rinkimų sistemas ir bet kuriuo atveju Sąjungos masto rinkimų apygardoje naudojant paritetinius sąrašus ar kvotas, nepažeidžiant nebinarinio lytiškumo asmenų teisių.

2.   Politinės partijos, rinkėjų asociacijos ar Europos rinkimų subjekto narys atsakingai nacionalinei institucijai arba Europos rinkimų institucijai gali pateikti pagrįstą skundą dėl šiame straipsnyje nustatytų demokratinių procedūrų, skaidrumo ir lyčių lygybės kriterijų nesilaikymo.

11 straipsnis

Kandidatų sąrašų pateikimas

1.   Kandidatų rinkimuose į Europos Parlamentą sąrašas pateikiamas ne vėliau kaip likus dvylikai savaičių iki 19 straipsnio 1 dalyje nurodytos rinkimų dienos.

2.   Ne vėliau kaip likus 12 savaičių iki rinkimų dienos Europos rinkimų subjektai pateikia Europos rinkimų institucijai dokumentą, kuriame nurodoma, kad visi kandidatai sutinka būti įtraukti į Sąjungos masto sąrašą. Tame dokumente nurodomi visi kandidatų vardai ir pavardės ir asmens tapatybės kortelės arba paso numeriai. Jį pasirašo kandidatai, jame nurodoma pasirašymo data ir vieta.

12 straipsnis

Rinkimų sistema

1.   Rinkimai vyksta remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, yra lygūs, laisvi ir slapti. Kiekvienas rinkėjas turi du balsus: vieną – renkant Europos Parlamento narius nacionalinėse rinkimų apygardose ir vieną – renkant Europos Parlamento narius Sąjungos masto rinkimų apygardoje.

2.   Europos Parlamento nariai, kaip Sąjungos piliečių atstovai, nacionalinėse apygardose ir Sąjungos masto rinkimų apygardoje renkami remiantis proporcinio atstovavimo principu.

3.   Nacionalinėse rinkimų apygardose Europos Parlamento nariai renkami taikant bet kokią nacionalinę proporcinio atstovavimo sistemą, kurią paprastai taiko valstybės narės.

4.   Sąjungos masto rinkimų apygardoje Europos Parlamento nariai renkami pagal baigtinio sąrašo sistemą.

13 straipsnis

Rinkimų slenkstis

1.   Valstybės narės gali nustatyti minimalią vietų pasiskirstymo ribą. Nacionaliniu lygmeniu ta riba negali viršyti 5 proc. visų atiduotų galiojančių balsų.

2.   Nacionalinėms rinkimų apygardoms, kuriose yra daugiau kaip 60 vietų, nustatoma riba, kuri negali būti mažesnė nei 3,5 proc. atitinkamoje rinkimų apygardoje atiduotų galiojančių balsų.

3.   1 ir 2 dalyse nurodytos ribos nedaro poveikio nacionalinėje teisėje nustatytoms išimtims, taikomoms politinėms partijoms arba rinkėjų asociacijoms, atstovaujančioms pripažintoms tautinėms ar kalbinėms mažumoms.

4.   2 dalyje nustatytos nacionalinės ribos netaikomos ketvirtadalyje valstybių narių registruotoms ir ne mažiau kaip milijoną balsų visoje Sąjungoje turinčioms politinėms partijoms arba rinkėjų asociacijoms, kurios į savo nacionalinį balsavimo biuletenį įtraukia Europos rinkimų subjekto, su kuriuo jos yra susijusios, vieną pavadinimą ir logotipą ir prireikus pritaiko prie atitinkamų valstybių narių kalbų.

5.   15 straipsnyje nurodytoje Sąjungos masto rinkimų apygardoje nenustatoma minimali vietų paskirstymo riba.

14 straipsnis

Nacionalinės rinkimų apygardos

Atsižvelgdama į savo ypatingą nacionalinę padėtį ir nedarydama poveikio 15 straipsniui, kiekviena valstybė narė gali sudaryti vieną rinkimų į Europos Parlamentą apygardą arba kitaip padalinti savo rinkimų teritoriją, apskritai nepažeisdama proporcinio balsavimo sistemos pobūdžio.

Valstybės narės gali sudaryti vienanares rinkimų apygardas, atstovaujančias kalbinėms ar etninėms mažumoms, užjūrio piliečiams, atokiausiems regionams ar užjūrio teritorijoms pagal nacionalinius teisės aktus, nedarant poveikio proporciniam balsavimo sistemos pobūdžiui.

15 straipsnis

Sąjungos masto rinkimų apygarda

1.   Visoje Europos Sąjungos teritorijoje yra viena rinkimų apygarda, iš kurios 28 Europos Parlamento nariai renkami per pirmuosius Europos Parlamento narių rinkimus po šio reglamento įsigaliojimo.

Po to vykstantiems Europos Parlamento narių rinkimams Sąjungos masto rinkimų apygardos dydis nustatomas Europos Vadovų Tarybos sprendimu, kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis.

2.   Rinkimai Sąjungos masto rinkimų apygardoje nedaro poveikio kiekvienoje valstybėje narėje išrinktiems Europos Parlamento nariams.

3.   Visi Europos rinkimų subjektai pagal 2 straipsnį gali pateikti Europos rinkimų institucijai Sąjungos masto sąrašus.

4.   Nė vienas Europos rinkimų subjektas negali pateikti daugiau kaip vieną Sąjungos masto sąrašą. Nacionalinės partijos ir nacionalinės rinkėjų asociacijos gali remti tik vieną Sąjungos masto sąrašą.

5.   Balsavimo biuleteniuose, kuriuose pateikiami Sąjungos masto sąrašai, nurodomas atitinkamo Europos rinkimų subjekto pavadinimas ir pateikiamas jo logotipas.

6.   Trečiojoje šalyje gyvenančių kandidatų atveju kandidato gyvenamoji vieta Sąjungos masto sąrašo sudarymo tikslais yra jų paskutinė gyvenamoji vieta prieš išvykimą iš Europos Sąjungos. Trečiojoje šalyje gimusių ir gyvenančių kandidatų atveju gyvenamoji vieta Sąjungos masto sąrašo sudarymo tikslais yra kandidato pilietybės valstybėje narėje.

7.   Sąjungos masto sąrašai apima tiek kandidatų, kiek yra mandatų, kaip numatyta 1 dalyje.

8.   Sąjungos masto sąrašus sudaro Europos rinkimų subjektai, vadovaudamiesi 10 straipsnio 1 dalyje nustatytais principais.

9.   Siekiant užtikrinti geografinę pusiausvyrą, Sąjungos masto sąrašai padalijami į trijų pozicijų dalis. Į kiekvieną iš šių trijų pozicijų turi būti įrašytas vienas kandidatas iš kiekvienos iš trijų valstybių narių grupių, kaip apibrėžta I priede ir nurodyta II priede pateiktame pavyzdyje.

10.   Kandidatų, gyvenančių bet kurioje iš valstybių narių, eilės tvarka kiekvienoje iš trijų į I priedą įtrauktų valstybių narių grupių kiekvienoje tris pozicijas apimančio sąrašo dalyje turi varijuoti iki sąrašo pozicijos, atitinkančios skaičių, gautą bendrą vietų skaičių padalijus iš dviejų, prireikus suapvalinant jį iki artimiausio sveikojo skaičiaus.

11.   Bendrą valstybių narių gyventojų skaičių apskaičiuoja Komisija (Eurostatas), remdamasi valstybių narių pateiktais naujausiais duomenimis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1260/2013 (9) nustatytą metodą.

12.   Vietos Sąjungos masto sąrašuose, remiantis apibendrintais rezultatais Sąjungos masto rinkimų apygardoje, paskirstomos pagal D’Hondt sistemą taip:

| a) | kandidatų gautų balsų skaičius skiltyje nurodomas nuo didžiausio iki mažiausio; |
| --- | --- |

a)

kandidatų gautų balsų skaičius skiltyje nurodomas nuo didžiausio iki mažiausio;

| b) | už kiekvieną kandidatūrą atiduotų balsų skaičius dalijamas iš 1, 2, 3 ir t. t. iki skaičiaus, lygaus rinkimų apygardai priskirtų vietų skaičiui, sudarant lentelę, panašią į nurodytąją III priede. Vietos skiriamos tiems kandidatams, kurių dalmuo lentelėje yra didžiausias, išdėstant mažėjimo tvarka; |
| --- | --- |

b)

už kiekvieną kandidatūrą atiduotų balsų skaičius dalijamas iš 1, 2, 3 ir t. t. iki skaičiaus, lygaus rinkimų apygardai priskirtų vietų skaičiui, sudarant lentelę, panašią į nurodytąją III priede. Vietos skiriamos tiems kandidatams, kurių dalmuo lentelėje yra didžiausias, išdėstant mažėjimo tvarka;

| c) | kai dvi vietos, atitinkančios skirtingas kandidatūras, dalmenų sąraše sutampa, vieta skiriama sąrašui, surinkusiam daugiausiai balsų. Jei du kandidatai yra surinkę vienodą balsų skaičių, pirmasis lygiųjų atvejis sprendžiamas burtų keliu, tolesni – pakaitos tvarka. |
| --- | --- |

c)

kai dvi vietos, atitinkančios skirtingas kandidatūras, dalmenų sąraše sutampa, vieta skiriama sąrašui, surinkusiam daugiausiai balsų. Jei du kandidatai yra surinkę vienodą balsų skaičių, pirmasis lygiųjų atvejis sprendžiamas burtų keliu, tolesni – pakaitos tvarka.

13.   Europos ir nacionaliniai visuomeniniai transliuotojai skiria transliavimo laiką proporcingai ankstesnių rinkimų Sąjungos masto rinkimų apygardoje rezultatams, kiekvienam Sąjungos masto sąrašui užtikrindami būtinąjį transliavimo laiką.

16 straipsnis

Europos rinkimų subjektų rinkimų kampanijų finansavimas

Europos rinkimų subjektų rinkimų kampanijų finansavimui mutatis mutandis taikomos Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 IV ir V skyrių nuostatos.

17 straipsnis

Su rinkimų kampanijomis susijusios bendrosios nuostatos

1.   Rinkimų kampanija pradedama ne anksčiau kaip likus aštuonioms savaitėms iki rinkimų dienos.

2.   Rinkimų kampanija apima rinkėjų raginimą atiduoti savo balsą rinkimuose į Europos Parlamentą naudojant spausdintinę ar skaitmeninę medžiagą ir kitais viešosios komunikacijos formatais, platinant reklamą žiniasklaidoje ir organizuojant viešuosius renginius. Rinkimų kampanijos medžiagoje pateikiamas Europos rinkimų subjekto, su kuriuo yra susijusi nacionalinė partija, logotipas ir nuoroda į jo manifestą ar programą.

3.   Rinkimų kampanijos medžiaga turi būti prieinama neįgaliesiems.

4.   Nacionalinėse rinkimų apygardose Europos Parlamento rinkimuose naudojami balsavimo biuleteniai turi būti vienodi, juose turi būti vienodai matomi nacionalinių politinių partijų ir (arba) nacionalinių rinkėjų asociacijų pavadinimai bei Europos rinkimų subjektams, jei su kažkuriuo iš jų yra susiję, akronimai, simboliai ir logotipai, jei tokių yra, juose taip pat pateikiamas kandidatų ir, jei reikia, pavaduojančių asmenų pavardžių sąrašas tokia tvarka, kokia jie yra atitinkamuose rinkimų sąrašuose.

5.   Rinkimų kampanijos medžiagos pateikimo rinkėjams per rinkimus į Europos Parlamentą taisyklės atitinka per nacionalinius, regioninius ir vietos rinkimus atitinkamoje valstybėje narėje taikomas taisykles.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad Europos rinkimų subjektams būtų sudarytos vienodos sąlygos ir galimybės vykdyti rinkimų kampaniją, susijusią su Sąjungos masto rinkimų apygarda, kaip ir nacionalinėms politinėms partijoms ir nacionalinėms politinėms asociacijoms.

7.   Valstybės narės taiko Europos Parlamento rinkimų susilaikymo laikotarpį, likus 48 valandoms iki rinkimų dienos, per kurį jos negali klausti rinkėjų apie jų ketinimus balsuoti.

18 straipsnis

Kontaktinės institucijos

1.   Kiekviena valstybė narė paskiria kontaktinę instituciją, atsakingą už keitimąsi duomenimis apie rinkėjus, kurie yra būtini sudarant Europos rinkėjų sąrašą pagal 9 straipsnio 2 dalį, ir apie kandidatus su tas pačias funkcijas atliekančiomis institucijomis kitose valstybėse narėse ir su Europos rinkimų institucija, įsteigta pagal 28 straipsnį.

2.   1 dalyje nurodyta kontaktinė institucija, vadovaudamasi taikytina Sąjungos teise dėl asmens duomenų apsaugos, ne vėliau kaip likus šešioms savaitėms iki pirmosios rinkimų dienos pradeda siųsti tas pačias funkcijas atliekančioms institucijoms ir Europos rinkimų institucijai Tarybos direktyvos 93/109/EB (10) 9 ir 10 straipsniuose nurodytus duomenis apie Sąjungos piliečius, kurie buvo įrašyti į nacionalinius rinkimų sąrašus ir Europos rinkimų sąrašą arba kurie yra kandidatai valstybėje narėje, kurios piliečiai jie nėra.

19 straipsnis

Rinkimų diena

1.   Kaip nurodyta 20 straipsnyje, rinkimai į Europos Parlamentą vyksta paskutinių Parlamento kadencijos metų gegužės 9 d.

2.   Rinkimų apylinkių darbo valandomis ir pusę valandos iki rinkimų apylinkių atidarymo draudžiama bet kokia politinė veikla rinkimų apylinkėse arba netoli jų, nedarant poveikio jokiai veiklai, kuri valstybėse narėse organizuojama Europos dienai paminėti.

3.   Rinkimai visose valstybėse narėse baigiasi ne vėliau kaip rinkimų dienos 21 val. Atsižvelgiant į laiko skirtumą, Sąjungos užjūrio šalyse ir teritorijose rinkimai į Europos Parlamentą gali būti rengiami paskutinių Parlamento kadencijos metų gegužės 8 d.

4.   Valstybės narės oficialiai ar laikinai viešai neskelbia savo skaičiavimo rezultatų, kol pagal 3 dalį nesibaigia rinkimai valstybėje narėje, kurios rinkėjai balsuoja paskutiniai.

5.   Valstybės narės gali paskelbti rinkimų dieną valstybine švente.

20 straipsnis

Rinkimų rezultatų nustatymas ir skelbimas

1.   Rinkimų rezultatus Sąjungos masto rinkimų apygardoje ir nacionalinėse rinkimų apygardose skelbia ta tvarka Europos rinkimų institucija, remdamasi kontaktinių institucijų pateikta informacija.

2.   Oficialūs rinkimų rezultatai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

21 straipsnis

Parlamento kadencija ir įgaliojimai

1.   Europos Parlamento narių penkerių metų kadencija, kuriai jie renkami, prasideda po kiekvienų rinkimų pradėjus pirmąją sesiją (Parlamento kadencija).

2.   Kiekvieno Europos Parlamento nario įgaliojimų laikas prasideda ir baigiasi atsižvelgiant į Parlamento kadenciją (įgaliojimai).

22 straipsnis

Parlamento sušaukimas

Be Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 229 straipsnyje nustatytos pareigos, Europos Parlamentas be atskiro šaukimo susirenka pirmą antradienį praėjus vienam mėnesiui po rinkimų dienos.

23 straipsnis

Įgaliojimų patikrinimas

Europos Parlamento narių įgaliojimus tikrina Europos Parlamentas.

Šiuo tikslu jis atsižvelgia į valstybių narių oficialiai paskelbtus ir Europos rinkimų institucijos paskelbtus rezultatus.

24 straipsnis

Nesuderinamumas

1.   Europos Parlamento narių pareigos yra nesuderinamos su šiomis pareigomis:

| — | valstybės narės vyriausybės nario, |
| --- | --- |

—

valstybės narės vyriausybės nario,

| — | teisėkūros įgaliojimus vykdančio regioninio parlamento ar asamblėjos nario, |
| --- | --- |

—

teisėkūros įgaliojimus vykdančio regioninio parlamento ar asamblėjos nario,

| — | Europos Komisijos nario, |
| --- | --- |

—

Europos Komisijos nario,

| — | Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teisėjo, generalinio advokato arba kanclerio, |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teisėjo, generalinio advokato arba kanclerio,

| — | Europos centrinio banko vykdomosios valdybos nario, |
| --- | --- |

—

Europos centrinio banko vykdomosios valdybos nario,

| — | Audito Rūmų nario, |
| --- | --- |

—

Audito Rūmų nario,

| — | Europos ombudsmeno, |
| --- | --- |

—

Europos ombudsmeno,

| — | Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario, |
| --- | --- |

—

Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario,

| — | Regionų komiteto nario, |
| --- | --- |

—

Regionų komiteto nario,

| — | komitetų ar kitų įstaigų, pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo arba Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį įsteigtų Sąjungos lėšoms administruoti arba nuolatiniam tiesioginiam administraciniam darbui atlikti, nario, |
| --- | --- |

—

komitetų ar kitų įstaigų, pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo arba Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį įsteigtų Sąjungos lėšoms administruoti arba nuolatiniam tiesioginiam administraciniam darbui atlikti, nario,

| — | Europos investicijų banko direktorių valdybos, valdymo komiteto arba personalo nario, |
| --- | --- |

—

Europos investicijų banko direktorių valdybos, valdymo komiteto arba personalo nario,

| — | Europos Sąjungos institucijose ar prie jų veikiančiose specializuotose įstaigose arba Europos Centriniame Banke oficialias pareigas einančio pareigūno ar tarnautojo. |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos institucijose ar prie jų veikiančiose specializuotose įstaigose arba Europos Centriniame Banke oficialias pareigas einančio pareigūno ar tarnautojo.

2.   Kiekviena valstybė narė gali priimti papildomas nacionalines taisykles dėl pareigų nesuderinamumo su Europos Parlamento nario pareigomis.

3.   Europos Parlamento nariai, kuriems per Parlamento kadenciją pradedamos taikyti 1 ir 2 dalys, pakeičiami pagal 27 straipsnį.

25 straipsnis

Parlamento išorės veikla

Išrinkti Europos Parlamento nariai paskiria savivaldybę ir, kai taikoma, regioną gyvenamojoje valstybėje narėje, iš kurio jie vykdys Parlamento išorės veiklą.

26 straipsnis

Asmeninis ir nepriklausomas balsavimas

1.   Europos Parlamento nariai balsuoja individualiai ir asmeniškai. Jie negali būti varžomi jokių nurodymų ir negali gauti jokio įpareigojančio mandato.

2.   Europos Parlamento nariai naudojasi privilegijomis ir imunitetais, jiems taikytinais remiantis prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėtu Protokolu Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų, nuo to momento, kai oficialiai paskelbiamas jų išrinkimas į Europos Parlamentą.

27 straipsnis

Laisvos vietos

1.   Laisva vieta atsiranda, kai dėl nario mandato atsisakymo, mirties ar mandato netekimo pasibaigia to Europos Parlamento nario mandatas.

2.   Sąjungos masto rinkimų apygardoje išrinkto Europos Parlamento nario mirties, mandato atsisakymo ar netekimo atveju Europos Parlamento pirmininkas nedelsdamas apie tai praneša Europos rinkimų institucijai.

Į laisvą vietą paskiriamas kitas pagal eilės tvarką kandidatas iš kandidatų sąrašo, pagal kurį iš pradžių buvo išrinktas miręs, mandato atsisakęs ar netekęs narys.

3.   Atsižvelgdama į kitas šio reglamento nuostatas, kiekviena valstybė narė nustato atitinkamą tvarką, kad per Parlamento kadenciją atsiradusi laisva vieta būtų užimta likusiam tos kadencijos laikui.

4.   Jei valstybės narės teisėje yra tikslios Europos Parlamento nario mandato netekimą reglamentuojančios nuostatos, toks mandatas nustoja galioti pagal tas teisines nuostatas. Kompetentingos nacionalinės institucijos apie jas praneša Europos Parlamentui.

5.   Jei laisva vieta atsiranda dėl mandato atsisakymo ar mirties, Europos Parlamento pirmininkas nedelsdamas apie tai informuoja atitinkamos valstybės narės kompetentingas institucijas ir Europos rinkimų instituciją.

6.   Parlamentui konstatavus, kad yra laisva Sąjungos masto rinkimų apygardoje išrinkto nario vieta, Parlamento pirmininkas apie tai informuoja Europos rinkimų instituciją ir paragina ją nedelsiant užpildyti vietą likusiam kadencijos laikui.

Sąjungos masto rinkimų apygardoje išrinktų Parlamento narių laisvas vietas užpildo kitas atitinkamame sąraše esantis kandidatas pirmumo eilės tvarka.

7.   Parlamentas atitinkamo nario prašymu ir gavęs atitinkamos valstybės narės arba Europos rinkimų institucijos sutikimą gali pasiūlyti laikinai pakeisti atitinkamą narį motinystės, tėvystės ar vaiko priežiūros atostogų arba atostogų dėl sunkios ligos atvejais.

Kai dėl pirmoje pastraipoje nurodytų priežasčių laikinai laisva vieta tampa laisva, atitinkamą narį šešiolika savaičių laikinai pakeičia kitas į atitinkamą sąrašą įtrauktas kandidatas, kuris gali nuspręsti, ar laisvą vietą užimti, ar ne. Atsisakymas užimti laisvą vietą nereiškia, kad prarandama vieta atitinkamame sąraše norint užimti būsimas laisvas vietas. Šešiolikos savaičių laikotarpis gali būti pratęstas.

28 straipsnis

Europos rinkimų institucija

1.   Europos rinkimų institucija įsteigiama siekiant:

| a) | užtikrinti tinkamą šio reglamento įgyvendinimą, taip pat Sąjungos masto rinkimų apygardos rinkimų proceso vykdymą ir stebėseną; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti tinkamą šio reglamento įgyvendinimą, taip pat Sąjungos masto rinkimų apygardos rinkimų proceso vykdymą ir stebėseną;

| b) | nustatyti procedūrą, taikytiną 10 straipsnio 2 dalyje numatytiems skundams, susijusiems su Sąjungos masto rinkimų apygarda; |
| --- | --- |

b)

nustatyti procedūrą, taikytiną 10 straipsnio 2 dalyje numatytiems skundams, susijusiems su Sąjungos masto rinkimų apygarda;

| c) | vykdyti visas su Sąjungos masto rinkimų apygardos rinkimų procesu susijusias funkcijas ir palaikyti ryšius su 18 straipsnyje nurodytomis kontaktinėmis institucijomis; |
| --- | --- |

c)

vykdyti visas su Sąjungos masto rinkimų apygardos rinkimų procesu susijusias funkcijas ir palaikyti ryšius su 18 straipsnyje nurodytomis kontaktinėmis institucijomis;

| d) | tikrinti, ar Europos rinkimų subjektai atitinka Sąjungos masto sąrašų pateikimo sąlygas pagal 15 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

tikrinti, ar Europos rinkimų subjektai atitinka Sąjungos masto sąrašų pateikimo sąlygas pagal 15 straipsnį;

| e) | tvarkyti pagal 9 straipsnį sudarytą Europos rinkėjų sąrašą; |
| --- | --- |

e)

tvarkyti pagal 9 straipsnį sudarytą Europos rinkėjų sąrašą;

| f) | pagal 20 straipsnį skelbti rinkimų rezultatus; |
| --- | --- |

f)

pagal 20 straipsnį skelbti rinkimų rezultatus;

| g) | priimti sprendimus dėl ginčų, kurie gali kilti dėl šio reglamento nuostatų, išskyrus ginčus, kylančius dėl šiame reglamente nurodytų nacionalinių nuostatų. |
| --- | --- |

g)

priimti sprendimus dėl ginčų, kurie gali kilti dėl šio reglamento nuostatų, išskyrus ginčus, kylančius dėl šiame reglamente nurodytų nacionalinių nuostatų.

Europos rinkimų institucija taip pat gali teikti pagalbą kilus sunkumų, susijusių su nacionalinių valdžios institucijų pateiktų sąrašų aiškinimu.

2.   Europos rinkimų institucija yra nepriklausoma ir vykdo savo funkcijas visapusiškai laikydamasi šio reglamento.

3.   Europos rinkimų institucija paskelbia Sąjungos masto sąrašus likus vienuolikai savaičių iki rinkimų dienos.

Ji sudaro ir tvarko skirtingų Sąjungos masto sąrašų, kuriuos pateikė Europos rinkimų subjektai, registrą. Registruose pateikiama informacija skelbiama viešai.

Priimdama savo sprendimus Europos rinkimų institucija visapusiškai atsižvelgia į pagrindinę teisę balsuoti ir būti kandidatu rinkimuose.

4.   Kiekviena valstybė narė skiria po vieną Europos rinkimų institucijos narį, atrinktą iš teisės ar politikos mokslų dėstytojų ir kitų rinkimų sistemų ekspertų, atsižvelgdama į jų profesines savybes ir gerbdama lyčių pusiausvyrą. Europos rinkimų institucijos nariai paprasta balsų dauguma atskiru balsavimu išrenka pirmininką, pirmininko pavaduotoją ir sekretorių. Europos rinkimų institucija stengiasi sprendimus priimti bendru sutarimu. Jei neįmanoma priimti sprendimo bendru sutarimu, Europos rinkimų institucija sprendimą priima paprasta balsų dauguma.

Eidami savo pareigas visi Europos rinkimų institucijos nariai yra nepriklausomi. Jie nesiekia gauti jokios institucijos ar vyriausybės arba jokios kitos įstaigos, biuro ar agentūros nurodymų ir jų nevykdo. Jie negali būti Europos Parlamento, nacionalinių parlamentų ar nacionalinių vyriausybių nariai arba buvę nariai. Be to, jie neturi rinkimų mandato ir nėra jokios Sąjungos institucijos, Europos politinės partijos, Europos rinkėjų asociacijos ar Europos politinio fondo pareigūnai ar kiti tarnautojai.

Europos rinkimų institucijos nariai skiriami penkerių metų kadencijai, kuri gali būti atnaujinta vieną kartą.

5.   Europos rinkimų institucijai atstovauja jos pirmininkas, kuris institucijos vardu užtikrina visų Europos rinkimų institucijos sprendimų įgyvendinimą.

Europos rinkimų institucijos pirmininkas susilaiko nuo visų veiksmų, kurie nesuderinami su jo pareigomis.

Jeigu Europos rinkimų institucijos narys, įskaitant pirmininką, nebevykdo jo pareigų vykdymui nustatytų sąlygų, jis gali būti atleistas bent trijų penktadalių Europos institucijos narių pritarimu balsuojant, remiantis ataskaita, kurioje pateikiamas pagrįstas pasiūlymas dėl atleidimo.

Europos rinkimų institucijos penkerių metų kadencija prasideda praėjus dvejiems su puse metų nuo Parlamento kadencijos pradžios. Pirmoji Europos rinkimų institucijos kadencija prasideda kuo greičiau po šio reglamento įsigaliojimo.

Naujas Europos rinkimų institucijos narys į laisvą vietą, atsiradusią dėl atsistatydinimo, išėjimo į pensiją, atleidimo iš darbo arba mirties, skiriamas laikantis tos pačios procedūros, kaip ir pradinio skyrimo atveju.

6.   Europos rinkimų institucija turi juridinio asmens statusą ir reikiamus biurus, darbuotojus, tarnybas ir administracinės paramos priemones, kad galėtų vykdyti savo funkcijas.

7.   Europos rinkimų institucija per devynis mėnesius nuo Europos Parlamento rinkimų pateikia Europos Parlamentui ataskaitą dėl Europos Parlamento rinkimų organizavimo ir šio reglamento įgyvendinimo bei jo tikslų pasiekimo.

8.   Europos rinkimų institucijos išlaidos, įskaitant jos narių atlyginimą, finansuojamos iš Sąjungos bendrojo biudžeto asignavimų.

Biudžeto asignavimų suma turi būti pakankama, kad būtų užtikrinta visapusiška ir nepriklausoma Europos rinkimų institucijos veikla. Pirmininkas Europos Parlamentui teikia Europos rinkimų institucijos biudžeto plano projektą ir jis skelbiamas viešai. Europos Parlamentas deleguoja įgaliojimus suteikiančio pareigūno pareigas, susijusias su tais asignavimais, Europos rinkimų institucijos pirmininkui.

29 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

30 straipsnis

Panaikinimas

1.   Aktas dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise ir Tarybos sprendimas 76/787/EAPB, EEB, Euratomas, kuriuo tas aktas nustatomas, panaikinami.

2.   Nuorodos į panaikintą aktą laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

31 straipsnis

Peržiūros nuostata

Ne vėliau kaip praėjus vieniems metams po kiekvienų Europos Parlamento rinkimų Europos Parlamentas, pasikonsultavęs su Europos rinkimų institucija, pateikia ataskaitą apie bendrą šio reglamento veikimą ir, jei reikia, pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas šis reglamentas.

32 straipsnis

Įsigaliojimas

1.   Šis reglamentas įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną po jo patvirtinimo valstybėse narėse, atsižvelgiant į jų konstitucines nuostatas.

2.   Valstybės narės praneša Tarybos generaliniam sekretoriatui apie tai, kad jų nacionalinės procedūros užbaigtos.

I PRIEDAS.

LENTELĖ. 27-IŲ ES VALSTYBIŲ NARIŲ KATEGORIJOS PAGAL GYVENTOJŲ SKAIČIŲ

| Kategorijos | Valstybė narė | Iš viso gyventojų. |
| --- | --- | --- |
| A grupė


  (37,9  mln. – 83,1  mln.) | Vokietija | 83 166 711 |
| Prancūzija | 67 320 216 |
| Italija | 59 641 488 |
| Ispanija | 47 332 614 |
| Lenkija | 37 958 138 |
| B grupė


  (6,9  mln. – 19,3  mln.) | Rumunija | 19 328 838 |
| Nyderlandai | 17 407 585 |
| Belgija | 11 522 440 |
| Graikija | 10 718 565 |
| Čekija | 10 693 939 |
| Švedija | 10 327 589 |
| Portugalija | 10 295 909 |
| Vengrija | 9 769 526 |
| Austrija | 8 901 064 |
| Bulgarija | 6 951 482 |
| C grupė


  (0,5  mln. – 5,8  mln.) | Danija | 5 822 763 |
| Suomija | 5 525 292 |
| Slovakija | 5 457 873 |
| Airija | 4 964 440 |
| Kroatija | 4 058 165 |
| Lietuva | 2 794 090 |
| Slovėnija | 2 095 861 |
| Latvija | 1 907 675 |
| Estija | 1 328 976 |
| Kipras | 888 005 |
| Liuksemburgas | 626 108 |
| Malta | 514 564 |

Kategorijos

Valstybė narė

Iš viso gyventojų.

A grupė

(37,9  mln. – 83,1  mln.)

Vokietija

83 166 711

Prancūzija

67 320 216

Italija

59 641 488

Ispanija

47 332 614

Lenkija

37 958 138

B grupė

(6,9  mln. – 19,3  mln.)

Rumunija

19 328 838

Nyderlandai

17 407 585

Belgija

11 522 440

Graikija

10 718 565

Čekija

10 693 939

Švedija

10 327 589

Portugalija

10 295 909

Vengrija

9 769 526

Austrija

8 901 064

Bulgarija

6 951 482

C grupė

(0,5  mln. – 5,8  mln.)

Danija

5 822 763

Suomija

5 525 292

Slovakija

5 457 873

Airija

4 964 440

Kroatija

4 058 165

Lietuva

2 794 090

Slovėnija

2 095 861

Latvija

1 907 675

Estija

1 328 976

Kipras

888 005

Liuksemburgas

626 108

Malta

514 564

Šaltinis: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tps00001/default/table?lang=en

II PRIEDAS.

Praktinis Europos masto sąrašo pavyzdys, kuriame naudojama trijų kategorijų grupė, turinti 28 vietas.

A1, A2, A3, A4, A5, B1, B2, B3, B4, B5, B7, B8, B9, B10, C1, C2, C3, C4, C5, C6, C7, C8, C9, C10, C11, C12 yra kandidatų iš valstybių narių kategorijų pagal gyventojų skaičių pavyzdžiai

| Europos masto sąrašo pavyzdys |
| --- |
| Dalys | Pozicijos numeris | Kandidatai iš |
| 1 dalis | 1 | A1 |
| 2 | B7 |
| 3 | C7 |
| 2 dalis | 4 | B10 |
| 5 | C5 |
| 6 | A3 |
| 3 dalis | 7 | A2 |
| 8 | C3 |
| 9 | B7 |
| 4 dalis | 10 | B5 |
| 11 | C3 |
| 12 | A4 |
| 5 dalis | 13 | A5 |
| 14 | C12 |
| 15 | B9 |
| 6 dalis | 16 | A4 |
| 17 | A2 |
| 18 | B2 |
| 7 dalis | 19 | B3 |
| 20 | A1 |
| 21 | B8 |
| 8 dalis | 22 | C1 |
| 23 | C2 |
| 24 | B4 |
| 9 dalis | 25 | A5 |
| 26 | C8 |
| 27 | B1 |
| 10 dalis | 28 | B7 |

Europos masto sąrašo pavyzdys

Dalys

Pozicijos numeris

Kandidatai iš

1 dalis

1

A1

2

B7

3

C7

2 dalis

4

B10

5

C5

6

A3

3 dalis

7

A2

8

C3

9

B7

4 dalis

10

B5

11

C3

12

A4

5 dalis

13

A5

14

C12

15

B9

6 dalis

16

A4

17

A2

18

B2

7 dalis

19

B3

20

A1

21

B8

8 dalis

22

C1

23

C2

24

B4

9 dalis

25

A5

26

C8

27

B1

10 dalis

28

B7

III PRIEDAS.

Praktinis pavyzdys: D’Hondto metodas

Praktinis pavyzdys: atiduota 1 000 000 galiojančių balsų rinkimų apygardoje, kurioje renkami 5 nariai.

A (350 000 balsų), B (300 000 balsų), C (150 000 balsų), D (100 000 balsų), E (70 000 balsų), F (30 000 balsų)

| Regionas | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 350 000 | 175 000 | 116 666 | 87 500 | 70 000 |
| B | 300 000 | 150 000 | 100 000 | 75 000 | 60 000 |
| C | 150 000 | 75 000 | 50 000 | 37 500 | 30 000 |
| D | 100 000 | 50 000 | 33 333 | 25 000 | 20 000 |
| E | 70 000 | 35 000 | 23 333 | 17 500 | 14 000 |
| F | 30 000 | 15 000 | 10 000 | 7 500 | 6 000 |

Regionas

1

2

3

4

5

A

350 000

175 000

116 666

87 500

70 000

B

300 000

150 000

100 000

75 000

60 000

C

150 000

75 000

50 000

37 500

30 000

D

100 000

50 000

33 333

25 000

20 000

E

70 000

35 000

23 333

17 500

14 000

F

30 000

15 000

10 000

7 500

6 000

Taigi, A grupė gauna dvi vietas, B grupė – dvi vietas, o C grupė – vieną vietą.

---

(1)  OL L 278, 1976 10 8, p. 5.

1

(2)  1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimas 76/787/EAPB, EEB, Euratomas (OL L 278, 1976 10 8, p. 1).

2

(3)  2002 m. birželio 25 d. ir rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2002/772/EB, Euratomas, iš dalies keičiantis prie Sprendimo 76/787/EAPB, EEB, Euratomas pridėtą Aktą dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (OL L 283, 2002 10 21, p. 1).

3

(4)  2018 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimas (ES, Euratomas) 2018/994, kuriuo iš dalies keičiamas prie 1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimo 76/787/EAPB, EEB, Euratomas pridėtas Aktas dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (OL L 178, 2018 7 16, p. 1).

4

(5)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos demokratijos veiksmų plano (COM(2020)0790).

5

(6)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152).

6

(7)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

7

(8)  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (OL L 317, 2014 11 4, p. 1).

8

(9)  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1260/2013 dėl kosmetikos gaminių (OL L 330, 2013 12 10, p. 39).

9

(10)  1993 m. gruodžio 6 d. Tarybos direktyva 93/109/EB, nustatanti išsamias priemones Sąjungos piliečiams, gyvenantiems valstybėje narėje ir nesantiems šios valstybės piliečiais, naudotis balsavimo teise ir būti kandidatais per Europos Parlamento rinkimus (OL L 329, 1993 12 30, p. 34).

10

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/199 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/199

---

P9_TA(2022)0130

Reglamento (ES) 2019/1021 dėl patvariųjų organinių teršalų IV ir V priedų dalinis keitimas ***I

2022 m. gegužės 3 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1021 dėl patvariųjų organinių teršalų IV ir V priedai (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 465/18)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | 2015 m. gegužės 4–15 d. vykusiame septintajame Konvencijos šalių konferencijos susitikime sutarta pentachlorfenolį, jo druskas ir esterius (toliau – pentachlorfenolis) įtraukti į Konvencijos A priedą. 2019 m. balandžio 29 d. – gegužės 10 d. vykusiame devintajame Konvencijos šalių konferencijos susitikime sutarta dikofolį ir perfluoroktano rūgštį (PFOA), jos druskas ir PFOA giminingus junginius įtraukti į Konvencijos A priedą. Atsižvelgiant į tuos Konvencijos pakeitimus ir siekiant užtikrinti, kad atliekos, kuriose yra tų cheminių medžiagų, būtų tvarkomos pagal Konvencijos nuostatas, taip pat būtina iš dalies pakeisti Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V priedus, į juos įtraukiant pentachlorfenolį, dikofolį ir perfluoroktano rūgštį (PFOA), jos druskas ir PFOA giminingus junginius, nurodant jų atitinkamas koncentracijos ribas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

2015 m. gegužės 4–15 d. vykusiame septintajame Konvencijos šalių konferencijos susitikime sutarta pentachlorfenolį, jo druskas ir esterius (toliau – pentachlorfenolis) įtraukti į Konvencijos A priedą. 2019 m. balandžio 29 d. – gegužės 10 d. vykusiame devintajame Konvencijos šalių konferencijos susitikime sutarta dikofolį ir perfluoroktano rūgštį (PFOA), jos druskas ir PFOA giminingus junginius įtraukti į Konvencijos A priedą. Atsižvelgiant į tuos Konvencijos pakeitimus ir siekiant užtikrinti, kad atliekos, kuriose yra tų cheminių medžiagų, būtų tvarkomos pagal Konvencijos nuostatas, taip pat būtina iš dalies pakeisti Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V priedus, į juos įtraukiant pentachlorfenolį, dikofolį ir perfluoroktano rūgštį (PFOA), jos druskas ir PFOA giminingus junginius, nurodant jų atitinkamas koncentracijos ribas;

| (2) | 2015 m. gegužės 4–15 d. vykusiame septintajame Konvencijos šalių konferencijos susitikime sutarta pentachlorfenolį, jo druskas ir esterius (toliau – pentachlorfenolis) įtraukti į Konvencijos A priedą. 2019 m. balandžio 29 d. – gegužės 10 d. vykusiame devintajame Konvencijos šalių konferencijos susitikime sutarta dikofolį ir perfluoroktano rūgštį (PFOA), jos druskas ir PFOA giminingus junginius įtraukti į Konvencijos A priedą. Atsižvelgiant į tuos Konvencijos pakeitimus ir siekiant užtikrinti, kad atliekos, kuriose yra tų cheminių medžiagų, būtų tvarkomos pagal Konvencijos nuostatas, taip pat būtina iš dalies pakeisti Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V priedus, į juos įtraukiant pentachlorfenolį, dikofolį ir perfluoroktano rūgštį (PFOA), jos druskas ir PFOA giminingus junginius,
  taip pat
  nurodant jų atitinkamas koncentracijos ribas; |
| --- | --- |

(2)

2015 m. gegužės 4–15 d. vykusiame septintajame Konvencijos šalių konferencijos susitikime sutarta pentachlorfenolį, jo druskas ir esterius (toliau – pentachlorfenolis) įtraukti į Konvencijos A priedą. 2019 m. balandžio 29 d. – gegužės 10 d. vykusiame devintajame Konvencijos šalių konferencijos susitikime sutarta dikofolį ir perfluoroktano rūgštį (PFOA), jos druskas ir PFOA giminingus junginius įtraukti į Konvencijos A priedą. Atsižvelgiant į tuos Konvencijos pakeitimus ir siekiant užtikrinti, kad atliekos, kuriose yra tų cheminių medžiagų, būtų tvarkomos pagal Konvencijos nuostatas, taip pat būtina iš dalies pakeisti Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V priedus, į juos įtraukiant pentachlorfenolį, dikofolį ir perfluoroktano rūgštį (PFOA), jos druskas ir PFOA giminingus junginius,
  taip pat
  nurodant jų atitinkamas koncentracijos ribas;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | pentachlorfenolis anksčiau buvo įtrauktas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/2004 (23) IV ir V priedus Komisijos reglamentu (ES) 2019/636 (24), IV priede nurodant 100 mg/kg vertę ir V priede nurodant 1 000  mg/kg vertę. Reglamentas (EB) Nr. 850/2004 buvo panaikintas Reglamentu (ES) 2019/1021, tačiau pentachlorfenolis netyčia į tą reglamentą buvo neįtrauktas. Todėl būtina iš dalies pakeisti Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V priedus, kad į juos būtų įtrauktas pentachlorfenolis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

pentachlorfenolis anksčiau buvo įtrauktas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/2004 (23) IV ir V priedus Komisijos reglamentu (ES) 2019/636 (24), IV priede nurodant 100 mg/kg vertę ir V priede nurodant 1 000  mg/kg vertę. Reglamentas (EB) Nr. 850/2004 buvo panaikintas Reglamentu (ES) 2019/1021, tačiau pentachlorfenolis netyčia į tą reglamentą buvo neįtrauktas. Todėl būtina iš dalies pakeisti Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V priedus, kad į juos būtų įtrauktas pentachlorfenolis;

| (3) | pentachlorfenolis anksčiau buvo įtrauktas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/2004 (23) IV ir V priedus Komisijos reglamentu (ES) 2019/636 (24), IV priede nurodant 100 mg/kg vertę ir V priede nurodant 1 000  mg/kg vertę. Reglamentas (EB) Nr. 850/2004 buvo panaikintas Reglamentu (ES) 2019/1021, tačiau pentachlorfenolis netyčia į tą reglamentą buvo neįtrauktas. Todėl būtina iš dalies pakeisti Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V priedus, kad
  dabar
  į juos būtų įtrauktas pentachlorfenolis; |
| --- | --- |

(3)

pentachlorfenolis anksčiau buvo įtrauktas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/2004 (23) IV ir V priedus Komisijos reglamentu (ES) 2019/636 (24), IV priede nurodant 100 mg/kg vertę ir V priede nurodant 1 000  mg/kg vertę. Reglamentas (EB) Nr. 850/2004 buvo panaikintas Reglamentu (ES) 2019/1021, tačiau pentachlorfenolis netyčia į tą reglamentą buvo neįtrauktas. Todėl būtina iš dalies pakeisti Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V priedus, kad
  dabar
  į juos būtų įtrauktas pentachlorfenolis;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V prieduose jau nustatytos šių cheminių medžiagų ar jų grupių koncentracijos ribos: a) tetrabromdifenileterio, pentabromdifenileterio, heksabromdifenileterio, heptabromdifenileterio ir dekabromdifenileterio (išskyrus pastarąjį, kuris nėra įtrauktas į to reglamento V priedą) koncentracijų suma; b) heksabromciklododekano; c) alkanų C10–C13, chloro (trumposios grandinės chlorintųjų parafinų) (SCCP) ir d) polichlorintųjų dibenzo-para-dioksinų ir dibenzfuranų (PCDD/PCDF). Pagal Reglamento (ES) 2019/1021 15 straipsnio 2 dalį tikslinga iš dalies pakeisti IV priede nurodytas tų cheminių medžiagų koncentracijos ribas, kad jų ribinės vertės būtų suderintos
  su
  mokslo ir technikos
  pažanga
  . Siekiant nuoseklumo su Reglamento (ES) 2019/1021 IV priede pateiktu polibromintų difenileterių (PBDE) sąrašu, cheminė medžiaga dekabromdifenileteris turėtų būti pridėta prie to reglamento V priedo trečioje skiltyje išvardytų PBDE; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V prieduose jau nustatytos šių cheminių medžiagų ar jų grupių koncentracijos ribos: a) tetrabromdifenileterio, pentabromdifenileterio, heksabromdifenileterio, heptabromdifenileterio ir dekabromdifenileterio (išskyrus pastarąjį, kuris nėra įtrauktas į to reglamento V priedą) koncentracijų suma; b) heksabromciklododekano; c) alkanų C10–C13, chloro (trumposios grandinės chlorintųjų parafinų) (SCCP) ir d) polichlorintųjų dibenzo-para-dioksinų ir dibenzfuranų (PCDD/PCDF). Pagal Reglamento (ES) 2019/1021 15 straipsnio 2 dalį tikslinga iš dalies pakeisti IV priede nurodytas tų cheminių medžiagų koncentracijos ribas, kad jų ribinės vertės būtų suderintos
  su
  mokslo ir technikos
  pažanga
  . Siekiant nuoseklumo su Reglamento (ES) 2019/1021 IV priede pateiktu polibromintų difenileterių (PBDE) sąrašu, cheminė medžiaga dekabromdifenileteris turėtų būti pridėta prie to reglamento V priedo trečioje skiltyje išvardytų PBDE;

| (4) | Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V prieduose jau nustatytos šių cheminių medžiagų ar jų grupių koncentracijos ribos: a) tetrabromdifenileterio, pentabromdifenileterio, heksabromdifenileterio, heptabromdifenileterio ir dekabromdifenileterio (išskyrus pastarąjį, kuris nėra įtrauktas į to reglamento V priedą) koncentracijų suma; b) heksabromciklododekano; c) alkanų C10–C13, chloro (trumposios grandinės chlorintųjų parafinų) (SCCP) ir d) polichlorintųjų dibenzo-para-dioksinų ir dibenzfuranų (PCDD/PCDF). Pagal Reglamento (ES) 2019/1021 15 straipsnio 2 dalį tikslinga iš dalies pakeisti IV priede nurodytas tų cheminių medžiagų koncentracijos ribas, kad jų ribinės vertės būtų suderintos
  atsižvelgiant į
  mokslo ir technikos
  pažangą
  . Siekiant nuoseklumo su Reglamento (ES) 2019/1021 IV priede pateiktu polibromintų difenileterių (PBDE) sąrašu, cheminė medžiaga dekabromdifenileteris turėtų būti pridėta prie to reglamento V priedo trečioje skiltyje išvardytų PBDE; |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V prieduose jau nustatytos šių cheminių medžiagų ar jų grupių koncentracijos ribos: a) tetrabromdifenileterio, pentabromdifenileterio, heksabromdifenileterio, heptabromdifenileterio ir dekabromdifenileterio (išskyrus pastarąjį, kuris nėra įtrauktas į to reglamento V priedą) koncentracijų suma; b) heksabromciklododekano; c) alkanų C10–C13, chloro (trumposios grandinės chlorintųjų parafinų) (SCCP) ir d) polichlorintųjų dibenzo-para-dioksinų ir dibenzfuranų (PCDD/PCDF). Pagal Reglamento (ES) 2019/1021 15 straipsnio 2 dalį tikslinga iš dalies pakeisti IV priede nurodytas tų cheminių medžiagų koncentracijos ribas, kad jų ribinės vertės būtų suderintos
  atsižvelgiant į
  mokslo ir technikos
  pažangą
  . Siekiant nuoseklumo su Reglamento (ES) 2019/1021 IV priede pateiktu polibromintų difenileterių (PBDE) sąrašu, cheminė medžiaga dekabromdifenileteris turėtų būti pridėta prie to reglamento V priedo trečioje skiltyje išvardytų PBDE;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | patvariųjų organinių teršalų kontrolės komitetas (POTKK) pasiūlė perfluorheksansulfonrūgštį (PFHxS), jos druskas ir PFHxS giminingus junginius įtraukti į Stokholmo konvencijos A priedą be konkrečių išimčių

   (5a)

  , nustačius tų medžiagų rizikos profilį ir atlikus jų rizikos valdymo vertinimą. Sprendimą įtraukti PFHxS, jos druskas ir PFHxS giminingus junginius numatoma priimti per 10-ąją Stokholmo konvencijos šalių konferenciją, kurią iš pradžių buvo numatyta surengti 2021 m. liepos mėn., tačiau dabar, dėl neigiamų COVID-19 pandemijos pokyčių daugelyje Europos šalių, ją planuojama surengti 2022 m. birželio mėn. Todėl, atsižvelgiant į Konvencijos tikslus, remiantis dabartiniu poveikio vertinimu

   (5b)

  ir siekiant užtikrinti, kad atliekos, kuriose yra tų cheminių medžiagų, būtų tvarkomos pagal Konvencijos nuostatas, tinkama jau dabar iš dalies pakeisti Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V priedus, į juos įtraukiant perfluorheksansulfonrūgštį (PFHxS), jos druskas ir PFHxS giminingus junginius, nurodant atitinkamas jų koncentracijos ribas. Siekdama užtikrinti nuoseklumą, Komisija turėtų atsižvelgti į šiuos IV ir V priedų pakeitimus kituose Reglamento (ES) 2019/1021 prieduose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

patvariųjų organinių teršalų kontrolės komitetas (POTKK) pasiūlė perfluorheksansulfonrūgštį (PFHxS), jos druskas ir PFHxS giminingus junginius įtraukti į Stokholmo konvencijos A priedą be konkrečių išimčių

   (5a)

  , nustačius tų medžiagų rizikos profilį ir atlikus jų rizikos valdymo vertinimą. Sprendimą įtraukti PFHxS, jos druskas ir PFHxS giminingus junginius numatoma priimti per 10-ąją Stokholmo konvencijos šalių konferenciją, kurią iš pradžių buvo numatyta surengti 2021 m. liepos mėn., tačiau dabar, dėl neigiamų COVID-19 pandemijos pokyčių daugelyje Europos šalių, ją planuojama surengti 2022 m. birželio mėn. Todėl, atsižvelgiant į Konvencijos tikslus, remiantis dabartiniu poveikio vertinimu

   (5b)

  ir siekiant užtikrinti, kad atliekos, kuriose yra tų cheminių medžiagų, būtų tvarkomos pagal Konvencijos nuostatas, tinkama jau dabar iš dalies pakeisti Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V priedus, į juos įtraukiant perfluorheksansulfonrūgštį (PFHxS), jos druskas ir PFHxS giminingus junginius, nurodant atitinkamas jų koncentracijos ribas. Siekdama užtikrinti nuoseklumą, Komisija turėtų atsižvelgti į šiuos IV ir V priedų pakeitimus kituose Reglamento (ES) 2019/1021 prieduose;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V prieduose siūlomos koncentracijos ribos buvo nustatytos taikant tą pačią metodiką, kuria buvo remiamasi nustatant koncentracijos ribas ankstesniuose Reglamento (EB) Nr. 850/2004 IV ir V priedų pakeitimuose.
  Siūlomomis
  koncentracijos
  ribomis
  turėtų būti pasiektas tikslas užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį, o tai susiję su atitinkamų cheminių medžiagų sunaikinimu ar negrįžtamu transformavimu. Nustatant tas ribas taip pat turėtų būti atsižvelgiama į platesnio masto politikos tikslą – sukurti Europos žaliuoju kursu (26) įtvirtintą neutralaus poveikio klimatui ir žiedinę ekonomiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V prieduose siūlomos koncentracijos ribos buvo nustatytos taikant tą pačią metodiką, kuria buvo remiamasi nustatant koncentracijos ribas ankstesniuose Reglamento (EB) Nr. 850/2004 IV ir V priedų pakeitimuose.
  Siūlomomis
  koncentracijos
  ribomis
  turėtų būti pasiektas tikslas užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį, o tai susiję su atitinkamų cheminių medžiagų sunaikinimu ar negrįžtamu transformavimu. Nustatant tas ribas taip pat turėtų būti atsižvelgiama į platesnio masto politikos tikslą – sukurti Europos žaliuoju kursu (26) įtvirtintą neutralaus poveikio klimatui ir žiedinę ekonomiką;

| (6) | Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V prieduose siūlomos koncentracijos ribos buvo nustatytos taikant tą pačią metodiką, kuria buvo remiamasi nustatant koncentracijos ribas ankstesniuose Reglamento (EB) Nr. 850/2004 IV ir V priedų pakeitimuose.
  Siūlomos
  koncentracijos
  ribos turėtų būti grindžiamos Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) nustatytu atsargumo principu ir jomis
  turėtų būti
  siekiama, kai įmanoma, panaikinti POT išleidimą į aplinką, kad būtų
  pasiektas tikslas užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį, o tai susiję su atitinkamų cheminių medžiagų sunaikinimu ar negrįžtamu transformavimu. Nustatant tas ribas taip pat turėtų būti atsižvelgiama į platesnio masto politikos tikslą –
  pasiekti nulinės taršos tikslą siekiant sukurti aplinką be toksinių medžiagų, didinti perdirbimą, mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, plėtoti netoksinių medžiagų ciklus, kur draudžiamos medžiagos neturėtų sugrįžti į ES rinką vykdant perdirbimo veiklą, ir
  sukurti Europos žaliuoju kursu (26) įtvirtintą neutralaus poveikio klimatui ir žiedinę ekonomiką; |
| --- | --- |

(6)

Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V prieduose siūlomos koncentracijos ribos buvo nustatytos taikant tą pačią metodiką, kuria buvo remiamasi nustatant koncentracijos ribas ankstesniuose Reglamento (EB) Nr. 850/2004 IV ir V priedų pakeitimuose.
  Siūlomos
  koncentracijos
  ribos turėtų būti grindžiamos Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) nustatytu atsargumo principu ir jomis
  turėtų būti
  siekiama, kai įmanoma, panaikinti POT išleidimą į aplinką, kad būtų
  pasiektas tikslas užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį, o tai susiję su atitinkamų cheminių medžiagų sunaikinimu ar negrįžtamu transformavimu. Nustatant tas ribas taip pat turėtų būti atsižvelgiama į platesnio masto politikos tikslą –
  pasiekti nulinės taršos tikslą siekiant sukurti aplinką be toksinių medžiagų, didinti perdirbimą, mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, plėtoti netoksinių medžiagų ciklus, kur draudžiamos medžiagos neturėtų sugrįžti į ES rinką vykdant perdirbimo veiklą, ir
  sukurti Europos žaliuoju kursu (26) įtvirtintą neutralaus poveikio klimatui ir žiedinę ekonomiką;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V prieduose nurodytos koncentracijos ribos turėtų būti nuoseklios ir padėti įgyvendinti 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas“, kuriame siūlomas išsamus veiksmų, kuriuos vykdant būtų sprendžiami perfluoralkilintų ir polifluoralkilintų medžiagų naudojimo ir taršos jomis klausimai, rinkinys; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V prieduose nurodytos koncentracijos ribos turėtų būti nuoseklios ir padėti įgyvendinti 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas“, kuriame siūlomas išsamus veiksmų, kuriuos vykdant būtų sprendžiami perfluoralkilintų ir polifluoralkilintų medžiagų naudojimo ir taršos jomis klausimai, rinkinys;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

6 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6b) | siekiant neleisti, kad užterštos atliekos būtų maišomos su kitomis atliekomis ar medžiagomis, ir užtikrinti geresnį atliekų, kuriose yra patvariųjų organinių teršalų, atsekamumą ir veiksmingą apdorojimą, reikia, kad nebūtų neatitikties tarp iš pradžių Reglamente (EB) Nr. 850/2004, kuris dabar panaikintas Reglamentu (ES) 2019/1021, išdėstytų nuostatų dėl atliekų, kuriose yra patvariųjų organinių teršalų, ir vėliau nustatytų nuostatų. Todėl Komisija turėtų įvertinti, ar būtų tikslinga pripažinti, kad atliekos, kuriose yra patvariųjų organinių teršalų, viršijančių Reglamento (ES) 2019/1021 IV priede nurodytas koncentracijos ribas, turi būti priskiriamos pavojingosioms atliekoms, ir, jei tikslinga, pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl atitinkamai Direktyvos 2009/98/EB arba Sprendimo 2014/955/ES arba jų abiejų dalinio keitimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6b)

siekiant neleisti, kad užterštos atliekos būtų maišomos su kitomis atliekomis ar medžiagomis, ir užtikrinti geresnį atliekų, kuriose yra patvariųjų organinių teršalų, atsekamumą ir veiksmingą apdorojimą, reikia, kad nebūtų neatitikties tarp iš pradžių Reglamente (EB) Nr. 850/2004, kuris dabar panaikintas Reglamentu (ES) 2019/1021, išdėstytų nuostatų dėl atliekų, kuriose yra patvariųjų organinių teršalų, ir vėliau nustatytų nuostatų. Todėl Komisija turėtų įvertinti, ar būtų tikslinga pripažinti, kad atliekos, kuriose yra patvariųjų organinių teršalų, viršijančių Reglamento (ES) 2019/1021 IV priede nurodytas koncentracijos ribas, turi būti priskiriamos pavojingosioms atliekoms, ir, jei tikslinga, pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl atitinkamai Direktyvos 2009/98/EB arba Sprendimo 2014/955/ES arba jų abiejų dalinio keitimo;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a straipsnis




  Komisija įvertina, ar būtų tikslinga iš dalies pakeisti Direktyvą 2008/98/EB dėl atliekų arba Komisijos sprendimą 2014/955/ES

   (1a)

  , arba juos abu, siekiant pripažinti, kad atliekos, kuriose yra patvariųjų organinių teršalų, viršijančių Reglamento (ES) 2019/1021 IV priede nurodytas koncentracijos ribas, turi būti priskiriamos pavojingosioms atliekoms, ir, jei tikslinga, remdamasi tuo vertinimu ir ne vėliau kaip per 18 mėnesių nuo šio teisės akto įsigaliojimo dienos pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl atitinkamai minėtos direktyvos arba sprendimo arba jų abiejų dalinio keitimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1a straipsnis

Komisija įvertina, ar būtų tikslinga iš dalies pakeisti Direktyvą 2008/98/EB dėl atliekų arba Komisijos sprendimą 2014/955/ES

   (1a)

  , arba juos abu, siekiant pripažinti, kad atliekos, kuriose yra patvariųjų organinių teršalų, viršijančių Reglamento (ES) 2019/1021 IV priede nurodytas koncentracijos ribas, turi būti priskiriamos pavojingosioms atliekoms, ir, jei tikslinga, remdamasi tuo vertinimu ir ne vėliau kaip per 18 mėnesių nuo šio teisės akto įsigaliojimo dienos pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl atitinkamai minėtos direktyvos arba sprendimo arba jų abiejų dalinio keitimo.

Pakeitimas 9

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 pastraipos 1 punkto a papunkčio lentelė

I priedo 1 pastraipos 1 punkto a papunkčio lentelė

Reglamentas (ES) 2019/1021

IV priedo lentelė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| „Pentachlorfenolis, jo druskos ir esteriai | 87-86-5 ir kiti | 201-778-6 ir kiti | 100 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| Dikofolis | 115-32-2 | 204-082-0 | 50 mg/kg |
| Perfluoroktano rūgštis (PFOA), jos druskos ir PFOA giminingi junginiai | 335-67-1 ir kiti | 206-397-9 ir kiti | 1 mg/kg |
| | | | (
  PFOA
  ir jos druskos), |
| | | | 40 mg/kg |
| | | | (
  PFOA
  giminingi junginiai)“ |

„Pentachlorfenolis, jo druskos ir esteriai

87-86-5 ir kiti

201-778-6 ir kiti

100 mg/kg

Dikofolis

115-32-2

204-082-0

50 mg/kg

Perfluoroktano rūgštis (PFOA), jos druskos ir PFOA giminingi junginiai

335-67-1 ir kiti

206-397-9 ir kiti

1 mg/kg

(
  PFOA
  ir jos druskos),

40 mg/kg

(
  PFOA
  giminingi junginiai)“

Pakeitimas

Pakeitimas

| „Pentachlorfenolis (PCP), jo druskos ir esteriai | 87-86-5 ir kiti | 201-778-6 ir kiti | 100 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| Dikofolis | 115-32-2 | 204-082-0 | 50 mg/kg |
| Perfluoroktano rūgštis (PFOA), jos druskos ir PFOA giminingi junginiai | 335-67-1 ir kiti | 206-397-9 ir kiti | 0,1  mg/kg |
| | | | (PFOA ir jos druskos), |
| | | | 20 mg/kg |
| | | | (PFOA
  giminingų junginių suma
  )“ |
| Perfluorheksansulfonrūgštis (PFHxS), jos druskos ir (PFHxS) giminingi junginiai | 355-46-4 ir kiti | 355-46-4 ir kiti | 0,1  mg/kg |
| | | | (
  PFHxS
  ir jos druskos) |
| | | | 20 mg/kg |
| | | | (
  PFHxS
  giminingi junginiai)“ |

„Pentachlorfenolis (PCP), jo druskos ir esteriai

87-86-5 ir kiti

201-778-6 ir kiti

100 mg/kg

Dikofolis

115-32-2

204-082-0

50 mg/kg

Perfluoroktano rūgštis (PFOA), jos druskos ir PFOA giminingi junginiai

335-67-1 ir kiti

206-397-9 ir kiti

0,1  mg/kg

(PFOA ir jos druskos),

20 mg/kg

(PFOA
  giminingų junginių suma
  )“

Perfluorheksansulfonrūgštis (PFHxS), jos druskos ir (PFHxS) giminingi junginiai

355-46-4 ir kiti

355-46-4 ir kiti

0,1  mg/kg

(
  PFHxS
  ir jos druskos)

20 mg/kg

(
  PFHxS
  giminingi junginiai)“

Pakeitimas 10

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 pastraipos 1 punkto b papunkčio lentelė

I priedo 1 pastraipos 1 punkto b papunkčio lentelė

Reglamentas (ES) 2019/1021

IV priedo lentelė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| „Alkanai C10-C13, chloro (trumposios grandinės chlorintieji parafinai) (SCCP) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 1 500  mg/kg
  “ |
| --- | --- | --- | --- |

„Alkanai C10-C13, chloro (trumposios grandinės chlorintieji parafinai) (SCCP)

85535-84-8

287-476-5

1 500  mg/kg
  “

Pakeitimas

Pakeitimas

| „Alkanai C10-C13, chloro (trumposios grandinės chlorintieji parafinai) (SCCP) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 420 mg/kg
  “ |
| --- | --- | --- | --- |

„Alkanai C10-C13, chloro (trumposios grandinės chlorintieji parafinai) (SCCP)

85535-84-8

287-476-5

420 mg/kg
  “

Pakeitimas 11

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies 1 punkto c papunkčio lentelė

I priedo 1 dalies 1 punkto c papunkčio lentelė

Reglamentas (ES) 2019/1021

IV priedo lentelė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| „Tetrabromdifenileteris C12H6Br4O | 40088-47-9 ir kiti | 254-787-2 ir kiti | Tetrabromdifenileterio, pentabromdifenileterio, heksabromdifenileterio, heptabromdifenileterio ir dekabromdifenileterio koncentracijų suma – |
| --- | --- | --- | --- |
| Pentabromdifenileteris C12H5Br5O | 32534-81-9 ir kiti | 251-084-2 ir kiti |
| Heksabromdifenileteris C12H4Br6O | 36483-60-0 ir kiti | 253-058-6 ir kiti |
| Heptabromdifenileteris C12H3Br7O | 68928-80-3 ir kiti | 273-031-2 ir kiti |
| Bis(pentabromfenil)eteris (dekabromdifenileteris, „dekaBDE“) C12Br10O | 1163-19-5 ir kiti | 214-604-9 ir kiti |
| | | | a) | 500 mg/kg
  iki [Leidinių biuro prašoma įrašyti datą, viena diena ankstesnę nei kitame punkte nurodyta data], |

„Tetrabromdifenileteris C12H6Br4O

40088-47-9 ir kiti

254-787-2 ir kiti

Tetrabromdifenileterio, pentabromdifenileterio, heksabromdifenileterio, heptabromdifenileterio ir dekabromdifenileterio koncentracijų suma –

Pentabromdifenileteris C12H5Br5O

32534-81-9 ir kiti

251-084-2 ir kiti

Heksabromdifenileteris C12H4Br6O

36483-60-0 ir kiti

253-058-6 ir kiti

Heptabromdifenileteris C12H3Br7O

68928-80-3 ir kiti

273-031-2 ir kiti

Bis(pentabromfenil)eteris (dekabromdifenileteris, „dekaBDE“) C12Br10O

1163-19-5 ir kiti

214-604-9 ir kiti

a)

500 mg/kg
  iki [Leidinių biuro prašoma įrašyti datą, viena diena ankstesnę nei kitame punkte nurodyta data],

| b) | nuo [Leidinių biuro prašoma įrašyti datą – penkeri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos] 200 mg/kg arba tų cheminių medžiagų, kai jos yra mišiniuose ar gaminiuose, koncentracijos suma, kaip nustatyta I priedo ketvirtos skilties 2 punkte cheminėms medžiagoms tetrabromdifenileteriui, pentabromdifenileteriui, heksabromdifenileteriui, heptabromdifenileteriui ir dekabromdifenileteriui, jei pastaroji vertė didesnė.“ |
| --- | --- |

b)

nuo [Leidinių biuro prašoma įrašyti datą – penkeri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos] 200 mg/kg arba tų cheminių medžiagų, kai jos yra mišiniuose ar gaminiuose, koncentracijos suma, kaip nustatyta I priedo ketvirtos skilties 2 punkte cheminėms medžiagoms tetrabromdifenileteriui, pentabromdifenileteriui, heksabromdifenileteriui, heptabromdifenileteriui ir dekabromdifenileteriui, jei pastaroji vertė didesnė.“

Pakeitimas

Pakeitimas

| „Tetrabromdifenileteris C12H6Br4O | 40088-47-9 ir kiti | 254-787-2 ir kiti | Tetrabromdifenileterio
  C12H6Br4O
  , pentabromdifenileterio
  C12H5Br5O
  , heksabromdifenileterio
  C12H4Br6O
  , heptabromdifenileterio
  C12H3Br7O
  ir dekabromdifenileterio
  C12Br10O
  koncentracijų suma – |
| --- | --- | --- | --- |
| Pentabromdifenileteris C12H5Br5O | 32534-81-9 ir kiti | 251-084-2 ir kiti |
| Heksabromdifenileteris C12H4Br6O | 36483-60 ir kiti | 253-058-6 ir kiti |
| Heptabromdifenileteris C12H3Br7O | 68928-80-3 ir kiti | 273-031-2 ir kiti |
| Bis(pentabromfenil)eteris (dekabromdifenileteris, „dekaBDE“) C12Br10O | 1163-19-5 ir kiti | 214-604-9 ir kiti |
| | | | a) | 200 mg/kg
  iki [Leidinių biuro prašoma įrašyti datą, viena diena ankstesnę nei kitame punkte nurodyta data]
  Komisija peržiūri šią ribinę koncentraciją ir prireikus, laikydamasi Sutarčių, priima pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl tos vertės sumažinimo ne vėliau kaip [Leidinių biuro prašoma įrašyti datą – penkeri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos]. |

„Tetrabromdifenileteris C12H6Br4O

40088-47-9 ir kiti

254-787-2 ir kiti

Tetrabromdifenileterio
  C12H6Br4O
  , pentabromdifenileterio
  C12H5Br5O
  , heksabromdifenileterio
  C12H4Br6O
  , heptabromdifenileterio
  C12H3Br7O
  ir dekabromdifenileterio
  C12Br10O
  koncentracijų suma –

Pentabromdifenileteris C12H5Br5O

32534-81-9 ir kiti

251-084-2 ir kiti

Heksabromdifenileteris C12H4Br6O

36483-60 ir kiti

253-058-6 ir kiti

Heptabromdifenileteris C12H3Br7O

68928-80-3 ir kiti

273-031-2 ir kiti

Bis(pentabromfenil)eteris (dekabromdifenileteris, „dekaBDE“) C12Br10O

1163-19-5 ir kiti

214-604-9 ir kiti

a)

200 mg/kg
  iki [Leidinių biuro prašoma įrašyti datą, viena diena ankstesnę nei kitame punkte nurodyta data]
  Komisija peržiūri šią ribinę koncentraciją ir prireikus, laikydamasi Sutarčių, priima pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl tos vertės sumažinimo ne vėliau kaip [Leidinių biuro prašoma įrašyti datą – penkeri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos].

| b) | Išbraukta.
  “ |
| --- | --- |

b)

Išbraukta.
  “

Pakeitimas 12

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies 1 punkto d papunkčio lentelė

I priedo 1 dalies 1 punkto d papunkčio lentelė

Reglamentas (ES) 2019/1021

IV priedo lentelė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| „Polichlorintieji dibenzo-para-dioksinai ir dibenzofuranai (PCDD/PCDF) ir dioksinų tipo polichlorintieji bifenilai (dl-PCB) | | | 5 μg/kg

   (2) |
| --- | --- | --- | --- |

„Polichlorintieji dibenzo-para-dioksinai ir dibenzofuranai (PCDD/PCDF) ir dioksinų tipo polichlorintieji bifenilai (dl-PCB)

5 μg/kg

   (2)

Pakeitimas

Pakeitimas

| „Polichlorintieji dibenzo-para-dioksinai ir dibenzofuranai (PCDD/PCDF) ir dioksinų tipo polichlorintieji bifenilai (dl-PCB) | | | 1 μg/kg

   (2) |
| --- | --- | --- | --- |

„Polichlorintieji dibenzo-para-dioksinai ir dibenzofuranai (PCDD/PCDF) ir dioksinų tipo polichlorintieji bifenilai (dl-PCB)

1 μg/kg

   (2)

Pakeitimas 13

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 pastraipos 1 punkto e papunkčio lentelė

I priedo 1 pastraipos 1 punkto e papunkčio lentelė

Reglamentas (ES) 2019/1021

IV priedo lentelė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| „Heksabromciklododekanas(4) | 25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8 | 247-148-4 221-695-9 | 500 mg/kg
  “ |
| --- | --- | --- | --- |

„Heksabromciklododekanas(4)

25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8

247-148-4 221-695-9

500 mg/kg
  “

Pakeitimas

Pakeitimas

| „Heksabromciklododekanas(4) | 25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8 | 247-148-4 221-695-9 | a) | 200 mg/kg iki [Leidinių biuro prašoma įrašyti datą, viena diena ankstesnę nei kitame punkte nurodyta data], |
| --- | --- | --- | --- | --- |

„Heksabromciklododekanas(4)

25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8

247-148-4 221-695-9

a)

200 mg/kg iki [Leidinių biuro prašoma įrašyti datą, viena diena ankstesnę nei kitame punkte nurodyta data],

Komisija peržiūri šią ribinę koncentraciją ir prireikus, laikydamasi Sutarčių, priima pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl tos vertės sumažinimo iki 100 mg/kg [Leidinių biuro prašoma įrašyti datą– penkeri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos].
  “

Pakeitimas 14

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies 2 punkto a papunkčio iv punktas (naujas)

I priedo 1 dalies 2 punkto a papunkčio iv punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2019/1021

V priedo 2 dalies lentelė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Perfluorheksansulfonrūgštis (PFHxS), jos druskos ir (PFHxS) giminingi junginiai: 50 mg/kg (PFHxS ir jos druskos), 2 000  mg/kg (PFHxS giminingi junginiai). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Perfluorheksansulfonrūgštis (PFHxS), jos druskos ir (PFHxS) giminingi junginiai: 50 mg/kg (PFHxS ir jos druskos), 2 000  mg/kg (PFHxS giminingi junginiai).

Perfluorheksansulfonrūgštis (PFHxS), jos druskos ir (PFHxS) giminingi junginiai: 50 mg/kg (PFHxS ir jos druskos), 2 000  mg/kg (PFHxS giminingi junginiai).

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A9-0092/2022).

1

(23)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų ir iš dalies keičiantis Direktyvą 79/117/EEB (OL L 158, 2004 4 30, p. 7).

23

(24)  2019 m. balandžio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) 2019/636, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų IV ir V priedai (OL L 109, 2019 4 24, p. 6).

24

(23)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų ir iš dalies keičiantis Direktyvą 79/117/EEB (OL L 158, 2004 4 30, p. 7).

23

(24)  2019 m. balandžio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) 2019/636, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų IV ir V priedai (OL L 109, 2019 4 24, p. 6).

24

(5a)  
  POPRC-15/1.

5a

POPRC-15/1.

(5b)  
  SWD(2021)0300

5b

SWD(2021)0300

(26)  COM(2019)0640

26

(26)  COM(2019)0640

26

(1a)  
  2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 2000/532/EB nuostatos dėl atliekų sąrašo pagal Direktyvą 2008/98/EB.

1a

2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 2000/532/EB nuostatos dėl atliekų sąrašo pagal Direktyvą 2008/98/EB.

(2)  Koncentracijos riba apskaičiuojama kaip PCDD, PCDF ir dl-PCB suma pagal V priedo 2 dalies trečioje pastraipoje esančioje lentelėje nurodytus toksiškumo ekvivalento faktorius (TEF).“

2

(2)  Koncentracijos riba apskaičiuojama kaip PCDD, PCDF ir dl-PCB suma pagal V priedo 2 dalies trečioje pastraipoje esančioje lentelėje nurodytus toksiškumo ekvivalento faktorius (TEF).“

2

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/209 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/209

---

P9_TA(2022)0131

Bendra pridėtinės vertės mokesčio (PVM) sistema: neprivalomo atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo, taikomo tam tikroms prekėms ir paslaugoms, kurias tiekiant ar teikiant gali būti sukčiaujama, ir kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu Greitojo reagavimo mechanizmo taikymo laikotarpio pratęsimas *

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl neprivalomo atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo, taikomo tam tikroms prekėms ir paslaugoms, kurias tiekiant ar teikiant gali būti sukčiaujama, ir kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu Greitojo reagavimo mechanizmo taikymo laikotarpio pratęsimo iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB (COM(2022)0039 – C9-0053/2022 – 2022/0027(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2022/C 465/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2022)0039), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2022)0039),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0053/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0053/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0128/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0128/2022),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prašo Komisijos prieš pratęsiant atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo taikymo laikotarpį atlikti jo poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/210 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/210

---

P9_TA(2022)0132

Šengeno informacinės sistemos srities Šengeno acquis nuostatų taikymas Kipro Respublikoje *

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Šengeno informacinės sistemos srities Šengeno acquis nuostatų taikymo Kipro Respublikoje (COM(2021)0472 – C9-0350/2021 – 2021/0266(NLE))

(Konsultavimasis)

(2022/C 465/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2021)0472), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2021)0472),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0350/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0350/2021),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0082/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0082/2022),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/211 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/211

---

P9_TA(2022)0133

Lefteriso Christoforou paskyrimas Audito Rūmų nariu

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Lefteris’ą Christoforou Audito Rūmų nariu (C9-0042/2022 – 2022/0802(NLE))

(Konsultavimasis)

(2022/C 465/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0042/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0042/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 129 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 129 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0132/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0132/2022),

| A. | kadangi 2022 m. vasario 10 d. laišku Taryba konsultavosi su Europos Parlamentu dėl Lefteris’o Christoforou skyrimo Audito Rūmų nariu; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2022 m. vasario 10 d. laišku Taryba konsultavosi su Europos Parlamentu dėl Lefteris’o Christoforou skyrimo Audito Rūmų nariu;

| B. | kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; kadangi atlikdamas šį vertinimą komitetas gavo kandidato gyvenimo aprašymą ir atsakymus į jam raštu pateiktus klausimus; |
| --- | --- |

B.

kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; kadangi atlikdamas šį vertinimą komitetas gavo kandidato gyvenimo aprašymą ir atsakymus į jam raštu pateiktus klausimus;

| C. | kadangi 2022 m. balandžio 21 d. šis komitetas surengė kandidato klausymą, per kurį jis pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komiteto narių klausimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2022 m. balandžio 21 d. šis komitetas surengė kandidato klausymą, per kurį jis pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komiteto narių klausimus;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo skirti Lefteris’ą Christoforou Audito Rūmų nariu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkei perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/212 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/212

---

P9_TA(2022)0134

George'o Mariuso Hyzlerio paskyrimas Audito Rūmų nariu

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti George’ą Mariusą Hyzlerį (George Marius Hyzler) Audito Rūmų nariu (C9-0043/2022 – 2022/0803(NLE))

(Konsultavimasis)

(2022/C 465/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0043/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0043/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 129 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 129 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0130/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0130/2022),

| A. | kadangi 2022 m. vasario 10 d. laišku Taryba konsultavosi su Europos Parlamentu dėl George’o Mariuso Hyzlerio skyrimo Audito Rūmų nariu; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2022 m. vasario 10 d. laišku Taryba konsultavosi su Europos Parlamentu dėl George’o Mariuso Hyzlerio skyrimo Audito Rūmų nariu;

| B. | kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; kadangi atlikdamas šį vertinimą komitetas gavo kandidato gyvenimo aprašymą ir atsakymus į jam raštu pateiktus klausimus; |
| --- | --- |

B.

kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; kadangi atlikdamas šį vertinimą komitetas gavo kandidato gyvenimo aprašymą ir atsakymus į jam raštu pateiktus klausimus;

| C. | kadangi 2022 m. balandžio 21 d. šis komitetas surengė kandidato klausymą, per kurį jis pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komiteto narių klausimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2022 m. balandžio 21 d. šis komitetas surengė kandidato klausymą, per kurį jis pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komiteto narių klausimus;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo paskirti George’ą Mariusą Hyzlerį Audito Rūmų nariu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkei perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

---

2022 m. gegužės 4 d., trečiadienis

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/213 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/213

---

P9_TA(2022)0142

Europolo įgaliojimų stiprinimas: bendradarbiavimas su privačiais subjektais, asmens duomenų tvarkymas ir parama mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje ***I

2022 m. gegužės 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Europolo bendradarbiavimo su privačiais subjektais, Europolo atliekamo asmens duomenų tvarkymo padedant atlikti nusikalstamų veikų tyrimus ir Europolo vaidmens mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/794 (COM(2020)0796 – C9-0401/2020 – 2020/0349(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 465/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0796), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0796),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 88 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0401/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 88 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0401/2020),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2022 m. vasario 11 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2022 m. vasario 11 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0290/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0290/2021),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos, kurie bus paskelbti Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atsižvelgia į Tarybos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos, kuris bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia kitu tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

P9_TC1-COD(2020)0349

Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. gegužės 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/794, kiek tai susiję su Europolo bendradarbiavimu su privačiais subjektais, Europolo atliekamu asmens duomenų tvarkymu padedant atlikti nusikalstamų veikų tyrimus ir Europolo vaidmeniu mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/991.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Komisijos pareiškimai dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/991
   (1)

Komisijos pareiškimas dėl mechanizmo, pagal kurį Europolas siūlo Šengeno informacinėje sistemoje skelbti perspėjimus, įgyvendinimo

Komisija, atlikdama vertinimą pagal Reglamento (ES) 2016/794 68 straipsnio 3 dalį, praėjus trejiems metams nuo šio reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/794, įsigaliojimo, pateiks Reglamento (ES) 2016/794 4 straipsnio 1 dalies r punkte nustatyto naujo mechanizmo veiklos poveikio ataskaitą. Pagal šį mechanizmą Europolas, remdamasis duomenimis, kuriuos Europolas gavo iš trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų, gali pasiūlyti valstybėms narėms Sąjungos interesais įvesti į Šengeno informacinę sistemą informacinius perspėjimus apie asmenis, susijusius su terorizmu arba sunkiu ir organizuotu nusikalstamumu. Komisija šį vertinimą atliks remdamasi ataskaitomis, kurias Europolas pateiks dėl pateiktų pasiūlymų dėl perspėjimų Šengeno informacinėje sistemoje ir dėl tolesnių perspėjimų, kuriuos valstybės narės įtraukė į Šengeno informacinę sistemą.

Komisijos pareiškimas dėl Europolo ir Europos prokuratūros santykių

Komisijos nuomone, Reglamento (ES) 2016/794 20a straipsnyje išdėstytomis nuostatomis dėl Europolo ir Europos prokuratūros santykių negali būti ribojami Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 24 straipsnio 1 dalyje nustatyti Europolo įsipareigojimai, todėl jos turi būti aiškinamos ir taikomos pagal pastarąjį straipsnį.

Komisijos pareiškimas dėl Europolo bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis nuostatų

Dėl Europolo bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis taisyklių Komisija pažymi, kad bet kokiam asmens duomenų perdavimui iš Europolo į trečiąją šalį remiantis teisiškai privalomu dokumentu reikia sudaryti tarptautinį susitarimą pagal Sutarties 218 straipsnį, kaip jau numatyta Reglamento (ES) 2016/794 25 straipsnio 1 dalies b punkte. Komisija taip pat pažymi, kad bet koks asmens duomenų perdavimas iš Europolo į trečiąją šalį remiantis Europolo atliktu tinkamų apsaugos priemonių vertinimu turi atitikti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje (2) nustatytus reikalavimus, todėl Europolas turi padaryti išvadą, kad duomenų apsaugos lygis trečiojoje šalyje yra iš esmės lygiavertis užtikrinamam ES. Leidus perduoti duomenis remiantis tokiu vertinimu be išankstinio Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno sutikimo, kaip numatyta Reglamento (ES) 2016/794 25 straipsnio 6 dalyje, kiltų rizika, kad Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas vėliau įsikiš, remdamasis kitokiu duomenų apsaugos priemonių vertinimu, o tai galėtų neigiamai paveikti teisėsaugos bendradarbiavimą.

Komisijos pareiškimas dėl Europolo ir Interpolo bendradarbiavimo stiprinimo

Komisija primena, kad vykstančiose derybose dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinės kriminalinės policijos organizacijos (Interpolo) bendradarbiavimo susitarimo ir vadovaudamasi Tarybos pateiktais derybiniais nurodymais (3) Komisija siekia stiprinti Europolo ir Interpolo bendradarbiavimą, atsižvelgdama į naujausius pokyčius kovos su terorizmu, tarpvalstybiniu ir tarptautiniu sunkių formų organizuotu nusikalstamumu srityje, taip pat į dabartinius operatyvinius poreikius ir Europolo įgaliojimus. Komisija, laikydamasi Tarybos pateiktų derybinių nurodymų (4), siekia užtikrinti, kad susitarimu būtų nustatytas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis Europolui būtų leidžiama naudotis atitinkamomis Interpolo duomenų bazėmis, kad jis galėtų vykdyti savo užduotis.

Tarybos pareiškimas dėl Interpolo raudonųjų perspėjimų, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/991 (5)

Nuolatinio ES ir Interpolo bendradarbiavimo kontekste Taryba palankiai vertina Interpolo padarytą pažangą nustatant vidaus mechanizmus, pagal kuriuos, prieš paskelbiant ir išplatinant raudonuosius perspėjimus, įvertinama, ar nepažeidžiama Interpolo konstitucija. Valstybės narės toliau rems šias Interpolo pastangas ir palankiai vertina tai, kad Interpolo atstovas Tarybos darbo grupės lygmeniu informavo apie šias Interpole dedamas pastangas užkirsti kelią piktnaudžiavimu raudonaisiais perspėjimais dėl politinių priežasčių ar pažeidžiant žmogaus teises, ir ragina Interpolą toliau nuolat keistis informacija šiuo klausimu su savo nacionaliniais centriniais biurais siekiant toliau didinti informuotumą apie veiksmus, kurių turi imtis valstybės narės bendradarbiaudamos su Interpolu. Taryba toliau rems Interpolą, kad būtų skatinama laikytis esamų Interpolo duomenų kokybės ir reikalavimų laikymosi standartų ir procedūrų, taip pat prašys Interpolo reguliariai informuoti Tarybą darbo grupės lygmeniu.

---

(1)  2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/991, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/794, kiek tai susiję su Europolo bendradarbiavimu su privačiais subjektais, Europolo atliekamu asmens duomenų tvarkymu padedant atlikti nusikalstamų veikų tyrimus ir Europolo vaidmeniu mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje (OL L 169, 2022 6 27, p. 1).

(2)  Nuomonė 1/15, ES ir Kanados susitarimas dėl PNR, EU:C:2017:592 (26.7.2017); 2015 m. spalio 6 d. Sprendimas Schrems, C-362/14, EU:C:2015:650; 2020 m. liepos 16 d. Sprendimas Schrems II, C-311/18, EU:C:2020:559.

(3)  2021 m. liepos 19 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/1312, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinės kriminalinės policijos organizacijos (Interpolo) bendradarbiavimo susitarimo.

(4)  2021 m. liepos 19 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/1312, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinės kriminalinės policijos organizacijos (Interpolo) bendradarbiavimo susitarimo.

(5)  2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/991, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/794, kiek tai susiję su Europolo bendradarbiavimu su privačiais subjektais, Europolo atliekamu asmens duomenų tvarkymu padedant atlikti nusikalstamų veikų tyrimus ir Europolo vaidmeniu mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje (OL L 169, 2022 6 27, p. 1).

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/217 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/217

---

P9_TA(2022)0143

Vidaus rinką iškraipančios užsienio subsidijos ***I

2022 m. gegužės 4 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 465/24)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | kartu įmonės gali gauti subsidijų iš trečiųjų valstybių, kurios
  teikia viešąsias lėšas,
  vėliau
  naudojamas
  , pavyzdžiui, finansuoti ekonominei veiklai bet kurio ekonomikos sektoriaus vidaus rinkoje, kaip antai, dalyvavimui viešųjų pirkimų konkursuose arba įmonių įsigijimui, įskaitant įmones, turinčias strateginio turto, pavyzdžiui, ypatingos svarbos infrastruktūros objektų ir naujoviškų technologijų. Tokioms subsidijoms Sąjungos valstybės pagalbos taisyklės šiuo metu netaikomos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

kartu įmonės gali gauti subsidijų iš trečiųjų valstybių, kurios
  teikia viešąsias lėšas,
  vėliau
  naudojamas
  , pavyzdžiui, finansuoti ekonominei veiklai bet kurio ekonomikos sektoriaus vidaus rinkoje, kaip antai, dalyvavimui viešųjų pirkimų konkursuose arba įmonių įsigijimui, įskaitant įmones, turinčias strateginio turto, pavyzdžiui, ypatingos svarbos infrastruktūros objektų ir naujoviškų technologijų. Tokioms subsidijoms Sąjungos valstybės pagalbos taisyklės šiuo metu netaikomos;

| (2) | kartu įmonės gali gauti subsidijų iš trečiųjų valstybių, kurios vėliau
  naudojamos
  , pavyzdžiui, finansuoti ekonominei veiklai bet kurio ekonomikos sektoriaus vidaus rinkoje, kaip antai dalyvavimui viešųjų pirkimų konkursuose arba įmonių įsigijimui, įskaitant įmones, turinčias strateginio turto, pavyzdžiui, ypatingos svarbos infrastruktūros objektų ir naujoviškų technologijų. Tokioms subsidijoms Sąjungos valstybės pagalbos taisyklės šiuo metu netaikomos.
  Panašus susirūpinimas kyla ir dėl valstybės valdomų įmonių; |
| --- | --- |

(2)

kartu įmonės gali gauti subsidijų iš trečiųjų valstybių, kurios vėliau
  naudojamos
  , pavyzdžiui, finansuoti ekonominei veiklai bet kurio ekonomikos sektoriaus vidaus rinkoje, kaip antai dalyvavimui viešųjų pirkimų konkursuose arba įmonių įsigijimui, įskaitant įmones, turinčias strateginio turto, pavyzdžiui, ypatingos svarbos infrastruktūros objektų ir naujoviškų technologijų. Tokioms subsidijoms Sąjungos valstybės pagalbos taisyklės šiuo metu netaikomos.
  Panašus susirūpinimas kyla ir dėl valstybės valdomų įmonių;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | nors šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems ekonomikos sektoriams, Komisija turėtų ypatingą dėmesį skirti sektoriams, kurie yra strategiškai svarbūs Sąjungai, ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektams, pavyzdžiui, nurodytiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/452 4 straipsnio 1 dalies a punkte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

nors šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems ekonomikos sektoriams, Komisija turėtų ypatingą dėmesį skirti sektoriams, kurie yra strategiškai svarbūs Sąjungai, ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektams, pavyzdžiui, nurodytiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/452 4 straipsnio 1 dalies a punkte;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | šis reglamentas turėtų būti suderintas ir koordinuojamas su esamomis priemonėmis, pavyzdžiui, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 139/2004

   (1a)

  , Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES

   (1b)

  , Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/452

   (1c)

  arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2022/...

   (1d)

  . Taikydama įvairias priemones, Komisija turėtų atkreipti dėmesį į būtinybę užtikrinti, kad būtų efektyviai dalijamasi reikiama informacija visapusiškam požiūriui išlaikyti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

šis reglamentas turėtų būti suderintas ir koordinuojamas su esamomis priemonėmis, pavyzdžiui, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 139/2004

   (1a)

  , Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES

   (1b)

  , Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/452

   (1c)

  arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2022/...

   (1d)

  . Taikydama įvairias priemones, Komisija turėtų atkreipti dėmesį į būtinybę užtikrinti, kad būtų efektyviai dalijamasi reikiama informacija visapusiškam požiūriui išlaikyti;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | reikėtų nustatyti užsienio subsidijų, kurios iš tikrųjų iškraipo ar gali iškraipyti vidaus rinką, tyrimo taisykles ir procedūras ir, kai tinkama, tuos iškraipymus pašalinti. Jei užsienio subsidiją gavusi įmonė vykdo ekonominę veiklą Sąjungoje, užsienio subsidijos galėtų iškraipyti vidaus rinką. Todėl šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos taisyklės visoms ekonominę veiklą Sąjungoje vykdančioms įmonėms. Atsižvelgiant į MVĮ vykdomos ekonominės veiklos svarbą ir jų indėlį siekiant pagrindinių Sąjungos politikos tikslų, ypatingas dėmesys skiriamas šio reglamento poveikiui MVĮ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

reikėtų nustatyti užsienio subsidijų, kurios iš tikrųjų iškraipo ar gali iškraipyti vidaus rinką, tyrimo taisykles ir procedūras ir, kai tinkama, tuos iškraipymus pašalinti. Jei užsienio subsidiją gavusi įmonė vykdo ekonominę veiklą Sąjungoje, užsienio subsidijos galėtų iškraipyti vidaus rinką. Todėl šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos taisyklės visoms ekonominę veiklą Sąjungoje vykdančioms įmonėms. Atsižvelgiant į MVĮ vykdomos ekonominės veiklos svarbą ir jų indėlį siekiant pagrindinių Sąjungos politikos tikslų, ypatingas dėmesys skiriamas šio reglamento poveikiui MVĮ;

| (6) | reikėtų nustatyti užsienio subsidijų, kurios iš tikrųjų iškraipo ar gali iškraipyti vidaus rinką, tyrimo taisykles ir procedūras ir, kai tinkama, tuos iškraipymus pašalinti. Jei užsienio subsidiją gavusi įmonė vykdo ekonominę veiklą Sąjungoje, užsienio subsidijos galėtų iškraipyti vidaus rinką.
  Tinkamas šio reglamento taikymas ir vykdymo užtikrinimas turi prisidėti prie vidaus rinkos atsparumo iškraipymams, kuriuos sukelia užsienio subsidijos, ir taip stiprinti Sąjungos atvirą strateginį savarankiškumą.
  Todėl šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos taisyklės visoms ekonominę veiklą Sąjungoje vykdančioms įmonėms. Atsižvelgiant į MVĮ vykdomos ekonominės veiklos svarbą ir jų indėlį siekiant pagrindinių Sąjungos politikos tikslų, ypatingas dėmesys skiriamas šio reglamento poveikiui MVĮ; |
| --- | --- |

(6)

reikėtų nustatyti užsienio subsidijų, kurios iš tikrųjų iškraipo ar gali iškraipyti vidaus rinką, tyrimo taisykles ir procedūras ir, kai tinkama, tuos iškraipymus pašalinti. Jei užsienio subsidiją gavusi įmonė vykdo ekonominę veiklą Sąjungoje, užsienio subsidijos galėtų iškraipyti vidaus rinką.
  Tinkamas šio reglamento taikymas ir vykdymo užtikrinimas turi prisidėti prie vidaus rinkos atsparumo iškraipymams, kuriuos sukelia užsienio subsidijos, ir taip stiprinti Sąjungos atvirą strateginį savarankiškumą.
  Todėl šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos taisyklės visoms ekonominę veiklą Sąjungoje vykdančioms įmonėms. Atsižvelgiant į MVĮ vykdomos ekonominės veiklos svarbą ir jų indėlį siekiant pagrindinių Sąjungos politikos tikslų, ypatingas dėmesys skiriamas šio reglamento poveikiui MVĮ;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | atsižvelgiant į tai, kad atitinkamos valstybių narių institucijos yra neatsiejamos nuo šio reglamento taikymo, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų institucijos, taikydamos šį reglamentą, bendradarbiautų ir veiksmingai koordinuotų savo veiksmus su Komisija. Šiuo tikslu Komisija turėtų galėti pradėti struktūrinį bendradarbiavimą, kad būtų dalijamasi informacija ir koordinuojama veikla; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

atsižvelgiant į tai, kad atitinkamos valstybių narių institucijos yra neatsiejamos nuo šio reglamento taikymo, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų institucijos, taikydamos šį reglamentą, bendradarbiautų ir veiksmingai koordinuotų savo veiksmus su Komisija. Šiuo tikslu Komisija turėtų galėti pradėti struktūrinį bendradarbiavimą, kad būtų dalijamasi informacija ir koordinuojama veikla;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | finansinį įnašą turėtų tiesiogiai arba netiesiogiai teikti
  trečiosios šalies valdžios institucijos
  . Finansinis įnašas gali būti teikiamas per viešuosius arba privačiuosius subjektus. Tai, ar viešasis subjektas teikia finansinį įnašą, turėtų būti nustatoma kiekvienu konkrečiu atveju tinkamai atsižvelgiant į tokius elementus, kaip atitinkamo subjekto ypatybės ir šalyje, kurioje subjektas veikia, vyraujanti teisinė ir ekonominė aplinka, įskaitant vyriausybės vaidmenį ekonomikoje. Finansiniai įnašai taip pat gali būti teikiami per privatų subjektą, jei jo veiksmai gali būti priskirti trečiajai valstybei; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

finansinį įnašą turėtų tiesiogiai arba netiesiogiai teikti
  trečiosios šalies valdžios institucijos
  . Finansinis įnašas gali būti teikiamas per viešuosius arba privačiuosius subjektus. Tai, ar viešasis subjektas teikia finansinį įnašą, turėtų būti nustatoma kiekvienu konkrečiu atveju tinkamai atsižvelgiant į tokius elementus, kaip atitinkamo subjekto ypatybės ir šalyje, kurioje subjektas veikia, vyraujanti teisinė ir ekonominė aplinka, įskaitant vyriausybės vaidmenį ekonomikoje. Finansiniai įnašai taip pat gali būti teikiami per privatų subjektą, jei jo veiksmai gali būti priskirti trečiajai valstybei;

| (9) | finansinį įnašą turėtų tiesiogiai arba netiesiogiai teikti
  trečioji šalis
  . Finansinis įnašas gali būti teikiamas per viešuosius arba privačiuosius subjektus. Tai, ar viešasis subjektas teikia finansinį įnašą, turėtų būti nustatoma kiekvienu konkrečiu atveju tinkamai atsižvelgiant į tokius elementus, kaip atitinkamo subjekto ypatybės ir
  trečiojoje
  šalyje, kurioje subjektas veikia, vyraujanti teisinė ir ekonominė aplinka, įskaitant vyriausybės vaidmenį
  tos trečiosios šalies
  ekonomikoje. Finansiniai įnašai taip pat gali būti teikiami per privatų subjektą, jei jo veiksmai gali būti priskirti trečiajai valstybei
  . Rėmimo priemonės, kurios ekonominiu požiūriu yra lygiavertės finansiniam įnašui, taip pat turėtų būti laikomos finansiniu įnašu. Šis finansinis įnašas taip pat turėtų apimti atvejus, kai subsidijos gavėjas turi nacionalinės teisės aktais suteiktą privilegijuotą galimybę patekti į savo šalies vidaus rinką, t. y. išimtines arba ypatingas teises, taip pat selektyvias de jure arba de facto taikytinų taisyklių išimtis arba lygiavertes priemones prekėms trečiojoje šalyje tiekti arba paslaugoms joje teikti, arba dėl vyraujančių teisinių ar ekonominių sąlygų naudojasi uždarąja šalies vidaus rinka. Tai galėtų suteikti dirbtinį konkurencinį pranašumą, kuris galėtų būti pasitelkiamas vidaus rinkoje ir taip dar labiau padidinti iškreipiamąjį bet kokios subsidijos poveikį; |
| --- | --- |

(9)

finansinį įnašą turėtų tiesiogiai arba netiesiogiai teikti
  trečioji šalis
  . Finansinis įnašas gali būti teikiamas per viešuosius arba privačiuosius subjektus. Tai, ar viešasis subjektas teikia finansinį įnašą, turėtų būti nustatoma kiekvienu konkrečiu atveju tinkamai atsižvelgiant į tokius elementus, kaip atitinkamo subjekto ypatybės ir
  trečiojoje
  šalyje, kurioje subjektas veikia, vyraujanti teisinė ir ekonominė aplinka, įskaitant vyriausybės vaidmenį
  tos trečiosios šalies
  ekonomikoje. Finansiniai įnašai taip pat gali būti teikiami per privatų subjektą, jei jo veiksmai gali būti priskirti trečiajai valstybei
  . Rėmimo priemonės, kurios ekonominiu požiūriu yra lygiavertės finansiniam įnašui, taip pat turėtų būti laikomos finansiniu įnašu. Šis finansinis įnašas taip pat turėtų apimti atvejus, kai subsidijos gavėjas turi nacionalinės teisės aktais suteiktą privilegijuotą galimybę patekti į savo šalies vidaus rinką, t. y. išimtines arba ypatingas teises, taip pat selektyvias de jure arba de facto taikytinų taisyklių išimtis arba lygiavertes priemones prekėms trečiojoje šalyje tiekti arba paslaugoms joje teikti, arba dėl vyraujančių teisinių ar ekonominių sąlygų naudojasi uždarąja šalies vidaus rinka. Tai galėtų suteikti dirbtinį konkurencinį pranašumą, kuris galėtų būti pasitelkiamas vidaus rinkoje ir taip dar labiau padidinti iškreipiamąjį bet kokios subsidijos poveikį;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | toks
  finansinis įnašas turėtų būti naudingas ekonominę veiklą vidaus rinkoje vykdančiai įmonei. Finansinis įnašas, kuris naudingas neekonominę veiklą vykdančiam subjektui, nėra užsienio subsidija. Naudos buvimas turėtų būti nustatomas remiantis palyginamais kriterijais, pavyzdžiui, privačių investuotojų investavimo praktika, rinkoje taikomomis finansavimo palūkanų normomis, panašia apmokestinimo tvarka arba pakankamu atlygiu už konkrečią prekę ar paslaugą. Jei nėra tiesiogiai palyginamų kriterijų, esamus kriterijus būtų galima koreguoti arba būtų galima nustatyti alternatyvius kriterijus remiantis visuotinai pripažintais vertinimo metodais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

toks
  finansinis įnašas turėtų būti naudingas ekonominę veiklą vidaus rinkoje vykdančiai įmonei. Finansinis įnašas, kuris naudingas neekonominę veiklą vykdančiam subjektui, nėra užsienio subsidija. Naudos buvimas turėtų būti nustatomas remiantis palyginamais kriterijais, pavyzdžiui, privačių investuotojų investavimo praktika, rinkoje taikomomis finansavimo palūkanų normomis, panašia apmokestinimo tvarka arba pakankamu atlygiu už konkrečią prekę ar paslaugą. Jei nėra tiesiogiai palyginamų kriterijų, esamus kriterijus būtų galima koreguoti arba būtų galima nustatyti alternatyvius kriterijus remiantis visuotinai pripažintais vertinimo metodais;

| (10) | finansinis įnašas turėtų būti naudingas ekonominę veiklą vidaus rinkoje vykdančiai įmonei. Finansinis įnašas, kuris naudingas neekonominę veiklą vykdančiam subjektui, nėra užsienio subsidija. Naudos buvimas turėtų būti nustatomas remiantis palyginamais kriterijais, pavyzdžiui, privačių investuotojų investavimo praktika, rinkoje taikomomis finansavimo palūkanų normomis, panašia apmokestinimo tvarka arba pakankamu atlygiu už konkrečią prekę ar paslaugą. Jei nėra tiesiogiai palyginamų kriterijų, esamus kriterijus būtų galima koreguoti arba būtų galima nustatyti alternatyvius kriterijus remiantis visuotinai pripažintais vertinimo metodais.
  Sandorių kainodara gali būti naudinga ir laikoma lygiaverte finansiniam įnašui, jei ji neatitinka įprastų rinkos sąlygų; |
| --- | --- |

(10)

finansinis įnašas turėtų būti naudingas ekonominę veiklą vidaus rinkoje vykdančiai įmonei. Finansinis įnašas, kuris naudingas neekonominę veiklą vykdančiam subjektui, nėra užsienio subsidija. Naudos buvimas turėtų būti nustatomas remiantis palyginamais kriterijais, pavyzdžiui, privačių investuotojų investavimo praktika, rinkoje taikomomis finansavimo palūkanų normomis, panašia apmokestinimo tvarka arba pakankamu atlygiu už konkrečią prekę ar paslaugą. Jei nėra tiesiogiai palyginamų kriterijų, esamus kriterijus būtų galima koreguoti arba būtų galima nustatyti alternatyvius kriterijus remiantis visuotinai pripažintais vertinimo metodais.
  Sandorių kainodara gali būti naudinga ir laikoma lygiaverte finansiniam įnašui, jei ji neatitinka įprastų rinkos sąlygų;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | užsienio subsidija laikoma suteikta nuo momento, kai naudos gavėjas įgyja teisę gauti subsidiją. Faktinis subsidijos išmokėjimas nėra būtinoji sąlyga, kad subsidija patektų į šio reglamento taikymo sritį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

užsienio subsidija laikoma suteikta nuo momento, kai naudos gavėjas įgyja teisę gauti subsidiją. Faktinis subsidijos išmokėjimas nėra būtinoji sąlyga, kad subsidija patektų į šio reglamento taikymo sritį;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | taikydama šiuos rodiklius Komisija galėtų atsižvelgti į įvairius elementus, pavyzdžiui, subsidijos dydį absoliučiąja verte arba
  palyginti
  su rinkos dydžiu ar
  su
  investicijos verte. Pavyzdžiui, tikėtina, kad koncentracija, kurią vykdant didelę tikslinės įmonės pirkimo kainos dalį padengia užsienio subsidija, gali turėti iškreipiamąjį poveikį. Panašiai tikėtina, kad užsienio subsidijos, kurios sudaro didelę dalį numatomos sutarties, kuri bus skirta per viešųjų pirkimų procedūrą, vertės, gali sukelti iškraipymų.
  Jei užsienio subsidija skirta veiklos išlaidoms,
  labiau tikėtina, kad
  ji
  sukels
  iškraipymus nei tuo atveju
  ,
  jei ji būtų
  skirta
  investicinėms išlaidoms
  . Gali būti laikoma, kad yra mažiau tikėtina, jog užsienio subsidijos, skirtos mažosioms ir vidutinėms įmonėms, sukels iškraipymų nei užsienio subsidijos, skirtos didžiosioms įmonėms. Be to, reikėtų atsižvelgti į rinkos ypatybes, ypač į konkurencijos sąlygas rinkoje, pvz., patekimo į rinką kliūtis. Tikėtina, kad
  iškraipymus
  gali sukelti užsienio subsidijos, dėl kurių susidaro perteklinis pajėgumas, nes išlaikomas neekonomiškas turtas arba skatinamos investicijos į pajėgumų didinimą, kuris priešingu atveju nebūtų buvęs vykdomas. Mažiau tikėtina, kad iškraipymų sukels užsienio subsidija gavėjui, kurio veiklos lygis vidaus rinkoje yra mažas, vertinant, pavyzdžiui, pagal apyvartą Sąjungoje, nei užsienio subsidija gavėjui, kurio veiklos lygis vidaus rinkoje yra daug reikšmingesnis.
  Galiausiai
  , užsienio subsidijos, neviršijančios
  5
   mln. EUR, paprastai turėtų būti laikomos neiškraipančiomis vidaus rinkos, kaip apibrėžta šiame reglamente; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

taikydama šiuos rodiklius Komisija galėtų atsižvelgti į įvairius elementus, pavyzdžiui, subsidijos dydį absoliučiąja verte arba
  palyginti
  su rinkos dydžiu ar
  su
  investicijos verte. Pavyzdžiui, tikėtina, kad koncentracija, kurią vykdant didelę tikslinės įmonės pirkimo kainos dalį padengia užsienio subsidija, gali turėti iškreipiamąjį poveikį. Panašiai tikėtina, kad užsienio subsidijos, kurios sudaro didelę dalį numatomos sutarties, kuri bus skirta per viešųjų pirkimų procedūrą, vertės, gali sukelti iškraipymų.
  Jei užsienio subsidija skirta veiklos išlaidoms,
  labiau tikėtina, kad
  ji
  sukels
  iškraipymus nei tuo atveju
  ,
  jei ji būtų
  skirta
  investicinėms išlaidoms
  . Gali būti laikoma, kad yra mažiau tikėtina, jog užsienio subsidijos, skirtos mažosioms ir vidutinėms įmonėms, sukels iškraipymų nei užsienio subsidijos, skirtos didžiosioms įmonėms. Be to, reikėtų atsižvelgti į rinkos ypatybes, ypač į konkurencijos sąlygas rinkoje, pvz., patekimo į rinką kliūtis. Tikėtina, kad
  iškraipymus
  gali sukelti užsienio subsidijos, dėl kurių susidaro perteklinis pajėgumas, nes išlaikomas neekonomiškas turtas arba skatinamos investicijos į pajėgumų didinimą, kuris priešingu atveju nebūtų buvęs vykdomas. Mažiau tikėtina, kad iškraipymų sukels užsienio subsidija gavėjui, kurio veiklos lygis vidaus rinkoje yra mažas, vertinant, pavyzdžiui, pagal apyvartą Sąjungoje, nei užsienio subsidija gavėjui, kurio veiklos lygis vidaus rinkoje yra daug reikšmingesnis.
  Galiausiai
  , užsienio subsidijos, neviršijančios
  5
   mln. EUR, paprastai turėtų būti laikomos neiškraipančiomis vidaus rinkos, kaip apibrėžta šiame reglamente;

| (14) | taikydama šiuos rodiklius Komisija galėtų atsižvelgti į įvairius elementus, pavyzdžiui, subsidijos dydį absoliučiąja verte arba
  jos santykį
  su rinkos dydžiu ar investicijos verte. Pavyzdžiui, tikėtina, kad koncentracija, kurią vykdant didelę tikslinės įmonės pirkimo kainos dalį padengia užsienio subsidija, gali turėti iškreipiamąjį poveikį. Panašiai tikėtina, kad užsienio subsidijos, kurios sudaro didelę dalį numatomos sutarties, kuri bus skirta per viešųjų pirkimų procedūrą, vertės, gali sukelti iškraipymų. Labiau tikėtina, kad
  iškraipymų
  sukels
  veiklos išlaidoms skirta užsienio subsidija nei investicinėms išlaidoms
  skirta
  subsidija
  . Gali būti laikoma, kad yra mažiau tikėtina, jog užsienio subsidijos, skirtos mažosioms ir vidutinėms įmonėms, sukels iškraipymų, nei užsienio subsidijos, skirtos didžiosioms įmonėms. Be to, reikėtų atsižvelgti į rinkos ypatybes, ypač į konkurencijos sąlygas rinkoje, pvz., patekimo į rinką kliūtis. Tikėtina, kad
  iškraipymų
  gali sukelti užsienio subsidijos, dėl kurių susidaro perteklinis pajėgumas, nes išlaikomas neekonomiškas turtas arba skatinamos investicijos į pajėgumų didinimą, kuris priešingu atveju nebūtų buvęs vykdomas
  ar pajėgumai nebūtų buvę perkami
  . Mažiau tikėtina, kad iškraipymų sukels užsienio subsidija gavėjui, kurio veiklos lygis vidaus rinkoje yra mažas, vertinant, pavyzdžiui, pagal apyvartą Sąjungoje, nei užsienio subsidija gavėjui, kurio veiklos lygis vidaus rinkoje yra daug reikšmingesnis.
  Taip pat galima atsižvelgti į ekonominės veiklos raidą, kad Komisija galėtų imtis veiksmų, kai įmonės veiklos mastas yra nedidelis, tačiau numatoma, kad jis stipriai augs. Komisija, vertindama iškraipymą, turi galėti apsvarstyti, ar trečioji šalis taiko veiksmingą subsidijų kontrolės sistemą, kuri yra bent lygiavertė Sąjungoje taikomai sistemai ir dėl kurios mažiau tikėtina, kad tokios trečiosios šalies teikiamos subsidijos iškraipytų vidaus rinką, kaip apibrėžta šiame reglamente. Todėl Komisija taip pat turėtų paskatinti trečiąsias šalis sukurti tokias subsidijų kontrolės sistemas, be kita ko, sudarydama ir vykdydama dvišalius susitarimus, į kuriuos įtrauktos esminės nuostatos dėl vienodų sąlygų, ir ragindama trečiąsias šalis laikytis tarptautinių subsidijų įsipareigojimų ir lygiuotis į Sąjungos iniciatyvas, kuriomis siekiama patobulinti tarptautines taisykles subsidijų ir konkurencinio neutralumo srityje, visų pirma PPO.
  Užsienio subsidijos, neviršijančios
  4
   mln. EUR, paprastai turėtų būti laikomos neiškraipančiomis vidaus rinkos, kaip apibrėžta šiame reglamente
  . Komisija turėtų parengti ir paskelbti gaires, kuriose būtų pateikta išsamesnė informacija, kaip įvertinti iškraipomąjį subsidijos pobūdį, kad būtų užtikrintas teisinis tikrumas visiems rinkos dalyviams. Gairėse taip pat turėtų būti pateikti konkurenciją iškraipančių ir jos neiškraipančių subsidijų pavyzdžiai bei tipiniai atvejai; |
| --- | --- |

(14)

taikydama šiuos rodiklius Komisija galėtų atsižvelgti į įvairius elementus, pavyzdžiui, subsidijos dydį absoliučiąja verte arba
  jos santykį
  su rinkos dydžiu ar investicijos verte. Pavyzdžiui, tikėtina, kad koncentracija, kurią vykdant didelę tikslinės įmonės pirkimo kainos dalį padengia užsienio subsidija, gali turėti iškreipiamąjį poveikį. Panašiai tikėtina, kad užsienio subsidijos, kurios sudaro didelę dalį numatomos sutarties, kuri bus skirta per viešųjų pirkimų procedūrą, vertės, gali sukelti iškraipymų. Labiau tikėtina, kad
  iškraipymų
  sukels
  veiklos išlaidoms skirta užsienio subsidija nei investicinėms išlaidoms
  skirta
  subsidija
  . Gali būti laikoma, kad yra mažiau tikėtina, jog užsienio subsidijos, skirtos mažosioms ir vidutinėms įmonėms, sukels iškraipymų, nei užsienio subsidijos, skirtos didžiosioms įmonėms. Be to, reikėtų atsižvelgti į rinkos ypatybes, ypač į konkurencijos sąlygas rinkoje, pvz., patekimo į rinką kliūtis. Tikėtina, kad
  iškraipymų
  gali sukelti užsienio subsidijos, dėl kurių susidaro perteklinis pajėgumas, nes išlaikomas neekonomiškas turtas arba skatinamos investicijos į pajėgumų didinimą, kuris priešingu atveju nebūtų buvęs vykdomas
  ar pajėgumai nebūtų buvę perkami
  . Mažiau tikėtina, kad iškraipymų sukels užsienio subsidija gavėjui, kurio veiklos lygis vidaus rinkoje yra mažas, vertinant, pavyzdžiui, pagal apyvartą Sąjungoje, nei užsienio subsidija gavėjui, kurio veiklos lygis vidaus rinkoje yra daug reikšmingesnis.
  Taip pat galima atsižvelgti į ekonominės veiklos raidą, kad Komisija galėtų imtis veiksmų, kai įmonės veiklos mastas yra nedidelis, tačiau numatoma, kad jis stipriai augs. Komisija, vertindama iškraipymą, turi galėti apsvarstyti, ar trečioji šalis taiko veiksmingą subsidijų kontrolės sistemą, kuri yra bent lygiavertė Sąjungoje taikomai sistemai ir dėl kurios mažiau tikėtina, kad tokios trečiosios šalies teikiamos subsidijos iškraipytų vidaus rinką, kaip apibrėžta šiame reglamente. Todėl Komisija taip pat turėtų paskatinti trečiąsias šalis sukurti tokias subsidijų kontrolės sistemas, be kita ko, sudarydama ir vykdydama dvišalius susitarimus, į kuriuos įtrauktos esminės nuostatos dėl vienodų sąlygų, ir ragindama trečiąsias šalis laikytis tarptautinių subsidijų įsipareigojimų ir lygiuotis į Sąjungos iniciatyvas, kuriomis siekiama patobulinti tarptautines taisykles subsidijų ir konkurencinio neutralumo srityje, visų pirma PPO.
  Užsienio subsidijos, neviršijančios
  4
   mln. EUR, paprastai turėtų būti laikomos neiškraipančiomis vidaus rinkos, kaip apibrėžta šiame reglamente
  . Komisija turėtų parengti ir paskelbti gaires, kuriose būtų pateikta išsamesnė informacija, kaip įvertinti iškraipomąjį subsidijos pobūdį, kad būtų užtikrintas teisinis tikrumas visiems rinkos dalyviams. Gairėse taip pat turėtų būti pateikti konkurenciją iškraipančių ir jos neiškraipančių subsidijų pavyzdžiai bei tipiniai atvejai;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | Komisija turėtų atsižvelgti į teigiamą užsienio subsidijos poveikį atitinkamos subsidijuojamos ekonominės veiklos plėtrai. Komisija turėtų palyginti šį teigiamą poveikį su neigiamu užsienio subsidijos poveikiu, t. y. vidaus rinkos iškraipymu, kad prireikus galėtų nustatyti tinkamą kompensacinę priemonę arba
  priimti
  įsipareigojimus. Atlikus pusiausvyros tyrimą taip pat gali būti padaryta išvada, kad jokių kompensacinių priemonių taikyti nereikėtų. Tų kategorijų užsienio subsidijos, kurios, kaip manoma, labiausiai tikėtina, kad iškraipys vidaus rinką, greičiausiai turės labiau neigiamą nei teigiamą poveikį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

Komisija turėtų atsižvelgti į teigiamą užsienio subsidijos poveikį atitinkamos subsidijuojamos ekonominės veiklos plėtrai. Komisija turėtų palyginti šį teigiamą poveikį su neigiamu užsienio subsidijos poveikiu, t. y. vidaus rinkos iškraipymu, kad prireikus galėtų nustatyti tinkamą kompensacinę priemonę arba
  priimti
  įsipareigojimus. Atlikus pusiausvyros tyrimą taip pat gali būti padaryta išvada, kad jokių kompensacinių priemonių taikyti nereikėtų. Tų kategorijų užsienio subsidijos, kurios, kaip manoma, labiausiai tikėtina, kad iškraipys vidaus rinką, greičiausiai turės labiau neigiamą nei teigiamą poveikį;

| (16) | Komisija turėtų
  galėti
  atsižvelgti į teigiamą užsienio subsidijos poveikį atitinkamos subsidijuojamos
  vidaus rinkos
  ekonominės veiklos plėtrai
  ir į jos indėlį siekiant viešosios politikos tikslų, įskaitant socialinius ir aplinkos tikslus
  . Komisija turėtų palyginti šį teigiamą poveikį su neigiamu užsienio subsidijos poveikiu, t. y. vidaus rinkos iškraipymu, kad prireikus galėtų nustatyti tinkamą kompensacinę priemonę arba
  prisiimti
  įsipareigojimus.
  Derinant pusiausvyrą turėtų būti atsižvelgiama į trumpalaikį ir ilgalaikį poveikį ir turėtų būti laikomasi bendrojo tikslo – šalinti dėl užsienio subsidijų atsiradusius iškraipymus. Atlikdama analizę, Komisija turėtų atsižvelgti į bendruosius principus, taikomus vertinant valstybės pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka.
  Atlikus pusiausvyros tyrimą taip pat gali būti padaryta išvada, kad jokių kompensacinių priemonių taikyti nereikėtų. Tų kategorijų užsienio subsidijos, kurios, kaip manoma, labiausiai tikėtina, kad iškraipys vidaus rinką, greičiausiai turės labiau neigiamą nei teigiamą poveikį
  . Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į teigiamą subsidijų, skirtų dideliems šalies ar pasaulio ekonomikos sutrikimams, pvz., kilusiems dėl pasaulinės sveikatos krizės, atitaisyti, poveikį. Komisija turėtų parengti pusiausvyros tyrimo, įskaitant naudotinus kriterijus, taikymo gaires; |
| --- | --- |

(16)

Komisija turėtų
  galėti
  atsižvelgti į teigiamą užsienio subsidijos poveikį atitinkamos subsidijuojamos
  vidaus rinkos
  ekonominės veiklos plėtrai
  ir į jos indėlį siekiant viešosios politikos tikslų, įskaitant socialinius ir aplinkos tikslus
  . Komisija turėtų palyginti šį teigiamą poveikį su neigiamu užsienio subsidijos poveikiu, t. y. vidaus rinkos iškraipymu, kad prireikus galėtų nustatyti tinkamą kompensacinę priemonę arba
  prisiimti
  įsipareigojimus.
  Derinant pusiausvyrą turėtų būti atsižvelgiama į trumpalaikį ir ilgalaikį poveikį ir turėtų būti laikomasi bendrojo tikslo – šalinti dėl užsienio subsidijų atsiradusius iškraipymus. Atlikdama analizę, Komisija turėtų atsižvelgti į bendruosius principus, taikomus vertinant valstybės pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka.
  Atlikus pusiausvyros tyrimą taip pat gali būti padaryta išvada, kad jokių kompensacinių priemonių taikyti nereikėtų. Tų kategorijų užsienio subsidijos, kurios, kaip manoma, labiausiai tikėtina, kad iškraipys vidaus rinką, greičiausiai turės labiau neigiamą nei teigiamą poveikį
  . Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į teigiamą subsidijų, skirtų dideliems šalies ar pasaulio ekonomikos sutrikimams, pvz., kilusiems dėl pasaulinės sveikatos krizės, atitaisyti, poveikį. Komisija turėtų parengti pusiausvyros tyrimo, įskaitant naudotinus kriterijus, taikymo gaires;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

20 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (20a) | tiriama įmonė galėtų pasiūlyti arba Komisija galėtų reikalauti, kad atitinkamos įmonės tam tikru laikotarpiu praneštų Komisijai apie savo ketinimą dalyvauti būsimuose viešųjų pirkimų konkursuose Sąjungoje. Tokio pranešimo pateikimas, Komisijos atsakymas arba negautas atsakymas negali kelti įmonei teisėtų lūkesčių, kad Komisija vėliau nepradės tyrimo dėl galimų užsienio subsidijų viešųjų pirkimų procedūroje dalyvaujančiai įmonei; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20a)

tiriama įmonė galėtų pasiūlyti arba Komisija galėtų reikalauti, kad atitinkamos įmonės tam tikru laikotarpiu praneštų Komisijai apie savo ketinimą dalyvauti būsimuose viešųjų pirkimų konkursuose Sąjungoje. Tokio pranešimo pateikimas, Komisijos atsakymas arba negautas atsakymas negali kelti įmonei teisėtų lūkesčių, kad Komisija vėliau nepradės tyrimo dėl galimų užsienio subsidijų viešųjų pirkimų procedūroje dalyvaujančiai įmonei;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai savo iniciatyva nagrinėti bet kokią informaciją apie užsienio subsidijas. Šiuo tikslu būtina nustatyti dviejų etapų procedūrą, t. y. preliminarią peržiūrą ir išsamų tyrimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai savo iniciatyva nagrinėti bet kokią informaciją apie užsienio subsidijas. Šiuo tikslu būtina nustatyti dviejų etapų procedūrą, t. y. preliminarią peržiūrą ir išsamų tyrimą;

| (21) | Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai savo iniciatyva nagrinėti bet kokią informaciją apie užsienio subsidijas. Šiuo tikslu būtina nustatyti dviejų etapų procedūrą, t. y. preliminarią peržiūrą ir išsamų tyrimą.
  Komisija turėtų paskelbti gaires, kokiais kriterijais vadovaujantis tokia procedūra galėtų būti pradėta. Komisija turėtų galėti imtis veiksmų remdamasi informacija, gauta iš bet kurio susijusio šaltinio, įskaitant valstybes nares ir įmones arba ES lygmens socialinius partnerius. Šiuo tikslu Komisija turėtų įsteigti kontaktinį punktą; |
| --- | --- |

(21)

Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai savo iniciatyva nagrinėti bet kokią informaciją apie užsienio subsidijas. Šiuo tikslu būtina nustatyti dviejų etapų procedūrą, t. y. preliminarią peržiūrą ir išsamų tyrimą.
  Komisija turėtų paskelbti gaires, kokiais kriterijais vadovaujantis tokia procedūra galėtų būti pradėta. Komisija turėtų galėti imtis veiksmų remdamasi informacija, gauta iš bet kurio susijusio šaltinio, įskaitant valstybes nares ir įmones arba ES lygmens socialinius partnerius. Šiuo tikslu Komisija turėtų įsteigti kontaktinį punktą;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | Komisijai turėtų būti suteikti
  tinkami
  tyrimo įgaliojimai, kad ji galėtų surinkti visą reikalingą informaciją. Todėl ji turėtų turėti įgaliojimus per visą procedūrą bet kurios įmonės ar įmonių asociacijos prašyti informacijos. Be to, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai skirti vienkartines ir periodines baudas už prašomos informacijos nepateikimą laiku arba už neišsamios, neteisingos ar klaidinančios informacijos pateikimą. Komisija taip pat galėtų teikti klausimus valstybėms narėms arba trečiosioms valstybėms. Be to, faktams nustatyti Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai apsilankyti įmonės patalpose Sąjungoje arba, jei
  įmonė ir
  atitinkama trečioji valstybė sutinka, įmonės patalpose trečiojoje valstybėje. Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti sprendimus remiantis turimais faktais, jei atitinkama įmonė nebendradarbiauja; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

Komisijai turėtų būti suteikti
  tinkami
  tyrimo įgaliojimai, kad ji galėtų surinkti visą reikalingą informaciją. Todėl ji turėtų turėti įgaliojimus per visą procedūrą bet kurios įmonės ar įmonių asociacijos prašyti informacijos. Be to, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai skirti vienkartines ir periodines baudas už prašomos informacijos nepateikimą laiku arba už neišsamios, neteisingos ar klaidinančios informacijos pateikimą. Komisija taip pat galėtų teikti klausimus valstybėms narėms arba trečiosioms valstybėms. Be to, faktams nustatyti Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai apsilankyti įmonės patalpose Sąjungoje arba, jei
  įmonė ir
  atitinkama trečioji valstybė sutinka, įmonės patalpose trečiojoje valstybėje. Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti sprendimus remiantis turimais faktais, jei atitinkama įmonė nebendradarbiauja;

| (22) | Komisijai turėtų būti suteikti
  reikiami
  tyrimo įgaliojimai
  ir ištekliai
  , kad ji galėtų surinkti visą reikalingą informaciją. Todėl ji turėtų turėti įgaliojimus per visą procedūrą bet kurios įmonės ar įmonių asociacijos prašyti informacijos. Be to, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai skirti vienkartines ir periodines baudas už prašomos informacijos nepateikimą laiku arba už neišsamios, neteisingos ar klaidinančios informacijos pateikimą.
  Siekiant sustiprinti atgrasomąjį šio reglamento poveikį, turėtų būti numatyta galimybė prireikus tuo pačiu metu taikyti kompensacines priemones, prievoles ir vienkartines arba periodines baudas.
  Komisija taip pat galėtų teikti klausimus valstybėms narėms arba trečiosioms valstybėms. Be to, faktams nustatyti Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai apsilankyti įmonės patalpose Sąjungoje arba, jei atitinkama trečioji valstybė sutinka, įmonės patalpose trečiojoje valstybėje. Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti sprendimus remiantis turimais faktais, jei atitinkama įmonė nebendradarbiauja; |
| --- | --- |

(22)

Komisijai turėtų būti suteikti
  reikiami
  tyrimo įgaliojimai
  ir ištekliai
  , kad ji galėtų surinkti visą reikalingą informaciją. Todėl ji turėtų turėti įgaliojimus per visą procedūrą bet kurios įmonės ar įmonių asociacijos prašyti informacijos. Be to, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai skirti vienkartines ir periodines baudas už prašomos informacijos nepateikimą laiku arba už neišsamios, neteisingos ar klaidinančios informacijos pateikimą.
  Siekiant sustiprinti atgrasomąjį šio reglamento poveikį, turėtų būti numatyta galimybė prireikus tuo pačiu metu taikyti kompensacines priemones, prievoles ir vienkartines arba periodines baudas.
  Komisija taip pat galėtų teikti klausimus valstybėms narėms arba trečiosioms valstybėms. Be to, faktams nustatyti Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai apsilankyti įmonės patalpose Sąjungoje arba, jei atitinkama trečioji valstybė sutinka, įmonės patalpose trečiojoje valstybėje. Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti sprendimus remiantis turimais faktais, jei atitinkama įmonė nebendradarbiauja;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

26 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (26) | Komisija turėtų turėti tinkamas priemones įsipareigojimų ir kompensacinių priemonių veiksmingumui užtikrinti. Jei atitinkama įmonė nesilaiko sprendimo dėl įsipareigojimų, sprendimo, kuriuo nustatomos kompensacinės priemonės, arba sprendimo, kuriuo nustatomos laikinosios priemonės, Komisija turėtų turėti įgaliojimus skirti vienkartines ir periodines baudas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26)

Komisija turėtų turėti tinkamas priemones įsipareigojimų ir kompensacinių priemonių veiksmingumui užtikrinti. Jei atitinkama įmonė nesilaiko sprendimo dėl įsipareigojimų, sprendimo, kuriuo nustatomos kompensacinės priemonės, arba sprendimo, kuriuo nustatomos laikinosios priemonės, Komisija turėtų turėti įgaliojimus skirti vienkartines ir periodines baudas;

| (26) | Komisija turėtų turėti tinkamas priemones įsipareigojimų ir kompensacinių priemonių veiksmingumui užtikrinti. Jei atitinkama įmonė nesilaiko sprendimo dėl įsipareigojimų, sprendimo, kuriuo nustatomos kompensacinės priemonės, arba sprendimo, kuriuo nustatomos laikinosios priemonės, Komisija turėtų turėti įgaliojimus skirti vienkartines ir periodines baudas, kurios būtų
  pakankamai atgrasančios. Komisija, skirdama tokias vienkartines ir periodines baudas, turėtų atsižvelgti į pakartotinio nesilaikymo atvejus. Komisija turėtų peržiūrėti priemonių veiksmingumą; |
| --- | --- |

(26)

Komisija turėtų turėti tinkamas priemones įsipareigojimų ir kompensacinių priemonių veiksmingumui užtikrinti. Jei atitinkama įmonė nesilaiko sprendimo dėl įsipareigojimų, sprendimo, kuriuo nustatomos kompensacinės priemonės, arba sprendimo, kuriuo nustatomos laikinosios priemonės, Komisija turėtų turėti įgaliojimus skirti vienkartines ir periodines baudas, kurios būtų
  pakankamai atgrasančios. Komisija, skirdama tokias vienkartines ir periodines baudas, turėtų atsižvelgti į pakartotinio nesilaikymo atvejus. Komisija turėtų peržiūrėti priemonių veiksmingumą;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

31 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | kai nesiekiamos ribinės pranešimo vertės, Komisija
  galėtų
  reikalauti pranešti apie galimas subsidijuojamas koncentracijas, kurios dar nebuvo įgyvendintos, arba apie galimus subsidijuojamus pasiūlymus iki viešosios sutarties skyrimo, jei ji mano, kad koncentracija arba pasiūlymas, atsižvelgiant į jų poveikį Sąjungoje, turėtų būti ex ante peržiūrėti. Komisija taip pat turėtų turėti galimybę savo iniciatyva peržiūrėti jau įgyvendintas koncentracijas arba skirtas viešąsias sutartis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31)

kai nesiekiamos ribinės pranešimo vertės, Komisija
  galėtų
  reikalauti pranešti apie galimas subsidijuojamas koncentracijas, kurios dar nebuvo įgyvendintos, arba apie galimus subsidijuojamus pasiūlymus iki viešosios sutarties skyrimo, jei ji mano, kad koncentracija arba pasiūlymas, atsižvelgiant į jų poveikį Sąjungoje, turėtų būti ex ante peržiūrėti. Komisija taip pat turėtų turėti galimybę savo iniciatyva peržiūrėti jau įgyvendintas koncentracijas arba skirtas viešąsias sutartis;

| (31) | kai nesiekiamos ribinės pranešimo vertės, Komisija
  turėtų
  reikalauti pranešti apie galimas subsidijuojamas koncentracijas, kurios dar nebuvo įgyvendintos, arba apie galimus subsidijuojamus pasiūlymus iki viešosios sutarties skyrimo, jei ji mano, kad koncentracija arba pasiūlymas, atsižvelgiant į jų poveikį Sąjungoje, turėtų būti ex ante peržiūrėti. Komisija taip pat turėtų turėti galimybę savo iniciatyva peržiūrėti jau įgyvendintas koncentracijas arba skirtas viešąsias sutartis; |
| --- | --- |

(31)

kai nesiekiamos ribinės pranešimo vertės, Komisija
  turėtų
  reikalauti pranešti apie galimas subsidijuojamas koncentracijas, kurios dar nebuvo įgyvendintos, arba apie galimus subsidijuojamus pasiūlymus iki viešosios sutarties skyrimo, jei ji mano, kad koncentracija arba pasiūlymas, atsižvelgiant į jų poveikį Sąjungoje, turėtų būti ex ante peržiūrėti. Komisija taip pat turėtų turėti galimybę savo iniciatyva peržiūrėti jau įgyvendintas koncentracijas arba skirtas viešąsias sutartis;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

32 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (32a) | taikant koncentracijų ex ante peržiūros mechanizmą, atitinkamos įmonės turėtų galėti prašyti iki pranešimo pateikimo surengti gera valia grindžiamas konsultacijas su Komisija tik siekdamos pasikonsultuoti, ar laikomasi oficialių pranešimo ribinių verčių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(32a)

taikant koncentracijų ex ante peržiūros mechanizmą, atitinkamos įmonės turėtų galėti prašyti iki pranešimo pateikimo surengti gera valia grindžiamas konsultacijas su Komisija tik siekdamos pasikonsultuoti, ar laikomasi oficialių pranešimo ribinių verčių;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

35 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (35) | turėtų būti užtikrinta, kad visų viešųjų pirkimų procedūroje dalyvaujančių įmonių atžvilgiu būtų laikomasi viešuosius pirkimus reglamentuojančių principų, visų pirma proporcingumo, nediskriminavimo, vienodo požiūrio ir skaidrumo principų, neatsižvelgiant į pagal šį reglamentą inicijuotus ir nebaigtus tyrimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(35)

turėtų būti užtikrinta, kad visų viešųjų pirkimų procedūroje dalyvaujančių įmonių atžvilgiu būtų laikomasi viešuosius pirkimus reglamentuojančių principų, visų pirma proporcingumo, nediskriminavimo, vienodo požiūrio ir skaidrumo principų, neatsižvelgiant į pagal šį reglamentą inicijuotus ir nebaigtus tyrimus;

| (35) | turėtų būti užtikrinta, kad visų viešųjų pirkimų procedūroje dalyvaujančių įmonių atžvilgiu būtų laikomasi viešuosius pirkimus reglamentuojančių principų, visų pirma proporcingumo, nediskriminavimo, vienodo požiūrio ir skaidrumo principų, neatsižvelgiant į pagal šį reglamentą inicijuotus ir nebaigtus tyrimus.
  Šiuo reglamentu nedaromas poveikis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES nuostatoms dėl taikytinų pareigų aplinkos, socialinės ir darbo teisės srityse; |
| --- | --- |

(35)

turėtų būti užtikrinta, kad visų viešųjų pirkimų procedūroje dalyvaujančių įmonių atžvilgiu būtų laikomasi viešuosius pirkimus reglamentuojančių principų, visų pirma proporcingumo, nediskriminavimo, vienodo požiūrio ir skaidrumo principų, neatsižvelgiant į pagal šį reglamentą inicijuotus ir nebaigtus tyrimus.
  Šiuo reglamentu nedaromas poveikis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES nuostatoms dėl taikytinų pareigų aplinkos, socialinės ir darbo teisės srityse;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

36 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (36) | turėtų būti laikoma, kad užsienio subsidijos, kuriomis įmonei suteikiama galimybė pateikti pasiūlymą, kuris yra nepagrįstai palankus, palyginti su atitinkamais darbais, prekėmis ar paslaugomis, iš tikrųjų iškraipo ar gali iškraipyti viešųjų pirkimų procedūrą. Todėl tie iškraipymai turėtų būti vertinami remiantis 13 ir 14 konstatuojamosiose dalyse apibūdintu nebaigtiniu rodiklių rinkiniu, taip pat nepagrįstai palankaus pasiūlymo sąvoka. Rodikliai turėtų padėti nustatyti, kaip užsienio subsidija iškraipo konkurenciją, pagerindama įmonės konkurencinę padėtį ir suteikdama jai galimybę pateikti nepagrįstai palankų pasiūlymą. Įmonėms turėtų būti suteikta galimybė pagrįsti, kad pasiūlymas nėra nepagrįstai palankus, be kita ko, pateikiant Direktyvos 2014/24/ES 69 straipsnio 2 dalyje nurodytus paaiškinimus. Draudimas skirti sutartį turėtų būti taikomas tik tais atvejais, kai pasiūlymo, kuriam skiriamos užsienio subsidijos, palankaus pobūdžio negalima pagrįsti, pasiūlymą pateikusiai įmonei būtų skirta sutartis, o pasiūlymą teikianti įmonė nepasiūlytų prisiimti įsipareigojimų, kurie būtų laikomi tinkamais ir pakankamais, kad iškraipymas būtų visiškai ir veiksmingai pašalintas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36)

turėtų būti laikoma, kad užsienio subsidijos, kuriomis įmonei suteikiama galimybė pateikti pasiūlymą, kuris yra nepagrįstai palankus, palyginti su atitinkamais darbais, prekėmis ar paslaugomis, iš tikrųjų iškraipo ar gali iškraipyti viešųjų pirkimų procedūrą. Todėl tie iškraipymai turėtų būti vertinami remiantis 13 ir 14 konstatuojamosiose dalyse apibūdintu nebaigtiniu rodiklių rinkiniu, taip pat nepagrįstai palankaus pasiūlymo sąvoka. Rodikliai turėtų padėti nustatyti, kaip užsienio subsidija iškraipo konkurenciją, pagerindama įmonės konkurencinę padėtį ir suteikdama jai galimybę pateikti nepagrįstai palankų pasiūlymą. Įmonėms turėtų būti suteikta galimybė pagrįsti, kad pasiūlymas nėra nepagrįstai palankus, be kita ko, pateikiant Direktyvos 2014/24/ES 69 straipsnio 2 dalyje nurodytus paaiškinimus. Draudimas skirti sutartį turėtų būti taikomas tik tais atvejais, kai pasiūlymo, kuriam skiriamos užsienio subsidijos, palankaus pobūdžio negalima pagrįsti, pasiūlymą pateikusiai įmonei būtų skirta sutartis, o pasiūlymą teikianti įmonė nepasiūlytų prisiimti įsipareigojimų, kurie būtų laikomi tinkamais ir pakankamais, kad iškraipymas būtų visiškai ir veiksmingai pašalintas;

| (36) | turėtų būti laikoma, kad užsienio subsidijos, kuriomis įmonei suteikiama galimybė pateikti pasiūlymą, kuris yra nepagrįstai palankus, palyginti su atitinkamais darbais, prekėmis ar paslaugomis, iš tikrųjų iškraipo ar gali iškraipyti viešųjų pirkimų procedūrą. Todėl tie iškraipymai turėtų būti vertinami remiantis 13 ir 14 konstatuojamosiose dalyse apibūdintu nebaigtiniu rodiklių rinkiniu, taip pat nepagrįstai palankaus pasiūlymo sąvoka. Rodikliai turėtų padėti nustatyti, kaip užsienio subsidija iškraipo konkurenciją, pagerindama įmonės konkurencinę padėtį ir suteikdama jai galimybę pateikti nepagrįstai palankų pasiūlymą. Įmonėms turėtų būti suteikta galimybė pagrįsti, kad pasiūlymas nėra nepagrįstai palankus, be kita ko, pateikiant Direktyvos 2014/24/ES 69 straipsnio 2 dalyje nurodytus paaiškinimus. Draudimas skirti sutartį turėtų būti taikomas tik tais atvejais, kai pasiūlymo, kuriam skiriamos užsienio subsidijos, palankaus pobūdžio negalima pagrįsti, pasiūlymą pateikusiai įmonei būtų skirta sutartis, o pasiūlymą teikianti įmonė nepasiūlytų prisiimti įsipareigojimų, kurie būtų laikomi tinkamais ir pakankamais, kad iškraipymas būtų visiškai ir veiksmingai pašalintas;
  Priėmus sprendimą, kuriuo draudžiama sudaryti sutartį, atitinkama įmonė pašalinama iš viešųjų pirkimų procedūros. |
| --- | --- |

(36)

turėtų būti laikoma, kad užsienio subsidijos, kuriomis įmonei suteikiama galimybė pateikti pasiūlymą, kuris yra nepagrįstai palankus, palyginti su atitinkamais darbais, prekėmis ar paslaugomis, iš tikrųjų iškraipo ar gali iškraipyti viešųjų pirkimų procedūrą. Todėl tie iškraipymai turėtų būti vertinami remiantis 13 ir 14 konstatuojamosiose dalyse apibūdintu nebaigtiniu rodiklių rinkiniu, taip pat nepagrįstai palankaus pasiūlymo sąvoka. Rodikliai turėtų padėti nustatyti, kaip užsienio subsidija iškraipo konkurenciją, pagerindama įmonės konkurencinę padėtį ir suteikdama jai galimybę pateikti nepagrįstai palankų pasiūlymą. Įmonėms turėtų būti suteikta galimybė pagrįsti, kad pasiūlymas nėra nepagrįstai palankus, be kita ko, pateikiant Direktyvos 2014/24/ES 69 straipsnio 2 dalyje nurodytus paaiškinimus. Draudimas skirti sutartį turėtų būti taikomas tik tais atvejais, kai pasiūlymo, kuriam skiriamos užsienio subsidijos, palankaus pobūdžio negalima pagrįsti, pasiūlymą pateikusiai įmonei būtų skirta sutartis, o pasiūlymą teikianti įmonė nepasiūlytų prisiimti įsipareigojimų, kurie būtų laikomi tinkamais ir pakankamais, kad iškraipymas būtų visiškai ir veiksmingai pašalintas;
  Priėmus sprendimą, kuriuo draudžiama sudaryti sutartį, atitinkama įmonė pašalinama iš viešųjų pirkimų procedūros.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

37 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (37) | atsižvelgiant į koncentracijų ir viešųjų pirkimų sutarčių skyrimo ex ante peržiūros mechanizmo pobūdį ir į būtinybę užtikrinti teisinį tikrumą dėl šių konkrečių sandorių, Komisija negali savo iniciatyva dar kartą peržiūrėti koncentracijos arba viešųjų pirkimų konkurso, apie kurį pranešta ir kuris buvo įvertintas pagal atitinkamas procedūras. Tačiau finansiniai įnašai, apie kuriuos Komisija buvo informuota taikant pranešimo procedūrą, taip pat gali būti svarbūs ne tik koncentracijos ar viešųjų pirkimų procedūros atveju. Siekdama surinkti informaciją apie užsienio subsidijas, Komisija turėtų turėti galimybę pradėti konkrečių ekonomikos sektorių, konkrečių rūšių ekonominės veiklos arba konkrečių užsienio subsidijų priemonių naudojimo tyrimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(37)

atsižvelgiant į koncentracijų ir viešųjų pirkimų sutarčių skyrimo ex ante peržiūros mechanizmo pobūdį ir į būtinybę užtikrinti teisinį tikrumą dėl šių konkrečių sandorių, Komisija negali savo iniciatyva dar kartą peržiūrėti koncentracijos arba viešųjų pirkimų konkurso, apie kurį pranešta ir kuris buvo įvertintas pagal atitinkamas procedūras. Tačiau finansiniai įnašai, apie kuriuos Komisija buvo informuota taikant pranešimo procedūrą, taip pat gali būti svarbūs ne tik koncentracijos ar viešųjų pirkimų procedūros atveju. Siekdama surinkti informaciją apie užsienio subsidijas, Komisija turėtų turėti galimybę pradėti konkrečių ekonomikos sektorių, konkrečių rūšių ekonominės veiklos arba konkrečių užsienio subsidijų priemonių naudojimo tyrimus;

| (37) | atsižvelgiant į koncentracijų ir viešųjų pirkimų sutarčių skyrimo ex ante peržiūros mechanizmo pobūdį ir į būtinybę užtikrinti teisinį tikrumą dėl šių konkrečių sandorių, Komisija negali savo iniciatyva dar kartą peržiūrėti koncentracijos arba viešųjų pirkimų konkurso, apie kurį pranešta ir kuris buvo įvertintas pagal atitinkamas procedūras. Tačiau finansiniai įnašai, apie kuriuos Komisija buvo informuota taikant pranešimo procedūrą, taip pat gali būti svarbūs ne tik koncentracijos ar viešųjų pirkimų procedūros atveju. Siekdama surinkti informaciją apie užsienio subsidijas, Komisija turėtų turėti galimybę pradėti konkrečių ekonomikos sektorių, konkrečių rūšių ekonominės veiklos arba konkrečių užsienio subsidijų priemonių naudojimo tyrimus.
  Komisija turėtų turėti galimybę naudoti informaciją, gautą atlikus tokius rinkos tyrimus, tam tikriems sandoriams peržiūrėti pagal šiame reglamente nustatytas procedūras; |
| --- | --- |

(37)

atsižvelgiant į koncentracijų ir viešųjų pirkimų sutarčių skyrimo ex ante peržiūros mechanizmo pobūdį ir į būtinybę užtikrinti teisinį tikrumą dėl šių konkrečių sandorių, Komisija negali savo iniciatyva dar kartą peržiūrėti koncentracijos arba viešųjų pirkimų konkurso, apie kurį pranešta ir kuris buvo įvertintas pagal atitinkamas procedūras. Tačiau finansiniai įnašai, apie kuriuos Komisija buvo informuota taikant pranešimo procedūrą, taip pat gali būti svarbūs ne tik koncentracijos ar viešųjų pirkimų procedūros atveju. Siekdama surinkti informaciją apie užsienio subsidijas, Komisija turėtų turėti galimybę pradėti konkrečių ekonomikos sektorių, konkrečių rūšių ekonominės veiklos arba konkrečių užsienio subsidijų priemonių naudojimo tyrimus.
  Komisija turėtų turėti galimybę naudoti informaciją, gautą atlikus tokius rinkos tyrimus, tam tikriems sandoriams peržiūrėti pagal šiame reglamente nustatytas procedūras;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

43 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (43) | šio reglamento įgyvendinimas Sąjungoje turėtų atitikti Sąjungos teisę, PPO sutartį ir įsipareigojimus, prisiimtus pagal kitus prekybos ir investicijų susitarimus, kuriuose dalyvauja Sąjunga arba valstybės narės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(43)

šio reglamento įgyvendinimas Sąjungoje turėtų atitikti Sąjungos teisę, PPO sutartį ir įsipareigojimus, prisiimtus pagal kitus prekybos ir investicijų susitarimus, kuriuose dalyvauja Sąjunga arba valstybės narės;

| (43) | šio reglamento įgyvendinimas Sąjungoje turėtų atitikti Sąjungos teisę, PPO sutartį ir įsipareigojimus, prisiimtus pagal kitus prekybos ir investicijų susitarimus, kuriuose dalyvauja Sąjunga arba valstybės narės.
  Šiuo reglamentu neturėtų būti daromas poveikis daugiašalių taisyklių, skirtų konkurenciją iškraipančių subsidijų problemai spręsti, rengimui; |
| --- | --- |

(43)

šio reglamento įgyvendinimas Sąjungoje turėtų atitikti Sąjungos teisę, PPO sutartį ir įsipareigojimus, prisiimtus pagal kitus prekybos ir investicijų susitarimus, kuriuose dalyvauja Sąjunga arba valstybės narės.
  Šiuo reglamentu neturėtų būti daromas poveikis daugiašalių taisyklių, skirtų konkurenciją iškraipančių subsidijų problemai spręsti, rengimui;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

43 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (43a) | siekiant skatinti kurti daugiašales taisykles, skirtas konkurenciją iškraipančioms subsidijoms ir jų pagrindinėms priežastims šalinti, būtina pradėti dialogą su trečiosiomis šalimis. Kai Komisija nustato arba įtaria, kad teikiamos sisteminį iškraipomąjį poveikį turinčios užsienio subsidijos, ji turėtų turėti galimybę pradėti dialogą su atitinkama trečiąja šalimi, kad išnagrinėtų galimybes nutraukti arba pakeisti konkurenciją iškraipančias subsidijas, siekdama pašalinti jos iškraipomąjį poveikį vidaus rinkoje. Kai dvišaliame Sąjungos ir trečiosios šalies susitarime numatytas konsultacijų mechanizmas, apimantis sisteminį iškraipomąjį poveikį turinčias užsienio subsidijas, kurioms taikomas šis reglamentas, šis mechanizmas turėtų būti naudojamas siekiant palengvinti dialogą su trečiosiomis šalimis. Komisija taip pat turėtų galėti siekti, kad konkurenciją iškraipanti subsidijų schema būtų nutraukta arba pakeista, keldama šį klausimą bet kuriame atitinkamame tarptautiniame forume arba bendradarbiaudama su bet kuria kita trečiąja šalimi, kuriai daro poveikį tos pačios sisteminį iškraipomąjį poveikį darančios užsienio subsidijos, arba su bet kuria suinteresuota trečiąja šalimi. Šis dialogas neturėtų trukdyti Komisijai pradėti arba tęsti tyrimų pagal šį reglamentą, taip pat jis neturėtų būti alternatyva žalos atlyginimo priemonėms. Komisija turėtų nepagrįstai nedelsdama informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie atitinkamus pokyčius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(43a)

siekiant skatinti kurti daugiašales taisykles, skirtas konkurenciją iškraipančioms subsidijoms ir jų pagrindinėms priežastims šalinti, būtina pradėti dialogą su trečiosiomis šalimis. Kai Komisija nustato arba įtaria, kad teikiamos sisteminį iškraipomąjį poveikį turinčios užsienio subsidijos, ji turėtų turėti galimybę pradėti dialogą su atitinkama trečiąja šalimi, kad išnagrinėtų galimybes nutraukti arba pakeisti konkurenciją iškraipančias subsidijas, siekdama pašalinti jos iškraipomąjį poveikį vidaus rinkoje. Kai dvišaliame Sąjungos ir trečiosios šalies susitarime numatytas konsultacijų mechanizmas, apimantis sisteminį iškraipomąjį poveikį turinčias užsienio subsidijas, kurioms taikomas šis reglamentas, šis mechanizmas turėtų būti naudojamas siekiant palengvinti dialogą su trečiosiomis šalimis. Komisija taip pat turėtų galėti siekti, kad konkurenciją iškraipanti subsidijų schema būtų nutraukta arba pakeista, keldama šį klausimą bet kuriame atitinkamame tarptautiniame forume arba bendradarbiaudama su bet kuria kita trečiąja šalimi, kuriai daro poveikį tos pačios sisteminį iškraipomąjį poveikį darančios užsienio subsidijos, arba su bet kuria suinteresuota trečiąja šalimi. Šis dialogas neturėtų trukdyti Komisijai pradėti arba tęsti tyrimų pagal šį reglamentą, taip pat jis neturėtų būti alternatyva žalos atlyginimo priemonėms. Komisija turėtų nepagrįstai nedelsdama informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie atitinkamus pokyčius;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

47 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (47) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai pagal Sutarties 291 straipsnį. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi siekiant nustatyti pranešimų apie koncentracijas ir finansinius įnašus vykdant viešųjų pirkimų procedūras formą ir turinį, informacijos atskleidimo detales, skaidrumo reikalavimų formą ir turinį, terminų apskaičiavimą, įsipareigojimų sąlygas ir terminus ir išsamias taisykles dėl procedūrinių veiksmų, susijusių su viešųjų pirkimų procedūrų tyrimais. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(47)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai pagal Sutarties 291 straipsnį. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi siekiant nustatyti pranešimų apie koncentracijas ir finansinius įnašus vykdant viešųjų pirkimų procedūras formą ir turinį, informacijos atskleidimo detales, skaidrumo reikalavimų formą ir turinį, terminų apskaičiavimą, įsipareigojimų sąlygas ir terminus ir išsamias taisykles dėl procedūrinių veiksmų, susijusių su viešųjų pirkimų procedūrų tyrimais. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011;

| (47) | Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi siekiant nustatyti pranešimų apie koncentracijas ir finansinius įnašus vykdant viešųjų pirkimų procedūras formą ir turinį, informacijos atskleidimo detales, skaidrumo reikalavimų formą ir turinį, terminų apskaičiavimą, įsipareigojimų sąlygas ir terminus ir išsamias taisykles dėl procedūrinių veiksmų, susijusių su viešųjų pirkimų procedūrų tyrimais. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011.
  Komisija turėtų pirmą kartą pasinaudoti tais įgyvendinimo įgaliojimais ne vėliau kaip praėjus vieneriems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo; |
| --- | --- |

(47)

Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi siekiant nustatyti pranešimų apie koncentracijas ir finansinius įnašus vykdant viešųjų pirkimų procedūras formą ir turinį, informacijos atskleidimo detales, skaidrumo reikalavimų formą ir turinį, terminų apskaičiavimą, įsipareigojimų sąlygas ir terminus ir išsamias taisykles dėl procedūrinių veiksmų, susijusių su viešųjų pirkimų procedūrų tyrimais. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011.
  Komisija turėtų pirmą kartą pasinaudoti tais įgyvendinimo įgaliojimais ne vėliau kaip praėjus vieneriems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

47 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (47a) | Komisija turėtų turėti galimybę nustatyti supaprastintą procedūrą, pagal kurią tam tikros koncentracijos arba viešųjų pirkimų procedūros būtų vertinamos remiantis tuo, kad dėl jų mažiau tikėtina, kad dėl užsienio subsidijų bus iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(47a)

Komisija turėtų turėti galimybę nustatyti supaprastintą procedūrą, pagal kurią tam tikros koncentracijos arba viešųjų pirkimų procedūros būtų vertinamos remiantis tuo, kad dėl jų mažiau tikėtina, kad dėl užsienio subsidijų bus iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

48 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (48) | siekiant užtikrinti vienodas sąlygas vidaus rinkoje ir ilguoju laikotarpiu, kad būtų užtikrinta pakankama atvejų, ištirtų tiek per pranešimus, tiek ex officio, aprėptis,
  pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai
  turėtų būti
  deleguoti įgaliojimai priimti aktus
  ,
  kuriais
  iš dalies keičiamos pranešimo apie koncentracijas ir viešųjų pirkimų procedūras ribinės vertės, tam tikrų kategorijų įmones atleidžiant nuo įpareigojimų pranešti pagal šį reglamentą, taip pat iš dalies keičiami koncentracijų, apie kurias pranešta, arba finansinių įnašų, apie kuriuos pranešta vykdant viešųjų pirkimų procedūrą, preliminarios peržiūros ir išsamių tyrimų terminai. Kalbant apie finansinius įnašus, susijusius su viešųjų pirkimų procedūra,
  įgaliojimais priimti tokius aktus
  turėtų būti
  naudojamasi
  atsižvelgiant į MVĮ interesus.
  Ypač svarbu, kad rengdama tuos aktus
  Komisija
  tinkamai konsultuotųsi,
  taip pat
  ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros

   (47)

  nustatytais principais
  .
  Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus
  turėtų
  gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai
  ,
  o jų ekspertams turėtų būti nuolat suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių
  ,
  kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(48)

siekiant užtikrinti vienodas sąlygas vidaus rinkoje ir ilguoju laikotarpiu, kad būtų užtikrinta pakankama atvejų, ištirtų tiek per pranešimus, tiek ex officio, aprėptis,
  pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai
  turėtų būti
  deleguoti įgaliojimai priimti aktus
  ,
  kuriais
  iš dalies keičiamos pranešimo apie koncentracijas ir viešųjų pirkimų procedūras ribinės vertės, tam tikrų kategorijų įmones atleidžiant nuo įpareigojimų pranešti pagal šį reglamentą, taip pat iš dalies keičiami koncentracijų, apie kurias pranešta, arba finansinių įnašų, apie kuriuos pranešta vykdant viešųjų pirkimų procedūrą, preliminarios peržiūros ir išsamių tyrimų terminai. Kalbant apie finansinius įnašus, susijusius su viešųjų pirkimų procedūra,
  įgaliojimais priimti tokius aktus
  turėtų būti
  naudojamasi
  atsižvelgiant į MVĮ interesus.
  Ypač svarbu, kad rengdama tuos aktus
  Komisija
  tinkamai konsultuotųsi,
  taip pat
  ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros

   (47)

  nustatytais principais
  .
  Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus
  turėtų
  gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai
  ,
  o jų ekspertams turėtų būti nuolat suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių
  ,
  kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose
  ;

| (48) | siekiant užtikrinti vienodas sąlygas vidaus rinkoje ir ilguoju laikotarpiu, kad būtų užtikrinta pakankama atvejų, ištirtų tiek per pranešimus, tiek ex officio, aprėptis,
  Komisija turėtų įvertinti šio reglamento veikimą ir veiksmingumą, įskaitant 18 ir 27 straipsniuose nustatytas pranešimo ribines vertes, ne vėliau kaip per trejus metus nuo jo įsigaliojimo, o vėliau – kas trejus metus, ir tą vertinimą pristatyti Europos Parlamentui ir Tarybai pateikdama ataskaitą. Toje ataskaitoje
  turėtų būti
  pateikiamas įvertinimas dėl to, ar šį reglamentą reikėtų iš dalies keisti. Jei ataskaitoje siūloma iš dalies pakeisti reglamentą
  ,
  prie jos gali būti pridėtas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo visų pirma
  iš dalies keičiamos pranešimo apie koncentracijas ir viešųjų pirkimų procedūras ribinės vertės, tam tikrų kategorijų įmones atleidžiant nuo įpareigojimų pranešti pagal šį reglamentą,
  nustatomos mažesnės pranešimo ribinės vertės, taikytinos tam tikriems ekonomikos sektoriams, arba diferencijuotos ribinės vertės, taikytinos skirtingų tipų viešųjų pirkimų sutartims,
  taip pat iš dalies keičiami koncentracijų, apie kurias pranešta, arba finansinių įnašų, apie kuriuos pranešta vykdant viešųjų pirkimų procedūrą, preliminarios peržiūros ir išsamių tyrimų terminai. Kalbant apie finansinius įnašus, susijusius su viešųjų pirkimų procedūra,
  vertinimas
  turėtų būti
  atliekamas
  atsižvelgiant į MVĮ interesus.
  Komisija taip pat turėtų pasinaudoti kiekybine sąnaudų ir naudos analize ir ex ante poveikio investicijoms ir vartotojų gerovei analize. Atlikdama vertinimą
  Komisija turėtų
  apsvarstyti galimybę panaikinti šį reglamentą, jei mano
  ,
  kad dėl parengtų daugiašalių taisyklių, skirtų iškreipiamąjį poveikį darančių subsidijų problemai spręsti
  ,
  šis reglamentas tapo visiškai nereikalingas
  ; |
| --- | --- |

(48)

siekiant užtikrinti vienodas sąlygas vidaus rinkoje ir ilguoju laikotarpiu, kad būtų užtikrinta pakankama atvejų, ištirtų tiek per pranešimus, tiek ex officio, aprėptis,
  Komisija turėtų įvertinti šio reglamento veikimą ir veiksmingumą, įskaitant 18 ir 27 straipsniuose nustatytas pranešimo ribines vertes, ne vėliau kaip per trejus metus nuo jo įsigaliojimo, o vėliau – kas trejus metus, ir tą vertinimą pristatyti Europos Parlamentui ir Tarybai pateikdama ataskaitą. Toje ataskaitoje
  turėtų būti
  pateikiamas įvertinimas dėl to, ar šį reglamentą reikėtų iš dalies keisti. Jei ataskaitoje siūloma iš dalies pakeisti reglamentą
  ,
  prie jos gali būti pridėtas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo visų pirma
  iš dalies keičiamos pranešimo apie koncentracijas ir viešųjų pirkimų procedūras ribinės vertės, tam tikrų kategorijų įmones atleidžiant nuo įpareigojimų pranešti pagal šį reglamentą,
  nustatomos mažesnės pranešimo ribinės vertės, taikytinos tam tikriems ekonomikos sektoriams, arba diferencijuotos ribinės vertės, taikytinos skirtingų tipų viešųjų pirkimų sutartims,
  taip pat iš dalies keičiami koncentracijų, apie kurias pranešta, arba finansinių įnašų, apie kuriuos pranešta vykdant viešųjų pirkimų procedūrą, preliminarios peržiūros ir išsamių tyrimų terminai. Kalbant apie finansinius įnašus, susijusius su viešųjų pirkimų procedūra,
  vertinimas
  turėtų būti
  atliekamas
  atsižvelgiant į MVĮ interesus.
  Komisija taip pat turėtų pasinaudoti kiekybine sąnaudų ir naudos analize ir ex ante poveikio investicijoms ir vartotojų gerovei analize. Atlikdama vertinimą
  Komisija turėtų
  apsvarstyti galimybę panaikinti šį reglamentą, jei mano
  ,
  kad dėl parengtų daugiašalių taisyklių, skirtų iškreipiamąjį poveikį darančių subsidijų problemai spręsti
  ,
  šis reglamentas tapo visiškai nereikalingas
  ;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1)   Šiuo reglamentu nustatomos vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų tyrimo ir tokių iškraipymų pašalinimo taisyklės ir procedūros. Tokie iškraipymai gali atsirasti dėl bet kokios ekonominės veiklos, ypač vykdant koncentracijas ir viešųjų pirkimų procedūras. | (1)   Šiuo reglamentu nustatomos vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų tyrimo ir tokių iškraipymų pašalinimo taisyklės ir procedūros,
  siekiant užtikrinti vienodas sąlygas
  . Tokie iškraipymai gali atsirasti dėl bet kokios ekonominės veiklos, ypač vykdant koncentracijas ir viešųjų pirkimų procedūras. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)   Šiuo reglamentu nustatomos vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų tyrimo ir tokių iškraipymų pašalinimo taisyklės ir procedūros. Tokie iškraipymai gali atsirasti dėl bet kokios ekonominės veiklos, ypač vykdant koncentracijas ir viešųjų pirkimų procedūras.

(1)   Šiuo reglamentu nustatomos vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų tyrimo ir tokių iškraipymų pašalinimo taisyklės ir procedūros,
  siekiant užtikrinti vienodas sąlygas
  . Tokie iškraipymai gali atsirasti dėl bet kokios ekonominės veiklos, ypač vykdant koncentracijas ir viešųjų pirkimų procedūras.

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies a punkto įžanginė dalis

2 straipsnio 2 dalies a punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | finansinį įnašą sudaro: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

finansinį įnašą sudaro:

| a) | finansinį įnašą,
  inter alia
  , sudaro: |
| --- | --- |

a)

finansinį įnašą,
  inter alia
  , sudaro:

inter alia

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktis

2 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | lėšų ar įsipareigojimų, pavyzdžiui, kapitalo injekcijų, dotacijų, paskolų, paskolų garantijų, mokestinių paskatų, veiklos nuostolių užskaitos, kompensacijos už valdžios institucijų užkraunamą finansinę naštą, atleidimo nuo skolos arba grafiko pakeitimo, perleidimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

lėšų ar įsipareigojimų, pavyzdžiui, kapitalo injekcijų, dotacijų, paskolų, paskolų garantijų, mokestinių paskatų, veiklos nuostolių užskaitos, kompensacijos už valdžios institucijų užkraunamą finansinę naštą, atleidimo nuo skolos arba grafiko pakeitimo, perleidimas;

| i) | lėšų ar įsipareigojimų, pavyzdžiui, kapitalo injekcijų, dotacijų, paskolų, paskolų garantijų, mokestinių paskatų,
  atleidimo nuo mokesčių
  , veiklos nuostolių užskaitos, kompensacijos už valdžios institucijų užkraunamą finansinę naštą, atleidimo nuo skolos arba grafiko pakeitimo, perleidimas; |
| --- | --- |

i)

lėšų ar įsipareigojimų, pavyzdžiui, kapitalo injekcijų, dotacijų, paskolų, paskolų garantijų, mokestinių paskatų,
  atleidimo nuo mokesčių
  , veiklos nuostolių užskaitos, kompensacijos už valdžios institucijų užkraunamą finansinę naštą, atleidimo nuo skolos arba grafiko pakeitimo, perleidimas;

atleidimo nuo mokesčių

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktis

2 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | negautos pajamos, kurios kitu atveju būtų gautos,
  arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

negautos pajamos, kurios kitu atveju būtų gautos,
  arba

arba

| ii) | negautas pajamas, kurios kitu atveju būtų gautos, |
| --- | --- |

ii)

negautas pajamas, kurios kitu atveju būtų gautos,

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies a punkto ii a papunktis (naujas)

2 straipsnio 2 dalies a punkto ii a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iia) | nepakankamai atlyginamas specialiąsias arba išimtines teises; arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iia)

iia)

nepakankamai atlyginamas specialiąsias arba išimtines teises; arba

nepakankamai atlyginamas specialiąsias arba išimtines teises; arba

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies a punkto iii papunktis

2 straipsnio 2 dalies a punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | prekių tiekimas ar paslaugų teikimas arba prekių
  ir
  paslaugų pirkimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii)

prekių tiekimas ar paslaugų teikimas arba prekių
  ir
  paslaugų pirkimas;

ir

| iii) | prekių tiekimas ar paslaugų teikimas arba prekių
  ar
  paslaugų pirkimas
  , išskyrus atvejus, kai toks tiekimas, teikimas ar pirkimas vykdomas pagal konkurencingą, skaidrią, nediskriminacinę ir besąlyginę konkurso procedūrą
  ; |
| --- | --- |

iii)

prekių tiekimas ar paslaugų teikimas arba prekių
  ar
  paslaugų pirkimas
  , išskyrus atvejus, kai toks tiekimas, teikimas ar pirkimas vykdomas pagal konkurencingą, skaidrią, nediskriminacinę ir besąlyginę konkurso procedūrą
  ;

ar

, išskyrus atvejus, kai toks tiekimas, teikimas ar pirkimas vykdomas pagal konkurencingą, skaidrią, nediskriminacinę ir besąlyginę konkurso procedūrą

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

3 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   Laikoma, kad vidaus rinka yra iškraipyta, kai užsienio subsidija gali pagerinti atitinkamos įmonės konkurencinę padėtį vidaus rinkoje ir taip iš tikrųjų neigiamai veikia arba gali veikti konkurenciją vidaus rinkoje. Ar vidaus rinka iškraipoma, nustatoma remiantis rodikliais, kurie gali apimti: | 1)   Laikoma, kad vidaus rinka yra iškraipyta, kai užsienio subsidija gali pagerinti atitinkamos įmonės konkurencinę padėtį vidaus rinkoje ir taip iš tikrųjų neigiamai veikia arba gali veikti konkurenciją vidaus rinkoje. Ar vidaus rinka iškraipoma, nustatoma remiantis rodikliais, kurie,
  inter alia
  , apima: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   Laikoma, kad vidaus rinka yra iškraipyta, kai užsienio subsidija gali pagerinti atitinkamos įmonės konkurencinę padėtį vidaus rinkoje ir taip iš tikrųjų neigiamai veikia arba gali veikti konkurenciją vidaus rinkoje. Ar vidaus rinka iškraipoma, nustatoma remiantis rodikliais, kurie gali apimti:

1)   Laikoma, kad vidaus rinka yra iškraipyta, kai užsienio subsidija gali pagerinti atitinkamos įmonės konkurencinę padėtį vidaus rinkoje ir taip iš tikrųjų neigiamai veikia arba gali veikti konkurenciją vidaus rinkoje. Ar vidaus rinka iškraipoma, nustatoma remiantis rodikliais, kurie,
  inter alia
  , apima:

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies c punktas

3 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | įmonės ir atitinkamų rinkų padėtį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

įmonės ir atitinkamų rinkų padėtį;

| c) | įmonės
  , įskaitant jos dydį,
  ir atitinkamų rinkų padėtį
  , visų pirma vertinimą, ar atitinkama įmonė priklauso trečiosios šalies valdžios institucijoms, veikia jų kontroliuojama arba strategiškai prižiūrima, arba vadovaudamasi jų gairėmis
  ; |
| --- | --- |

c)

įmonės
  , įskaitant jos dydį,
  ir atitinkamų rinkų padėtį
  , visų pirma vertinimą, ar atitinkama įmonė priklauso trečiosios šalies valdžios institucijoms, veikia jų kontroliuojama arba strategiškai prižiūrima, arba vadovaudamasi jų gairėmis
  ;

, įskaitant jos dydį,

, visų pirma vertinimą, ar atitinkama įmonė priklauso trečiosios šalies valdžios institucijoms, veikia jų kontroliuojama arba strategiškai prižiūrima, arba vadovaudamasi jų gairėmis

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies d punktas

3 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | atitinkamos įmonės ekonominės veiklos vidaus rinkoje lygį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

atitinkamos įmonės ekonominės veiklos vidaus rinkoje lygį;

| d) | atitinkamos įmonės ekonominės veiklos
  vidaus rinkoje
  ir savo šalies rinkoje lygį
  ir raidą
  ; |
| --- | --- |

d)

atitinkamos įmonės ekonominės veiklos
  vidaus rinkoje
  ir savo šalies rinkoje lygį
  ir raidą
  ;

vidaus rinkoje

ir raidą

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalis

3 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)   Mažai tikėtina, kad užsienio subsidija iškraipytų vidaus rinką, jei jos bendra suma per bet kurį trejų iš eilės einančių finansinių metų laikotarpį būtų mažesnė nei 5 mln. EUR. | 2)   Mažai tikėtina, kad užsienio subsidija iškraipytų vidaus rinką, jei jos bendra suma per bet kurį trejų iš eilės einančių finansinių metų laikotarpį būtų mažesnė nei
  4
   mln. EUR. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)   Mažai tikėtina, kad užsienio subsidija iškraipytų vidaus rinką, jei jos bendra suma per bet kurį trejų iš eilės einančių finansinių metų laikotarpį būtų mažesnė nei 5 mln. EUR.

2)   Mažai tikėtina, kad užsienio subsidija iškraipytų vidaus rinką, jei jos bendra suma per bet kurį trejų iš eilės einančių finansinių metų laikotarpį būtų mažesnė nei
  4
   mln. EUR.

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a)
     
  Komisija gali apsvarstyti, ar trečioji šalis yra įdiegusi subsidijų peržiūros sistemą, kuri, kaip nustatė Komisija, teisiškai ir praktiškai užtikrina, kad apsaugos nuo netinkamo valstybės kišimosi į rinkos jėgas ir nesąžiningos konkurencijos lygis yra bent lygiavertis apsaugos lygiui Sąjungoje, ir tai, ar subsidija buvo patvirtinta pagal tą sistemą ir ar tas patvirtinimas atrodo svarbus ir kalbant apie poveikį vidaus rinkai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a)
     
  Komisija gali apsvarstyti, ar trečioji šalis yra įdiegusi subsidijų peržiūros sistemą, kuri, kaip nustatė Komisija, teisiškai ir praktiškai užtikrina, kad apsaugos nuo netinkamo valstybės kišimosi į rinkos jėgas ir nesąžiningos konkurencijos lygis yra bent lygiavertis apsaugos lygiui Sąjungoje, ir tai, ar subsidija buvo patvirtinta pagal tą sistemą ir ar tas patvirtinimas atrodo svarbus ir kalbant apie poveikį vidaus rinkai.

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 b dalis (nauja)

3 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b)
     
  Siekdama užtikrinti veiksmingumą ir skaidrumą, Komisija ne vėliau kaip per 24 mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo paskelbia šio straipsnio taikymo gaires, įskaitant kiekvieno rodiklio taikymo paaiškinimus ir pavyzdžius. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, reguliariai atnaujina šias gaires ir teikia informaciją Europos Parlamentui ir Tarybai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b)
     
  Siekdama užtikrinti veiksmingumą ir skaidrumą, Komisija ne vėliau kaip per 24 mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo paskelbia šio straipsnio taikymo gaires, įskaitant kiekvieno rodiklio taikymo paaiškinimus ir pavyzdžius. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, reguliariai atnaujina šias gaires ir teikia informaciją Europos Parlamentui ir Tarybai.

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies 2 a punktas (naujas)

4 straipsnio 1 dalies 2 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a) | eksporto finansavimo subsidija, kurią teikia trečioji šalis, nepasirašiusi EBPO Susitarimo dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a)

2a)

eksporto finansavimo subsidija, kurią teikia trečioji šalis, nepasirašiusi EBPO Susitarimo dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų;

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies 2 b punktas (naujas)

4 straipsnio 1 dalies 2 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b) | užsienio subsidija įmonei, veikiančiai sektoriuje, kuriam būdingas struktūrinis perteklinis pajėgumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b)

2b)

užsienio subsidija įmonei, veikiančiai sektoriuje, kuriam būdingas struktūrinis perteklinis pajėgumas;

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   Pagrįstais atvejais Komisija įvertina neigiamo užsienio subsidijos poveikio, t. y. vidaus rinkos iškraipymo, ir teigiamo poveikio atitinkamos ekonominės veiklos plėtrai pusiausvyrą. | 1)   Pagrįstais atvejais Komisija
  gali
  įvertinti neigiamo užsienio subsidijos poveikio, t. y. vidaus rinkos iškraipymo, ir teigiamo poveikio atitinkamos ekonominės veiklos plėtrai
  vidaus rinkoje
  pusiausvyrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   Pagrįstais atvejais Komisija įvertina neigiamo užsienio subsidijos poveikio, t. y. vidaus rinkos iškraipymo, ir teigiamo poveikio atitinkamos ekonominės veiklos plėtrai pusiausvyrą.

1)   Pagrįstais atvejais Komisija
  gali
  įvertinti neigiamo užsienio subsidijos poveikio, t. y. vidaus rinkos iškraipymo, ir teigiamo poveikio atitinkamos ekonominės veiklos plėtrai
  vidaus rinkoje
  pusiausvyrą.

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 a dalis (nauja)

5 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a)
     
  Ne vėliau kaip per 24 mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija paskelbia šio straipsnio taikymo gaires, įskaitant per pusiausvyros tyrimą naudojamus kriterijus. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, reguliariai atnaujina šias gaires ir teikia informaciją Europos Parlamentui ir Tarybai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a)
     
  Ne vėliau kaip per 24 mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija paskelbia šio straipsnio taikymo gaires, įskaitant per pusiausvyros tyrimą naudojamus kriterijus. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, reguliariai atnaujina šias gaires ir teikia informaciją Europos Parlamentui ir Tarybai.

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalis

6 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   Siekdama pašalinti vidaus rinkos iškraipymą, kurį iš tikrųjų sukėlė arba gali sukelti užsienio subsidija,
  Komisija gali nustatyti kompensacines priemones. Atitinkama įmonė taip pat gali pasiūlyti prisiimti
  įsipareigojimus. | 1)   
  Nedarydama poveikio 5 straipsniui, Komisija nustato kompensacines priemones,
  siekdama pašalinti vidaus rinkos iškraipymą, kurį iš tikrųjų sukėlė arba gali sukelti užsienio subsidija,
  nebent ji priėmė pagal 1a dalį atitinkamos įmonės pasiūlytus
  įsipareigojimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   Siekdama pašalinti vidaus rinkos iškraipymą, kurį iš tikrųjų sukėlė arba gali sukelti užsienio subsidija,
  Komisija gali nustatyti kompensacines priemones. Atitinkama įmonė taip pat gali pasiūlyti prisiimti
  įsipareigojimus.

1)   
  Nedarydama poveikio 5 straipsniui, Komisija nustato kompensacines priemones,
  siekdama pašalinti vidaus rinkos iškraipymą, kurį iš tikrųjų sukėlė arba gali sukelti užsienio subsidija,
  nebent ji priėmė pagal 1a dalį atitinkamos įmonės pasiūlytus
  įsipareigojimus.

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 a dalis (nauja)

6 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a)
     
  Komisija gali priimti atitinkamos įmonės pasiūlytus įsipareigojimus, jei tokiais įsipareigojimais visiškai ir veiksmingai ištaisomas vidaus rinkos iškraipymas. Priimdama tokius įsipareigojimus, Komisija sprendimu, kuriame numatyti įsipareigojimai, juos padaro privalomais įmonei, kaip numatyta 9 straipsnio 3 dalyje. Komisija stebi, kaip įmonė laikosi sutartų įsipareigojimų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a)
     
  Komisija gali priimti atitinkamos įmonės pasiūlytus įsipareigojimus, jei tokiais įsipareigojimais visiškai ir veiksmingai ištaisomas vidaus rinkos iškraipymas. Priimdama tokius įsipareigojimus, Komisija sprendimu, kuriame numatyti įsipareigojimai, juos padaro privalomais įmonei, kaip numatyta 9 straipsnio 3 dalyje. Komisija stebi, kaip įmonė laikosi sutartų įsipareigojimų.

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)   Įsipareigojimais ar kompensacinėmis priemonėmis visapusiškai ir veiksmingai pašalinamas užsienio subsidijos sukeltas vidaus rinkos iškraipymas. | 2)   Įsipareigojimais ar kompensacinėmis priemonėmis visapusiškai ir veiksmingai pašalinamas
  iš tiesų arba galimai
  užsienio subsidijos sukeltas vidaus rinkos iškraipymas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)   Įsipareigojimais ar kompensacinėmis priemonėmis visapusiškai ir veiksmingai pašalinamas užsienio subsidijos sukeltas vidaus rinkos iškraipymas.

2)   Įsipareigojimais ar kompensacinėmis priemonėmis visapusiškai ir veiksmingai pašalinamas
  iš tiesų arba galimai
  užsienio subsidijos sukeltas vidaus rinkos iškraipymas.

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 dalies įžanginė dalis

6 straipsnio 3 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3)   Įsipareigojimus ar kompensacines priemones gali sudaryti: | 3)   Įsipareigojimus ar kompensacines priemones gali sudaryti, inter alia: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)   Įsipareigojimus ar kompensacines priemones gali sudaryti:

3)   Įsipareigojimus ar kompensacines priemones gali sudaryti, inter alia:

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 dalies a punktas

6 straipsnio 3 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | pasiūlymas sąžiningomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis suteikti prieigą prie infrastruktūros, kuri buvo įgyta arba remiama pasitelkiant iškraipymą sukeliančias užsienio subsidijas, išskyrus atvejus, kai tokia sąžininga ir nediskriminacinė prieiga jau numatyta galiojančiuose Sąjungos teisės aktuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

pasiūlymas sąžiningomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis suteikti prieigą prie infrastruktūros, kuri buvo įgyta arba remiama pasitelkiant iškraipymą sukeliančias užsienio subsidijas, išskyrus atvejus, kai tokia sąžininga ir nediskriminacinė prieiga jau numatyta galiojančiuose Sąjungos teisės aktuose;

| a) | pasiūlymas sąžiningomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis suteikti prieigą prie infrastruktūros
  ar įrenginio
  , kuri buvo įgyta arba remiama pasitelkiant iškraipymą sukeliančias užsienio subsidijas, išskyrus atvejus, kai tokia sąžininga ir nediskriminacinė prieiga jau numatyta galiojančiuose Sąjungos teisės aktuose; |
| --- | --- |

a)

pasiūlymas sąžiningomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis suteikti prieigą prie infrastruktūros
  ar įrenginio
  , kuri buvo įgyta arba remiama pasitelkiant iškraipymą sukeliančias užsienio subsidijas, išskyrus atvejus, kai tokia sąžininga ir nediskriminacinė prieiga jau numatyta galiojančiuose Sąjungos teisės aktuose;

ar įrenginio

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 dalies b punktas

6 straipsnio 3 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pajėgumų arba dalyvavimo rinkoje sumažinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

pajėgumų arba dalyvavimo rinkoje sumažinimas;

| b) | pajėgumų arba dalyvavimo rinkoje sumažinimas
  , įskaitant laikiną komercinės veiklos apribojimą vidaus rinkoje
  ; |
| --- | --- |

b)

pajėgumų arba dalyvavimo rinkoje sumažinimas
  , įskaitant laikiną komercinės veiklos apribojimą vidaus rinkoje
  ;

, įskaitant laikiną komercinės veiklos apribojimą vidaus rinkoje

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 dalies h a punktas (naujas)

6 straipsnio 3 dalies h a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ha) | reikalavimas, kad atitinkamos įmonės atitinkamą laikotarpį praneštų Komisijai apie bet kokį dalyvavimą būsimose viešųjų pirkimų procedūrose Sąjungoje, kai numatoma viešojo pirkimo sutarties vertė yra mažesnė už 27 straipsnyje nustatytas vertės ribas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ha)

ha)

reikalavimas, kad atitinkamos įmonės atitinkamą laikotarpį praneštų Komisijai apie bet kokį dalyvavimą būsimose viešųjų pirkimų procedūrose Sąjungoje, kai numatoma viešojo pirkimo sutarties vertė yra mažesnė už 27 straipsnyje nustatytas vertės ribas.

reikalavimas, kad atitinkamos įmonės atitinkamą laikotarpį praneštų Komisijai apie bet kokį dalyvavimą būsimose viešųjų pirkimų procedūrose Sąjungoje, kai numatoma viešojo pirkimo sutarties vertė yra mažesnė už 27 straipsnyje nustatytas vertės ribas.

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 dalies h b punktas (naujas)

6 straipsnio 3 dalies h b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | hb) | reikalavimas, kad atitinkamos įmonės pritaikytų savo valdymo struktūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

hb)

hb)

reikalavimas, kad atitinkamos įmonės pritaikytų savo valdymo struktūrą.

reikalavimas, kad atitinkamos įmonės pritaikytų savo valdymo struktūrą.

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 4 dalis

6 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4)   Komisija
  gali nustatyti
  ataskaitų teikimo ir skaidrumo reikalavimus. | 4)   Komisija
  nustato
  ataskaitų teikimo ir skaidrumo reikalavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)   Komisija
  gali nustatyti
  ataskaitų teikimo ir skaidrumo reikalavimus.

4)   Komisija
  nustato
  ataskaitų teikimo ir skaidrumo reikalavimus.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 5 dalis

6 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5)
     
  Jei įmonė pasiūlo prisiimti įsipareigojimus, kuriais visiškai ir veiksmingai pašalinamas vidaus rinkos iškraipymas, Komisija gali juos priimti ir nustatyti, kad jie įmonei būtų privalomi sprendimu dėl įsipareigojimų pagal 9 straipsnio 3 dalį. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5)
     
  Jei įmonė pasiūlo prisiimti įsipareigojimus, kuriais visiškai ir veiksmingai pašalinamas vidaus rinkos iškraipymas, Komisija gali juos priimti ir nustatyti, kad jie įmonei būtų privalomi sprendimu dėl įsipareigojimų pagal 9 straipsnio 3 dalį.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 6 dalis

6 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6)   Kai atitinkama įmonė siūlo grąžinti užsienio subsidiją kartu su atitinkamomis palūkanomis, Komisija sutinka su tokiu grąžinimu kaip įsipareigojimu, jei ji gali įsitikinti, kad grąžinimas yra skaidrus ir
  veiksmingas
  , kartu atsižvelgdama į priemonių vengimo riziką. | 6)   Kai atitinkama įmonė siūlo grąžinti užsienio subsidiją kartu su atitinkamomis palūkanomis, Komisija sutinka su tokiu grąžinimu kaip įsipareigojimu,
  tik
  jei ji gali įsitikinti, kad grąžinimas yra skaidrus ir
  veiksmingai bei pakankamai kompensuoja iškraipymo poveikį
  , kartu atsižvelgdama į priemonių vengimo riziką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6)   Kai atitinkama įmonė siūlo grąžinti užsienio subsidiją kartu su atitinkamomis palūkanomis, Komisija sutinka su tokiu grąžinimu kaip įsipareigojimu, jei ji gali įsitikinti, kad grąžinimas yra skaidrus ir
  veiksmingas
  , kartu atsižvelgdama į priemonių vengimo riziką.

6)   Kai atitinkama įmonė siūlo grąžinti užsienio subsidiją kartu su atitinkamomis palūkanomis, Komisija sutinka su tokiu grąžinimu kaip įsipareigojimu,
  tik
  jei ji gali įsitikinti, kad grąžinimas yra skaidrus ir
  veiksmingai bei pakankamai kompensuoja iškraipymo poveikį
  , kartu atsižvelgdama į priemonių vengimo riziką.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija gali savo iniciatyva išnagrinėti bet kurio šaltinio informaciją apie įtariamai iškraipymą sukeliančias užsienio subsidijas. | Komisija gali savo iniciatyva išnagrinėti bet kurio šaltinio
  , įskaitant valstybes nares ir įmones arba Sąjungos lygmens socialinius partnerius,
  informaciją apie įtariamai iškraipymą sukeliančias užsienio subsidijas. |
| | Komisija įsteigia kontaktinį centrą, per kurį galima konfidencialiai pranešti šią informaciją. |
| | Komisija informuoja valdžios instituciją apie tolesnius veiksmus, kurių buvo imtasi. |
| | Kompetentingos valdžios institucijos renka duomenis ir jais keičiasi su Komisija. |
| | Komisija per 24 mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo paskelbia gaires dėl ex officio peržiūros inicijavimo kriterijų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija gali savo iniciatyva išnagrinėti bet kurio šaltinio informaciją apie įtariamai iškraipymą sukeliančias užsienio subsidijas.

Komisija gali savo iniciatyva išnagrinėti bet kurio šaltinio
  , įskaitant valstybes nares ir įmones arba Sąjungos lygmens socialinius partnerius,
  informaciją apie įtariamai iškraipymą sukeliančias užsienio subsidijas.

, įskaitant valstybes nares ir įmones arba Sąjungos lygmens socialinius partnerius,

Komisija įsteigia kontaktinį centrą, per kurį galima konfidencialiai pranešti šią informaciją.

Komisija įsteigia kontaktinį centrą, per kurį galima konfidencialiai pranešti šią informaciją.

Komisija informuoja valdžios instituciją apie tolesnius veiksmus, kurių buvo imtasi.

Komisija informuoja valdžios instituciją apie tolesnius veiksmus, kurių buvo imtasi.

Kompetentingos valdžios institucijos renka duomenis ir jais keičiasi su Komisija.

Kompetentingos valdžios institucijos renka duomenis ir jais keičiasi su Komisija.

Komisija per 24 mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo paskelbia gaires dėl ex officio peržiūros inicijavimo kriterijų.

Komisija per 24 mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo paskelbia gaires dėl ex officio peržiūros inicijavimo kriterijų.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalies b punktas

8 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | informuoja atitinkamą įmonę, ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

informuoja atitinkamą įmonę, ir

| b) | informuoja atitinkamą įmonę
  ir tam tikrais atvejais valstybes nares
  , ir |
| --- | --- |

b)

informuoja atitinkamą įmonę
  ir tam tikrais atvejais valstybes nares
  , ir

ir tam tikrais atvejais valstybes nares

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3)   Jei Komisija, atlikusi preliminarų vertinimą, padaro išvadą, kad nėra pakankamo pagrindo pradėti išsamų tyrimą dėl to, kad užsienio subsidijos nėra, arba dėl to, kad nėra požymių, kad vidaus rinka būtų arba galėtų būti iškraipyta, ji užbaigia preliminarią peržiūrą ir apie tai informuoja atitinkamą įmonę. | 3)   Jei Komisija, atlikusi preliminarų vertinimą, padaro išvadą, kad nėra pakankamo pagrindo pradėti išsamų tyrimą dėl to, kad užsienio subsidijos nėra, arba dėl to, kad nėra požymių, kad vidaus rinka būtų arba galėtų būti iškraipyta, ji užbaigia preliminarią peržiūrą ir apie tai informuoja atitinkamą įmonę
  bei atitinkamas valstybes nares ir Europos Parlamentą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)   Jei Komisija, atlikusi preliminarų vertinimą, padaro išvadą, kad nėra pakankamo pagrindo pradėti išsamų tyrimą dėl to, kad užsienio subsidijos nėra, arba dėl to, kad nėra požymių, kad vidaus rinka būtų arba galėtų būti iškraipyta, ji užbaigia preliminarią peržiūrą ir apie tai informuoja atitinkamą įmonę.

3)   Jei Komisija, atlikusi preliminarų vertinimą, padaro išvadą, kad nėra pakankamo pagrindo pradėti išsamų tyrimą dėl to, kad užsienio subsidijos nėra, arba dėl to, kad nėra požymių, kad vidaus rinka būtų arba galėtų būti iškraipyta, ji užbaigia preliminarią peržiūrą ir apie tai informuoja atitinkamą įmonę
  bei atitinkamas valstybes nares ir Europos Parlamentą
  .

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)   Jei Komisija nustato, kad užsienio subsidija iškraipo vidaus rinką, kaip apibrėžta 3–
  5
  straipsniuose,
  ji gali taikyti
  kompensacines priemones (toliau – sprendimas dėl kompensacinių priemonių). | 2)   Jei Komisija nustato, kad užsienio subsidija iškraipo vidaus rinką, kaip apibrėžta 3
  ir


  4
  straipsniuose,
  ir nepažeisdama 5 straipsnio ji taiko
  kompensacines priemones (toliau – sprendimas dėl kompensacinių priemonių)
  , nebent ji priima įsipareigojimus pagal 3 dalį
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)   Jei Komisija nustato, kad užsienio subsidija iškraipo vidaus rinką, kaip apibrėžta 3–
  5
  straipsniuose,
  ji gali taikyti
  kompensacines priemones (toliau – sprendimas dėl kompensacinių priemonių).

2)   Jei Komisija nustato, kad užsienio subsidija iškraipo vidaus rinką, kaip apibrėžta 3
  ir


  4
  straipsniuose,
  ir nepažeisdama 5 straipsnio ji taiko
  kompensacines priemones (toliau – sprendimas dėl kompensacinių priemonių)
  , nebent ji priima įsipareigojimus pagal 3 dalį
  .

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

10 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija gali imtis laikinųjų priemonių, kai: | Komisija gali imtis laikinųjų priemonių,
  taip pat ir preliminarios peržiūros laikotarpiu,
  kai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija gali imtis laikinųjų priemonių, kai:

Komisija gali imtis laikinųjų priemonių,
  taip pat ir preliminarios peržiūros laikotarpiu,
  kai:

taip pat ir preliminarios peržiūros laikotarpiu,

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

10 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Laikinosios priemonės taikomos ribotą laiką ir gali būti pratęstos, jei tebeegzistuoja iškraipantis poveikis arba didelė esminės ir nepataisomos žalos konkurencijai vidaus rinkoje rizika. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Laikinosios priemonės taikomos ribotą laiką ir gali būti pratęstos, jei tebeegzistuoja iškraipantis poveikis arba didelė esminės ir nepataisomos žalos konkurencijai vidaus rinkoje rizika.

Laikinosios priemonės taikomos ribotą laiką ir gali būti pratęstos, jei tebeegzistuoja iškraipantis poveikis arba didelė esminės ir nepataisomos žalos konkurencijai vidaus rinkoje rizika.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalis

12 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   Komisija
  gali atlikti būtinus
  įmonių patikrinimus. | 1)   
  Siekdama vykdyti šiuo reglamentu jai pavestas užduotis
  Komisija
  , kai būtina, atlieka
  įmonių patikrinimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   Komisija
  gali atlikti būtinus
  įmonių patikrinimus.

1)   
  Siekdama vykdyti šiuo reglamentu jai pavestas užduotis
  Komisija
  , kai būtina, atlieka
  įmonių patikrinimus.

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalies a punktas

12 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | patekti į bet kurias atitinkamos įmonės patalpas
  ir
  teritoriją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

patekti į bet kurias atitinkamos įmonės patalpas
  ir
  teritoriją;

ir

| a) | patekti į bet kurias atitinkamos įmonės patalpas, teritoriją
  ir transporto priemones
  ; |
| --- | --- |

a)

patekti į bet kurias atitinkamos įmonės patalpas, teritoriją
  ir transporto priemones
  ;

ir transporto priemones

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kad galėtų vykdyti šiuo reglamentu jai pavestas pareigas, Komisija gali atlikti patikrinimus trečiosios valstybės teritorijoje, jei
  atitinkama įmonė davė sutikimą, o
  trečiosios valstybės vyriausybė buvo oficialiai informuota ir sutiko, kad būtų atliktas patikrinimas. Analogiškai taikomos 12 straipsnio 1 ir 2 dalys ir 3 dalies a ir b punktai. | Kad galėtų vykdyti šiuo reglamentu jai pavestas pareigas, Komisija gali atlikti patikrinimus trečiosios valstybės teritorijoje, jei trečiosios valstybės vyriausybė buvo oficialiai informuota ir sutiko, kad būtų atliktas patikrinimas. Analogiškai taikomos 12 straipsnio 1 ir 2 dalys ir 3 dalies a ir b punktai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kad galėtų vykdyti šiuo reglamentu jai pavestas pareigas, Komisija gali atlikti patikrinimus trečiosios valstybės teritorijoje, jei
  atitinkama įmonė davė sutikimą, o
  trečiosios valstybės vyriausybė buvo oficialiai informuota ir sutiko, kad būtų atliktas patikrinimas. Analogiškai taikomos 12 straipsnio 1 ir 2 dalys ir 3 dalies a ir b punktai.

atitinkama įmonė davė sutikimą, o

Kad galėtų vykdyti šiuo reglamentu jai pavestas pareigas, Komisija gali atlikti patikrinimus trečiosios valstybės teritorijoje, jei trečiosios valstybės vyriausybė buvo oficialiai informuota ir sutiko, kad būtų atliktas patikrinimas. Analogiškai taikomos 12 straipsnio 1 ir 2 dalys ir 3 dalies a ir b punktai.

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

15 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   Komisija
  gali priimti
  sprendimą skirti vienkartines ir periodines baudas, jei atitinkama įmonė arba įmonių asociacija tyčia ar dėl aplaidumo: | 1)   Komisija
  priima
  sprendimą skirti vienkartines ir periodines baudas, jei atitinkama įmonė arba
  atitinkama
  įmonių asociacija tyčia ar dėl aplaidumo: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   Komisija
  gali priimti
  sprendimą skirti vienkartines ir periodines baudas, jei atitinkama įmonė arba įmonių asociacija tyčia ar dėl aplaidumo:

1)   Komisija
  priima
  sprendimą skirti vienkartines ir periodines baudas, jei atitinkama įmonė arba
  atitinkama
  įmonių asociacija tyčia ar dėl aplaidumo:

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 5 dalies įžanginė dalis

15 straipsnio 5 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5)   Jei atitinkama įmonė nesilaiko sprendimo dėl įsipareigojimų pagal 9 straipsnio 3 dalį, sprendimo, kuriuo nustatomos laikinosios priemonės pagal 10 straipsnį, arba sprendimo, kuriuo nustatomos kompensacinės priemonės pagal 9 straipsnio 2 dalį, Komisija gali priimti sprendimą skirti: | 5)   Jei atitinkama įmonė
  ar atitinkama įmonių asociacija
  nesilaiko sprendimo dėl įsipareigojimų pagal 9 straipsnio 3 dalį, sprendimo, kuriuo nustatomos laikinosios priemonės pagal 10 straipsnį, arba sprendimo, kuriuo nustatomos kompensacinės priemonės pagal 9 straipsnio 2 dalį, Komisija gali priimti sprendimą skirti: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5)   Jei atitinkama įmonė nesilaiko sprendimo dėl įsipareigojimų pagal 9 straipsnio 3 dalį, sprendimo, kuriuo nustatomos laikinosios priemonės pagal 10 straipsnį, arba sprendimo, kuriuo nustatomos kompensacinės priemonės pagal 9 straipsnio 2 dalį, Komisija gali priimti sprendimą skirti:

5)   Jei atitinkama įmonė
  ar atitinkama įmonių asociacija
  nesilaiko sprendimo dėl įsipareigojimų pagal 9 straipsnio 3 dalį, sprendimo, kuriuo nustatomos laikinosios priemonės pagal 10 straipsnį, arba sprendimo, kuriuo nustatomos kompensacinės priemonės pagal 9 straipsnio 2 dalį, Komisija gali priimti sprendimą skirti:

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 3 dalies a punktas

18 straipsnio 3 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | įsigyta įmonė arba bent viena iš susijungiančių įmonių yra įsisteigusi Sąjungoje ir jos bendra apyvarta Sąjungoje yra ne mažesnė kaip
  500
   mln. EUR; ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

įsigyta įmonė arba bent viena iš susijungiančių įmonių yra įsisteigusi Sąjungoje ir jos bendra apyvarta Sąjungoje yra ne mažesnė kaip
  500
   mln. EUR; ir

500

| a) | įsigyta įmonė arba bent viena iš susijungiančių įmonių yra įsisteigusi Sąjungoje ir jos bendra apyvarta Sąjungoje yra ne mažesnė kaip
  400
   mln. EUR; ir |
| --- | --- |

a)

įsigyta įmonė arba bent viena iš susijungiančių įmonių yra įsisteigusi Sąjungoje ir jos bendra apyvarta Sąjungoje yra ne mažesnė kaip
  400
   mln. EUR; ir

400

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 3 dalies b punktas

18 straipsnio 3 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | atitinkamos įmonės iš trečiųjų valstybių
  per trejus kalendorinius metus iki pranešimo
  gavo
  didesnį kaip 50 mln. EUR bendrą finansinį įnašą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

atitinkamos įmonės iš trečiųjų valstybių
  per trejus kalendorinius metus iki pranešimo
  gavo
  didesnį kaip 50 mln. EUR bendrą finansinį įnašą.

atitinkamos įmonės iš trečiųjų valstybių

gavo

| b) | visoms atitinkamoms įmonėms trečiosios valstybės
  per trejus kalendorinius metus iki pranešimo
  suteikė
  didesnį kaip 50 mln. EUR bendrą finansinį įnašą. |
| --- | --- |

b)

visoms atitinkamoms įmonėms trečiosios valstybės
  per trejus kalendorinius metus iki pranešimo
  suteikė
  didesnį kaip 50 mln. EUR bendrą finansinį įnašą.

visoms atitinkamoms įmonėms trečiosios valstybės

suteikė

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 4 dalies a punktas

18 straipsnio 4 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | pati bendroji įmonė
  arba viena iš jos patronuojančiųjų įmonių
  yra įsisteigusi Sąjungoje ir jos bendra apyvarta Sąjungoje yra ne mažesnė kaip
  500
   mln. EUR; ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

pati bendroji įmonė
  arba viena iš jos patronuojančiųjų įmonių
  yra įsisteigusi Sąjungoje ir jos bendra apyvarta Sąjungoje yra ne mažesnė kaip
  500
   mln. EUR; ir

arba viena iš jos patronuojančiųjų įmonių

500

| a) | pati bendroji įmonė yra įsisteigusi Sąjungoje ir jos bendra apyvarta Sąjungoje yra ne mažesnė kaip
  400
   mln. EUR; ir |
| --- | --- |

a)

pati bendroji įmonė yra įsisteigusi Sąjungoje ir jos bendra apyvarta Sąjungoje yra ne mažesnė kaip
  400
   mln. EUR; ir

400

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 4 dalies b punktas

18 straipsnio 4 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pati bendroji įmonė
  ir jos
  patronuojančiosios įmonės iš trečiųjų valstybių
  per trejus kalendorinius metus iki pranešimo
  gavo
  didesnį kaip 50 mln. EUR bendrą finansinį įnašą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

pati bendroji įmonė
  ir jos
  patronuojančiosios įmonės iš trečiųjų valstybių
  per trejus kalendorinius metus iki pranešimo
  gavo
  didesnį kaip 50 mln. EUR bendrą finansinį įnašą.

pati bendroji įmonė

patronuojančiosios įmonės iš trečiųjų valstybių

gavo

| b) | pačiai bendrajai įmonei
  ir jos
  patronuojančiosioms įmonėms trečiosios valstybės
  per trejus kalendorinius metus iki pranešimo
  suteikė
  didesnį kaip 50 mln. EUR bendrą finansinį įnašą. |
| --- | --- |

b)

pačiai bendrajai įmonei
  ir jos
  patronuojančiosioms įmonėms trečiosios valstybės
  per trejus kalendorinius metus iki pranešimo
  suteikė
  didesnį kaip 50 mln. EUR bendrą finansinį įnašą.

pačiai bendrajai įmonei

patronuojančiosioms įmonėms trečiosios valstybės

suteikė

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 4 dalis

19 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4)   Jei atitinkamos įmonės nevykdo savo įpareigojimo pranešti, Komisija
  gali peržiūrėti
  koncentraciją, apie kurią reikia pranešti, pagal šį reglamentą, prašydama pranešti apie tą koncentraciją. Tokiu atveju Komisija neprivalo laikytis 23 straipsnio 1 ir 4 dalyse nurodytų terminų. | 4)   Jei atitinkamos įmonės nevykdo savo įpareigojimo pranešti, Komisija
  peržiūri
  koncentraciją, apie kurią reikia pranešti, pagal šį reglamentą, prašydama pranešti apie tą koncentraciją. Tokiu atveju Komisija neprivalo laikytis 23 straipsnio 1 ir 4 dalyse nurodytų terminų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)   Jei atitinkamos įmonės nevykdo savo įpareigojimo pranešti, Komisija
  gali peržiūrėti
  koncentraciją, apie kurią reikia pranešti, pagal šį reglamentą, prašydama pranešti apie tą koncentraciją. Tokiu atveju Komisija neprivalo laikytis 23 straipsnio 1 ir 4 dalyse nurodytų terminų.

4)   Jei atitinkamos įmonės nevykdo savo įpareigojimo pranešti, Komisija
  peržiūri
  koncentraciją, apie kurią reikia pranešti, pagal šį reglamentą, prašydama pranešti apie tą koncentraciją. Tokiu atveju Komisija neprivalo laikytis 23 straipsnio 1 ir 4 dalyse nurodytų terminų.

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 5 dalis

19 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5)   Komisija gali pareikalauti iš anksto pranešti apie bet kokią koncentraciją, apie kurią nereikia pranešti, kaip apibrėžta 18 straipsnyje, bet kuriuo metu iki jos įgyvendinimo, jeigu Komisija įtaria, kad
  atitinkamos įmonės
  per trejus metus iki koncentracijos galėjo
  pasinaudoti
  užsienio
  subsidijomis
  . Šiame reglamente tokia koncentracija laikoma koncentracija, apie kurią reikia pranešti. | 5)   Komisija gali pareikalauti iš anksto pranešti apie bet kokią koncentraciją, apie kurią nereikia pranešti, kaip apibrėžta 18 straipsnyje, bet kuriuo metu iki jos įgyvendinimo, jeigu Komisija įtaria, kad
  atitinkamoms įmonėms
  per trejus metus iki koncentracijos galėjo
  būti suteiktos
  užsienio
  subsidijos
  . Šiame reglamente tokia koncentracija laikoma koncentracija, apie kurią reikia pranešti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5)   Komisija gali pareikalauti iš anksto pranešti apie bet kokią koncentraciją, apie kurią nereikia pranešti, kaip apibrėžta 18 straipsnyje, bet kuriuo metu iki jos įgyvendinimo, jeigu Komisija įtaria, kad
  atitinkamos įmonės
  per trejus metus iki koncentracijos galėjo
  pasinaudoti
  užsienio
  subsidijomis
  . Šiame reglamente tokia koncentracija laikoma koncentracija, apie kurią reikia pranešti.

5)   Komisija gali pareikalauti iš anksto pranešti apie bet kokią koncentraciją, apie kurią nereikia pranešti, kaip apibrėžta 18 straipsnyje, bet kuriuo metu iki jos įgyvendinimo, jeigu Komisija įtaria, kad
  atitinkamoms įmonėms
  per trejus metus iki koncentracijos galėjo
  būti suteiktos
  užsienio
  subsidijos
  . Šiame reglamente tokia koncentracija laikoma koncentracija, apie kurią reikia pranešti.

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalis

27 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)   Taikant 28 straipsnį laikoma, kad apie užsienio finansinį įnašą, gautą vykdant ES viešųjų pirkimų procedūrą, būtina pranešti, kai numatoma tų viešųjų pirkimų vertė yra
  250
   mln. EUR arba didesnė. | 2)   Taikant
  šio reglamento
  28 straipsnį laikoma, kad apie užsienio finansinį įnašą, gautą vykdant ES viešųjų pirkimų procedūrą, būtina pranešti, kai
  bendra
  numatoma tų viešųjų pirkimų vertė
  , apskaičiuota pagal Direktyvos 2014/24/ES 5 straipsnio ir Direktyvos 2014/25/ES 16 straipsnio nuostatas,
  yra
  200
   mln. EUR arba didesnė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)   Taikant 28 straipsnį laikoma, kad apie užsienio finansinį įnašą, gautą vykdant ES viešųjų pirkimų procedūrą, būtina pranešti, kai numatoma tų viešųjų pirkimų vertė yra
  250
   mln. EUR arba didesnė.

2)   Taikant
  šio reglamento
  28 straipsnį laikoma, kad apie užsienio finansinį įnašą, gautą vykdant ES viešųjų pirkimų procedūrą, būtina pranešti, kai
  bendra
  numatoma tų viešųjų pirkimų vertė
  , apskaičiuota pagal Direktyvos 2014/24/ES 5 straipsnio ir Direktyvos 2014/25/ES 16 straipsnio nuostatas,
  yra
  200
   mln. EUR arba didesnė.

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 2 dalis

28 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)   Įpareigojimas pranešti apie užsienio finansinius įnašus pagal šią dalį taikoma ir ekonominės veiklos vykdytojams, ekonominės veiklos vykdytojų grupėms, nurodytoms Direktyvos 2014/23/ES 26 straipsnio 2 dalyje, Direktyvos 2014/24/ES 19 straipsnio 2 dalyje ir Direktyvos 2014/25/ES 37 straipsnio 2 dalyje, pagrindiniams subrangovams ir pagrindiniams tiekėjams. Subrangovas arba tiekėjas laikomas pagrindiniu, jeigu jo
  dalyvavimas užtikrina pagrindinius sutarties vykdymo elementus ir visais atvejais, kai jo
  įnašo ekonominė dalis viršija
  30 %
  numatomos sutarties vertės. | 2)   Įpareigojimas pranešti apie užsienio finansinius įnašus pagal šią dalį taikoma ir ekonominės veiklos vykdytojams, ekonominės veiklos vykdytojų grupėms, nurodytoms Direktyvos 2014/23/ES 26 straipsnio 2 dalyje, Direktyvos 2014/24/ES 19 straipsnio 2 dalyje ir Direktyvos 2014/25/ES 37 straipsnio 2 dalyje, pagrindiniams subrangovams ir pagrindiniams tiekėjams. Subrangovas arba tiekėjas laikomas pagrindiniu, jeigu jo įnašo ekonominė dalis viršija
  20
   % numatomos sutarties vertės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)   Įpareigojimas pranešti apie užsienio finansinius įnašus pagal šią dalį taikoma ir ekonominės veiklos vykdytojams, ekonominės veiklos vykdytojų grupėms, nurodytoms Direktyvos 2014/23/ES 26 straipsnio 2 dalyje, Direktyvos 2014/24/ES 19 straipsnio 2 dalyje ir Direktyvos 2014/25/ES 37 straipsnio 2 dalyje, pagrindiniams subrangovams ir pagrindiniams tiekėjams. Subrangovas arba tiekėjas laikomas pagrindiniu, jeigu jo
  dalyvavimas užtikrina pagrindinius sutarties vykdymo elementus ir visais atvejais, kai jo
  įnašo ekonominė dalis viršija
  30 %
  numatomos sutarties vertės.

2)   Įpareigojimas pranešti apie užsienio finansinius įnašus pagal šią dalį taikoma ir ekonominės veiklos vykdytojams, ekonominės veiklos vykdytojų grupėms, nurodytoms Direktyvos 2014/23/ES 26 straipsnio 2 dalyje, Direktyvos 2014/24/ES 19 straipsnio 2 dalyje ir Direktyvos 2014/25/ES 37 straipsnio 2 dalyje, pagrindiniams subrangovams ir pagrindiniams tiekėjams. Subrangovas arba tiekėjas laikomas pagrindiniu, jeigu jo įnašo ekonominė dalis viršija
  20
   % numatomos sutarties vertės.

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 3 dalis

28 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3)   Ekonominės veiklos vykdytojų grupės, pagrindinių subrangovų ir pagrindinių tiekėjų atveju pranešimo pateikimu pasirūpina vadovaujantis ekonominės veiklos vykdytojas. | 3)   Ekonominės veiklos vykdytojų grupės, pagrindinių subrangovų ir pagrindinių tiekėjų atveju pranešimo pateikimu pasirūpina vadovaujantis ekonominės veiklos vykdytojas.
  Vadovaujantis ekonominės veiklos vykdytojas neatsako už informaciją, teikiamą pagrindinių subrangovų ar pagrindinių tiekėjų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)   Ekonominės veiklos vykdytojų grupės, pagrindinių subrangovų ir pagrindinių tiekėjų atveju pranešimo pateikimu pasirūpina vadovaujantis ekonominės veiklos vykdytojas.

3)   Ekonominės veiklos vykdytojų grupės, pagrindinių subrangovų ir pagrindinių tiekėjų atveju pranešimo pateikimu pasirūpina vadovaujantis ekonominės veiklos vykdytojas.
  Vadovaujantis ekonominės veiklos vykdytojas neatsako už informaciją, teikiamą pagrindinių subrangovų ar pagrindinių tiekėjų.

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 6 dalis

28 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6)   Jei Komisija įtaria, kad
  įmonė
  galėjo
  pasinaudoti
  užsienio
  subsidijomis
  per trejus metus iki pasiūlymo pateikimo arba prašymo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje pateikimo, ji gali bet kuriuo metu iki sutarties skyrimo prašyti pranešti apie tos įmonės per bet kurią viešųjų pirkimų procedūrą gautus užsienio finansinius įnašus, apie kuriuos nereikia pranešti pagal 27 straipsnio 2 dalį arba kuriems taikoma šio straipsnio 5 dalis. Komisijai paprašius pranešti apie tokį finansinį įnašą, jis laikomas užsienio finansiniu įnašu, apie kurį reikia pranešti vykdant viešųjų pirkimų procedūrą. | 6)   Jei Komisija įtaria, kad
  įmonei
  galėjo
  būti suteiktos
  užsienio
  subsidijos
  per trejus metus iki pasiūlymo pateikimo arba prašymo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje pateikimo, ji gali bet kuriuo metu iki sutarties skyrimo prašyti pranešti apie tos įmonės per bet kurią viešųjų pirkimų procedūrą gautus užsienio finansinius įnašus, apie kuriuos nereikia pranešti pagal 27 straipsnio 2 dalį arba kuriems taikoma šio straipsnio 5 dalis. Komisijai paprašius pranešti apie tokį finansinį įnašą, jis laikomas užsienio finansiniu įnašu, apie kurį reikia pranešti vykdant viešųjų pirkimų procedūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6)   Jei Komisija įtaria, kad
  įmonė
  galėjo
  pasinaudoti
  užsienio
  subsidijomis
  per trejus metus iki pasiūlymo pateikimo arba prašymo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje pateikimo, ji gali bet kuriuo metu iki sutarties skyrimo prašyti pranešti apie tos įmonės per bet kurią viešųjų pirkimų procedūrą gautus užsienio finansinius įnašus, apie kuriuos nereikia pranešti pagal 27 straipsnio 2 dalį arba kuriems taikoma šio straipsnio 5 dalis. Komisijai paprašius pranešti apie tokį finansinį įnašą, jis laikomas užsienio finansiniu įnašu, apie kurį reikia pranešti vykdant viešųjų pirkimų procedūrą.

6)   Jei Komisija įtaria, kad
  įmonei
  galėjo
  būti suteiktos
  užsienio
  subsidijos
  per trejus metus iki pasiūlymo pateikimo arba prašymo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje pateikimo, ji gali bet kuriuo metu iki sutarties skyrimo prašyti pranešti apie tos įmonės per bet kurią viešųjų pirkimų procedūrą gautus užsienio finansinius įnašus, apie kuriuos nereikia pranešti pagal 27 straipsnio 2 dalį arba kuriems taikoma šio straipsnio 5 dalis. Komisijai paprašius pranešti apie tokį finansinį įnašą, jis laikomas užsienio finansiniu įnašu, apie kurį reikia pranešti vykdant viešųjų pirkimų procedūrą.

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 2 dalis

29 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)   Komisija
  atlieka
  preliminarią peržiūrą ne vėliau kaip per
  60
  dienų nuo pranešimo gavimo. | 2)   Komisija
  užbaigia
  preliminarią peržiūrą ne vėliau kaip per
  40
  dienų nuo pranešimo gavimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)   Komisija
  atlieka
  preliminarią peržiūrą ne vėliau kaip per
  60
  dienų nuo pranešimo gavimo.

2)   Komisija
  užbaigia
  preliminarią peržiūrą ne vėliau kaip per
  40
  dienų nuo pranešimo gavimo.

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 4 dalis

29 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4)   Komisija gali priimti sprendimą užbaigti išsamų tyrimą ne vėliau kaip per
  200
  dienų nuo pranešimo gavimo. Išskirtinėmis aplinkybėmis šis terminas
  gali būti pratęstas
  pasikonsultavus su atitinkama perkančiąja organizacija ar perkančiuoju subjektu. | 4)   Komisija gali priimti sprendimą užbaigti išsamų tyrimą ne vėliau kaip per
  120
  dienų nuo pranešimo gavimo. Išskirtinėmis aplinkybėmis šis terminas, pasikonsultavus su atitinkama perkančiąja organizacija ar perkančiuoju subjektu
  , gali būti pratęstas 20 dienų
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)   Komisija gali priimti sprendimą užbaigti išsamų tyrimą ne vėliau kaip per
  200
  dienų nuo pranešimo gavimo. Išskirtinėmis aplinkybėmis šis terminas
  gali būti pratęstas
  pasikonsultavus su atitinkama perkančiąja organizacija ar perkančiuoju subjektu.

4)   Komisija gali priimti sprendimą užbaigti išsamų tyrimą ne vėliau kaip per
  120
  dienų nuo pranešimo gavimo. Išskirtinėmis aplinkybėmis šis terminas, pasikonsultavus su atitinkama perkančiąja organizacija ar perkančiuoju subjektu
  , gali būti pratęstas 20 dienų
  .

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 3 dalis

31 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3)   Sutartis gali būti skiriama įmonei, pateikiančiai deklaraciją pagal 28 straipsnį, prieš Komisijai priimant bet kurį iš 30 straipsnyje nurodytų sprendimų arba prieš pasibaigiant 29 straipsnio 4 dalyje nustatytam terminui, tik jei įvertinus pasiūlymą nustatoma, kad atitinkama įmonė bet kuriuo atveju pateikė ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą. | 3)   Sutartis gali būti skiriama įmonei, pateikiančiai deklaraciją pagal 28 straipsnį, prieš Komisijai priimant bet kurį iš 30 straipsnyje nurodytų sprendimų arba prieš pasibaigiant
  šio reglamento
  29 straipsnio 4 dalyje nustatytam terminui, tik jei įvertinus pasiūlymą nustatoma, kad atitinkama įmonė bet kuriuo atveju pateikė ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą
  , kaip apibrėžta Direktyvos 2014/24/ES 67 straipsnio 2 dalyje ir Direktyvos 2014/25/ES 82 straipsnio 2 dalyje. Komisijai gali būti pateikta informacija, susijusi su iškraipančiomis užsienio subsidijomis, įskaitant visus įtarimus, kad pateikta suklastota deklaracija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)   Sutartis gali būti skiriama įmonei, pateikiančiai deklaraciją pagal 28 straipsnį, prieš Komisijai priimant bet kurį iš 30 straipsnyje nurodytų sprendimų arba prieš pasibaigiant 29 straipsnio 4 dalyje nustatytam terminui, tik jei įvertinus pasiūlymą nustatoma, kad atitinkama įmonė bet kuriuo atveju pateikė ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą.

3)   Sutartis gali būti skiriama įmonei, pateikiančiai deklaraciją pagal 28 straipsnį, prieš Komisijai priimant bet kurį iš 30 straipsnyje nurodytų sprendimų arba prieš pasibaigiant
  šio reglamento
  29 straipsnio 4 dalyje nustatytam terminui, tik jei įvertinus pasiūlymą nustatoma, kad atitinkama įmonė bet kuriuo atveju pateikė ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą
  , kaip apibrėžta Direktyvos 2014/24/ES 67 straipsnio 2 dalyje ir Direktyvos 2014/25/ES 82 straipsnio 2 dalyje. Komisijai gali būti pateikta informacija, susijusi su iškraipančiomis užsienio subsidijomis, įskaitant visus įtarimus, kad pateikta suklastota deklaracija.

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 6 dalis

31 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6)   Visais atvejais perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas informuoja Komisiją apie visus sprendimus, susijusius su viešųjų pirkimų procedūros rezultatais. | 6)   Visais atvejais perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas
  nepagrįstai nedelsdami
  informuoja Komisiją apie visus sprendimus, susijusius su viešųjų pirkimų procedūros rezultatais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6)   Visais atvejais perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas informuoja Komisiją apie visus sprendimus, susijusius su viešųjų pirkimų procedūros rezultatais.

6)   Visais atvejais perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas
  nepagrįstai nedelsdami
  informuoja Komisiją apie visus sprendimus, susijusius su viešųjų pirkimų procedūros rezultatais.

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 7 dalis

31 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7)   Visų viešųjų pirkimų procedūroje dalyvaujančių įmonių atžvilgiu laikomasi
  viešuosius pirkimus
  reglamentuojančių principų, įskaitant proporcingumo, nediskriminavimo, vienodo požiūrio ir skaidrumo principus. Atlikus užsienio subsidijų tyrimą pagal šį reglamentą perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas neturėtų atitinkamos įmonės atžvilgiu nustoti laikytis minėtų principų. | 7)   Visų viešųjų pirkimų procedūroje dalyvaujančių įmonių atžvilgiu laikomasi
  viešųjų pirkimų procedūras
  reglamentuojančių principų, įskaitant proporcingumo, nediskriminavimo, vienodo požiūrio ir skaidrumo principus
  ir laikomasi įsipareigojimų, susijusių su taikytina aplinkos, socialine ir darbo teise bei standartais vykdant sutartį
  . Atlikus užsienio subsidijų tyrimą pagal šį reglamentą perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas neturėtų atitinkamos įmonės atžvilgiu nustoti laikytis minėtų principų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7)   Visų viešųjų pirkimų procedūroje dalyvaujančių įmonių atžvilgiu laikomasi
  viešuosius pirkimus
  reglamentuojančių principų, įskaitant proporcingumo, nediskriminavimo, vienodo požiūrio ir skaidrumo principus. Atlikus užsienio subsidijų tyrimą pagal šį reglamentą perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas neturėtų atitinkamos įmonės atžvilgiu nustoti laikytis minėtų principų.

7)   Visų viešųjų pirkimų procedūroje dalyvaujančių įmonių atžvilgiu laikomasi
  viešųjų pirkimų procedūras
  reglamentuojančių principų, įskaitant proporcingumo, nediskriminavimo, vienodo požiūrio ir skaidrumo principus
  ir laikomasi įsipareigojimų, susijusių su taikytina aplinkos, socialine ir darbo teise bei standartais vykdant sutartį
  . Atlikus užsienio subsidijų tyrimą pagal šį reglamentą perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas neturėtų atitinkamos įmonės atžvilgiu nustoti laikytis minėtų principų.

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnio 2 dalis

32 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)   Be to, Komisija gali priimti sprendimą atitinkamoms įmonėms skirti baudas, neviršijančias 1 % jų bendros praėjusių finansinių metų apyvartos, jeigu jos tyčia ar dėl aplaidumo pateikia neteisingą ar klaidinančią informaciją pranešime pagal 28 straipsnį arba jo papildymą. | 2)   Be to, Komisija gali priimti sprendimą atitinkamoms įmonėms skirti baudas, neviršijančias 1 % jų bendros praėjusių finansinių metų apyvartos, jeigu jos tyčia ar dėl aplaidumo pateikia neteisingą ar klaidinančią informaciją pranešime
  ir deklaracijose
  pagal 28 straipsnį arba jo papildymą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)   Be to, Komisija gali priimti sprendimą atitinkamoms įmonėms skirti baudas, neviršijančias 1 % jų bendros praėjusių finansinių metų apyvartos, jeigu jos tyčia ar dėl aplaidumo pateikia neteisingą ar klaidinančią informaciją pranešime pagal 28 straipsnį arba jo papildymą.

2)   Be to, Komisija gali priimti sprendimą atitinkamoms įmonėms skirti baudas, neviršijančias 1 % jų bendros praėjusių finansinių metų apyvartos, jeigu jos tyčia ar dėl aplaidumo pateikia neteisingą ar klaidinančią informaciją pranešime
  ir deklaracijose
  pagal 28 straipsnį arba jo papildymą.

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnio 1 dalis

33 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   Finansinis įnašas, apie kurį vykdant koncentraciją pranešta pagal 19 straipsnį, gali būti svarbus ir dar kartą įvertinamas kitos ekonominės veiklos atžvilgiu. | 1)   Finansinis įnašas, apie kurį vykdant koncentraciją pranešta pagal 19 straipsnį, gali būti svarbus ir dar kartą įvertinamas
  pagal šį reglamentą
  kitos ekonominės veiklos atžvilgiu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   Finansinis įnašas, apie kurį vykdant koncentraciją pranešta pagal 19 straipsnį, gali būti svarbus ir dar kartą įvertinamas kitos ekonominės veiklos atžvilgiu.

1)   Finansinis įnašas, apie kurį vykdant koncentraciją pranešta pagal 19 straipsnį, gali būti svarbus ir dar kartą įvertinamas
  pagal šį reglamentą
  kitos ekonominės veiklos atžvilgiu.

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnio 2 dalis

33 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)   Finansinis įnašas, apie kurį vykdant viešųjų pirkimų procedūrą pranešta pagal 28 straipsnį, gali būti svarbus ir dar kartą įvertinamas kitos ekonominės veiklos atžvilgiu. | 2)   Finansinis įnašas, apie kurį vykdant viešųjų pirkimų procedūrą pranešta pagal 28 straipsnį, gali būti svarbus ir dar kartą įvertinamas
  pagal šį reglamentą
  kitos ekonominės veiklos atžvilgiu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)   Finansinis įnašas, apie kurį vykdant viešųjų pirkimų procedūrą pranešta pagal 28 straipsnį, gali būti svarbus ir dar kartą įvertinamas kitos ekonominės veiklos atžvilgiu.

2)   Finansinis įnašas, apie kurį vykdant viešųjų pirkimų procedūrą pranešta pagal 28 straipsnį, gali būti svarbus ir dar kartą įvertinamas
  pagal šį reglamentą
  kitos ekonominės veiklos atžvilgiu.

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 1 dalis

34 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   Jei turima informacija duoda pagrindo įtarti, kad tam tikrame sektoriuje, tam tikros rūšies ekonominei veiklai arba pagal konkrečią subsidijų priemonę skiriamos užsienio subsidijos gali iškraipyti vidaus rinką, Komisija
  gali atlikti
  konkretaus sektoriaus, konkrečios ekonominės veiklos rūšies arba konkrečios subsidijų priemonės naudojimo rinkos tyrimą. Atlikdama tą rinkos tyrimą Komisija
  gali prašyti
  atitinkamų įmonių ar įmonių asociacijų pateikti reikiamą informaciją ir gali atlikti būtinus patikrinimus. Komisija taip pat gali paprašyti, kad informaciją pateiktų atitinkama valstybė narė arba trečioji valstybė. | 1)   Jei turima informacija duoda pagrindo įtarti, kad tam tikrame sektoriuje, tam tikros rūšies ekonominei veiklai arba pagal konkrečią subsidijų priemonę skiriamos užsienio subsidijos gali iškraipyti vidaus rinką, Komisija
  atlieka
  konkretaus sektoriaus, konkrečios ekonominės veiklos rūšies arba konkrečios subsidijų priemonės naudojimo rinkos tyrimą. Atlikdama tą rinkos tyrimą Komisija
  prašo
  atitinkamų įmonių ar įmonių asociacijų pateikti reikiamą informaciją ir gali atlikti būtinus patikrinimus. Komisija taip pat gali paprašyti, kad informaciją pateiktų atitinkama valstybė narė arba trečioji valstybė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   Jei turima informacija duoda pagrindo įtarti, kad tam tikrame sektoriuje, tam tikros rūšies ekonominei veiklai arba pagal konkrečią subsidijų priemonę skiriamos užsienio subsidijos gali iškraipyti vidaus rinką, Komisija
  gali atlikti
  konkretaus sektoriaus, konkrečios ekonominės veiklos rūšies arba konkrečios subsidijų priemonės naudojimo rinkos tyrimą. Atlikdama tą rinkos tyrimą Komisija
  gali prašyti
  atitinkamų įmonių ar įmonių asociacijų pateikti reikiamą informaciją ir gali atlikti būtinus patikrinimus. Komisija taip pat gali paprašyti, kad informaciją pateiktų atitinkama valstybė narė arba trečioji valstybė.

1)   Jei turima informacija duoda pagrindo įtarti, kad tam tikrame sektoriuje, tam tikros rūšies ekonominei veiklai arba pagal konkrečią subsidijų priemonę skiriamos užsienio subsidijos gali iškraipyti vidaus rinką, Komisija
  atlieka
  konkretaus sektoriaus, konkrečios ekonominės veiklos rūšies arba konkrečios subsidijų priemonės naudojimo rinkos tyrimą. Atlikdama tą rinkos tyrimą Komisija
  prašo
  atitinkamų įmonių ar įmonių asociacijų pateikti reikiamą informaciją ir gali atlikti būtinus patikrinimus. Komisija taip pat gali paprašyti, kad informaciją pateiktų atitinkama valstybė narė arba trečioji valstybė.

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 2 dalis

34 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)   Komisija
  gali paskelbti
  konkretaus sektoriaus, konkrečios ekonominės veiklos rūšies arba konkrečių subsidijų priemonių rinkos tyrimo rezultatų ataskaitą ir paprašyti suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas. | 2)   Komisija
  , kai tikslinga, paskelbia
  konkretaus sektoriaus, konkrečios ekonominės veiklos rūšies arba konkrečių subsidijų priemonių rinkos tyrimo rezultatų ataskaitą ir paprašyti suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)   Komisija
  gali paskelbti
  konkretaus sektoriaus, konkrečios ekonominės veiklos rūšies arba konkrečių subsidijų priemonių rinkos tyrimo rezultatų ataskaitą ir paprašyti suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas.

2)   Komisija
  , kai tikslinga, paskelbia
  konkretaus sektoriaus, konkrečios ekonominės veiklos rūšies arba konkrečių subsidijų priemonių rinkos tyrimo rezultatų ataskaitą ir paprašyti suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas.

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 a straipsnis (naujas)

34 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 34a straipsnis |
| | Dialogas su trečiosiomis valstybėmis |
| | 1.
     
  Jei atlikusi rinkos tyrimą pagal 34 straipsnį Komisija nustato, kad yra sisteminių iškraipymus sukeliančių užsienio subsidijų, arba jei kita turima informacija pagrindžia pagrįstą įtarimą, kad yra tokių subsidijų, Komisija Sąjungos vardu gali pradėti dialogą su atitinkama trečiąja valstybe, kad išnagrinėtų galimybes nutraukti arba iš dalies pakeisti subsidijas siekiant panaikinti jų iškraipomąjį poveikį vidaus rinkai. |
| | 2.
     
  Tas dialogas netrukdo Komisijai imtis tolesnių veiksmų pagal šį reglamentą, įskaitant tyrimų pradėjimą ar tęsimą arba laikinųjų ar kompensacinių priemonių taikymą. |
| | 3.
     
  Komisija gali siekti, kad sisteminių konkurenciją iškraipančių subsidijų teikimas būtų nutrauktas arba iš dalies pakeistas, be kita ko, keldama šį klausimą visuose atitinkamuose tarptautiniuose forumuose. |
| | 4.
     
  Komisija gali Sąjungos vardu pradėti konsultacijas arba bendradarbiauti su bet kuria kita trečiąja valstybe, kuriai daro poveikį tos pačios sisteminės iškraipymus sukeliančios subsidijos, arba su bet kuria suinteresuota trečiąja valstybe, siekdama, kad iškraipymus sukeliančios subsidijos būtų nutrauktos arba iš dalies pakeistos. Tam tikrais atvejais tai gali apimti koordinavimą atitinkamuose tarptautiniuose forumuose ir koordinavimą reaguojant į sistemines iškraipymus sukeliančias subsidijas. |
| | 5.
     
  Komisija nepagrįstai nedelsdama informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie atitinkamus pokyčius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

34a straipsnis

34a straipsnis

Dialogas su trečiosiomis valstybėmis

Dialogas su trečiosiomis valstybėmis

1.
     
  Jei atlikusi rinkos tyrimą pagal 34 straipsnį Komisija nustato, kad yra sisteminių iškraipymus sukeliančių užsienio subsidijų, arba jei kita turima informacija pagrindžia pagrįstą įtarimą, kad yra tokių subsidijų, Komisija Sąjungos vardu gali pradėti dialogą su atitinkama trečiąja valstybe, kad išnagrinėtų galimybes nutraukti arba iš dalies pakeisti subsidijas siekiant panaikinti jų iškraipomąjį poveikį vidaus rinkai.

2.
     
  Tas dialogas netrukdo Komisijai imtis tolesnių veiksmų pagal šį reglamentą, įskaitant tyrimų pradėjimą ar tęsimą arba laikinųjų ar kompensacinių priemonių taikymą.

3.
     
  Komisija gali siekti, kad sisteminių konkurenciją iškraipančių subsidijų teikimas būtų nutrauktas arba iš dalies pakeistas, be kita ko, keldama šį klausimą visuose atitinkamuose tarptautiniuose forumuose.

4.
     
  Komisija gali Sąjungos vardu pradėti konsultacijas arba bendradarbiauti su bet kuria kita trečiąja valstybe, kuriai daro poveikį tos pačios sisteminės iškraipymus sukeliančios subsidijos, arba su bet kuria suinteresuota trečiąja valstybe, siekdama, kad iškraipymus sukeliančios subsidijos būtų nutrauktos arba iš dalies pakeistos. Tam tikrais atvejais tai gali apimti koordinavimą atitinkamuose tarptautiniuose forumuose ir koordinavimą reaguojant į sistemines iškraipymus sukeliančias subsidijas.

5.
     
  Komisija nepagrįstai nedelsdama informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie atitinkamus pokyčius.

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnio 1 dalis

35 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   Komisijos įgaliojimams pagal 9 straipsnį taikomas dešimties metų senaties terminas, prasidedantis tą dieną, kai atitinkamai įmonei suteikiama užsienio subsidija. Bet kokie veiksmai, kurių Komisija imasi dėl užsienio subsidijos pagal 8, 11, 12
  arba
  13 straipsnius, senaties terminą nutraukia. Po kiekvieno nutraukimo senaties terminas pradedamas skaičiuoti iš naujo. | 1)   Komisijos įgaliojimams pagal 9 straipsnį taikomas dešimties metų senaties terminas, prasidedantis tą dieną, kai atitinkamai įmonei suteikiama užsienio subsidija. Bet kokie veiksmai, kurių Komisija imasi dėl užsienio subsidijos pagal 8, 11, 12, 13
  arba 34
  straipsnius, senaties terminą nutraukia. Po kiekvieno nutraukimo senaties terminas pradedamas skaičiuoti iš naujo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   Komisijos įgaliojimams pagal 9 straipsnį taikomas dešimties metų senaties terminas, prasidedantis tą dieną, kai atitinkamai įmonei suteikiama užsienio subsidija. Bet kokie veiksmai, kurių Komisija imasi dėl užsienio subsidijos pagal 8, 11, 12
  arba
  13 straipsnius, senaties terminą nutraukia. Po kiekvieno nutraukimo senaties terminas pradedamas skaičiuoti iš naujo.

1)   Komisijos įgaliojimams pagal 9 straipsnį taikomas dešimties metų senaties terminas, prasidedantis tą dieną, kai atitinkamai įmonei suteikiama užsienio subsidija. Bet kokie veiksmai, kurių Komisija imasi dėl užsienio subsidijos pagal 8, 11, 12, 13
  arba 34
  straipsnius, senaties terminą nutraukia. Po kiekvieno nutraukimo senaties terminas pradedamas skaičiuoti iš naujo.

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

40 straipsnio 3 a dalis (nauja)

40 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Šiuo reglamentu nedaromas poveikis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/...

   (1a)

  taikymui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Šiuo reglamentu nedaromas poveikis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/...

   (1a)

  taikymui.

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

40 straipsnio 7 dalis

40 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7)   Tyrimas pagal šį reglamentą nėra atliekamas, ir priemonės nėra taikomos arba jų nėra laikomasi, jeigu toks tyrimas ar priemonės prieštarautų Sąjungos įsipareigojimams pagal kokius nors jos pasirašytus susijusius tarptautinius susitarimus. Visų pirma pagal šį reglamentą nesiimama jokių veiksmų, kurie prilygtų konkrečiam veiksmui prieš subsidiją, kaip apibrėžta Sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių 32 straipsnio 1 dalyje. Šiuo reglamentu neužkertamas kelias Sąjungai naudotis savo teisėmis arba vykdyti savo įsipareigojimus pagal tarptautinius susitarimus. | 7)   Tyrimas pagal šį reglamentą nėra atliekamas, ir priemonės nėra taikomos arba jų nėra laikomasi, jeigu toks tyrimas ar priemonės prieštarautų Sąjungos įsipareigojimams pagal kokius nors jos pasirašytus susijusius tarptautinius susitarimus. Visų pirma pagal šį reglamentą nesiimama jokių veiksmų, kurie prilygtų konkrečiam veiksmui prieš subsidiją, kaip apibrėžta Sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių 32 straipsnio 1 dalyje
  , suteiktą trečiosios valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė
  . Šiuo reglamentu neužkertamas kelias Sąjungai naudotis savo teisėmis arba vykdyti savo įsipareigojimus pagal tarptautinius susitarimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7)   Tyrimas pagal šį reglamentą nėra atliekamas, ir priemonės nėra taikomos arba jų nėra laikomasi, jeigu toks tyrimas ar priemonės prieštarautų Sąjungos įsipareigojimams pagal kokius nors jos pasirašytus susijusius tarptautinius susitarimus. Visų pirma pagal šį reglamentą nesiimama jokių veiksmų, kurie prilygtų konkrečiam veiksmui prieš subsidiją, kaip apibrėžta Sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių 32 straipsnio 1 dalyje. Šiuo reglamentu neužkertamas kelias Sąjungai naudotis savo teisėmis arba vykdyti savo įsipareigojimus pagal tarptautinius susitarimus.

7)   Tyrimas pagal šį reglamentą nėra atliekamas, ir priemonės nėra taikomos arba jų nėra laikomasi, jeigu toks tyrimas ar priemonės prieštarautų Sąjungos įsipareigojimams pagal kokius nors jos pasirašytus susijusius tarptautinius susitarimus. Visų pirma pagal šį reglamentą nesiimama jokių veiksmų, kurie prilygtų konkrečiam veiksmui prieš subsidiją, kaip apibrėžta Sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių 32 straipsnio 1 dalyje
  , suteiktą trečiosios valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė
  . Šiuo reglamentu neužkertamas kelias Sąjungai naudotis savo teisėmis arba vykdyti savo įsipareigojimus pagal tarptautinius susitarimus.

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 1 dalies a punktas

42 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | pagal 19 straipsnį teikiamų pranešimų apie koncentracijas formos, turinio ir procedūrinės tvarkos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

pagal 19 straipsnį teikiamų pranešimų apie koncentracijas formos, turinio ir procedūrinės tvarkos;

| a) | pagal 19 straipsnį teikiamų pranešimų apie koncentracijas formos, turinio ir procedūrinės tvarkos
  , įskaitant galimą supaprastintą procedūrą
  ; |
| --- | --- |

a)

pagal 19 straipsnį teikiamų pranešimų apie koncentracijas formos, turinio ir procedūrinės tvarkos
  , įskaitant galimą supaprastintą procedūrą
  ;

, įskaitant galimą supaprastintą procedūrą

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 1 dalies b punktas

42 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pagal 28 straipsnį teikiamų pranešimų apie vykdant viešųjų pirkimų procedūras gautus užsienio finansinius įnašus formos, turinio ir procedūrinės tvarkos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

pagal 28 straipsnį teikiamų pranešimų apie vykdant viešųjų pirkimų procedūras gautus užsienio finansinius įnašus formos, turinio ir procedūrinės tvarkos;

| b) | pagal 28 straipsnį teikiamų pranešimų apie vykdant viešųjų pirkimų procedūras gautus užsienio finansinius įnašus formos, turinio ir procedūrinės tvarkos
  , įskaitant galimą supaprastintą procedūrą
  ; |
| --- | --- |

b)

pagal 28 straipsnį teikiamų pranešimų apie vykdant viešųjų pirkimų procedūras gautus užsienio finansinius įnašus formos, turinio ir procedūrinės tvarkos
  , įskaitant galimą supaprastintą procedūrą
  ;

, įskaitant galimą supaprastintą procedūrą

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 1 a dalis (nauja)

42 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Pirmasis įgyvendinimo aktas arba aktai, apimantys visus 1 dalyje nurodytus elementus, priimamas ne vėliau kaip po vienų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Pirmasis įgyvendinimo aktas arba aktai, apimantys visus 1 dalyje nurodytus elementus, priimamas ne vėliau kaip po vienų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnis

44 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 44 straipsnis | Išbraukta. |
| Deleguotieji aktai | |
| 1)
     
  Komisijai suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais siekiama: | |
| a) | iš dalies pakeisti 18 ir 27 straipsniuose nustatytas pranešimų ribines vertes, atsižvelgiant į Komisijos praktiką per pirmuosius penkerius šio reglamento taikymo metus ir į taikymo veiksmingumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

44 straipsnis

44 straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Deleguotieji aktai

Deleguotieji aktai

1)
     
  Komisijai suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais siekiama:

a)

a)

iš dalies pakeisti 18 ir 27 straipsniuose nustatytas pranešimų ribines vertes, atsižvelgiant į Komisijos praktiką per pirmuosius penkerius šio reglamento taikymo metus ir į taikymo veiksmingumą;

iš dalies pakeisti 18 ir 27 straipsniuose nustatytas pranešimų ribines vertes, atsižvelgiant į Komisijos praktiką per pirmuosius penkerius šio reglamento taikymo metus ir į taikymo veiksmingumą;

| b) | atleisti tam tikrų kategorijų įmones nuo įpareigojimo pranešti pagal 19 ir 28 straipsnius, atsižvelgiant į Komisijos praktiką per pirmuosius penkerius šio reglamento taikymo metus, jei ši praktika leidžia nustatyti ekonominę veiklą, kurioje užsienio subsidijos greičiausiai neiškraipys vidaus rinkos; |
| --- | --- |

b)

b)

atleisti tam tikrų kategorijų įmones nuo įpareigojimo pranešti pagal 19 ir 28 straipsnius, atsižvelgiant į Komisijos praktiką per pirmuosius penkerius šio reglamento taikymo metus, jei ši praktika leidžia nustatyti ekonominę veiklą, kurioje užsienio subsidijos greičiausiai neiškraipys vidaus rinkos;

atleisti tam tikrų kategorijų įmones nuo įpareigojimo pranešti pagal 19 ir 28 straipsnius, atsižvelgiant į Komisijos praktiką per pirmuosius penkerius šio reglamento taikymo metus, jei ši praktika leidžia nustatyti ekonominę veiklą, kurioje užsienio subsidijos greičiausiai neiškraipys vidaus rinkos;

| c) | iš dalies pakeisti 24 ir 29 straipsniuose nustatytus peržiūros ir išsamių tyrimų terminus. |
| --- | --- |

c)

c)

iš dalies pakeisti 24 ir 29 straipsniuose nustatytus peržiūros ir išsamių tyrimų terminus.

iš dalies pakeisti 24 ir 29 straipsniuose nustatytus peržiūros ir išsamių tyrimų terminus.

2)
     
  1 dalyje nurodyti deleguotieji aktai priimami pagal 45 straipsnį.

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnis

45 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 45 straipsnis | Išbraukta. |
| Įgaliojimų delegavimas | |
| 1)
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. | |
| 2)
     
  44 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui, prasidedančiam po dvejų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo datos. | |
| 3)
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 44 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. | |
| 4)
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. | |
| 5)
     
  Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. | |
| 6)
     
  Pagal 44 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

45 straipsnis

45 straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Įgaliojimų delegavimas

Įgaliojimų delegavimas

1)
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2)
     
  44 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui, prasidedančiam po dvejų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo datos.

3)
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 44 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4)
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5)
     
  Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6)
     
  Pagal 44 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

46 straipsnio 1 dalis

46 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ne vėliau kaip per
  penkerius
  metus nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai
  šio reglamento
  taikymo ataskaitą
  , prie kurios prireikus pridedami atitinkami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų
  . | 1.
     Ne vėliau kaip per
  dvejus
  metus nuo šio reglamento įsigaliojimo
  , o vėliau – kas trejus metus
  Komisija
  peržiūri ir įvertina šio reglamento veikimą bei veiksmingumą ir
  pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai
  jo
  taikymo ataskaitą
  . Ši peržiūra apima 18 ir 27 straipsniuose nustatytų pranešimo ribinių verčių ir jų poveikio Komisijos gebėjimui veiksmingai įgyvendinti šį reglamentą vertinimą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ne vėliau kaip per
  penkerius
  metus nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai
  šio reglamento
  taikymo ataskaitą
  , prie kurios prireikus pridedami atitinkami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų
  .

penkerius

šio reglamento

, prie kurios prireikus pridedami atitinkami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų

1.
     Ne vėliau kaip per
  dvejus
  metus nuo šio reglamento įsigaliojimo
  , o vėliau – kas trejus metus
  Komisija
  peržiūri ir įvertina šio reglamento veikimą bei veiksmingumą ir
  pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai
  jo
  taikymo ataskaitą
  . Ši peržiūra apima 18 ir 27 straipsniuose nustatytų pranešimo ribinių verčių ir jų poveikio Komisijos gebėjimui veiksmingai įgyvendinti šį reglamentą vertinimą
  .

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

46 straipsnio 1 a dalis (nauja)

46 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Jei ataskaitoje rekomenduojama iš dalies pakeisti šį reglamentą ir jei Komisija mano, kad tai tikslinga atsižvelgiant į jos praktiką šio reglamento taikymo metu ir į taikymo veiksmingumą, kartu su ataskaita gali būti pateikiami atitinkami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, siekiant, be kita ko: |
| | a) | iš dalies pakeisti 18 ir 27 straipsniuose nustatytas pranešimo ribas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Jei ataskaitoje rekomenduojama iš dalies pakeisti šį reglamentą ir jei Komisija mano, kad tai tikslinga atsižvelgiant į jos praktiką šio reglamento taikymo metu ir į taikymo veiksmingumą, kartu su ataskaita gali būti pateikiami atitinkami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, siekiant, be kita ko:

a)

a)

iš dalies pakeisti 18 ir 27 straipsniuose nustatytas pranešimo ribas;

iš dalies pakeisti 18 ir 27 straipsniuose nustatytas pranešimo ribas;

| b) | atleisti tam tikrų kategorijų įmones, tokias kaip pagal sąžiningumo principus valdomi valstybiniai investiciniai arba pensijų fondai, nuo pareigos pranešti pagal 19 ir 28 straipsnius, ypač tais atvejais, kai Komisijos praktika leidžia nustatyti ekonominę veiklą, kurią vykdant užsienio subsidijos greičiausiai neiškraipys vidaus rinkos; |
| --- | --- |

b)

b)

atleisti tam tikrų kategorijų įmones, tokias kaip pagal sąžiningumo principus valdomi valstybiniai investiciniai arba pensijų fondai, nuo pareigos pranešti pagal 19 ir 28 straipsnius, ypač tais atvejais, kai Komisijos praktika leidžia nustatyti ekonominę veiklą, kurią vykdant užsienio subsidijos greičiausiai neiškraipys vidaus rinkos;

atleisti tam tikrų kategorijų įmones, tokias kaip pagal sąžiningumo principus valdomi valstybiniai investiciniai arba pensijų fondai, nuo pareigos pranešti pagal 19 ir 28 straipsnius, ypač tais atvejais, kai Komisijos praktika leidžia nustatyti ekonominę veiklą, kurią vykdant užsienio subsidijos greičiausiai neiškraipys vidaus rinkos;

| c) | nustatyti konkrečias pranešimo apie tam tikrus ekonomikos sektorius ribines vertes arba skirtingas įvairių tipų viešojo pirkimo sutarčių ribines vertes, ypač tais atvejais, kai Komisijos praktika leidžia nustatyti ekonominę veiklą, kurią vykdant labiau tikėtina, kad užsienio subsidijos iškraipys vidaus rinką, be kita ko, kiek tai susiję su strateginiais sektoriais ir ypatingos svarbos infrastruktūra; |
| --- | --- |

c)

c)

nustatyti konkrečias pranešimo apie tam tikrus ekonomikos sektorius ribines vertes arba skirtingas įvairių tipų viešojo pirkimo sutarčių ribines vertes, ypač tais atvejais, kai Komisijos praktika leidžia nustatyti ekonominę veiklą, kurią vykdant labiau tikėtina, kad užsienio subsidijos iškraipys vidaus rinką, be kita ko, kiek tai susiję su strateginiais sektoriais ir ypatingos svarbos infrastruktūra;

nustatyti konkrečias pranešimo apie tam tikrus ekonomikos sektorius ribines vertes arba skirtingas įvairių tipų viešojo pirkimo sutarčių ribines vertes, ypač tais atvejais, kai Komisijos praktika leidžia nustatyti ekonominę veiklą, kurią vykdant labiau tikėtina, kad užsienio subsidijos iškraipys vidaus rinką, be kita ko, kiek tai susiję su strateginiais sektoriais ir ypatingos svarbos infrastruktūra;

| d) | iš dalies pakeisti 24 ir 29 straipsniuose nustatytus peržiūros ir išsamių tyrimų terminus; |
| --- | --- |

d)

d)

iš dalies pakeisti 24 ir 29 straipsniuose nustatytus peržiūros ir išsamių tyrimų terminus;

iš dalies pakeisti 24 ir 29 straipsniuose nustatytus peržiūros ir išsamių tyrimų terminus;

| e) | panaikinti šį reglamentą, jei Komisija mano, kad dėl daugiašalių taisyklių, kuriomis siekiama spręsti iškraipymus sukeliančių subsidijų problemą, šis reglamentas tapo visiškai nereikalingas. |
| --- | --- |

e)

e)

panaikinti šį reglamentą, jei Komisija mano, kad dėl daugiašalių taisyklių, kuriomis siekiama spręsti iškraipymus sukeliančių subsidijų problemą, šis reglamentas tapo visiškai nereikalingas.

panaikinti šį reglamentą, jei Komisija mano, kad dėl daugiašalių taisyklių, kuriomis siekiama spręsti iškraipymus sukeliančių subsidijų problemą, šis reglamentas tapo visiškai nereikalingas.

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

47 straipsnio 1 dalis

47 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   Šis reglamentas taikomas užsienio subsidijoms, suteiktoms per
  dešimt metų
  iki šio reglamento taikymo pradžios dienos, jei pradėjus taikyti šį reglamentą tokios užsienio subsidijos iškraipo vidaus rinką. | 1)   Šis reglamentas taikomas užsienio subsidijoms, suteiktoms per
  septynerius metus
  iki šio reglamento taikymo pradžios dienos, jei pradėjus taikyti šį reglamentą tokios užsienio subsidijos iškraipo vidaus rinką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   Šis reglamentas taikomas užsienio subsidijoms, suteiktoms per
  dešimt metų
  iki šio reglamento taikymo pradžios dienos, jei pradėjus taikyti šį reglamentą tokios užsienio subsidijos iškraipo vidaus rinką.

1)   Šis reglamentas taikomas užsienio subsidijoms, suteiktoms per
  septynerius metus
  iki šio reglamento taikymo pradžios dienos, jei pradėjus taikyti šį reglamentą tokios užsienio subsidijos iškraipo vidaus rinką.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A9-0135/2022).

1

(1a)  
  2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (OL L 24, 2004 1 29, p. 1).

1a

2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (OL L 24, 2004 1 29, p. 1).

(1b)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

1b

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

(1c)  
  2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/452, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo sistema (OL L 79 I, 2019 3 21, p. 1).

1c

2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/452, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo sistema (OL L 79 I, 2019 3 21, p. 1).

(1d)  
  Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ūkio subjektų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų rinką ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ūkio subjektų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP)) (OL L ...).

1d

Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ūkio subjektų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų rinką ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ūkio subjektų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP)) (OL L ...).

(47)  
  2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros (OL L 123, 2016 5 12, p. 1).

47

2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros (OL L 123, 2016 5 12, p. 1).

(1a)  
  Reglamentas (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ūkio subjektų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų rinką ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ūkio subjektų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP)) (OL L ...).

1a

Reglamentas (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ūkio subjektų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų rinką ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ūkio subjektų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP)) (OL L ...).

---

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/255 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/255

---

P9_TA(2022)0197

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl Ukrainoje išduodamų patikrinimo sertifikatų

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2022 m. balandžio 8 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų dėl Ukrainoje išduodamų patikrinimo sertifikatų iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2306 (C(2022)02164 – 2022/2637(DEA))

(2022/C 465/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2022)02164), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2022)02164),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 11 d. Komisijos laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 11 d. Komisijos laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto 2022 m. balandžio 20 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto 2022 m. balandžio 20 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/848 (1), ypač į jo 38 straipsnio 8 dalies a punkto ii papunktį, 46 straipsnio 7 dalies b punktą ir 57 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/848 (1), ypač į jo 38 straipsnio 8 dalies a punkto ii papunktį, 46 straipsnio 7 dalies b punktą ir 57 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2022 m. gegužės 3 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2022 m. gegužės 3 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų,

| A. | kadangi 2022 m. vasario 24 d. Rusijos įsiveržimas į Ukrainą yra ypatingas ir precedento neturintis iššūkis kontrolės institucijoms ir kontrolės įstaigoms, kurios pripažintos atsakingomis už ekologiškų produktų eksportą iš Ukrainos į Sąjungą, ir kadangi Ukrainoje pašto paslaugų teikimas taip pat yra sutrikdytas; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2022 m. vasario 24 d. Rusijos įsiveržimas į Ukrainą yra ypatingas ir precedento neturintis iššūkis kontrolės institucijoms ir kontrolės įstaigoms, kurios pripažintos atsakingomis už ekologiškų produktų eksportą iš Ukrainos į Sąjungą, ir kadangi Ukrainoje pašto paslaugų teikimas taip pat yra sutrikdytas;

| B. | kadangi, tam tikros kontrolės institucijos ir kontrolės įstaigos, kurios Ukrainoje pripažintos atsakingomis už ekologiškų produktų eksportą į Sąjungą, negali išduoti kvalifikuotu elektroniniu spaudu (toliau – e. spaudas) paženklintų patikrinimo sertifikatų, kaip reikalaujama pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2021/2306 (2) 5 straipsnio 3 dalį, nes ne visos tokios kontrolės institucijos ir kontrolės įstaigos turi e. spaudą; |
| --- | --- |

B.

kadangi, tam tikros kontrolės institucijos ir kontrolės įstaigos, kurios Ukrainoje pripažintos atsakingomis už ekologiškų produktų eksportą į Sąjungą, negali išduoti kvalifikuotu elektroniniu spaudu (toliau – e. spaudas) paženklintų patikrinimo sertifikatų, kaip reikalaujama pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2021/2306 (2) 5 straipsnio 3 dalį, nes ne visos tokios kontrolės institucijos ir kontrolės įstaigos turi e. spaudą;

| C. | kadangi kontrolės institucijos ir kontrolės įstaigos negali pasinaudoti galimybe išduoti popierinio patikrinimo sertifikato pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2021/2306 11 straipsnio 1 dalies pereinamojo laikotarpio nuostatą, nes šiuo metu Ukrainoje pašto paslaugų teikimas yra sutrikdytas; |
| --- | --- |

C.

kadangi kontrolės institucijos ir kontrolės įstaigos negali pasinaudoti galimybe išduoti popierinio patikrinimo sertifikato pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2021/2306 11 straipsnio 1 dalies pereinamojo laikotarpio nuostatą, nes šiuo metu Ukrainoje pašto paslaugų teikimas yra sutrikdytas;

| D. | kadangi, atsižvelgiant į tai, jog svarbu užtikrinti, kad iš Ukrainos išvežami ekologiški produktai galėtų būti toliau eksportuojami į Sąjungą, Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2021/2306 siūloma Ukrainos kontrolės institucijoms ir kontrolės įstaigoms leisti iki 2022 m. birželio 30 d. patikrinimo sertifikatus rengti ir teikti TRACES sistemoje elektroniniu formatu nenaudojant e. spaudo; |
| --- | --- |

D.

kadangi, atsižvelgiant į tai, jog svarbu užtikrinti, kad iš Ukrainos išvežami ekologiški produktai galėtų būti toliau eksportuojami į Sąjungą, Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2021/2306 siūloma Ukrainos kontrolės institucijoms ir kontrolės įstaigoms leisti iki 2022 m. birželio 30 d. patikrinimo sertifikatus rengti ir teikti TRACES sistemoje elektroniniu formatu nenaudojant e. spaudo;

| E. | kadangi dėl Rusijos įsiveržimo į Ukrainą ir būtinybės nedelsiant imtis veiksmų šis reglamentas turėtų būti taikomas atgaline data nuo 2022 m. vasario 24 d.; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl Rusijos įsiveržimo į Ukrainą ir būtinybės nedelsiant imtis veiksmų šis reglamentas turėtų būti taikomas atgaline data nuo 2022 m. vasario 24 d.;

| 1. | pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkei perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/848 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 834/2007 (OL L 150, 2018 6 14, p. 1).

(2)  2021 m. spalio 21 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2306, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/848 papildomas į Sąjungą importuoti skirtų ekologiškų ir perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpio produktų siuntų oficialiosios kontrolės ir patikrinimo sertifikato taisyklėmis (OL L 461, 2021 12 27, p. 13).

---

2022 m. gegužės 5 d., ketvirtadienis

| 2022 12 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 465/257 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 465/257

---

P9_TA(2022)0198

Veterinarinių vaistų pakavimo ir ženklinimo pereinamojo laikotarpio taisyklės ***I

2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos veterinarinių vaistų, kurių leidimai suteikti pagal Direktyvą 2001/82/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 726/2004, pakavimo ir ženklinimo pereinamojo laikotarpio taisykles (COM(2022)0076 – C9-0054/2022 – 2022/0053(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 465/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0076), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0076),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 114 straipsnį ir į 168 straipsnio 4 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0054/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 114 straipsnį ir į 168 straipsnio 4 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0054/2022),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 27 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 27 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

P9_TC1-COD(2022)0053

Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. gegužės 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo nustatomos veterinarinių vaistų, kurių leidimai yra išduoti arba kurie yra registruoti pagal Direktyvą 2001/82/EB arba Reglamentą (EB) Nr. 726/2004, pakavimo ir ženklinimo pereinamojo laikotarpio taisyklės

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/839.)

---