# Europeiska unionens C 434/15 n

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 434 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången15 november 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 434

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången15 november 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 4–7 april 2022ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 4–7 april 2022ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 5 april 2022 |
| 2022/C 434/01 | Europaparlamentets resolution av den 5 april 2022 om framtiden för fisket i Engelska kanalen, Nordsjön, Irländska sjön och Atlanten mot bakgrund av Förenade kungarikets utträde ur EU (2021/2016(INI)) | 2 |
| 2022/C 434/02 | Europaparlamentets resolution av den 5 april 2022 om skydd av barnets rättigheter i civilrättsliga, administrativa och familjerättsliga förfaranden (2021/2060(INI)) | 11 |
| 2022/C 434/03 | Europaparlamentets resolution av den 5 april 2022 om åtgärder mot att vatten förorenas av nitrater, inbegripet förbättringar av medlemsstaternas olika nitratmätningssystem (2021/3003(RSP)) | 19 |
| | Onsdagen, 6 april 2022 |
| 2022/C 434/04 | Europaparlamentets resolution av den 6 april 2022 om den globala strategin för forskning och innovation: Europas strategi för internationellt samarbete i en föränderlig värld (2021/3001(RSP)) | 23 |
| 2022/C 434/05 | Europaparlamentets resolution av den 6 april 2022 om inledandet av genomförandet av sammanhållningspolitiken 2021–2027 (2022/2527(RSP)) | 28 |
| 2022/C 434/06 | Europaparlamentets resolution av den 6 april 2022 om genomförande av insatser för medborgarutbildning (2021/2008(INI)) | 31 |
| 2022/C 434/07 | Europaparlamentets resolution av den 6 april 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87769 × MON 89788, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D078875/02 – 2022/2566(RSP)) | 42 |
| | Torsdagen, 7 april 2022 |
| 2022/C 434/08 | Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om EU:s skydd av barn och ungdomar som flyr på grund av kriget i Ukraina (2022/2618(RSP)) | 50 |
| 2022/C 434/09 | Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om slutsatserna från Europeiska rådets möte den 24–25 mars 2022: bland annat den senaste utvecklingen i kriget mot Ukraina och EU:s sanktioner mot Ryssland och genomförandet av dem (2022/2560(RSP)) | 59 |
| 2022/C 434/10 | Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om människorättssituationen i Nordkorea, inbegripet förföljelsen av religiösa minoriteter (2022/2620(RSP)) | 66 |
| 2022/C 434/11 | Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om situationen för rättsstaten och de mänskliga rättigheterna i Republiken Guatemala (2022/2621(RSP)) | 71 |
| 2022/C 434/12 | Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om det ökande förtrycket i Ryssland, inbegripet fallet Aleksej Navalnyj (2022/2622(RSP)) | 75 |
| 2022/C 434/13 | Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om rätten till reparation (2022/2515(RSP)) | 81 |
| 2022/C 434/14 | Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om situationen i Afghanistan, särskilt situationen för kvinnors rättigheter (2022/2571(RSP)) | 86 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 5 april 2022

2022/C 434/01

Europaparlamentets resolution av den 5 april 2022 om framtiden för fisket i Engelska kanalen, Nordsjön, Irländska sjön och Atlanten mot bakgrund av Förenade kungarikets utträde ur EU (2021/2016(INI))

2

2022/C 434/02

Europaparlamentets resolution av den 5 april 2022 om skydd av barnets rättigheter i civilrättsliga, administrativa och familjerättsliga förfaranden (2021/2060(INI))

11

2022/C 434/03

Europaparlamentets resolution av den 5 april 2022 om åtgärder mot att vatten förorenas av nitrater, inbegripet förbättringar av medlemsstaternas olika nitratmätningssystem (2021/3003(RSP))

19

Onsdagen, 6 april 2022

2022/C 434/04

Europaparlamentets resolution av den 6 april 2022 om den globala strategin för forskning och innovation: Europas strategi för internationellt samarbete i en föränderlig värld (2021/3001(RSP))

23

2022/C 434/05

Europaparlamentets resolution av den 6 april 2022 om inledandet av genomförandet av sammanhållningspolitiken 2021–2027 (2022/2527(RSP))

28

2022/C 434/06

Europaparlamentets resolution av den 6 april 2022 om genomförande av insatser för medborgarutbildning (2021/2008(INI))

31

2022/C 434/07

Europaparlamentets resolution av den 6 april 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87769 × MON 89788, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D078875/02 – 2022/2566(RSP))

42

Torsdagen, 7 april 2022

2022/C 434/08

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om EU:s skydd av barn och ungdomar som flyr på grund av kriget i Ukraina (2022/2618(RSP))

50

2022/C 434/09

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om slutsatserna från Europeiska rådets möte den 24–25 mars 2022: bland annat den senaste utvecklingen i kriget mot Ukraina och EU:s sanktioner mot Ryssland och genomförandet av dem (2022/2560(RSP))

59

2022/C 434/10

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om människorättssituationen i Nordkorea, inbegripet förföljelsen av religiösa minoriteter (2022/2620(RSP))

66

2022/C 434/11

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om situationen för rättsstaten och de mänskliga rättigheterna i Republiken Guatemala (2022/2621(RSP))

71

2022/C 434/12

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om det ökande förtrycket i Ryssland, inbegripet fallet Aleksej Navalnyj (2022/2622(RSP))

75

2022/C 434/13

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om rätten till reparation (2022/2515(RSP))

81

2022/C 434/14

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om situationen i Afghanistan, särskilt situationen för kvinnors rättigheter (2022/2571(RSP))

86

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 5 april 2022 |
| 2022/C 434/15 | Europaparlamentets ändringar antagna den 5 april 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut (EU) 2015/1814 vad gäller det antal utsläppsrätter som ska placeras i reserven för marknadsstabilitet inom unionens utsläppshandelssystem för växthusgaser fram till 2030 (COM(2021)0571 – C9-0325/2021 – 2021/0202(COD)) | 92 |
| 2022/C 434/16 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 april 2022 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/1/EG om användning av fordon hyrda utan förare för godstransporter på väg (13531/1/2021 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD)) | 103 |
| 2022/C 434/17 | P9_TA(2022)0105Transeuropeisk energiinfrastruktur ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 april 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om riktlinjer för transeuropeisk energiinfrastruktur och om upphävande av förordning (EU) nr 347/2013 (COM(2020)0824 – C9-0417/2020 – 2020/0360(COD))P9_TC1-COD(2020)0360Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om riktlinjer för transeuropeisk energiinfrastruktur, om ändring av förordningarna (EG) nr 715/2009, (EU) 2019/942 och (EU) 2019/943 och direktiven 2009/73/EG och (EU) 2019/944, och om upphävande av förordning (EU) nr 347/2013 | 104 |
| 2022/C 434/18 | Europaparlamentets resolution av den 5 april 2022 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av budgeten för 2023, avsnitt III – kommissionen (2021/2226(BUI)) | 105 |
| 2022/C 434/19 | P9_TA(2022)0107Likvärdighet av fältbesiktningar i Bolivia och av vissa utsäden producerade i Bolivia ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 april 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller dess tillämpningsperiod och vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Bolivia av utsädesodlingar av stråsäd och olje- och spånadsväxter och om likvärdighet av stråsäd och olje- och spånadsväxter producerade i Bolivia (COM(2022)0026 – C9-0024/2022 – 2022/0016(COD))P9_TC1-COD(2022)0016Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/... om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller dess tillämpningsperiod och vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Bolivia av utsädesodlingar av stråsäd och olje- och spånadsväxter och likvärdighet av utsäde av stråsäd och olje- och spånadsväxter producerade i Bolivia | 115 |
| 2022/C 434/20 | Europaparlamentets resolution av den 5 april 2022 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2022 för budgetåret 2022 – budgetering för effekterna på 2022 års budget av justeringen av den fleråriga budgetramen i enlighet med artikel 7 i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (06310/2022 – C9-0052/2022 – 2022/0018(BUD)) | 116 |
| 2022/C 434/21 | P9_TA(2022)0109Minimikrav på utbildning för sjöfolk (kodifiering) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 april 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav på utbildning för sjöfolk (kodifiering) (COM(2020)0739 – C9-0371/2020 – 2020/0329(COD))P9_TC1-COD(2020)0329Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om minimikrav på utbildning för sjöfolk (kodifiering) | 118 |
| | Onsdagen, 6 april 2022 |
| 2022/C 434/22 | P9_TA(2022)0111Dataförvaltningsakten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om dataförvaltning (dataförvaltningsakten) (COM(2020)0767 – C9-0377/2020 – 2020/0340(COD))P9_TC1-COD(2020)0340Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om europeisk dataförvaltning och om ändring av förordning (EU) 2018/1724 (dataförvaltningsakten) | 119 |
| | Torsdagen, 7 april 2022 |
| 2022/C 434/23 | P9_TA(2022)0116Humanläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 april 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2001/20/EG och 2001/83/EG vad gäller undantag från vissa skyldigheter avseende vissa humanläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta (COM(2021)0997 – C9-0475/2021 – 2021/0431(COD))P9_TC1-COD(2021)0431Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om ändring av direktiven 2001/20/EG och 2001/83/EG vad gäller undantag från vissa skyldigheter avseende vissa humanläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta | 120 |
| 2022/C 434/24 | P9_TA(2022)0117Prövningsläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 april 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 536/2014 vad gäller undantag från vissa skyldigheter avseende prövningsläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta (COM(2021)0998 – C9-0476/2021 – 2021/0432(COD))P9_TC1-COD(2021)0432Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) nr 536/2014 vad gäller undantag från vissa skyldigheter avseende prövningsläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta | 122 |
| 2022/C 434/25 | P9_TA(2022)0118Ökad förfinansiering med React-EU-medel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 april 2022 om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 och förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller ökad förfinansiering med React-EU-medel och fastställandet av enhetskostnader (COM(2022)0145 – C9-0127/2022 – COM(2022)0162 – C9-0136/2022 – 2022/0096(COD))P9_TC1-COD(2022)0096Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/... om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 223/2014 vad gäller ökad förfinansiering med React-EU-medel och fastställandet av en enhetskostnad | 124 |
| 2022/C 434/26 | Europaparlamentets beslut av den 7 april 2022 om återförvisande av ärendet till det ansvariga utskottet för interinstitutionella förhandlingar på grundval av det oförändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 om åtgärder för att säkerställa försörjningstryggheten för gas och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2009 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten (COM(2022)0135 –C9-0126/2022 – 2022/0090(COD)) | 125 |
| 2022/C 434/27 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 april 2022 om förslaget till rådets förordning om inrättande och användning av en utvärderings- och övervakningsmekanism för kontroll av tillämpningen av Schengenregelverket och om upphävande av förordning (EU) nr 1053/2013 (COM(2021)0278 – C9-0349/2021 – 2021/0140(CNS)) | 126 |
| 2022/C 434/28 | Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2023 (2021/2227(BUI)) | 160 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 5 april 2022

2022/C 434/15

Europaparlamentets ändringar antagna den 5 april 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut (EU) 2015/1814 vad gäller det antal utsläppsrätter som ska placeras i reserven för marknadsstabilitet inom unionens utsläppshandelssystem för växthusgaser fram till 2030 (COM(2021)0571 – C9-0325/2021 – 2021/0202(COD))

92

2022/C 434/16

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 april 2022 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/1/EG om användning av fordon hyrda utan förare för godstransporter på väg (13531/1/2021 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))

103

2022/C 434/17

P9_TA(2022)0105Transeuropeisk energiinfrastruktur ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 april 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om riktlinjer för transeuropeisk energiinfrastruktur och om upphävande av förordning (EU) nr 347/2013 (COM(2020)0824 – C9-0417/2020 – 2020/0360(COD))P9_TC1-COD(2020)0360Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om riktlinjer för transeuropeisk energiinfrastruktur, om ändring av förordningarna (EG) nr 715/2009, (EU) 2019/942 och (EU) 2019/943 och direktiven 2009/73/EG och (EU) 2019/944, och om upphävande av förordning (EU) nr 347/2013

104

2022/C 434/18

Europaparlamentets resolution av den 5 april 2022 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av budgeten för 2023, avsnitt III – kommissionen (2021/2226(BUI))

105

2022/C 434/19

P9_TA(2022)0107Likvärdighet av fältbesiktningar i Bolivia och av vissa utsäden producerade i Bolivia ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 april 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller dess tillämpningsperiod och vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Bolivia av utsädesodlingar av stråsäd och olje- och spånadsväxter och om likvärdighet av stråsäd och olje- och spånadsväxter producerade i Bolivia (COM(2022)0026 – C9-0024/2022 – 2022/0016(COD))P9_TC1-COD(2022)0016Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/... om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller dess tillämpningsperiod och vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Bolivia av utsädesodlingar av stråsäd och olje- och spånadsväxter och likvärdighet av utsäde av stråsäd och olje- och spånadsväxter producerade i Bolivia

115

2022/C 434/20

Europaparlamentets resolution av den 5 april 2022 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2022 för budgetåret 2022 – budgetering för effekterna på 2022 års budget av justeringen av den fleråriga budgetramen i enlighet med artikel 7 i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (06310/2022 – C9-0052/2022 – 2022/0018(BUD))

116

2022/C 434/21

P9_TA(2022)0109Minimikrav på utbildning för sjöfolk (kodifiering) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 april 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav på utbildning för sjöfolk (kodifiering) (COM(2020)0739 – C9-0371/2020 – 2020/0329(COD))P9_TC1-COD(2020)0329Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om minimikrav på utbildning för sjöfolk (kodifiering)

118

Onsdagen, 6 april 2022

2022/C 434/22

P9_TA(2022)0111Dataförvaltningsakten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om dataförvaltning (dataförvaltningsakten) (COM(2020)0767 – C9-0377/2020 – 2020/0340(COD))P9_TC1-COD(2020)0340Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om europeisk dataförvaltning och om ändring av förordning (EU) 2018/1724 (dataförvaltningsakten)

119

Torsdagen, 7 april 2022

2022/C 434/23

P9_TA(2022)0116Humanläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 april 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2001/20/EG och 2001/83/EG vad gäller undantag från vissa skyldigheter avseende vissa humanläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta (COM(2021)0997 – C9-0475/2021 – 2021/0431(COD))P9_TC1-COD(2021)0431Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om ändring av direktiven 2001/20/EG och 2001/83/EG vad gäller undantag från vissa skyldigheter avseende vissa humanläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta

120

2022/C 434/24

P9_TA(2022)0117Prövningsläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 april 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 536/2014 vad gäller undantag från vissa skyldigheter avseende prövningsläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta (COM(2021)0998 – C9-0476/2021 – 2021/0432(COD))P9_TC1-COD(2021)0432Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) nr 536/2014 vad gäller undantag från vissa skyldigheter avseende prövningsläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta

122

2022/C 434/25

P9_TA(2022)0118Ökad förfinansiering med React-EU-medel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 april 2022 om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 och förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller ökad förfinansiering med React-EU-medel och fastställandet av enhetskostnader (COM(2022)0145 – C9-0127/2022 – COM(2022)0162 – C9-0136/2022 – 2022/0096(COD))P9_TC1-COD(2022)0096Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/... om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 223/2014 vad gäller ökad förfinansiering med React-EU-medel och fastställandet av en enhetskostnad

124

2022/C 434/26

Europaparlamentets beslut av den 7 april 2022 om återförvisande av ärendet till det ansvariga utskottet för interinstitutionella förhandlingar på grundval av det oförändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 om åtgärder för att säkerställa försörjningstryggheten för gas och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2009 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten (COM(2022)0135 –C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))

125

2022/C 434/27

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 april 2022 om förslaget till rådets förordning om inrättande och användning av en utvärderings- och övervakningsmekanism för kontroll av tillämpningen av Schengenregelverket och om upphävande av förordning (EU) nr 1053/2013 (COM(2021)0278 – C9-0349/2021 – 2021/0140(CNS))

126

2022/C 434/28

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2023 (2021/2227(BUI))

160

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

15.11.2022

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2022–2023

Sammanträdena den 4–7 april 2022

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 5 april 2022

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/2

---

P9_TA(2022)0103

Framtiden för fisket i Engelska kanalen, Nordsjön, Irländska sjön och Atlanten

Europaparlamentets resolution av den 5 april 2022 om framtiden för fisket i Engelska kanalen, Nordsjön, Irländska sjön och Atlanten mot bakgrund av Förenade kungarikets utträde ur EU (2021/2016(INI))

(2022/C 434/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken (1),

| — | med beaktande av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (2) (utträdesavtalet) och den åtföljande politiska förklaringen om de framtida förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket (3) (den politiska förklaringen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (2) (utträdesavtalet) och den åtföljande politiska förklaringen om de framtida förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket (3) (den politiska förklaringen),

| — | med beaktande av avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan (4) (handels- och samarbetsavtalet), särskilt rubrik fem i del två om fiske, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan (4) (handels- och samarbetsavtalet), särskilt rubrik fem i del två om fiske,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1026/2012 av den 25 oktober 2012 om vissa åtgärder i syfte att bevara fiskbestånd i fråga om länder som tillåter ohållbart fiske (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1026/2012 av den 25 oktober 2012 om vissa åtgärder i syfte att bevara fiskbestånd i fråga om länder som tillåter ohållbart fiske (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2403 av den 12 december 2017 om hållbar förvaltning av externa fiskeflottor (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2403 av den 12 december 2017 om hållbar förvaltning av externa fiskeflottor (6),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2021/1203 av den 19 juli 2021 om ändring av förordning (EU) 2020/1706 vad gäller införande av autonoma unionstullkvoter för vissa fiskeriprodukter (7),, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2021/1203 av den 19 juli 2021 om ändring av förordning (EU) 2020/1706 vad gäller införande av autonoma unionstullkvoter för vissa fiskeriprodukter (7),,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1755 av den 6 oktober 2021 om inrättande av brexitjusteringsreserven (8) och fiskeriutskottets yttrande av den 11 maj 2021 (A9-0178/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1755 av den 6 oktober 2021 om inrättande av brexitjusteringsreserven (8) och fiskeriutskottets yttrande av den 11 maj 2021 (A9-0178/2021),

| — | med beaktande av FN:s havsrättskonvention av den 10 december 1982 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s havsrättskonvention av den 10 december 1982 (9),

| — | med beaktande av FN:s avtal om genomförande av bestämmelserna i FN:s havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd, som undertecknades i New York den 4 augusti 1995 (10),, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s avtal om genomförande av bestämmelserna i FN:s havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd, som undertecknades i New York den 4 augusti 1995 (10),,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av Spetsbergtraktaten (Svalbardfördraget), som undertecknades i Paris den 9 februari 1920, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Spetsbergtraktaten (Svalbardfördraget), som undertecknades i Paris den 9 februari 1920,

| — | med beaktande av konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten (11),

| — | med beaktande av avtalet om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet, som trädde i kraft den 25 juni 2021 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet, som trädde i kraft den 25 juni 2021 (12),

| — | med beaktande av fiskeavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Danmarks regering och Färöarnas landsstyre (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fiskeavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Danmarks regering och Färöarnas landsstyre (13),

| — | med beaktande av avtalet om fiske mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om fiske mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge (14),

| — | med beaktande av avtalet om fiske och havsmiljön mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och republiken Island (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om fiske och havsmiljön mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och republiken Island (15),

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Grönlands regering och Danmarks regering (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Grönlands regering och Danmarks regering (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2020 om det föreslagna mandatet för förhandlingarna om ett nytt partnerskap med Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2020 om det föreslagna mandatet för förhandlingarna om ett nytt partnerskap med Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (17),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 18 juni 2020 om förhandlingarna om ett nytt partnerskap med Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (18) och fiskeriutskottets yttrande av den 26 maj 2020 (A9-0117/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 18 juni 2020 om förhandlingarna om ett nytt partnerskap med Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (18) och fiskeriutskottets yttrande av den 26 maj 2020 (A9-0117/2020),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2021 om resultatet av förhandlingarna mellan EU och Storbritannien (19) och fiskeriutskottets yttrande i form av en skrivelse av den 4 februari 2021 om ingåendet av handels- och samarbetsavtalet (A9-0128/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2021 om resultatet av förhandlingarna mellan EU och Storbritannien (19) och fiskeriutskottets yttrande i form av en skrivelse av den 4 februari 2021 om ingåendet av handels- och samarbetsavtalet (A9-0128/2021),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021 om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021 om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (20),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 13 oktober 2021Ett starkare EU-engagemang för ett fredligt, hållbart och välmående Arktis (JOIN(2021)0027), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 13 oktober 2021Ett starkare EU-engagemang för ett fredligt, hållbart och välmående Arktis (JOIN(2021)0027),

| — | med beaktande av den första förklaringen från Santiago de Compostela av den 25 oktober 2017 och den andra förklaringen från Santiago de Compostela av den 20 juni 2020 från de europeiska fiskesamhällena om framtiden för fiskerisektorn i EU efter brexit, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den första förklaringen från Santiago de Compostela av den 25 oktober 2017 och den andra förklaringen från Santiago de Compostela av den 20 juni 2020 från de europeiska fiskesamhällena om framtiden för fiskerisektorn i EU efter brexit,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0042/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0042/2022), och av följande skäl:

| A. | Utträdesavtalet fastställer villkoren för Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands officiella utträde ur Europeiska unionen, den politiska förklaringen anger ramarna för det framtida förhållandet mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket, och det resulterande handels- och samarbetsavtalet fastställer grunden för omfattande förbindelser inom ett område med välstånd och god grannsämja som kännetecknas av nära och fredliga förbindelser grundade på samarbete och med respekt för parternas oberoende och suveränitet. |
| --- | --- |

A.

Utträdesavtalet fastställer villkoren för Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands officiella utträde ur Europeiska unionen, den politiska förklaringen anger ramarna för det framtida förhållandet mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket, och det resulterande handels- och samarbetsavtalet fastställer grunden för omfattande förbindelser inom ett område med välstånd och god grannsämja som kännetecknas av nära och fredliga förbindelser grundade på samarbete och med respekt för parternas oberoende och suveränitet.

| B. | Vikten av att bevara och på ett hållbart sätt förvalta biologiska marina resurser och marina ekosystem på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning och att främja ansvarsfullt och hållbart vattenbruk har erkänts, liksom handelns centrala roll för att uppnå dessa mål, särskilt genom enhetliga åtgärder i enlighet med relevanta internationella avtal från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation och FN:s havsrättskonvention, inbegripet insatser för att förebygga och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och utesluta saluföring av fiskeriprodukter som härrör från denna skadliga verksamhet. |
| --- | --- |

B.

Vikten av att bevara och på ett hållbart sätt förvalta biologiska marina resurser och marina ekosystem på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning och att främja ansvarsfullt och hållbart vattenbruk har erkänts, liksom handelns centrala roll för att uppnå dessa mål, särskilt genom enhetliga åtgärder i enlighet med relevanta internationella avtal från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation och FN:s havsrättskonvention, inbegripet insatser för att förebygga och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och utesluta saluföring av fiskeriprodukter som härrör från denna skadliga verksamhet.

| C. | Den gemensamma fiskeripolitiken förpliktar Europeiska unionen att främja politikens mål internationellt genom att säkerställa att EU:s fiskeverksamhet som bedrivs utanför dess vatten följer samma principer, så att aktörer i EU och i tredjeländer kan bedriva verksamhet på lika villkor, och att samarbeta med tredjeländer och internationella organisationer för att förbättra efterlevnaden av internationella åtgärder, inbegripet åtgärder för att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU), på grundval av den bästa tillgängliga vetenskapliga kunskapen. |
| --- | --- |

C.

Den gemensamma fiskeripolitiken förpliktar Europeiska unionen att främja politikens mål internationellt genom att säkerställa att EU:s fiskeverksamhet som bedrivs utanför dess vatten följer samma principer, så att aktörer i EU och i tredjeländer kan bedriva verksamhet på lika villkor, och att samarbeta med tredjeländer och internationella organisationer för att förbättra efterlevnaden av internationella åtgärder, inbegripet åtgärder för att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU), på grundval av den bästa tillgängliga vetenskapliga kunskapen.

| D. | Ett av FN:s mål för hållbar utveckling är att skydda det marina livet (mål 14 för hållbar utveckling). |
| --- | --- |

D.

Ett av FN:s mål för hållbar utveckling är att skydda det marina livet (mål 14 för hållbar utveckling).

| E. | Tidigare förvaltades fiskbestånd som enbart förvaltades av EU på ett mer hållbart sätt än gemensamma bestånd. Ett antal bestånd som tidigare förvaltades enbart av EU kommer nu att delas med Förenade kungariket. |
| --- | --- |

E.

Tidigare förvaltades fiskbestånd som enbart förvaltades av EU på ett mer hållbart sätt än gemensamma bestånd. Ett antal bestånd som tidigare förvaltades enbart av EU kommer nu att delas med Förenade kungariket.

| F. | Den gemensamma fiskeripolitiken anger att eftersom beståndens biologiska status är föränderlig bör fiskeverksamhetens relativa stabilitet tillvarata de särskilda behoven i regioner där lokalsamhällen är särskilt beroende av fiske och därmed sammanhängande verksamhet. |
| --- | --- |

F.

Den gemensamma fiskeripolitiken anger att eftersom beståndens biologiska status är föränderlig bör fiskeverksamhetens relativa stabilitet tillvarata de särskilda behoven i regioner där lokalsamhällen är särskilt beroende av fiske och därmed sammanhängande verksamhet.

| G. | Parterna har kommit överens om att samarbeta om bevarande och om handelsrelaterad politik och åtgärder på området för fiskeri och vattenbruk, inbegripet i Världshandelsorganisationens och de regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas regi samt, i förekommande fall, i andra multilaterala instanser, med syftet att främja hållbart fiske och vattenbruk och handel med fiskprodukter från hållbart förvaltade fiske- och vattenbruksverksamheter. |
| --- | --- |

G.

Parterna har kommit överens om att samarbeta om bevarande och om handelsrelaterad politik och åtgärder på området för fiskeri och vattenbruk, inbegripet i Världshandelsorganisationens och de regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas regi samt, i förekommande fall, i andra multilaterala instanser, med syftet att främja hållbart fiske och vattenbruk och handel med fiskprodukter från hållbart förvaltade fiske- och vattenbruksverksamheter.

| H. | Parterna har ett gemensamt mål att nyttja gemensamma bestånd till en grad som gör det möjligt att bevara och gradvis återställa populationerna av fiskade arter på eller över biomassanivåer som stöder en maximal hållbar avkastning. |
| --- | --- |

H.

Parterna har ett gemensamt mål att nyttja gemensamma bestånd till en grad som gör det möjligt att bevara och gradvis återställa populationerna av fiskade arter på eller över biomassanivåer som stöder en maximal hållbar avkastning.

| I. | Handels- och samarbetsavtalet fastställer principer för fiskeförvaltning och långsiktig miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet för ett optimalt nyttjande av gemensamma bestånd på grundval av den bästa tillgängliga vetenskapliga kunskapen, främst den som tillhandahålls av Internationella havsforskningsrådet. |
| --- | --- |

I.

Handels- och samarbetsavtalet fastställer principer för fiskeförvaltning och långsiktig miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet för ett optimalt nyttjande av gemensamma bestånd på grundval av den bästa tillgängliga vetenskapliga kunskapen, främst den som tillhandahålls av Internationella havsforskningsrådet.

| J. | Fisket spelade en mycket framträdande roll under kampanjen inför folkomröstningen 2016 om Förenade kungarikets utträde ur EU. Fiskerirelaterade frågor var det sista hindret i förhandlingarna om avtalet mellan Förenade kungariket och EU, och det uttalade målet i den politiska förklaringen att ingå och ratificera ett fiskeavtal senast den 1 juli 2020 uppnåddes inte. |
| --- | --- |

J.

Fisket spelade en mycket framträdande roll under kampanjen inför folkomröstningen 2016 om Förenade kungarikets utträde ur EU. Fiskerirelaterade frågor var det sista hindret i förhandlingarna om avtalet mellan Förenade kungariket och EU, och det uttalade målet i den politiska förklaringen att ingå och ratificera ett fiskeavtal senast den 1 juli 2020 uppnåddes inte.

| K. | Överföringen av kvotandelar från EU till Förenade kungariket under övergångsperioden i enlighet med handels- och samarbetsavtalet kommer att få stora negativa ekonomiska följder för EU:s fiskare. De negativa ekonomiska konsekvenserna av framtida avtal med Förenade kungariket måste begränsas. |
| --- | --- |

K.

Överföringen av kvotandelar från EU till Förenade kungariket under övergångsperioden i enlighet med handels- och samarbetsavtalet kommer att få stora negativa ekonomiska följder för EU:s fiskare. De negativa ekonomiska konsekvenserna av framtida avtal med Förenade kungariket måste begränsas.

| L. | Den specialiserade kommittén för fiske har inrättats enligt handels- och samarbetsavtalet. Denna kommitté kommer att utforma fleråriga strategier för bevarande och förvaltning som grund för fastställandet av totala tillåtna fiskmängder och andra förvaltningsåtgärder, inbegripet för bestånd som inte omfattas av kvoter, fastställa metoder för insamling av vetenskapliga data för fiskeriförvaltningsändamål, samt dela sådana data med vetenskapliga organ för att få bästa möjliga vetenskapliga rådgivning. |
| --- | --- |

L.

Den specialiserade kommittén för fiske har inrättats enligt handels- och samarbetsavtalet. Denna kommitté kommer att utforma fleråriga strategier för bevarande och förvaltning som grund för fastställandet av totala tillåtna fiskmängder och andra förvaltningsåtgärder, inbegripet för bestånd som inte omfattas av kvoter, fastställa metoder för insamling av vetenskapliga data för fiskeriförvaltningsändamål, samt dela sådana data med vetenskapliga organ för att få bästa möjliga vetenskapliga rådgivning.

| M. | I protokollet om tillträde till vatten, som är bifogat till handels- och samarbetsavtalet som bilaga 38, fastställs den så kallade ”anpassningsperioden” från och med den 1 januari 2021 till och med den 30 juni 2026, under vilken varje part ska bevilja den andra partens fartyg fullt tillträde till dess vatten för att fiska de bestånd som förtecknas i protokollet. |
| --- | --- |

M.

I protokollet om tillträde till vatten, som är bifogat till handels- och samarbetsavtalet som bilaga 38, fastställs den så kallade ”anpassningsperioden” från och med den 1 januari 2021 till och med den 30 juni 2026, under vilken varje part ska bevilja den andra partens fartyg fullt tillträde till dess vatten för att fiska de bestånd som förtecknas i protokollet.

| N. | Fiskare har tagit skada av förseningarna och osäkerheten i samband med utfärdandet av licenser för tillträde till vatten. |
| --- | --- |

N.

Fiskare har tagit skada av förseningarna och osäkerheten i samband med utfärdandet av licenser för tillträde till vatten.

| O. | Det återstår fortfarande olösta frågor när det gäller EU-fartygs tillträde till vatten runt obebodda öar i Nordatlanten, såsom Rockall, vilket skapar osäkerhet och risker för fiskare. |
| --- | --- |

O.

Det återstår fortfarande olösta frågor när det gäller EU-fartygs tillträde till vatten runt obebodda öar i Nordatlanten, såsom Rockall, vilket skapar osäkerhet och risker för fiskare.

| P. | Handels- och samarbetsavtalet fastställer att fiskeriprodukter som har sitt ursprung i brittiska vatten ska ha tullfritt och kvotfritt marknadstillträde, men de brittiska utomeuropeiska territorierna är inte längre knutna till unionen och åtnjuter inte heller tullundantag för export av fiskeriprodukter till EU eftersom avtalet inte tillämpas på dem. |
| --- | --- |

P.

Handels- och samarbetsavtalet fastställer att fiskeriprodukter som har sitt ursprung i brittiska vatten ska ha tullfritt och kvotfritt marknadstillträde, men de brittiska utomeuropeiska territorierna är inte längre knutna till unionen och åtnjuter inte heller tullundantag för export av fiskeriprodukter till EU eftersom avtalet inte tillämpas på dem.

| Q. | Den 18 november 2020 fattade Norge ett ensidigt och diskriminerande beslut om att minska EU:s kvot för torsk från Svalbard för 2021. Den 28 maj 2021 fattade Norge ännu ett ensidigt beslut, i strid med vetenskaplig rådgivning, om att höja sin kvot av det gemensamma makrillbeståndet med 55 %. Även Färöarna och Island har ensidigt höjt sina makrillkvoter. |
| --- | --- |

Q.

Den 18 november 2020 fattade Norge ett ensidigt och diskriminerande beslut om att minska EU:s kvot för torsk från Svalbard för 2021. Den 28 maj 2021 fattade Norge ännu ett ensidigt beslut, i strid med vetenskaplig rådgivning, om att höja sin kvot av det gemensamma makrillbeståndet med 55 %. Även Färöarna och Island har ensidigt höjt sina makrillkvoter.

| R. | Förenade kungarikets utträde ur EU har orsakat allvarliga störningar i försörjningskedjorna på ön Irland och avbrott i sedan länge etablerade förbindelser mellan ön Irland och den europeiska kontinenten. |
| --- | --- |

R.

Förenade kungarikets utträde ur EU har orsakat allvarliga störningar i försörjningskedjorna på ön Irland och avbrott i sedan länge etablerade förbindelser mellan ön Irland och den europeiska kontinenten.

| 1. | Europaparlamentet betonar att Europeiska unionen och Förenade kungariket måste fortsätta att samarbeta för att få till stånd en sund internationell havsförvaltning genom att främja en hållbar användning och ett hållbart nyttjande av havsresurser och uppmuntra till skydd och återställande av områden på grundval av den bästa och mest aktuella vetenskapliga kunskapen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att de fullständiga konsekvenserna av brexit ännu inte är kända, inte minst därför att genomförandet av den del av handels- och samarbetsavtalet som avser fiske fortfarande pågår och ännu inte har slutförts helt, och framhåller att det fortfarande uppkommer frågor som inte behandlades i handels- och samarbetsavtalet, såsom aspekter som rör vattenbruk. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att brexits konsekvenser för fiskerisektorn sträcker sig utanför Förenade kungarikets geografiska område och har stora konsekvenser i hela Nordostatlanten och för EU:s fiskeflotta i andra delar av världen, bl.a. i vattnen runt Falklandsöarna, Grönland och Svalbard. Parlamentet understryker att förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket måste fungera som en hörnsten för fiskeriförvaltningen i Nordostatlanten och för en hållbar förvaltning av de bestånd som delas med andra tredjeländer, såsom makrill och blåvitling. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beklagar djupt att handels- och samarbetsavtalet gradvis minskar EU-flottans andel av fiskemöjligheterna i Förenade kungarikets vatten med 25 % över en period av fem och ett halvt år, en minskning som kommer att påverka alla segment i EU:s fiskeflotta, inbegripet det småskaliga fisket. Parlamentet uttrycker oro över hur situationen kommer att se ut när ”anpassningsperioden” har löpt ut. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att det ömsesidiga tillträdet till vatten och fiskeresurser upprätthålls efter den 30 juni 2026 och att kvoterna för EU:s fiskare inte sänks ytterligare efter övergångsperioden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar parterna att noggrant beakta de socioekonomiska aspekterna när totala tillåtna fångstmängder för de bestånd som förtecknas i handels- och samarbetsavtalet fastställs. Parlamentet begär att mekanismerna för utbyte av fiskekvoter mellan parterna ska fungera smidigt och vara hanterbara för sektorn. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att medlemsstaterna ansvarar för att fördela sina kvoter till sina flottor, och uppmuntrar dem att, när så är lämpligt, utnyttja möjligheterna enligt artikel 17 i förordning (EU) nr 1380/2013 för att mildra handels- och samarbetsavtalets inverkan på deras flottor, inbegripet det småskaliga fisket, när de fördelar sina kvoter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet upprepar det brådskande behovet av att kartlägga alla eventuella negativa konsekvenser, inte bara i Nordsjön utan i hela Atlanten, i synnerhet för fiskesamhällena i de yttersta randområdena som har sårbara ekonomier och känsliga ekosystem och som är kraftigt beroende av primärsektorerna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att den allt större utbyggnaden av vindkraftparker till havs i Engelska kanalen, Nordsjön, Irländska sjön och Atlanten kommer att göra det ännu svårare för fiskare att få tillträde till fiskeområden. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att tillgången till vatten och resurser för både EU:s och Förenade kungarikets fiskeflottor måste beaktas inom handels- och samarbetsavtalets hela tillämpningsområde och därför inte kan separeras från frågor såsom marknadstillträde. Parlamentet betonar att en betydande del av EU:s flotta historiskt sett är beroende av fiskeområden som nu uteslutande förvaltas av Förenade kungariket, att det finns många brittiska företag, särskilt sådana som bedriver vattenbruksproduktion, som är beroende av EU:s inre marknad, och att det finns en efterfrågan på dessa produkter i EU. Parlamentet välkomnar att handels- och samarbetsavtalet inbegriper en direkt koppling mellan handelsbestämmelserna och fiskeribestämmelserna. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att fiskeriförhandlingarna med Förenade kungariket och andra kuststater i Nordostatlanten också kopplas till frågor som rör handel och tillträde till EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla alla förhandlingskanaler med Förenade kungariket öppna för att hitta stabila, varaktiga lösningar som är fördelaktiga för båda parter, och för att tillhandahålla stabila och förutsägbara villkor för fiskare och för hela fiskesektorn som omfattar tidsperioden efter 2026. Parlamentet påpekar dock att för att säkerställa att handels- och samarbetsavtalet genomförs fullt ut bör alla rättsliga instrument användas, inbegripet de som rör marknadstillträde, liksom alla utjämnings- och motåtgärder och tvistlösningsmekanismer som föreskrivs i handels- och samarbetsavtalet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att många kustsamhällen i EU är kraftigt beroende av fiskerisektorn och därför behöver ett visst mått av stabilitet och förutsägbarhet i fråga om handels- och samarbetsavtalet och dess konsekvenser. Parlamentet efterlyser därför största möjliga transparens gentemot medlemsstaterna i fråga om förhandlingarna med Förenade kungariket, och förespråkar att information inte ska hållas på teknisk nivå inom kommissionen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet efterfrågar en permanent lösning för fisket i Granville Bay efter att avtalet om Granville Bay har löpt ut. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att om Förenade kungariket skulle besluta att begränsa tillträdet efter anpassningsperioden så kan EU vidta åtgärder för att skydda sina intressen, bland annat genom att återinföra tullar eller kvoter för import av fisk från Förenade kungariket eller genom att tillfälligt upphäva andra delar av handels- och samarbetsavtalet om det finns en risk för allvarliga ekonomiska eller sociala svårigheter för EU:s fiskesamhällen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet är mycket oroat över den osäkerhet som skapas av klausulen i artikel 510 i handels- och samarbetsavtalet om en översyn av rubrik fem (”Fiske”) i del två i avtalet fyra år efter utgången av anpassningsperioden. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar att situationen för fisket efter 2026 fortfarande är mycket osäker och inte klargörs helt genom handels- och samarbetsavtalet. Parlamentet anser att ett flerårigt avtal för perioden efter 2026 skulle erbjuda mer stabilitet och bättre ekonomiska utsikter. Parlamentet uppmanar kommissionen att delta i förhandlingar med det målet i åtanke. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa medlemsstaterna att till fullo utnyttja medlen från brexitjusteringsreserven för att främja och stödja sektorn och de berörda kustsamhällena och för att kompensera för de förluster som uppstår, särskilt för att till fullo kompensera för förlusten av deras kvoter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda de medel som öronmärkts för fiske i reserven och att vid behov anslå ytterligare belopp. Parlamentet anser att dessa medel bör användas med beaktande av att övergångsperioden för kvoter löper ända till den 30 juni 2026. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att dessa medel behöver gynna alla berörda fiskare och företag, inbegripet småskaliga fiskare, och att alla eventuella hinder för direkt finansiering, till exempel regler för statligt stöd som hindrar att stöd ges till berörda fiskare, bör ses över. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till yttrandet från fiskeriutskottet av den 11 maj 2021 över brexitjusteringsreserven och att vidta alla nödvändiga åtgärder i detta avseende, inbegripet att, om så är lämpligt, lägga fram ett lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja utvecklingen av ytterligare ekonomiska möjligheter för kustsamhällen, särskilt de som har drabbats hårdast av brexit. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att brexit har destabiliserat förbindelserna mellan Nordatlantiska kuststater, och betonar att EU påverkas negativt, till exempel av förlusten av torskkvoten för Svalbard, på grund av ett annat lands deltagande i bilaterala förhandlingar med tredjeländer i Nordatlanten. Parlamentet beklagar att den nya internationella ordning som råder i Nordostatlanten efter brexit utnyttjas av tredjeländer och territorier som Norge, Island och Färöarna för att fatta ensidiga beslut med betydande negativa effekter för fiskbestånden och EU:s fiskeflotta. Parlamentet understryker att dessa negativa effekter behöver beaktas och kräver ett svar. Parlamentet betonar att sektorn behöver ges stöd som hanterar dessa negativa effekter, om de inte redan täcks av andra befintliga medel eller statligt stöd. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Med tanke på svårigheten med att på ett samordnat sätt ta itu med de utmaningar som brexit medför i Nordostatlanten uppmanar Europaparlamentet kommissionen att fatta lämpliga beslut om organisationsstruktur och resurser och att arbeta med strukturella lösningar med andra kuststater i regionen för att uppnå en bättre fiskeriförvaltning, inbegripet fördjupat samarbete och utbyte av vetenskapliga studier och datainsamling. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att internationella förbindelser måste förankras i rättsstatsprincipen, värna om det nödvändiga oberoendet för varje land eller union av länder och alltid vägledas av en anda av goda förbindelser och de avtal som gäller. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet motsätter sig alla beslut, särskilt sådana som har fattats ensidigt, som fastställer fiskemöjligheter som strider mot internationell rätt eller mot rekommendationer som grundas på den bästa och mest aktuella vetenskapliga kunskapen, vilket äventyrar internationella avtal och det hållbara nyttjandet av gemensamma resurser. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar med kraft i synnerhet Norge att ändra sitt beslut att ensidigt minska EU-flottans torskkvot för Svalbard. Dessutom uppmanar parlamentet med kraft Norge, Island, Färöarna och Grönland att ändra sina beslut att ensidigt höja sina makrillkvoter i strid med vetenskapliga utlåtanden. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att skydda EU-flottans hävdvunna rättigheter och rättmätiga socioekonomiska intressen i Nordostatlanten. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta förhandlingarna med alla parter, och samtidigt stärka sin ställning gentemot Förenade kungariket och inleda samtal på alla nivåer, även på högsta politiska nivå, och att vara redo att ta till alla lämpliga verktyg, inklusive marknadsåtkomståtgärder, även inom ramen för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, som är tillräckligt hårda, särskilt i samband med ensidiga beslut av tredjeländer, för att visa vikten av att lösa eventuella konflikter. Dessutom uppmanar parlamentet med kraft kommissionen att inte utesluta möjligheten att tillämpa motåtgärderna i förordning (EU) nr 1026/2012, som kan innefatta importrestriktioner för fiskeriprodukter eller begränsning av tillträde till EU:s hamnar. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet beklagar Norges, Islands och Färöarnas restriktiva inställning till EU:s investeringar i deras fiskerisektorer. Parlamentet understryker att EU bör ha mer balanserade förbindelser med dessa länder och territorier så att restriktionerna i fråga om etableringsfrihet och investeringar så småningom kan hävas. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att EU är den största och mest attraktiva importmarknaden för fisk och skaldjur. Parlamentet förespråkar att denna dominerande ställning ska beaktas och utnyttjas för att skydda unionsfiskeflottans intressen, förhindra att unionens partner underlåter att fullgöra ingångna avtal eller åtaganden och främja likvärdiga konkurrensvillkor på det internationella planet, i synnerhet vad gäller sociala, ekonomiska och miljömässiga standarder. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet påpekar att det är i båda parters intresse att arbeta för ett lojalt samarbete i fråga om att nyttja inte bara de områden som hör till Europeiska unionen och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, utan även angränsande internationella vatten. Parlamentet påpekar dessutom att marina biologiska resurser inte tar hänsyn till några gränser, och att förvaltningen av dessa resurser därför får direkta återverkningar för vattnen inom varje parts jurisdiktion. Parlamentet belyser i detta avseende vikten av bra samarbete och utbyte med avseende på vetenskap och datainsamling. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att brexit inte får användas som en ursäkt för att fördröja det välbehövliga arbetet med att återställa marina ekosystem, uppnå en god miljöstatus i den marina miljön enligt ramdirektivet om en marin strategi (21) eller uppnå målen i EU:s strategi för biologisk mångfald 2030. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att kommissionen måste säkerställa att de senaste besluten i Nordostatlantiska fiskerikommissionen följs av alla avtalsslutande och samarbetande icke-avtalsslutande parter, och att de snarast införlivas till fullo i unionsrätten. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att samarbeta med andra avtalsslutande parter för att inbegripa ambitiösa kontroll- och fiskeriförvaltningsåtgärder som är i linje med målen i den gemensamma fiskeripolitiken och den europeiska gröna given, och som är förenliga med bestämmelserna i handels- och samarbetsavtalet om tillträde till vatten och resurser i vatten inom båda parters jurisdiktion. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet lovordar de förhandlingar som ägde rum trots svårigheterna i samband med covid-19-pandemin och konstaterar att de kulminerade i ett ambitiöst handels- och samarbetsavtal, som dock medförde kvotförluster för EU:s fiskare. Parlamentet uttrycker oro över att tillträde till Förenade kungarikets vatten endast har beviljats för en period av fem och ett halvt år, vilket leder till osäkerhet om framtiden. Parlamentet betonar dock att de åtaganden som gjorts måste uppfyllas och verkställas. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och Förenade kungariket att följa och genomdriva handels- och samarbetsavtalet utan att tolka reglerna på ett sätt som är oförenligt med ett agerande i ärligt uppsåt och god grannsämja, och sträva efter nära, fredliga och konstruktiva förbindelser som är grundade på samarbete och som garanterar rättslig säkerhet och respekt för parternas oberoende och suveränitet. Parlamentet påpekar att Förenade kungariket har försökt feltolka handels- och samarbetsavtalet genom att bryta mot andan i avtalet, såsom att fastställa ytterligare villkor för att erhålla licenser för fartyg. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet är oroat över situationen avseende licenser för EU-fartyg i kronbesittningarnas vatten och Förenade kungarikets bristande beredvillighet att korrekt genomföra handels- och samarbetsavtalet i detta avseende. Parlamentet uppmanar därför Förenade kungariket att inte göra restriktiva och omstridda tolkningar av villkoren för erhållande av licenser, i synnerhet för fartyg som av hävd har fiskat i Förenade kungarikets territorialvattenområde mellan 6 och 12 sjömil utanför kusten och i vattnen runt öarna Jersey och Guernsey och Isle of Man. Parlamentet uppmanar parterna att särskilt uppmärksamma situationen för fartyg i den småskaliga flottan, som före brexit inte behövde använda teknik för att fortlöpande registrera sin fiskeverksamhet och som nu har svårigheter att tillhandahålla denna information. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att beakta alla alternativ för att säkerställa att EU-fartygens rättigheter respekteras av Förenade kungariket. Parlamentet påpekar att handels- och samarbetsavtalet föreskriver att partnerskapsrådet ska beakta olika arrangemang för samarbete i kronbesittningarnas vatten. Parlamentet understryker i detta sammanhang att tidigare arrangemang enligt avtalet om Granville Bay skulle kunna ligga till grund för partnerskapsrådets framtida anpassningar av reglerna. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar Förenade kungariket att inte hindra EU:s ytlångrevsfartyg, som av hävd kommer till brittiska vatten i jakt på stim av långfenad tonfisk och svärdfisk, från att fiska. Parlamentet påminner om att fisket efter dessa långvandrande arter regleras av Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma situationen för dessa flottsegment. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att tekniska åtgärder enligt handels- och samarbetsavtalet bör vara proportionerliga, grundas på bästa vetenskapliga rådgivning, vara icke-diskriminerande och tillämpas på samma sätt på fartyg från båda parter, och att de måste meddelas i förväg. Parlamentet begär bättre samarbete och bättre samordning vid införandet av tekniska åtgärder och förvaltnings- och kontrollåtgärder, inbegripet framtagande av tydliga och icke-diskriminerande kriterier för sådana åtgärder för att säkerställa att de inte kan användas för att indirekt begränsa fiskeflottors tillträde till områden där de har fiskerättigheter. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar parterna att säkerställa att utnämningen av marina skyddsområden inom deras jurisdiktion är icke-diskriminerande, vetenskapligt baserad och proportionerlig. Parlamentet betonar att marina skyddsområden bör inrättas i tydligt definierade bevarandesyften, inte för att användas som ett instrument för att begränsa utländskt tillträde till vatten. Parlamentet beklagar i detta avseende det bristande samarbetet från den brittiska sidan vid utnämningen av nya områden runt Doggers bank. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet kräver att Förenade kungariket omedelbart ska upphöra med alla former av hotfulla kontroller av unionens fartyg och inte införa några diskriminerande tekniska åtgärder. Parlamentet är djupt oroat över risken för att Förenade kungariket utan grund frångår EU:s bestämmelser om tekniska åtgärder och annan därtill knuten EU-miljölagstiftning, vilket i praktiken skulle begränsa tillträdet till brittiska vatten för vissa EU-fiskefartyg och göra fiskeverksamheten orimligt betungande. Parlamentet betonar den funktion som den specialiserade kommittén för fiske fyller för att försöka hitta en gemensam strategi för tekniska åtgärder och för att diskutera eventuella åtgärder som den ena parten har underrättat den andra parten om. Parlamentet påminner om att handels- och samarbetsavtalet ålägger varje part att noggrant påvisa att alla åtgärder på detta område inte är diskriminerande och om att långsiktig miljömässig hållbarhet måste säkerställas på grundval av vetenskapligt verifierbara uppgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt noga övervaka att dessa villkor uppfylls och att reagera kraftfullt om Förenade kungariket skulle agera på ett diskriminerande sätt. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet noterar Förenade kungarikets åtgärder för ”ekonomisk koppling”, som från och med den 1 april 2022 kommer att begränsa flaggningen för dess fartyg, öka den lägsta procentandelen brittiska besättningsmedlemmar ombord på landets fartyg och fastställa den minsta mängd fisk som måste landas i brittiska hamnar till 70 %. Parlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt effekterna av dessa protektionistiska åtgärder och att vid behov reagera i enlighet därmed. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av förordning (EU) 2021/1203, som syftar till att mildra konsekvenserna av brexit med avseende på de utomeuropeiska ländernas och territoriernas förlust av förmånsbehandling. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att vidta alla åtgärder som krävs för att garantera tullfri import av bläckfisk av arten Loligo gahi. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet ser med oro på att Falklandsöarnas lagstiftande församling nyligen antog lagen om fiske (bevarande och administration) 2021 (Fisheries (Conservation and Administration) Act 2021), enligt vilken 51 % av aktieinnehavet i alla fiskeriföretag som är verksamma på Falklandsöarna ska vara Falklandsägt. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet är oroat över den senaste tidens överdrivna tillämpning av fiskerikontrollbestämmelserna i Keltiska havet. Parlamentet uppmanar enträget samtliga medlemsstater att undvika metoder som skulle kunna utgöra omotiverad ”fiskenationalism”. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar att den specialiserade kommittén för fiske, som kommer att ansvara för att fatta beslut som är rättvisa för båda parter och se till att resurser förvaltas hållbart på lång sikt, snarast måste ta form och börja arbeta, bland annat för att prioritera arbete med brådskande frågor, såsom den praktiska tillämpningen av tillträde till vatten och definitionen av en ”direkt ersättning” av ett behörigt fartyg för att ytterligare underlätta ett korrekt genomförande av handels- och samarbetsavtalet. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet betonar att arbetet i den specialiserade kommittén för fiske behöver karaktäriseras av öppenhet och att Europaparlamentet regelbundet behöver uppdateras om dess arbete och beslut, såväl före som efter dess sammanträden. Parlamentet begär att tekniska företrädare för Europaparlamentets fiskeriutskott ska bjudas in att delta i sammanträdena i den specialiserade kommittén för fiske som observatörer. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och rådet att säkerställa att alla beslut som fattas inom ramen för handels- och samarbetsavtalet fattas med respekt för de olika institutionernas befogenheter och följer den korrekta lagstiftningsprocessen, särskilt avseende tekniska åtgärder. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet påminner om att handels- och samarbetsavtalet föreskriver att parterna ska samråda med det civila samhället. Parlamentet understryker hur viktigt det är att regionala enheter som företräder sektorn och regionala myndigheter deltar i rådgivande grupper för att säkerställa att kustsamhällena i de regioner som direkt eller indirekt påverkas åtnjuter rättsligt skydd enligt handels- och samarbetsavtalet, särskilt mot följderna av eventuella ensidiga beslut från Förenade kungarikets sida. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet begär att företrädare för fiskerisektorn, regionala förvaltningar, kustsamhällen och andra berörda aktörer aktivt ska delta i uppföljningen och genomförandet av handels- och samarbetsavtalet, i synnerhet genom deltagande i de inhemska rådgivande grupper och det forum för det civila samhället som avses i artiklarna 13 och 14 i avtalet. Parlamentet uppmanar enträget kommissionen att främja inrättandet av en inhemsk rådgivande grupp för fiskerifrågor, utan att detta påverkar de befintliga rådgivande grupperna. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, medlemsstaternas regeringar och parlament samt regeringarna och parlamenten i Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, Jersey, Guernsey, Isle of Man, Norge, Island, Grönland och Färöarna. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

(2)  EUT L 29, 31.1.2020, s. 1.

(3)  EUT C 34, 31.1.2020, s. 1.

(4)  EUT L 149, 30.4.2021, s. 10.

(5)  EUT L 316, 14.11.2012, s. 34.

(6)  EUT L 347, 28.12.2017, s. 81.

(7)  EUT L 261, 22.7.2021, s. 1.

(8)  EUT L 357, 8.10.2021, s. 1.

(9)  FN:s havsrättskonvention och avtalet om genomförande av del XI i denna konvention (EGT L 179, 23.6.1998, s. 3).

(10)  EGT L 189, 3.7.1998, s. 14.

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1236/2010 av den 15 december 2010 om fastställande av en kontroll- och tillsynsplan för det område som omfattas av konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten, (EUT L 348, 31.12.2010, s. 17).

(12)  Rådets beslut (EU) 2019/407 av den 4 mars 2019 om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet (EUT L 73, 15.3.2019, s. 1).

(13)  EGT L 226, 29.8.1980, s. 12.

(14)  EGT L 226, 29.8.1980, s. 48.

(15)  EGT L 161, 2.7.1993, s. 2.

(16)  EUT L 175, 18.5.2021, s. 3.

(17)  EUT C 294, 23.7.2021, s. 18.

(18)  EUT C 362, 8.9.2021, s. 90.

(19)  EUT C 506, 15.12.2021, s. 26.

(20)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 25.

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/11

---

P9_TA(2022)0104

Skydd av barnets rättigheter i civilrättsliga, administrativa och familjerättsliga förfaranden

Europaparlamentets resolution av den 5 april 2022 om skydd av barnets rättigheter i civilrättsliga, administrativa och familjerättsliga förfaranden (2021/2060(INI))

(2022/C 434/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 3.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 3.3,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), särskilt artikel 24, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), särskilt artikel 24,

| — | med beaktande av artikel 81 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 81 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av den allmänna kommentaren nr 24 (2019) från kommittén för barnets rättigheter om barns rättigheter i samband med rättskipning som rör barn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna kommentaren nr 24 (2019) från kommittén för barnets rättigheter om barns rättigheter i samband med rättskipning som rör barn,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021 om EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021 om EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021)0142),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av den 27 november 2003 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar (1) (Bryssel IIa-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av den 27 november 2003 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar (1) (Bryssel IIa-förordningen),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 4/2009 av den 18 december 2008 om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet (2) (förordningen om underhållsskyldighet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 4/2009 av den 18 december 2008 om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet (2) (förordningen om underhållsskyldighet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/52/EG av den 21 maj 2008 om vissa aspekter på medling på privaträttens område (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/52/EG av den 21 maj 2008 om vissa aspekter på medling på privaträttens område (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/693 av den 28 april 2021 om inrättande av programmet för rättsliga frågor (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/693 av den 28 april 2021 om inrättande av programmet för rättsliga frågor (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/692 av den 28 april 2021 om inrättande av programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/692 av den 28 april 2021 om inrättande av programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden (5),

| — | med beaktande av resultattavlan för rättskipningen i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultattavlan för rättskipningen i EU,

| — | med beaktande av riktlinjerna från Europarådets ministerkommitté den 17 november 2010 om barnanpassad rättskipning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna från Europarådets ministerkommitté den 17 november 2010 om barnanpassad rättskipning,

| — | med beaktande av Europarådets resolution 2079 av den 2 oktober 2015 om jämställdhet och gemensam vårdnad: fäders roll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets resolution 2079 av den 2 oktober 2015 om jämställdhet och gemensam vårdnad: fäders roll,

| — | med beaktande av domstolens dom i mål C-490/20 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens dom i mål C-490/20 (6),

| — | med beaktande av Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn,

| — | med beaktande av Haagkonventionen av den 29 maj 1993 om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Haagkonventionen av den 29 maj 1993 om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner,

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om gränsöverskridande aspekter av adoptioner (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om gränsöverskridande aspekter av adoptioner (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om barns rättigheter mot bakgrund av kommissionens strategi för barns rättigheter (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om barns rättigheter mot bakgrund av kommissionens strategi för barns rättigheter (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2021 om effekten av våld i nära relationer och vårdnadstvister på kvinnor och barn (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2021 om effekten av våld i nära relationer och vårdnadstvister på kvinnor och barn (9),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0033/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0033/2022), och av följande skäl:

Barnanpassad rättskipning i civilrättsliga, administrativa och familjerättsliga förfaranden

| A. | Allt fler barn och ungdomar kommer i kontakt med rättsväsendet i civilrättsliga, förvaltningsrättsliga och familjerättsliga förfaranden, främst på grund av det ökade antalet skilsmässor, separationer och adoptioner. I sådana förfaranden bör alla barn garanteras icke-diskriminerande tillgång till rättslig prövning, särskilt tillgång till domstolar och alternativa tvistlösningsmetoder. |
| --- | --- |

A.

Allt fler barn och ungdomar kommer i kontakt med rättsväsendet i civilrättsliga, förvaltningsrättsliga och familjerättsliga förfaranden, främst på grund av det ökade antalet skilsmässor, separationer och adoptioner. I sådana förfaranden bör alla barn garanteras icke-diskriminerande tillgång till rättslig prövning, särskilt tillgång till domstolar och alternativa tvistlösningsmetoder.

| B. | EU är fast beslutet att säkerställa att alla barns rättigheter respekteras, skyddas och utövas i syfte att bygga ett sundare, mer motståndskraftigt, jämlikare och rättvisare samhälle för alla. |
| --- | --- |

B.

EU är fast beslutet att säkerställa att alla barns rättigheter respekteras, skyddas och utövas i syfte att bygga ett sundare, mer motståndskraftigt, jämlikare och rättvisare samhälle för alla.

| C. | Barn har rätt att delta, höras och uttrycka sina åsikter i enlighet med deras ålder, mognad och språkkunskaper i alla förfaranden som rör deras välbefinnande och framtida livsförhållanden. Barns åsikter bör tillmätas vederbörlig vikt, oavsett om förfarandena hålls av en domstol eller annan relevant myndighet. |
| --- | --- |

C.

Barn har rätt att delta, höras och uttrycka sina åsikter i enlighet med deras ålder, mognad och språkkunskaper i alla förfaranden som rör deras välbefinnande och framtida livsförhållanden. Barns åsikter bör tillmätas vederbörlig vikt, oavsett om förfarandena hålls av en domstol eller annan relevant myndighet.

| D. | Deltagande i domstolsförfaranden och administrativa förfaranden bör ske i en bekväm och barnvänlig miljö för att inte orsaka ytterligare trauma eller stress för barnet och för att minimera de psykologiska och känslomässiga konsekvenserna av sådana omständigheter, särskilt för de mest utsatta barnen, såsom barn med funktionsnedsättning eller barn med invandrarbakgrund. |
| --- | --- |

D.

Deltagande i domstolsförfaranden och administrativa förfaranden bör ske i en bekväm och barnvänlig miljö för att inte orsaka ytterligare trauma eller stress för barnet och för att minimera de psykologiska och känslomässiga konsekvenserna av sådana omständigheter, särskilt för de mest utsatta barnen, såsom barn med funktionsnedsättning eller barn med invandrarbakgrund.

| E. | Barns deltagande i sådana förfaranden bör stödjas genom en tvärvetenskaplig strategi från de berörda myndigheternas sida. |
| --- | --- |

E.

Barns deltagande i sådana förfaranden bör stödjas genom en tvärvetenskaplig strategi från de berörda myndigheternas sida.

| F. | Medlemsstaterna är skyldiga att fastställa rättssäkerhetsgarantier, processrättsliga skyddsregler och förfaranderegler för hörande av barn. Dessa bestämmelser skiljer sig dock mycket åt mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

F.

Medlemsstaterna är skyldiga att fastställa rättssäkerhetsgarantier, processrättsliga skyddsregler och förfaranderegler för hörande av barn. Dessa bestämmelser skiljer sig dock mycket åt mellan medlemsstaterna.

| G. | I hemmet och i en familjemiljö, där det finns en konflikt mellan föräldrarna, kan barn bli offer för ”bevittnat våld” genom att uppleva olika former av misshandel genom fysiskt, verbalt, psykiskt, sexuellt och ekonomiskt våld mot referenspersoner eller andra personer av betydelse i hushållet. Våld av detta slag får mycket allvarliga konsekvenser för barnets psykiska och känslomässiga utveckling. Det är därför viktigt att ta vederbörlig hänsyn till sådant våld när barnet hörs i familjerättsliga förfaranden för att säkerställa att barnets bästa kommer i främsta rummet. |
| --- | --- |

G.

I hemmet och i en familjemiljö, där det finns en konflikt mellan föräldrarna, kan barn bli offer för ”bevittnat våld” genom att uppleva olika former av misshandel genom fysiskt, verbalt, psykiskt, sexuellt och ekonomiskt våld mot referenspersoner eller andra personer av betydelse i hushållet. Våld av detta slag får mycket allvarliga konsekvenser för barnets psykiska och känslomässiga utveckling. Det är därför viktigt att ta vederbörlig hänsyn till sådant våld när barnet hörs i familjerättsliga förfaranden för att säkerställa att barnets bästa kommer i främsta rummet.

| H. | Barn har rätt att bli vederbörligen informerade på ett sätt som står i proportion till deras ålder, mognad och språkkunskaper, och på ett sätt som de kan förstå, i alla skeden av de domstolsförfaranden och administrativa förfaranden som rör dem. |
| --- | --- |

H.

Barn har rätt att bli vederbörligen informerade på ett sätt som står i proportion till deras ålder, mognad och språkkunskaper, och på ett sätt som de kan förstå, i alla skeden av de domstolsförfaranden och administrativa förfaranden som rör dem.

| I. | I civilrättsliga, administrativa och familjerättsliga förfaranden, särskilt i gränsöverskridande fall, har barn begränsade möjligheter att företrädas av ett juridiskt ombud eller biträde. |
| --- | --- |

I.

I civilrättsliga, administrativa och familjerättsliga förfaranden, särskilt i gränsöverskridande fall, har barn begränsade möjligheter att företrädas av ett juridiskt ombud eller biträde.

| J. | I vissa fall har erfarenheten visat (10) fördelarna med att ha en särskild och oberoende förtroendeperson för att stödja och följa med barnet under hela det rättsliga förfarandet, även vid medling. |
| --- | --- |

J.

I vissa fall har erfarenheten visat (10) fördelarna med att ha en särskild och oberoende förtroendeperson för att stödja och följa med barnet under hela det rättsliga förfarandet, även vid medling.

| K. | Domstolar, myndigheter och institutioner för social välfärd bör i första hand ta hänsyn till barnets bästa när de fattar beslut som rör barn. Sådana beslut bör fattas på individuell basis, med beaktande av barnets ålder, behov och dess familjs särskilda omständigheter. |
| --- | --- |

K.

Domstolar, myndigheter och institutioner för social välfärd bör i första hand ta hänsyn till barnets bästa när de fattar beslut som rör barn. Sådana beslut bör fattas på individuell basis, med beaktande av barnets ålder, behov och dess familjs särskilda omständigheter.

| L. | Barnets bästa och tillgång till rättslig prövning för alla barn kan inte säkerställas om deras deltagande i civilrättsliga, administrativa och familjerättsliga förfaranden och användningen av kompletterande stödtjänster är beroende av föräldrarnas ekonomiska resurser, inte minst eftersom kostnaderna för sådana förfaranden och tjänster kan vara mycket höga. |
| --- | --- |

L.

Barnets bästa och tillgång till rättslig prövning för alla barn kan inte säkerställas om deras deltagande i civilrättsliga, administrativa och familjerättsliga förfaranden och användningen av kompletterande stödtjänster är beroende av föräldrarnas ekonomiska resurser, inte minst eftersom kostnaderna för sådana förfaranden och tjänster kan vara mycket höga.

| M. | EU och dess medlemsstater är skyldiga att främja barnets rättigheter, bland annat genom ett barnvänligt rättsväsende, vid genomförandet av alla åtgärder inom programmet för rättsliga frågor. |
| --- | --- |

M.

EU och dess medlemsstater är skyldiga att främja barnets rättigheter, bland annat genom ett barnvänligt rättsväsende, vid genomförandet av alla åtgärder inom programmet för rättsliga frågor.

Ett EU-ramverk för skydd av barnets rättigheter i gränsöverskridande civilrättsliga tvister

| N. | Ökad rörlighet innebär att antalet barn som föds i familjer med gränsöverskridande inslag sannolikt också kommer att öka. |
| --- | --- |

N.

Ökad rörlighet innebär att antalet barn som föds i familjer med gränsöverskridande inslag sannolikt också kommer att öka.

| O. | Även om materiell civil- och familjerätt fortfarande faller under medlemsstaternas behörighet kan harmoniserade bestämmelser om gränsöverskridande civil- och familjerätt fastställas på EU-nivå. |
| --- | --- |

O.

Även om materiell civil- och familjerätt fortfarande faller under medlemsstaternas behörighet kan harmoniserade bestämmelser om gränsöverskridande civil- och familjerätt fastställas på EU-nivå.

| P. | Som parter i FN-konventionen om barnets rättigheter måste medlemsstaterna primärt se till barnets bästa i alla offentliga åtgärder, även i hanteringen av gränsöverskridande familjetvister. I familjetvister med gränsöverskridande konsekvenser tolkar de behöriga myndigheterna i vissa medlemsstater ofta skyddet av barnets bästa som att det måste stanna kvar på statens territorium, även i fall där övergrepp och våld i hemmet har rapporterats mot den förälder som är bosatt i den staten. |
| --- | --- |

P.

Som parter i FN-konventionen om barnets rättigheter måste medlemsstaterna primärt se till barnets bästa i alla offentliga åtgärder, även i hanteringen av gränsöverskridande familjetvister. I familjetvister med gränsöverskridande konsekvenser tolkar de behöriga myndigheterna i vissa medlemsstater ofta skyddet av barnets bästa som att det måste stanna kvar på statens territorium, även i fall där övergrepp och våld i hemmet har rapporterats mot den förälder som är bosatt i den staten.

| Q. | Principen om ömsesidigt erkännande, som grundar sig på ömsesidigt förtroende, ålägger medlemsstaterna att ge verkan åt en dom eller ett beslut som har sitt ursprung i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

Q.

Principen om ömsesidigt erkännande, som grundar sig på ömsesidigt förtroende, ålägger medlemsstaterna att ge verkan åt en dom eller ett beslut som har sitt ursprung i en annan medlemsstat.

| R. | Gränsöverskridande förfaranden är mer komplicerade ur ett rättsligt perspektiv och är därför vanligtvis mer tidskrävande och kostsamma. |
| --- | --- |

R.

Gränsöverskridande förfaranden är mer komplicerade ur ett rättsligt perspektiv och är därför vanligtvis mer tidskrävande och kostsamma.

| S. | Bristen på effektiva förfaranden för verkställighet av domar om föräldraansvar, umgängesrätt, bortförande av barn eller underhållsskyldighet i gränsöverskridande mål är till skada för barnets bästa. |
| --- | --- |

S.

Bristen på effektiva förfaranden för verkställighet av domar om föräldraansvar, umgängesrätt, bortförande av barn eller underhållsskyldighet i gränsöverskridande mål är till skada för barnets bästa.

| T. | Barn som är inblandade i gränsöverskridande civil- och familjerättsliga tvister bör åtnjuta samma rättigheter, skyddsnivå, rättssäkerhetsgarantier och miniminormer i samtliga medlemsstater, oberoende av föräldrarnas nationalitet. |
| --- | --- |

T.

Barn som är inblandade i gränsöverskridande civil- och familjerättsliga tvister bör åtnjuta samma rättigheter, skyddsnivå, rättssäkerhetsgarantier och miniminormer i samtliga medlemsstater, oberoende av föräldrarnas nationalitet.

| U. | Alla barn har rätt att känna och tas om hand av sina föräldrar. Vid separationer har alla barn rätt att upprätthålla en personlig relation med och direkt kontakt med båda föräldrarna på regelbunden basis, eller, om barnets föräldrar inte är tillgängliga, med föräldrarnas släktingar, eller, om detta inte är möjligt, med en person som de själva väljer. Ett barns personliga relationer och direkta kontakter med föräldrarna får begränsas av den behöriga myndigheten endast för att skydda barnets bästa. |
| --- | --- |

U.

Alla barn har rätt att känna och tas om hand av sina föräldrar. Vid separationer har alla barn rätt att upprätthålla en personlig relation med och direkt kontakt med båda föräldrarna på regelbunden basis, eller, om barnets föräldrar inte är tillgängliga, med föräldrarnas släktingar, eller, om detta inte är möjligt, med en person som de själva väljer. Ett barns personliga relationer och direkta kontakter med föräldrarna får begränsas av den behöriga myndigheten endast för att skydda barnets bästa.

| V. | Genom 1980 års Haagkonvention införs ett system för internationellt samarbete mellan länder för att snabbt lösa fall av internationella bortföranden av barn. Konventionen har hittills ratificerats av 101 länder, däribland alla EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

V.

Genom 1980 års Haagkonvention införs ett system för internationellt samarbete mellan länder för att snabbt lösa fall av internationella bortföranden av barn. Konventionen har hittills ratificerats av 101 länder, däribland alla EU:s medlemsstater.

| W. | Trots de ansträngningar som hittills gjorts har EU inte tillräckliga uppgifter om rättsliga förfaranden som rör barn, och det har inte heller de specialdomstolar som handlägger dem. |
| --- | --- |

W.

Trots de ansträngningar som hittills gjorts har EU inte tillräckliga uppgifter om rättsliga förfaranden som rör barn, och det har inte heller de specialdomstolar som handlägger dem.

| X. | Avsaknaden av gemensamma EU-regler om erkännande av domar om föräldraskap, särskilt i mål som rör föräldrar av samma kön, kan leda till att föräldrar fråntas sina rättigheter, inkräkta på barnets rätt att bli uppfostrat av och upprätthålla en relation med båda föräldrarna och eventuella rättigheter som härrör från föräldraskap (såsom underhåll eller arv) samt uppmuntra forum shopping vid gränsöverskridande familjetvister. Det framtida lagstiftningsförslaget på detta område bör bidra till att minska antalet administrativa och rättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

X.

Avsaknaden av gemensamma EU-regler om erkännande av domar om föräldraskap, särskilt i mål som rör föräldrar av samma kön, kan leda till att föräldrar fråntas sina rättigheter, inkräkta på barnets rätt att bli uppfostrat av och upprätthålla en relation med båda föräldrarna och eventuella rättigheter som härrör från föräldraskap (såsom underhåll eller arv) samt uppmuntra forum shopping vid gränsöverskridande familjetvister. Det framtida lagstiftningsförslaget på detta område bör bidra till att minska antalet administrativa och rättsliga förfaranden.

| Y. | EU-domstolen fastställde nyligen följande dom i mål C-490/20: När det gäller ett barn som är unionsmedborgare och vars födelseattest har utfärdats av de behöriga myndigheterna i värdmedlemsstaten och som betecknar barnets föräldrar som två personer av samma kön, är den medlemsstat i vilken barnet är medborgare skyldig (i) att utfärda ett identitetskort eller ett pass till barnet utan att kräva att de nationella myndigheterna i förväg utfärdar en födelseattest, och (ii) att, liksom alla andra medlemsstater, erkänna den handling från värdmedlemsstaten som gör det möjligt för detta barn att, tillsammans med var och en av dessa två personer, utöva sin rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier. |
| --- | --- |

Y.

EU-domstolen fastställde nyligen följande dom i mål C-490/20: När det gäller ett barn som är unionsmedborgare och vars födelseattest har utfärdats av de behöriga myndigheterna i värdmedlemsstaten och som betecknar barnets föräldrar som två personer av samma kön, är den medlemsstat i vilken barnet är medborgare skyldig (i) att utfärda ett identitetskort eller ett pass till barnet utan att kräva att de nationella myndigheterna i förväg utfärdar en födelseattest, och (ii) att, liksom alla andra medlemsstater, erkänna den handling från värdmedlemsstaten som gör det möjligt för detta barn att, tillsammans med var och en av dessa två personer, utöva sin rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier.

Medling i fall som rör barn

| Z. | I många fall har familjemedling visat sig vara snabbare, billigare och mer barnvänligt för att lösa tvister än domstolsförfaranden och kan därför bidra till att förhindra framtida bortföranden av barn. |
| --- | --- |

Z.

I många fall har familjemedling visat sig vara snabbare, billigare och mer barnvänligt för att lösa tvister än domstolsförfaranden och kan därför bidra till att förhindra framtida bortföranden av barn.

| AA. | Alternativa tvistlösningar bör uppmuntras, såvida det inte strider mot barnets bästa, särskilt vid våld i hemmet och sexuella övergrepp. |
| --- | --- |

AA.

Alternativa tvistlösningar bör uppmuntras, såvida det inte strider mot barnets bästa, särskilt vid våld i hemmet och sexuella övergrepp.

| AB. | Antalet inhemska och gränsöverskridande familjemedlingsförfaranden är fortfarande lågt. |
| --- | --- |

AB.

Antalet inhemska och gränsöverskridande familjemedlingsförfaranden är fortfarande lågt.

| AC. | I de flesta medlemsstater finns det ingen rättshjälp tillgänglig för medling för föräldrar som har begränsade ekonomiska resurser men som samtidigt skulle kunna få rättshjälp för rättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

AC.

I de flesta medlemsstater finns det ingen rättshjälp tillgänglig för medling för föräldrar som har begränsade ekonomiska resurser men som samtidigt skulle kunna få rättshjälp för rättsliga förfaranden.

| AD. | Föräldrar kan ha svårt att få korrekt och verifierad information om möjligheten att delta i medling innan rättegång inleds. |
| --- | --- |

AD.

Föräldrar kan ha svårt att få korrekt och verifierad information om möjligheten att delta i medling innan rättegång inleds.

| AE. | Affärsmedling skiljer sig avsevärt från familjemedling. |
| --- | --- |

AE.

Affärsmedling skiljer sig avsevärt från familjemedling.

| AF. | Gränsöverskridande familjemedling har potential att underlätta överenskommelser mellan föräldrar som är till barnets bästa, vilket minskar den känslomässiga och ekonomiska börda och rättsliga komplexitet som rättsliga förfaranden är förenade med. |
| --- | --- |

AF.

Gränsöverskridande familjemedling har potential att underlätta överenskommelser mellan föräldrar som är till barnets bästa, vilket minskar den känslomässiga och ekonomiska börda och rättsliga komplexitet som rättsliga förfaranden är förenade med.

| AG. | Gränsöverskridande familjemedling är mer komplex än medling i inhemska familjetvister ur ett rättsligt och logistiskt perspektiv och kräver ytterligare kompetens och språkkunskaper hos medlaren. |
| --- | --- |

AG.

Gränsöverskridande familjemedling är mer komplex än medling i inhemska familjetvister ur ett rättsligt och logistiskt perspektiv och kräver ytterligare kompetens och språkkunskaper hos medlaren.

| AH. | Både domare och advokater bör utbildas för att få mer kunskap om gränsöverskridande familjemedling. |
| --- | --- |

AH.

Både domare och advokater bör utbildas för att få mer kunskap om gränsöverskridande familjemedling.

Barnanpassad rättskipning i civilrättsliga, administrativa och familjerättsliga förfaranden

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att barnets rättigheter respekteras, garanteras och genomförs fullt ut i alla förfaranden som rör barnets välbefinnande och framtida livsförhållanden, och att barnets bästa ges högsta prioritet och vederbörligen införlivas och tillämpas konsekvent i alla åtgärder som vidtas av offentliga institutioner, särskilt i rättsliga förfaranden som har en direkt eller indirekt inverkan på barn, i enlighet med artikel 24 i stadgan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att tillgång till rättslig prövning och rätten att bli hörd är grundläggande rättigheter och att varje barn, oavsett social, ekonomisk eller etnisk bakgrund, ska kunna åtnjuta dessa rättigheter fullt ut i sin personliga kapacitet, oberoende av sina föräldrar eller vårdnadshavare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att covid-19-pandemin orsakade ytterligare utmaningar när det gäller tillgången till rättslig prövning, bland annat förseningar i förfarandena. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att vidta åtgärder för att underlätta tillgången till rättslig prövning under pandemier, särskilt om ett barn är involverat i civilrättsliga, administrativa eller familjerättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan onödigt dröjsmål lägga fram en uppsättning gemensamma riktlinjer eller liknande verktyg som inte utgör lagstiftning, vilka bör inbegripa rekommendationer och bästa praxis som medlemsstaterna ska följa för att se till att hörandet av barnet genomförs av antingen en domare eller en utbildad expert och att inga påtryckningar utövas, varken av föräldrarna eller av någon annan. Parlamentet betonar att sådana höranden, särskilt i familjerättsliga förfaranden, bör äga rum i en barnvänlig miljö och vara anpassade till barnets ålder, mognad och språkkunskaper i fråga om språk och innehåll, samtidigt som alla garantier ges som säkerställer att barnets känslomässiga integritet och barnets bästa respekteras, att onödig stress undviks och att den behöriga myndigheten tar vederbörlig hänsyn till barnets åsikter i förhållande till dess ålder och mognad. Parlamentet betonar dessutom att förhör av barn i familjerättsliga förfaranden där det finns misstanke om våld i hemmet eller inom familjen eller bevittnat våld alltid bör genomföras i närvaro av kvalificerade yrkesutövare, läkare eller psykologer, inbegripet yrkesverksamma som är kvalificerade i barnneuropsykiatri, för att inte fördjupa deras trauma eller utsätta dem ytterligare. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att sådana riktlinjer eller liknande verktyg som inte utgör lagstiftning tydligt måste ange att barn som är inblandade i civilrättsliga, administrativa eller familjerättsliga förfaranden bör informeras i alla skeden av processen på ett sätt som de fullt ut förstår och, särskilt, att det beslut som myndigheten fattar bör förklaras för barnet av en särskilt utbildad yrkesman på ett sätt som motsvarar barnets ålder och mognad. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar behovet av att erkänna den nära kopplingen mellan straffrättsliga, civilrättsliga och andra rättsliga förfaranden för att samordna domar och andra rättsliga åtgärder mot våld mot barn och våld i nära relationer. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att vidta åtgärder för att koppla samman straffrättsliga och civilrättsliga mål som rör enskilda familjer och barn för att effektivt förhindra eventuella inkonsekvenser mellan domar och andra rättsliga avgöranden som är skadliga för barn. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa och tillhandahålla lättillgänglig, begriplig och uttömmande barnanpassad information om barnets rättigheter i civilrättsliga, administrativa och familjerättsliga förfaranden och om själva förfarandena, inbegripet förfaranden av gränsöverskridande karaktär. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att möjliggöra tillgång till kostnadsfri, offentligt finansierad, högkvalitativ juridisk representation för barn som är inblandade i civilrättsliga, administrativa och familjerättsliga förfaranden, inbegripet förfaranden av gränsöverskridande karaktär, i fall där föräldrarna inte utövar fullt föräldraansvar eller när det finns misstankar om att deras intressen kan strida mot barnets bästa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet rekommenderar starkt medlemsstaterna att anta en tvärvetenskaplig strategi och inrätta lättillgängliga, högkvalitativa, individanpassade, kostnadsfria och offentligt finansierade rådgivningstjänster och stödtjänster för barn – både inom och utanför domstol – för att vid behov tillhandahålla stöd från utbildad personal, såsom läkare, psykologer, kvalificerade yrkesutövare i barnneuropsykiatri, socialarbetare och barnomsorgsspecialister, för att på bästa sätt stödja barnet under alla skeden av förfarandet. Parlamentet betonar att en individualiserad strategi bör användas för varje barn som deltar i civilrättsliga, administrativa och familjerättsliga förfaranden och att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt barn som ofta utsätts för diskriminering eller befinner sig i en utsatt situation, däribland barn med funktionsnedsättning, barn med invandrarbakgrund och barn som lever i fattigdom eller är socialt utestängda. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla obligatorisk utbildning om barnets rättigheter och särskilda behov för domare, andra rättstillämpare, brottsbekämpande myndigheter, socialarbetare, lärare, daghem och alla andra relevanta parter som är involverade i domstolsförfaranden och administrativa förfaranden som rör barn. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka stödet till sådana åtgärder, till exempel genom det europeiska nätverket för rättslig utbildning, programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden och programmet för rättsliga frågor. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra befintliga nätverk och plattformar för rättstillämpare att utbyta god praxis i hela EU om hörande av barn, barns rätt till information och rätten till privatliv. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att inrätta en gemensam kontaktpunkt för experter från hela EU som ska fungera som en plattform för informationsutbyte. Parlamentet uppmuntrar det europeiska nätverket för rättslig utbildning att tillhandahålla ett sådant forum för domare som är inblandade i gränsöverskridande familjetvister. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ställa tillräckliga resurser till förfogande för att säkerställa att civilrättsliga, administrativa och familjerättsliga förfaranden som rör barn handläggs med största möjliga iakttagande av standarderna för barnanpassad rättskipning, med vederbörlig respekt för barnets känslomässiga och fysiska integritet, och utan onödigt dröjsmål. Parlamentet understryker i detta hänseende att medlemsstaterna bör säkerställa att barn- och familjedomstolar fungerar som en viktig tjänst och att de fortsätter att hålla nödutfrågningar och verkställer domstolsbeslut för vård och skydd av barn som löper omedelbar risk att försummas eller utsättas för övergrepp. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna på bästa sätt bör utnyttja programmet för rättsliga frågor för att finansiera åtgärder och organisationer som underlättar faktisk och icke-diskriminerande tillgång till rättslig prövning för alla barn och för att ge ekonomiskt stöd till organisationer som arbetar med och för barn genom programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta lämpliga mekanismer och förfaranden för klagomål, avhjälpande åtgärder eller rättsmedel för att fullt ut säkerställa att barnets rättigheter integreras på lämpligt sätt i rättsliga förfaranden som har en direkt eller indirekt inverkan på barnet. |
| --- | --- |

13.

Ett EU-ramverk för skydd av barnets rättigheter i gränsöverskridande civilrättsliga tvister

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda barnets bästa i gränsöverskridande familjerättsliga förfaranden, bland annat genom att säkerställa att lagar och förfaranden inte diskriminerar föräldrarna på grund av deras nationalitet, bosättningsland eller annat, och genom att inte godta antagandet att barnets bästa alltid är att stanna kvar inom en viss medlemsstats territorium. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att en av anledningarna till att gränsöverskridande fall kan vara rättsligt utmanande är olika nationell terminologi, såsom skillnader i minimiålder mellan medlemsstaterna, vilket kan leda till att ett barn behandlas olika beroende på olika ålderskriterier, eller de olika roller som barnets juridiska biträde har i förfaranden som rör barn. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att respektera varje barns rätt att upprätthålla en personlig och direkt kontakt med båda föräldrarna, såvida det inte strider mot barnets bästa, oavsett familjens sammansättning eller biologiska släktskap. Parlamentet understryker att dessa rättigheter bör respekteras trots de restriktiva åtgärderna i samband med covid-19. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att effektivt verkställa domar i gränsöverskridande familjetvister som rör barn i enlighet med tillämplig EU-lagstiftning och EU-domstolens domar, särskilt i mål som rör gränsöverskridande bortföranden av barn, men även i mål om separation, skilsmässa, vårdnad, adoption och familjehemsvård samt beslut som rör erkännande av föräldraskap, inbegripet samkönade par, samtidigt som hänsyn alltid tas till barnets bästa i enlighet med artikel 24 i stadgan. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på ett korrekt sätt genomföra de nya reglerna och skyldigheterna i rådets förordning (EU) 2019/1111 om behörighet, erkännande och verkställighet av avgöranden i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar, och om internationella bortföranden av barn (11). Parlamentet understryker vikten av informationsutbyte mellan nationella domstolar i gränsöverskridande fall och uppmanar med kraft kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna när det gäller detta, att noggrant övervaka att förordningen genomförs korrekt och att snabbt reagera på eventuella brister. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att omarbetningen av Bryssel IIa-förordningen syftade till att skydda barnets rättigheter genom att förtydliga reglerna, förkorta gränsöverskridande förfaranden som rör barn genom fastställda tidsfrister och avskaffandet av exekvaturförfaranden samt främja ett närmare samarbete mellan de centrala myndigheterna och informationsutbyte i gränsöverskridande fall. Parlamentet uppmanar i detta avseende medlemsstaterna att tillhandahålla lämpliga mänskliga och ekonomiska resurser för att underlätta ett effektivt genomförande av förordningen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla lämplig utbildning om de nya reglerna för centrala myndigheter, domare och andra rättstillämpare som är inblandade i gränsöverskridande tvister, bland annat om hörande av barn och eventuell användning av medling i sådana fall. Parlamentet betonar att sådan utbildning bör ge tillräcklig kunskap och expertis om gränsöverskridande familjerättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en vägledning för god praxis när det gäller omarbetningen av Bryssel IIa-förordningen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera behovet av EU-lagstiftning för att harmonisera rättssäkerhetsgarantier för barn i gränsöverskridande familjerättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att de ekonomiska kostnaderna för förfaranden och de extra kostnader som är förenade med gränsöverskridande mål inte utgör ett hinder för tillgång till rättslig prövning i gränsöverskridande civilrättsliga, administrativa och familjerättsliga mål som rör barn. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra informationen om eventuell rättshjälp i sådana fall tillgänglig och åtkomlig. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att Förenade kungariket inte längre deltar i samarbetet enligt Bryssel IIa-förordningen och förordningen om underhållsskyldighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast bedöma de lämpligaste medlen, inbegripet ett bilateralt verktyg, för att ta itu med osäkerheten om rättsläget mellan EU och Förenade kungariket när det gäller civilrättsliga, administrativa och familjerättsliga förfaranden som rör barn. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande att lägga fram ett lagstiftningsförslag för att underlätta ömsesidigt erkännande av föräldraskap mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till parlamentets resolution av den 2 februari 2017 om gränsöverskridande aspekter av adoptioner, inklusive bilagan till denna med en förordning om gränsöverskridande erkännande av adoptionsbeslut, i syfte att skapa en tydlig rättslig ram och ge familjer den nödvändiga rättssäkerhet som krävs för att adoptionsbeslut som lagligen utfärdats i en medlemsstat ska erkännas i en annan. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att vederbörligen informera och inkludera parlamentet i alla nya eller ändrade lagstiftningsförslag på området för gränsöverskridande civil- och familjerätt, eftersom sådana bestämmelser direkt påverkar EU-medborgarnas, framför allt barnens, liv och välbefinnande. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att 1980 års Haagkonvention är ett viktigt instrument för att skydda barnets bästa vid internationella bortföranden av barn och anser att EU bör välkomna att nya länder ansluter sig till denna konvention. Parlamentet uppmuntrar därför kommissionen att göra snabba framsteg med sin bedömning av anslutningen av nya länder och uppmanar medlemsstaterna att inte tveka att godkänna dem. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på ökat internationellt samarbete mellan medlemsstaterna och med tredjeländer, särskilt Japan, för att genomföra all internationell lagstiftning om skydd av barn i syfte att skydda barn från de skadliga effekterna av bortförande av barn. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att utöka forskningen och insamlingen av uppgifter om barnvänligt rättsväsende och bästa praxis på området i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samla in uppgifter om gränsöverskridande civilrättsliga tvister som rör barn, såsom mål om vårdnad, umgänge och bortförande av barn. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera dessa uppgifter i resultattavlan för rättskipningen i EU. |
| --- | --- |

30.

Medling i fall som rör barn

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett nytt förslag till förordning om gränsöverskridande medling, som åtföljs av en noggrann konsekvensbedömning, i vilken det bör fastställas gemensamma standarder för det gränsöverskridande förfarandet, regler för erkännande och verkställighet av medlingsöverenskommelser, krav på att inrätta ett europeiskt intyg för medlare i syfte att säkerställa kvaliteten på expertisen i gränsöverskridande ärenden och gemensamma standarder för gränsöverskridande medlingskontrakt. Parlamentet anser att sådana gemensamma standarder bör säkerställa att sekretessbestämmelserna i varje medlemsstat efterlevs och ge parterna tillräcklig rättslig information om medlingens syfte och dess begränsningar och konsekvenser. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att stödja befintliga nätverk av medlare i gränsöverskridande familjetvister. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta medlingskontor för att ge de berörda föräldrarna och barnen all den information de behöver om genomförandet av medlingen och dess eventuella kostnader och fördelar, särskilt för barnen själva och deras rättigheter och välbefinnande. Parlamentet betonar att vissa medlemsstater redan har inrättat sådana kontor eller avser att göra det. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet understryker att medling kan vara ett effektivt verktyg för att skydda barnets bästa vid gränsöverskridande bortföranden av barn. Parlamentet understryker i detta sammanhang den goda praxis och den ”modell för medlare i domstol” som vissa medlemsstater använder för att lösa gränsöverskridande familjetvister i godo och utanför domstol. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att barn har möjlighet att tala med en kvalificerad och oberoende person under hela medlingsprocessen som kan ge dem barnvänlig information och stöd. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta tillgången till rättshjälp för medling i gränsöverskridande familjetvister för föräldrar med begränsade ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet understryker behovet av att undersöka användningen av onlineverktyg, inbegripet videokonferenser, för medling vid tvister på långa avstånd eller tvister som påverkas av extraordinära omständigheter, såsom covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt främja frivillig medling i familjerättsliga frågor som rör barn, bland annat genom lagändringar. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att föreskriva regler som gör det enkelt, snabbt och billigt att göra medlingsöverenskommelser mellan föräldrar rättsligt bindande och verkställbara. |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  EUT L 338, 23.12.2003, s. 1.

(2)  EUT L 7, 10.1.2009, s. 1.

(3)  EUT L 136, 24.5.2008, s. 3.

(4)  EUT L 156, 5.5.2021, s. 21.

(5)  EUT L 156, 5.5.2021, s. 1.

(6)  Domstolens dom (stora avdelningen) av den 14 december 2021, V.M.A./Stolichna obshtina, rayon ”Pancharevo”, C-490/20, ECLI:EU:C:2021:1008.

(7)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 14.

(8)  EUT C 474, 24.11.2021, s. 146.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2021)0406.

(10)  Till exempel Kindbehartiger i Nederländerna eller Youth At Risk i Flandern.

(11)  EUT L 178, 2.7.2019, s. 1.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/19

---

P9_TA(2022)0110

Åtgärder mot vattenföroreningar som orsakas av nitrater, bland annat förbättringar av de olika systemen för nitratmätning i medlemsstaterna

Europaparlamentets resolution av den 5 april 2022 om åtgärder mot att vatten förorenas av nitrater, inbegripet förbättringar av medlemsstaternas olika nitratmätningssystem (2021/3003(RSP))

(2022/C 434/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av framställningarna nr 0751/16, 1025/16, 0793/17, 0819/17, 0482/20, 0490/20, 0491/20, 0499/20, 0535/20, 0095/21 och 0862/21, |
| --- | --- |

—

med beaktande av framställningarna nr 0751/16, 1025/16, 0793/17, 0819/17, 0482/20, 0490/20, 0491/20, 0499/20, 0535/20, 0095/21 och 0862/21,

| — | med beaktande av artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen, artiklarna 4, 191 och 192.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artiklarna 35 och 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen, artiklarna 4, 191 och 192.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artiklarna 35 och 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (1) (nitratdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (1) (nitratdirektivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (2) (ramdirektivet om vatten), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (2) (ramdirektivet om vatten),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/7/EG av den 15 februari 2006 om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG (3) (badvattendirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/7/EG av den 15 februari 2006 om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG (3) (badvattendirektivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/118/EG av den 12 december 2006 om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (4) (grundvattendirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/118/EG av den 12 december 2006 om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (4) (grundvattendirektivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (5) (ramdirektivet om en marin strategi), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (5) (ramdirektivet om en marin strategi),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 av den 16 december 2020 om kvaliteten på dricksvatten (6) (dricksvattendirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 av den 16 december 2020 om kvaliteten på dricksvatten (6) (dricksvattendirektivet),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020 EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020 EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 november 2021 EU:s markstrategi för 2030 – Frisk mark till förmån för människor, livsmedel, natur och klimat (COM(2021)0699), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 november 2021 EU:s markstrategi för 2030 – Frisk mark till förmån för människor, livsmedel, natur och klimat (COM(2021)0699),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020 Från jord till bord-strategin – för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020 Från jord till bord-strategin – för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 maj 2021 Vägen till en frisk planet för alla – EU-handlingsplan: Med sikte på nollförorening av luft, vatten och mark (COM(2021)0400), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 maj 2021 Vägen till en frisk planet för alla – EU-handlingsplan: Med sikte på nollförorening av luft, vatten och mark (COM(2021)0400),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 11 oktober 2021 om genomförandet av rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, på grundval av medlemsstaternas rapporter för perioden 2016–2019 (COM(2021)1000), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 11 oktober 2021 om genomförandet av rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, på grundval av medlemsstaternas rapporter för perioden 2016–2019 (COM(2021)1000),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om genomförandet av EU:s vattenlagstiftning (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om genomförandet av EU:s vattenlagstiftning (7),

| — | med beaktande av artikel 227.2 i arbetsordningen, och följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 227.2 i arbetsordningen, och följande skäl:

| A. | Utskottet för framställningar har tagit emot flera framställningar där framställarna uttrycker oro över att vattenförekomster förorenas av nitrat och anmäler överträdelser av relevant EU-lagstiftning på miljöområdet. Parlamentet har också mottagit framställningar om problem med de olika nitratmätningssystemen i medlemsstaterna och svårigheter med att korrekt mäta nitrathalterna i europeiska vatten och få en övergripande bild av situationen i EU. |
| --- | --- |

A.

Utskottet för framställningar har tagit emot flera framställningar där framställarna uttrycker oro över att vattenförekomster förorenas av nitrat och anmäler överträdelser av relevant EU-lagstiftning på miljöområdet. Parlamentet har också mottagit framställningar om problem med de olika nitratmätningssystemen i medlemsstaterna och svårigheter med att korrekt mäta nitrathalterna i europeiska vatten och få en övergripande bild av situationen i EU.

| B. | Statusen för många vattenförekomster i EU har försämrats på grund av överexploatering och föroreningar och/eller uppfyller ännu inte kraven i artikel 4 i ramdirektivet om vatten. |
| --- | --- |

B.

Statusen för många vattenförekomster i EU har försämrats på grund av överexploatering och föroreningar och/eller uppfyller ännu inte kraven i artikel 4 i ramdirektivet om vatten.

| C. | Vissa regioner i EU är särskilt utsatta för denna typ av föroreningar på grund av geografiska särdrag och klimatförändringarnas konsekvenser. |
| --- | --- |

C.

Vissa regioner i EU är särskilt utsatta för denna typ av föroreningar på grund av geografiska särdrag och klimatförändringarnas konsekvenser.

| D. | Ett överskott av nitrater är en av de främsta orsakerna till skadlig förorening av vatten i EU på grund av ansamlingen av kväve och fosfor från stallgödsel och oorganiska gödselmedel. |
| --- | --- |

D.

Ett överskott av nitrater är en av de främsta orsakerna till skadlig förorening av vatten i EU på grund av ansamlingen av kväve och fosfor från stallgödsel och oorganiska gödselmedel.

| E. | Kväve är ett viktigt näringsämne för odling av växter och grödor. Höga nitratkoncentrationer i vatten är dock skadliga för människor och natur. Nitrater orsakar syrebrist och övergödning och äventyrar därmed både människors hälsa och ekosystemen. Nitrater får betydande ekonomiska konsekvenser för reningen av dricksvatten, transporten av färskvatten till berörda samhällen och de ekonomiska sektorer som är beroende av det förorenade vattnet. |
| --- | --- |

E.

Kväve är ett viktigt näringsämne för odling av växter och grödor. Höga nitratkoncentrationer i vatten är dock skadliga för människor och natur. Nitrater orsakar syrebrist och övergödning och äventyrar därmed både människors hälsa och ekosystemen. Nitrater får betydande ekonomiska konsekvenser för reningen av dricksvatten, transporten av färskvatten till berörda samhällen och de ekonomiska sektorer som är beroende av det förorenade vattnet.

| F. | Mellan 2016 och 2019 hade fortfarande 14,1 % av grundvattnet i medlemsstaterna högre halt av nitrater än den som fastställts för dricksvatten. Vatten som uppges vara eutroft i EU omfattar 81 % av de marina vattnen, 31 % av kustvattnen, 36 % av floderna och 32 % av sjöarna. Mellan 2012–2015 och 2016–2019 ökade den totala ytan av nitratkänsliga områden (inklusive i de medlemsstater som tillämpar en strategi som omfattar hela territoriet) med 14,4 %. Kommissionen har noterat att övergödning är en fråga som inte beaktas i tillräcklig utsträckning när nitratförorenade områden utses. |
| --- | --- |

F.

Mellan 2016 och 2019 hade fortfarande 14,1 % av grundvattnet i medlemsstaterna högre halt av nitrater än den som fastställts för dricksvatten. Vatten som uppges vara eutroft i EU omfattar 81 % av de marina vattnen, 31 % av kustvattnen, 36 % av floderna och 32 % av sjöarna. Mellan 2012–2015 och 2016–2019 ökade den totala ytan av nitratkänsliga områden (inklusive i de medlemsstater som tillämpar en strategi som omfattar hela territoriet) med 14,4 %. Kommissionen har noterat att övergödning är en fråga som inte beaktas i tillräcklig utsträckning när nitratförorenade områden utses.

| G. | Det är nu 30 år sedan nitratdirektivet antogs, och vattenkvalitetsdata visar att direktivet fortfarande inte genomförs och verkställs i tillräcklig utsträckning för att uppnå målen och motsvarande mål i ramdirektivet för vatten. |
| --- | --- |

G.

Det är nu 30 år sedan nitratdirektivet antogs, och vattenkvalitetsdata visar att direktivet fortfarande inte genomförs och verkställs i tillräcklig utsträckning för att uppnå målen och motsvarande mål i ramdirektivet för vatten.

| H. | Många medlemsstater registrerar fortfarande dålig vattenkvalitet inom sitt territorium och har systemiska problem med att hantera förlust av näringsämnen från jordbruket, medan vissa andra medlemsstater har utsatta områden där föroreningar inte åtgärdas i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

H.

Många medlemsstater registrerar fortfarande dålig vattenkvalitet inom sitt territorium och har systemiska problem med att hantera förlust av näringsämnen från jordbruket, medan vissa andra medlemsstater har utsatta områden där föroreningar inte åtgärdas i tillräcklig utsträckning.

| I. | Trots att åtgärder har vidtagits har framstegen i EU sedan 2012 gått långsamt. Medlemsstaternas överträdelser av nitratdirektivet beror oftast på brister i övervakningsdatanätets stabilitet, fastställandet av känsliga områden och genomförandet av åtgärdsprogram. |
| --- | --- |

I.

Trots att åtgärder har vidtagits har framstegen i EU sedan 2012 gått långsamt. Medlemsstaternas överträdelser av nitratdirektivet beror oftast på brister i övervakningsdatanätets stabilitet, fastställandet av känsliga områden och genomförandet av åtgärdsprogram.

| J. | Medlemsstaterna har olika system och standarder för nitratmätning. Detta innebär att nitratmätningsresultaten inte lätt kan jämföras och kan leda till konkurrensproblem inom EU:s jordbrukssektor, med störningar på den inre marknaden som följd. |
| --- | --- |

J.

Medlemsstaterna har olika system och standarder för nitratmätning. Detta innebär att nitratmätningsresultaten inte lätt kan jämföras och kan leda till konkurrensproblem inom EU:s jordbrukssektor, med störningar på den inre marknaden som följd.

| K. | Den europeiska gröna given föreskriver att förlusten av näringsämnen ska minskas med 50 % senast 2030. |
| --- | --- |

K.

Den europeiska gröna given föreskriver att förlusten av näringsämnen ska minskas med 50 % senast 2030.

| L. | I enlighet med nitratdirektivet ska medlemsstaterna identifiera och utse områden som är känsliga för nitratförorening för att säkerställa effektiva åtgärder mot nitratförorening inom sitt territorium. |
| --- | --- |

L.

I enlighet med nitratdirektivet ska medlemsstaterna identifiera och utse områden som är känsliga för nitratförorening för att säkerställa effektiva åtgärder mot nitratförorening inom sitt territorium.

| M. | Övergödning leder till en oroande förlust av biologisk mångfald och i vissa fall till och med till miljötragedier i ekosystem med högt miljövärde som är svåra att rätta till. |
| --- | --- |

M.

Övergödning leder till en oroande förlust av biologisk mångfald och i vissa fall till och med till miljötragedier i ekosystem med högt miljövärde som är svåra att rätta till.

| N. | Stora vattenföroreningsproblem som orsakas av felaktig användning av nitrater i jordbruket och sådana som härrör från kommunala källor såsom avloppsreningsverk hotar vissa europeiska ekosystems överlevnad. |
| --- | --- |

N.

Stora vattenföroreningsproblem som orsakas av felaktig användning av nitrater i jordbruket och sådana som härrör från kommunala källor såsom avloppsreningsverk hotar vissa europeiska ekosystems överlevnad.

| O. | Många kommunala avloppsreningsverk uppfyller inte de nuvarande kraven. |
| --- | --- |

O.

Många kommunala avloppsreningsverk uppfyller inte de nuvarande kraven.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att ramdirektivet om vatten kräver att alla europeiska ytvatten uppnår god status senast 2027. Parlamentet beklagar att hälften av EU:s vattenförekomster fortfarande inte har god status och att nitratföroreningar fortsätter att vara en av de största belastningarna på vattenmiljön. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att nitratdirektivet fortfarande är ett viktigt instrument för att skydda europeiska vattenförekomster. Parlamentet oroar sig över det otillräckliga genomförandet av nitratdirektivet, den otillräckliga kontrollen av efterlevnaden och medlemsstaternas omfattande användning av undantag. Parlamentet noterar därför att framstegen har varit långsamma sedan direktivet antogs 1991. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar vikten av att intensifiera åtgärderna mot eutrofieringen av både sötvatten och saltvatten som orsakas av kväve och fosfor från alla källor, särskilt från jordbruket och kommunala källor såsom avloppsreningsverk och orenat eller otillräckligt renat avloppsvatten. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ambitiösa åtgärder i detta avseende i sin kommande integrerade plan för hantering av näringsämnen, som planeras till 2022. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att det behövs omfattande kunskaper om situationen i varje medlemsstat och på EU-nivå. Parlamentet anser att användningen av olika mätsystem i varje medlemsstat kan leda till svårigheter att komma till rätta med problemet med nitratvattenföroreningar på europeisk nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera att resultaten av nitratmätningar och eutrofieringsbedömningar är jämförbara mellan medlemsstaterna. Parlamentet anser att systemen för nitratmätning och bedömning av eutrofiering, särskilt mätpunkternas placering, bör harmoniseras inom EU. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att ge tekniskt stöd till medlemsstaterna i denna process genom att förbättra sina riktlinjer och genomföra en studie av hur övervakningssystemen genomförs av medlemsstaterna. Parlamentet betonar att det krävs ett enhetligt system för provtagning och analys för att de uppmätta värdena ska bli jämförbara. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa full insyn och tillgång för allmänheten i fråga om modellering och de underliggande valen och antagandena för bedömning av kväveutsläppen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att de åtgärder som krävs för att säkerställa skyddet av vattenkvaliteten och för att motverka nitratföroreningar måste utformas och antas på grundval av vattenkvalitetsdata och inte på beräkningar med hjälp av modeller, som endast kan ge ytterligare information för riktade åtgärder. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att en snabb och betydande förbättring av alla relevanta åtgärder för att säkerställa en god vattenkvalitet är av yttersta vikt, eftersom det på grundval av aktuella observerbara trender krävs drastiska förändringar för att vattendirektivets mål om god ekologisk och kemisk status för vatten ska uppnås. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att på lämpligt sätt ta itu med alla fall av bristande efterlevnad av nitratdirektivet och fullt ut beakta den växande mängden bevis och information som läggs fram av medborgarna, och att säkerställa full insyn i dess övergripande åtgärder mot medlemsstater som inte följer nitratdirektivet, i syfte att upprätthålla medborgarnas rättigheter och deras möjligheter att fullt ut åtnjuta fördelarna med EU-lagstiftningen. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att i mycket större utsträckning göra bruk av sina verkställighetsbefogenheter, bland annat genom att på ett effektivt sätt och i tid inleda överträdelseförfaranden för att medlemsstaterna korrekt ska ange nitratkänsliga områden och fastställa och genomföra alla relevanta åtgärder i nitratåtgärdsprogrammen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att tio medlemsstater under perioden 2016–2019 var föremål för pågående överträdelseförfaranden för bristande efterlevnad av nitratdirektivet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att snarast ta itu med befintliga vattenföroreningar och förebygga alla risker för ytterligare föroreningar genom att stärka fastställandet av nitratkänsliga områden och åtgärdsprogrammen för att de åtgärder som antagits inom ramen för nitratdirektivet ska genomföras och verkställas fullt ut. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att se till att vattenmålen integreras i andra politikområden. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att klimatförändringar och ökad nederbörd kan leda till översvämningar och förlust av näringsämnen. Parlamentet beklagar att det aktuella åtgärdsprogrammet inte på ett tillfredsställande sätt angriper dessa risker. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till dessa prognoser och risker när de ser över sina åtgärdsprogram med tillämpning av försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar vikten av att införa innovationer som kan främja effektivitet och god praxis inom jordbruket, och erkänner behovet av att minska ineffektivitet som leder till överdriven användning av vatten, gödselmedel, bekämpningsmedel och antibiotika. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om vikten av att gå över till ett miljömässigt hållbart jordbruk för att eliminera föroreningar av näringsämnen och stödja genomförandet av god miljöpraxis, bland annat genom att på ett korrekt sätt använda alla relevanta verktyg som erbjuds genom den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturfonderna och andra EU-program, såsom Life. Parlamentet betonar vikten av att använda innovativa metoder såsom återvinning av kväve från gödsel för att minska denna förorening och minimera näringsläckaget till miljön. Parlamentet uppmanar kommissionen att finansiera forskningsprogram inom ramen för Horisont Europa för att finna smarta och innovativa lösningar på problemet med övergödning i EU. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att en förordning är det lämpliga lagstiftningsinstrumentet för skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket och för ett enhetligt genomförande i hela EU av vattenkvalitetsmålen i linje med målen i den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

(2)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

(3)  EUT L 64, 4.3.2006, s. 37.

(4)  EGT L 372, 27.12.2006, s. 19.

(5)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

(6)  EGT L 435, 23.12.2020, s. 1.

(7)  EUT C 445, 29.10.2021, s. 126.

---

Onsdagen, 6 april 2022

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/23

---

P9_TA(2022)0112

Den globala strategin för forskning och innovation – Europas strategi för internationellt samarbete i en föränderlig värld

Europaparlamentets resolution av den 6 april 2022 om den globala strategin för forskning och innovation: Europas strategi för internationellt samarbete i en föränderlig värld (2021/3001(RSP))

(2022/C 434/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2021 om den globala strategin för forskning och innovation: Europas strategi för internationellt samarbete i en föränderlig värld (COM(2021)0252), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2021 om den globala strategin för forskning och innovation: Europas strategi för internationellt samarbete i en föränderlig värld (COM(2021)0252),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020 om en ny era för det europeiska forskningsområdet (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020 om en ny era för det europeiska forskningsområdet (COM(2020)0628),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av den resolution som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av Parisavtalet som antogs inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet som antogs inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (1),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om den globala strategin för forskning och innovation: Europas strategi för internationellt samarbete i en föränderlig värld (O-000013/2022 – B9-0011/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om den globala strategin för forskning och innovation: Europas strategi för internationellt samarbete i en föränderlig värld (O-000013/2022 – B9-0011/2022),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, och av följande skäl:

| A. | I strategin för internationellt samarbete i en föränderlig värld erkänns att de nuvarande geopolitiska maktförskjutningarna innebär utmaningar för de mänskliga rättigheterna, värdena och den akademiska friheten. |
| --- | --- |

A.

I strategin för internationellt samarbete i en föränderlig värld erkänns att de nuvarande geopolitiska maktförskjutningarna innebär utmaningar för de mänskliga rättigheterna, värdena och den akademiska friheten.

| B. | Strategin syftar till att främja regler som bygger på multilateralism, ömsesidig öppenhet, lika villkor och gröna, digitala, hälsomässiga, sociala och innovationsbaserade lösningar i samarbete med tredjeländer, samtidigt som respekten för de grundläggande rättigheterna och de gemensamma värdena upprätthålls. |
| --- | --- |

B.

Strategin syftar till att främja regler som bygger på multilateralism, ömsesidig öppenhet, lika villkor och gröna, digitala, hälsomässiga, sociala och innovationsbaserade lösningar i samarbete med tredjeländer, samtidigt som respekten för de grundläggande rättigheterna och de gemensamma värdena upprätthålls.

| C. | Strategin kommer att genomföras genom initiativ som bygger på Team Europe-strategin. |
| --- | --- |

C.

Strategin kommer att genomföras genom initiativ som bygger på Team Europe-strategin.

| D. | Horisont Europa kommer att förbli öppet för omvärlden, och unionen kommer att arbeta för en gemensam förståelse och tillämpning av principer såsom forskningsetik och forskningsintegritet, jämställdhet, mångfald och delaktighet, öppna data och öppen vetenskap, akademisk frihet, standarder och evidensbaserat beslutsfattande. |
| --- | --- |

D.

Horisont Europa kommer att förbli öppet för omvärlden, och unionen kommer att arbeta för en gemensam förståelse och tillämpning av principer såsom forskningsetik och forskningsintegritet, jämställdhet, mångfald och delaktighet, öppna data och öppen vetenskap, akademisk frihet, standarder och evidensbaserat beslutsfattande.

| E. | Strategin syftar till att mobilisera vetenskap, teknik och innovation för att påskynda en hållbar och inkluderande omställning till kunskapsbaserade samhällen och ekonomier i låg- och medelinkomstländer. |
| --- | --- |

E.

Strategin syftar till att mobilisera vetenskap, teknik och innovation för att påskynda en hållbar och inkluderande omställning till kunskapsbaserade samhällen och ekonomier i låg- och medelinkomstländer.

| F. | Att fullfölja agendan för vetenskapsdiplomati skulle stärka unionens partnerskap med tredjeländer och bidra till att underbygga diplomatiska mål. |
| --- | --- |

F.

Att fullfölja agendan för vetenskapsdiplomati skulle stärka unionens partnerskap med tredjeländer och bidra till att underbygga diplomatiska mål.

| G. | Internationellt samarbete inom forskning och innovation (FoI) är en integrerad del av det europeiska forskningsområdet. |
| --- | --- |

G.

Internationellt samarbete inom forskning och innovation (FoI) är en integrerad del av det europeiska forskningsområdet.

| H. | Europeiska innovationsrådet och Europeiska institutet för innovation och teknik kommer att spela en viktig roll när det gäller att stödja innovativa uppstartsföretag i samarbetsinitiativ med tredjeländer. |
| --- | --- |

H.

Europeiska innovationsrådet och Europeiska institutet för innovation och teknik kommer att spela en viktig roll när det gäller att stödja innovativa uppstartsföretag i samarbetsinitiativ med tredjeländer.

| I. | Internationellt samarbete inom forskning och innovation i linje med FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet och den europeiska gröna given är oumbärligt och nödvändigt för att stärka den globala hälsan, utveckla innovativa lösningar för en rättvis, grön och digital omställning och samtidigt säkerställa att man hittar en långsiktig lösning för dessa utmaningar. |
| --- | --- |

I.

Internationellt samarbete inom forskning och innovation i linje med FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet och den europeiska gröna given är oumbärligt och nödvändigt för att stärka den globala hälsan, utveckla innovativa lösningar för en rättvis, grön och digital omställning och samtidigt säkerställa att man hittar en långsiktig lösning för dessa utmaningar.

| J. | EU bör föregå med gott exempel genom att skydda EU:s standarder för immateriella rättigheter och bekämpa utländsk inblandning. |
| --- | --- |

J.

EU bör föregå med gott exempel genom att skydda EU:s standarder för immateriella rättigheter och bekämpa utländsk inblandning.

| K. | Internationell forskning och innovation skulle kunna spela en viktig roll när det gäller att bidra till EU:s vätgasstrategi. |
| --- | --- |

K.

Internationell forskning och innovation skulle kunna spela en viktig roll när det gäller att bidra till EU:s vätgasstrategi.

| L. | Strategin främjar samarbete med industrialiserade tredjeländer. |
| --- | --- |

L.

Strategin främjar samarbete med industrialiserade tredjeländer.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om den globala strategin för forskning och innovation: Europas strategi för internationellt samarbete i en föränderlig värld, i vilket det erkänns att vetenskap och innovation är en del av samma system och att det globala samarbetet måste ta hänsyn till alla aspekter av kunskapens värdekedja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens mål att göra den globala strategin till en insats där Team Europe slår samman sina resurser. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att internationellt samarbete inom forskning och innovation är en integrerad del av det förnyade europeiska forskningsområdet och uppmanar kommissionen att utnyttja potentialen hos unionens relevanta åtgärder och program för att locka begåvningar från hela världen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om behovet av kontinuerliga investeringar i forskares kompetens och karriärer, vilket bör inbegripa stöd till kompetenscirkulation. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en strukturerad roll för relevanta berörda parter inom europeisk forskning och innovation och för parlamentet i det europeiska forskningsområdets forum för omställning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att unionen måste utveckla ett regelbaserat multilateralt samarbete för att ta itu med viktiga globala ekonomiska, samhälleliga och miljömässiga utmaningar där forskning och innovation bör spela en avgörande roll. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att associeringsavtal med tredjeländer som omfattas av artikel 16.1 d i Horisont Europa-förordningen (2) endast kan undertecknas med tredjeländer och territorier som har förbundit sig till en regelbaserad öppen marknadsekonomi, inbegripet rättvis och skälig hantering av immateriella rättigheter samt respekt för mänskliga rättigheter, med stöd av demokratiska institutioner. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar den begränsade roll som samhällsvetenskap och humaniora spelar inom olika områden av det globala samarbetet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar den nyckelroll som Europeiska institutet för innovation och teknik och Europeiska innovationsrådet kan spela för att främja det internationella samarbetet och frigöra potentialen hos uppstartsföretag och expanderande företag genom att delta i initiativ med tredjeländer. Parlamentet uppmuntrar gemensamma företag och andra EU-partnerskap inom forskning och innovation att stärka det internationella samarbetet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att globalt samarbete inom forskning och innovation är avgörande för Europas konkurrenskraft, men konstaterar att detta inte kan leda till ovillkorlig öppenhet från unionens sida. Parlamentet stöder den allmänna strategi som kännetecknas av principen ”så öppen som möjligt, så begränsad som nödvändigt”. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet stöder principen om ömsesidigt tillträde till forskningsprogram, öppen vetenskap och skydd av immateriella rättigheter, samtidigt som partnerna måste respektera och uppfylla europeiska standarder för skydd av immateriella rättigheter. Parlamentet välkomnar kommissionens verktygslåda för hantering av utländsk inblandning i forskning och innovation, samtidigt som man förblir fast besluten att bevara en samarbetsinriktad och öppen strategi för vetenskap och innovation. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet stöder användningen av artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen i undantagsfall. Parlamentet uppmanar dock eftertryckligen kommissionen att offentliggöra en policy för motiverade undantag och att inleda en offentlig debatt om hur dessa möjligheter används på rätt sätt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker behovet av att anpassa den globala strategin till unionens industristrategi och den europeiska gröna given som drivkrafter för välstånd och ekonomisk och hållbar tillväxt. Parlamentet efterlyser större hänsyn till industriellt samarbete som en del av strategin. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar den avgörande roll som halvledare spelar för att säkerställa unionens digitala suveränitet. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ i detta avseende och understryker samarbetet på forskningsområdet med tredjeländer som är associerade till de befintliga unionsprogrammen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet framhåller de europeiska små och medelstora företagens viktiga roll i det internationella samarbetet och betonar att små och medelstora företag måste ges möjlighet att få tillgång till investeringsrådgivning, instrument som skulle bidra till att öka deras innovationskapacitet, och att det måste vara möjligt för dem att utveckla kapacitet att locka begåvningar från hela världen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker att EU bör säkerställa att allt internationellt samarbete inom forskning och innovation sker i linje med och bidrar till FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet och den europeiska gröna given, och i slutändan säkerställer att innovation och teknik utvecklas i linje med principen om att inte orsaka betydande skada. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja och förbinda sig till en ökad överföring av viktig miljö- och klimatrelaterad teknik och viktiga lösningar på miljö- och klimatområdet till utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att främja synergier mellan den mellanstatliga panelen för klimatförändringar och den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Parlamentet anser att skräddarsydda forsknings- och innovationspartnerskap med tredjeländer måste utvecklas och integreras i ett bredare ekonomiskt samarbete och utvecklingssamarbete, på samma sätt som inom ramen för Global Gateway-initiativet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet anser att den övergripande strategin för forskning och innovation bör ha ett starkt fokus på hälsa, förebyggande medicin och hälso- och sjukvård och lägga tonvikten vid principerna om öppen åtkomst, datadelning, förvaltning av immateriella rättigheter samt tillgång, tillgänglighet och överkomliga priser. Parlamentet anser att dessa principer bör tillämpas på forskningsprojekt som utvecklar läkemedel och teknik för att tjäna lokalsamhällena och samtidigt förbättra tillgången till hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet rekommenderar att samarbetet med alla intresserade och likasinnade länder intensifieras för att finna en långsiktig lösning på råvarubristen och öka den globala innovationskapaciteten inom materialvetenskap och den cirkulära ekonomin, samtidigt som ersättande av råvaror uppmuntras, i syfte att minska miljöavtrycket under livscykeln från dessa råvaror av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet stöder unionens insatser och initiativ för att främja vetenskapsdiplomati, däribland kommissionens och Europeiska utrikestjänstens utarbetande av en agenda för vetenskapsdiplomati. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar med allt större oro det ökande trycket på och begränsningarna av den akademiska friheten i unionen och i hela världen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet är oroat över att europeiska universitet blir alltmer ekonomiskt beroende av tredjeländer, och de konsekvenser detta skulle kunna få för den akademiska friheten. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett förslag om rättsligt skydd av den akademiska friheten i unionen i fördragen och att hänvisa till respekten för denna frihet i associeringsavtal. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att årligen och i samband med halvtidsöversynen av Horisont Europa rapportera om läget för den akademiska friheten i Europa och i tredjeländer med vilka unionen har något associeringsavtal eller avtal om vetenskapligt samarbete. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar att kommissionen snarast måste utfärda praktiska riktlinjer för berörda parter inom forskning och innovation om akademisk frihet för att säkerställa unionens säkerhet, trygghet, välfärd och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att främja åtgärder och inrätta ett EU-program för att stödja akademiska stipendier eller vistelser för riskutsatta forskare. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att unionen har en central roll att spela när det gäller att främja öppen vetenskap i hela världen och gränsöverskridande delning av forskningsdata, forskningsresultat och forskningsinfrastruktur samtidigt som man följer den s.k. Fairprincipen (sökbara, tillgängliga och kompatibla forskningsdata som är möjliga att vidareutnyttja). Parlamentet konstaterar dock att detta inte kan leda till ovillkorlig öppenhet och stöder den allmänna principen ”så öppen som möjligt, så begränsad som nödvändigt”. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att ett strategiskt tillvägagångssätt för internationell standardisering är en avgörande del av en framgångsrik global strategi för forskning och innovation och ser fram emot en europeisk standardiseringsstrategi. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att unionen i sitt internationella forsknings- och innovationssamarbete bör leda och fastställa höga etiska normer och tillämpa en hög grad av forskningsintegritet i tillhandahållandet av vetenskap av världsklass, samtidigt som man säkerställer att forskning och utveckling av ny teknik är i linje med artikel 19 i Horisont Europa-förordningen och inte skadar miljön. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet framhåller behovet av att främja jämställdhet, med fokus på att förbättra kvinnliga forskares kompetens och roll. Parlamentet understryker behovet av att bättre integrera jämställdhetsdimensionen i FoI-innehållet och förbättra insamlingen av uppdelade data och resultat samt åstadkomma en jämnare könsfördelning i forsknings- och innovationsgrupperna. Parlamentet uppmanar kommissionen att följa upp dessa mål genom dialog och utbyte av bästa praxis med tredjeländer. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ingå ett interinstitutionellt avtal med parlamentet för att ge parlamentet en starkare roll i förvaltningen av associeringsavtal som undertecknats inom ramen för artikel 16.1 d i Horisont Europa-förordningen, mot bakgrund av deras starkt politiska karaktär och budgetkonsekvenser för nuvarande och framtida ramprogram. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar vikten av att eftersträva synergier och stärka samarbetet genom unionens program för yttre åtgärder, såsom instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete, investeringar i global infrastrukturutveckling inom ramen för Global Gateway samt instrumentet för stöd inför anslutningen, för att bygga upp partnerländernas kapacitet inom forskning och innovation och högre utbildning, och samtidigt stärka befintliga partnerskap, särskilt med afrikanska partner. Parlamentet anser att det är lika viktigt att bygga upp forsknings- och innovationskapacitet vid EU:s delegationer i hela världen för att säkerställa en verkligt global strategi för EU:s forskning och innovation. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar behovet av att stärka forskning och innovation i samarbetet mellan EU och låg- och medelinkomstländer på centrala områden såsom klimatförändringar, hälsa, epidemiberedskap, digitalisering, livsmedelstrygghet och nutrition. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet noterar att EU:s vätgasstrategi kommer att kräva import av ren vätgas. Parlamentet framhåller att de södra länderna i Medelhavsområdet har en enorm potential att använda och exportera ren vätgas till Europa. Parlamentet är också medvetet om att denna framtida handelsförbindelse bäst skulle underlättas om alla partner inkluderas i de forsknings- och innovationsinsatser som kommer att ligga till grund för vätgasstrategin. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma möjligheten att utöka finansieringen av unionens forsknings- och innovationspartnerskap, såsom partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima), utan att avvika från sina huvudmål, i synnerhet genom att utveckla gemensamma innovativa lösningar som Medelhavsområdet är i akut behov av. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar det förnyade politiska stödet för ett fördjupat transatlantiskt samarbete genom olika handels- och teknikforum och stöder en ytterligare intensifiering av det vetenskapliga samarbetet mellan EU och Förenta staterna. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar vikten av att främja forsknings- och innovationsinsatser och stärka samarbetet med länderna i de södra och östra grannskapen för att främja utveckling, fred och geopolitisk stabilitet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet fördömer skarpt Ryska federationens våldsamma invasion av Ukraina. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med den ukrainska regeringen utarbeta inbjudningar att lämna projektförslag inom ramen för Horisont Europa som syftar till att stärka den vetenskapliga sektorn i Ukraina och samarbetet mellan unionen och Ukraina. Parlamentet uppmanar unionen att avbryta allt vetenskaps- och forskningssamarbete med Ryska federationen, ryska enheter och europeiska enheter som kontrolleras av ryska enheter samt att tillämpa samma strategi på alla länder som stöder de ryska krigshandlingarna. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmuntrar utvecklingen av en innovationspolitik med Georgien och Sydkaukasien i enlighet med associeringsavtalet mellan EU och Georgien. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna i Schweiz och Förenade kungariket samt kommissionen att återupprätta konstruktiva förbindelser som en grund för närmare samarbete och en eventuell associering till Horisont Europa. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2016/1841 av den 5 oktober 2016 om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring (EUT L 282, 19.10.2016, s. 1).

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, och om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/28

---

P9_TA(2022)0113

Genomförandet av sammanhållningspolitiken 2021–2027

Europaparlamentets resolution av den 6 april 2022 om inledandet av genomförandet av sammanhållningspolitiken 2021–2027 (2022/2527(RSP))

(2022/C 434/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 4, 162, 174–178 och 349, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 4, 162, 174–178 och 349,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (förordningen om gemensamma bestämmelser) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (förordningen om gemensamma bestämmelser) (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 av den 24 juni 2021 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 av den 24 juni 2021 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1059 av den 24 juni 2021 om särskilda bestämmelser för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) med stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden och finansieringsinstrument för yttre åtgärder (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1059 av den 24 juni 2021 om särskilda bestämmelser för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) med stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden och finansieringsinstrument för yttre åtgärder (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 februari 2022 om den åttonde sammanhållningsrapporten: Sammanhållning i Europa på väg mot 2050 (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 februari 2022 om den åttonde sammanhållningsrapporten: Sammanhållning i Europa på väg mot 2050 (COM(2022)0034),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 8 mars 2022 om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 och förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller sammanhållningspolitiska insatser för flyktingar i Europa (COM(2022)0109) (Care), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 8 mars 2022 om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 och förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller sammanhållningspolitiska insatser för flyktingar i Europa (COM(2022)0109) (Care),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om genomförandet av sammanhållningspolitiken 2021–2027 (O-000002/2022 – B9-0006/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om genomförandet av sammanhållningspolitiken 2021–2027 (O-000002/2022 – B9-0006/2022),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sammanhållningspolitiken fortsätter att vara EU:s viktigaste investerings- och solidaritetspolitik för social jämlikhet och rättvis omställning. Den är en etablerad katalysator för hållbar tillväxt och sysselsättning, för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i EU och för att uppnå EU:s klimatmål, målen för den europeiska gröna given och målen för hållbar utveckling, med en budget på 392 miljarder euro fram till 2027. |
| --- | --- |

A.

Sammanhållningspolitiken fortsätter att vara EU:s viktigaste investerings- och solidaritetspolitik för social jämlikhet och rättvis omställning. Den är en etablerad katalysator för hållbar tillväxt och sysselsättning, för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i EU och för att uppnå EU:s klimatmål, målen för den europeiska gröna given och målen för hållbar utveckling, med en budget på 392 miljarder euro fram till 2027.

| B. | Pandemin var den främsta anledningen till att de sammanhållningspolitiska förhandlingarna drog ut på tiden, vilket ledde till att antagandet av den rättsliga ramen för finansieringsperioden 2021–2027 försenades. Majoriteten av medlemsstaterna verkade inte kunna skynda på förberedelserna av programplaneringsprocessen. |
| --- | --- |

B.

Pandemin var den främsta anledningen till att de sammanhållningspolitiska förhandlingarna drog ut på tiden, vilket ledde till att antagandet av den rättsliga ramen för finansieringsperioden 2021–2027 försenades. Majoriteten av medlemsstaterna verkade inte kunna skynda på förberedelserna av programplaneringsprocessen.

| C. | I samband med covid-19-pandemin var det nödvändigt att prioritera utarbetandet av planerna för återhämtning och resiliens samt React-EU-anslagen, men detta har oavsiktligt bidragit till ovannämnda försening. |
| --- | --- |

C.

I samband med covid-19-pandemin var det nödvändigt att prioritera utarbetandet av planerna för återhämtning och resiliens samt React-EU-anslagen, men detta har oavsiktligt bidragit till ovannämnda försening.

| D. | Sammanhållningspolitisk finansiering bör vara förenlig med stadgan om de grundläggande rättigheterna, rättsstatsprincipen och den europeiska uppförandekoden för partnerskap. |
| --- | --- |

D.

Sammanhållningspolitisk finansiering bör vara förenlig med stadgan om de grundläggande rättigheterna, rättsstatsprincipen och den europeiska uppförandekoden för partnerskap.

| E. | Partnerskapsöverenskommelser och program är strategiska verktyg för att vägleda investeringar i medlemsstater och regioner enligt de senaste tillgängliga uppgifterna, men endast ett fåtal har hittills lämnats in, och endast en (i Grekland) har antagits. |
| --- | --- |

E.

Partnerskapsöverenskommelser och program är strategiska verktyg för att vägleda investeringar i medlemsstater och regioner enligt de senaste tillgängliga uppgifterna, men endast ett fåtal har hittills lämnats in, och endast en (i Grekland) har antagits.

| F. | Detta har resulterat i endast 0,2 % av de planerade åtagandebemyndigandena för 2021 under rubrik 2.1: ”ekonomisk, social och territoriell sammanhållning” har fått motsvarande åtaganden, vilket är betydligt mindre än 2014 (4,22 %), även på grund av prioriteringen av nya fonder och initiativ, såsom faciliteten för återhämtning och resiliens, React-EU och Fonden för en rättvis omställning. |
| --- | --- |

F.

Detta har resulterat i endast 0,2 % av de planerade åtagandebemyndigandena för 2021 under rubrik 2.1: ”ekonomisk, social och territoriell sammanhållning” har fått motsvarande åtaganden, vilket är betydligt mindre än 2014 (4,22 %), även på grund av prioriteringen av nya fonder och initiativ, såsom faciliteten för återhämtning och resiliens, React-EU och Fonden för en rättvis omställning.

| G. | Kommissionsledamoten med ansvar för budget och administration uppger att han förväntar sig att nästan hela budgetanslaget för 2021 måste omfördelas till de efterföljande åren, på grundval av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (6). |
| --- | --- |

G.

Kommissionsledamoten med ansvar för budget och administration uppger att han förväntar sig att nästan hela budgetanslaget för 2021 måste omfördelas till de efterföljande åren, på grundval av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (6).

| 1. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över de stora förseningarna i genomförandet av sammanhållningspolitiken för perioden 2021–2027, men påpekar samtidigt att det är viktigt att de program som antas i början av programperioden är av god kvalitet, så att de inte behöver ändras i efterhand. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att förseningarna är en utmaning för de nationella, regionala och lokala myndigheternas kapacitet att planera på ett ändamålsenligt sätt, genomföra EU:s sammanhållningspolitiska finansiering för perioden 2021–2027 och säkerställa de europeiska regionernas ekonomiska återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att sammanhållningspolitiken, tillsammans med medlemsstaternas medfinansiering, fortsätter att stå för en stor del av de tillväxtrelaterade offentliga utgifterna i EU och är ett viktigt instrument för att bekämpa klimatförändringarna och stödja arbetet för att uppnå Parisavtalets mål. Parlamentet betonar att det därför är absolut nödvändigt att inleda genomförandet av de nya programmen så snart de antagits för att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EU, korrigera obalanser mellan och inom länder och regioner, förverkliga unionens politiska prioriteringar, särskilt en rättvis och inkluderande grön och digital omställning, maximera resultaten av investeringarna i hållbar tillväxt, öka produktiviteten, främja skapandet av arbetstillfällen, motverka förlusten av biologisk mångfald och följa principen om att inte orsaka betydande skada. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att påskynda antagandet av partnerskapsöverenskommelser och program på kortast möjliga tid utan att undergräva klimatbidragsmålen, partnerskapsprincipen och samrådsprocessen med lokala och regionala myndigheter samt det civila samhällets organisationer, samtidigt som man uppmuntrar lokalt ledd utveckling och andra nedifrån och upp-strategier. Parlamentet begär i synnerhet att kommissionen – samtidigt som den behåller ett starkt fokus på kvalitet, de horisontella principerna och vikten av att fortsätta kampen mot bedrägerier – analyserar alla tänkbara sätt att effektivisera sina interna förfaranden till stöd för denna process. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se sammanhållningspolitiken och faciliteten för återhämtning och resiliens som två budgetmässigt och operativt kompletterande redskap, i stället för att prioritera genomförandet av de nationella planerna för återhämtning och resiliens framför programplaneringen och genomförandet av sammanhållningsprogrammen. Parlamentet anser att det är avgörande att skapa komplementaritet inom och mellan sammanhållningsprogrammen och faciliteten för återhämtning och resiliens och att undvika överlappningar i genomförandet av dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna följer principen om resursadditionalitet när det gäller sammanhållningsprogrammen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att fullt ut utnyttja de möjligheter som finns i den nuvarande förordningen om gemensamma bestämmelser för ett snabbare godkännande av partnerskapsöverenskommelser och program, samtidigt som uppförandekoden för partnerskap respekteras. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar, mot bakgrund av ovanstående, kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna och att för parlamentet lägga fram sina planerade åtgärder för att underlätta genomförandet av programmen, tillsammans med den planerade tidsramen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet befarar att det som riskerar att uppfattas som underutnyttjande kan leda till krav på minskad sammanhållningspolitisk budget under nästa programperiod. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram en beredskapsplan för att begränsa risken för underutnyttjande och tillbakadraganden av anslag på grund av att programmen inletts sent, genom ett lagstiftningsförslag under halvtidsöversynen och, vid behov, genom en motsvarande översyn av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att den aktuella förseningen i genomförandet av de sammanhållningspolitiska programmen för 2021–2027 hindrar medlemsstaterna från att reagera, i samband med Rysslands aggression mot Ukraina, inte bara på energi- och försörjningskrisen utan även på flyktingkrisen på medellång och lång sikt. Parlamentet välkomnar den tillfälliga flexibilitet och de ytterligare åtgärder som Care-förslaget och kommissionens senaste förslag om ökad förfinansiering erbjuder, vilket kommer att bidra till att öka medlemsstaternas förmåga att reagera på denna humanitära kris. Parlamentet påpekar att Care inte skulle få några negativa budgetkonsekvenser och inte skulle påverka pågående program, projekt och investeringar. Parlamentet betonar dock att Care och den föreslagna användningen av React-EU-medel kanske inte är tillräckliga i samband med den pågående flyktingkrisen. Parlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera om det skulle vara möjligt att använda 2022 års medel under den nuvarande finansieringsperioden, som riskerar att dras tillbaka på grund av förseningar i programplaneringen, för Care II, för att säkerställa fortsatt flyktingmottagande. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT L 231, 30.6.2021, s. 159.

(2)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(4)  EUT L 231, 30.6.2021, s. 60.

(5)  EUT L 231, 30.6.2021, s. 94.

(6)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/31

---

P9_TA(2022)0114

Genomförande av insatser för medborgarutbildning

Europaparlamentets resolution av den 6 april 2022 om genomförande av insatser för medborgarutbildning (2021/2008(INI))

(2022/C 434/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 10.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 10.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 9 och 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 9 och 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 4 (god utbildning) och delmål 4.7, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 4 (god utbildning) och delmål 4.7,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020-2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020-2025 (COM(2020)0152),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om att stärka flickor genom utbildning i EU (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om att stärka flickor genom utbildning i EU (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (COM(2020)0698),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om utformning av politiken för digital utbildning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om utformning av politiken för digital utbildning (2),

| — | med beaktande av Europarådets referensram för kompetenser för demokratisk kultur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets referensram för kompetenser för demokratisk kultur,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande bland ungdomar i Europa (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande bland ungdomar i Europa (3),

| — | med beaktande av Europarådets stadga om utbildning i demokratiskt medborgarskap och utbildning om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets stadga om utbildning i demokratiskt medborgarskap och utbildning om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 mars 2021Handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 mars 2021Handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (COM(2021)0102),

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som proklamerades och undertecknades av rådet, Europaparlamentet och kommissionen den 17 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som proklamerades och undertecknades av rådet, Europaparlamentet och kommissionen den 17 november 2017,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 november 2017Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur – Europeiska kommissionens bidrag till toppmötet i Göteborg den 17 november 2017 (COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 november 2017Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur – Europeiska kommissionens bidrag till toppmötet i Göteborg den 17 november 2017 (COM(2017)0673),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 juni 2016Att stödja det förebyggande arbetet mot radikalisering som leder till våldsinriktad extremism (COM(2016)0379), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 juni 2016Att stödja det förebyggande arbetet mot radikalisering som leder till våldsinriktad extremism (COM(2016)0379),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (COM(2020)0274),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020Handlingsplan för digital utbildning 2021-2027 – Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020Handlingsplan för digital utbildning 2021-2027 – Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern (COM(2020)0624),

| — | med beaktande av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020), särskilt dess mål om att främja jämlikhet, social sammanhållning och ett aktivt medborgarskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020), särskilt dess mål om att främja jämlikhet, social sammanhållning och ett aktivt medborgarskap,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020 om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025 (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020 om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025 (COM(2020)0625),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (4),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen (5),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 19 februari 2021 om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 19 februari 2021 om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) (6),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 17 maj 2021, om förstärkning av flernivåstyrningen vid främjandet av ungdomars deltagande i beslutsprocesser (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 17 maj 2021, om förstärkning av flernivåstyrningen vid främjandet av ungdomars deltagande i beslutsprocesser (7),

| — | med beaktande av förklaringen om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning (2015 års Parisförklaring), som undertecknades i Paris i Frankrike den 17 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning (2015 års Parisförklaring), som undertecknades i Paris i Frankrike den 17 mars 2015,

| — | med beaktande av rapporten från europeisk medborgarpanel nr 1 vid konferensen om Europas framtid med titeln En starkare ekonomi, social rättvisa och sysselsättning/utbildning, kultur, ungdomsfrågor och idrott/digital omställning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från europeisk medborgarpanel nr 1 vid konferensen om Europas framtid med titeln En starkare ekonomi, social rättvisa och sysselsättning/utbildning, kultur, ungdomsfrågor och idrott/digital omställning,

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska ungdomsevenemanget 2021 med titeln Ungdomsidérapport till konferensen om Europas framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska ungdomsevenemanget 2021 med titeln Ungdomsidérapport till konferensen om Europas framtid,

| — | med beaktande av kommissionens Eurydice-rapport av den 7 november 2017Citizenship Education at School in Europe, 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens Eurydice-rapport av den 7 november 2017Citizenship Education at School in Europe, 2017,

| — | med beaktande av resolutionen från Europafederalisternas förbund om ett systematiskt förhållningssätt till utbildning i europeiskt medborgarskap, som antogs i Valencia den 4 juli 2021 vid den 27:e Europakongressen för Europafederalisternas förbund, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från Europafederalisternas förbund om ett systematiskt förhållningssätt till utbildning i europeiskt medborgarskap, som antogs i Valencia den 4 juli 2021 vid den 27:e Europakongressen för Europafederalisternas förbund,

| — | med beaktande av briefingen från maj 2021 från Europaparlamentets utredningstjänst om det europeiska området för utbildning och den strategiska ramen för utbildning 2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av briefingen från maj 2021 från Europaparlamentets utredningstjänst om det europeiska området för utbildning och den strategiska ramen för utbildning 2030,

| — | med beaktande av kommissionens Eurydice-rapport av den 19 oktober 2020Equity in school education in Europe – Structures, policies and student performance, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens Eurydice-rapport av den 19 oktober 2020Equity in school education in Europe – Structures, policies and student performance,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 15 december 2021 med titeln Rapport om EU-medborgarskapet 2020 – Stärka medborgarna och skydda deras rättigheter (COM(2020)0730), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 15 december 2021 med titeln Rapport om EU-medborgarskapet 2020 – Stärka medborgarna och skydda deras rättigheter (COM(2020)0730),

| — | med beaktande av kommissionens handlingsplan för demokratin i Europa av den 3 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens handlingsplan för demokratin i Europa av den 3 december 2020,

| — | med beaktande av sammanfattningen av resultaten från och diskussionerna vid 2019 års forum för framtidens lärande, som offentliggjordes av kommissionens europeiska expertpanel för utbildning den 7 december 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sammanfattningen av resultaten från och diskussionerna vid 2019 års forum för framtidens lärande, som offentliggjordes av kommissionens europeiska expertpanel för utbildning den 7 december 2019,

| — | med beaktande av kommissionens rapport från juni 2020 om EU-medborgarskapet och demokratin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från juni 2020 om EU-medborgarskapet och demokratin,

| — | med beaktande av Jean Monnet-nätverkets riktlinjer för lärare om barns identitet och medborgarskap i Europa, från 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Jean Monnet-nätverkets riktlinjer för lärare om barns identitet och medborgarskap i Europa, från 2017,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 18 mars 2015 om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning, med en genomgång av den utbildningspolitiska utvecklingen i Europa efter Parisförklaringen av den 17 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 18 mars 2015 om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning, med en genomgång av den utbildningspolitiska utvecklingen i Europa efter Parisförklaringen av den 17 mars 2015,

| — | med beaktande av utbildningsöversikten 2018 och 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utbildningsöversikten 2018 och 2020,

| — | med beaktande av dokumentet från den europeiska expertpanelen för utbildning om inkludering och medborgarskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet från den europeiska expertpanelen för utbildning om inkludering och medborgarskap,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 april 2016 om EU-kunskap i skolan (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 april 2016 om EU-kunskap i skolan (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om rollen för interkulturell dialog, kulturell mångfald och utbildning när det gäller att främja EU:s grundläggande värderingar (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om rollen för interkulturell dialog, kulturell mångfald och utbildning när det gäller att främja EU:s grundläggande värderingar (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 november 2021 om det europeiska området för utbildning: ett gemensamt helhetsgrepp (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 november 2021 om det europeiska området för utbildning: ett gemensamt helhetsgrepp (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2017 om rapporten om EU-medborgarskapet 2017: Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2017 om rapporten om EU-medborgarskapet 2017: Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021 om medborgardialoger och medborgarnas deltagande i EU:s beslutsfattande (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021 om medborgardialoger och medborgarnas deltagande i EU:s beslutsfattande (12),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen samt artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen samt artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A9-0060/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A9-0060/2022), och av följande skäl:

| A. | Utbildning är en grundläggande rättighet och kollektiv nyttighet som bör vara lika tillgänglig, och kostnadsfri, för alla. I pelaren för sociala rättigheter slås det fast att alla har rätt till inkluderande, livslång kvalitetsutbildning för att kunna delta till fullo och på ett meningsfullt sätt i samhället. Utbildning och lärande bör inte bara ses som ett verktyg som tjänar arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Utbildning är en grundläggande rättighet och kollektiv nyttighet som bör vara lika tillgänglig, och kostnadsfri, för alla. I pelaren för sociala rättigheter slås det fast att alla har rätt till inkluderande, livslång kvalitetsutbildning för att kunna delta till fullo och på ett meningsfullt sätt i samhället. Utbildning och lärande bör inte bara ses som ett verktyg som tjänar arbetsmarknaden.

| B. | Nya systemgenomgripande utmaningar med lokala, regionala och globala återverkningar, såsom klimatförändringarna, den digitala omställningen, sociala och territoriella klyftor eller den överstatliga politiska integrationen i sig, kräver motsvarande anpassning av utbildningssystemen, däribland medborgarutbildningen. Den gröna omställningen och den gröna given innebär att medborgarutbildningen bör utvidgas till att omfatta behovet av att agera ansvarsfullt inte bara inom en viss gemenskap eller ett visst samhälle utan gentemot planeten som helhet. Den digitala omställningen och den digitala agendan öppnar inte bara nya möjligheter till ett aktivt medborgarskap och demokratiskt deltagande på nätet utan medför även risker och hot till följd av felaktig information och desinformation. Ett aktivt digitalt medborgarskap bör ta hänsyn till och hantera den digitala klyftan mellan generationerna. Att involvera lokala, nationella och europeiska medier i populariseringen av europeisk kultur och historia är en viktig del av den offentliga debatten och medborgarnas engagemang. |
| --- | --- |

B.

Nya systemgenomgripande utmaningar med lokala, regionala och globala återverkningar, såsom klimatförändringarna, den digitala omställningen, sociala och territoriella klyftor eller den överstatliga politiska integrationen i sig, kräver motsvarande anpassning av utbildningssystemen, däribland medborgarutbildningen. Den gröna omställningen och den gröna given innebär att medborgarutbildningen bör utvidgas till att omfatta behovet av att agera ansvarsfullt inte bara inom en viss gemenskap eller ett visst samhälle utan gentemot planeten som helhet. Den digitala omställningen och den digitala agendan öppnar inte bara nya möjligheter till ett aktivt medborgarskap och demokratiskt deltagande på nätet utan medför även risker och hot till följd av felaktig information och desinformation. Ett aktivt digitalt medborgarskap bör ta hänsyn till och hantera den digitala klyftan mellan generationerna. Att involvera lokala, nationella och europeiska medier i populariseringen av europeisk kultur och historia är en viktig del av den offentliga debatten och medborgarnas engagemang.

| C. | Medborgarutbildning måste ses som en flernivåföreteelse som omfattar de lokala, regionala, nationella, europeiska och globala dimensionerna av medborgarskap. Den pågående globaliseringen och europeiska integrationen kommer att kräva att den nya generationens européer engagerar sig mer politiskt på flera nivåer för att kunna leva och arbeta internationellt och hantera olikheter i sin vardag. Kritiskt tänkande, social kompetens och medborgerlig kompetens blir allt viktigare på marknaden och i det sociala livet. Samhällena blir allt mer mångfaldiga, vilket gör att respekt för en mångfald av kulturer och ursprung och avvisande av alla former av diskriminering mot kvinnor, hbtqi-personer eller minoriteter blir allt viktigare inom Europa. |
| --- | --- |

C.

Medborgarutbildning måste ses som en flernivåföreteelse som omfattar de lokala, regionala, nationella, europeiska och globala dimensionerna av medborgarskap. Den pågående globaliseringen och europeiska integrationen kommer att kräva att den nya generationens européer engagerar sig mer politiskt på flera nivåer för att kunna leva och arbeta internationellt och hantera olikheter i sin vardag. Kritiskt tänkande, social kompetens och medborgerlig kompetens blir allt viktigare på marknaden och i det sociala livet. Samhällena blir allt mer mångfaldiga, vilket gör att respekt för en mångfald av kulturer och ursprung och avvisande av alla former av diskriminering mot kvinnor, hbtqi-personer eller minoriteter blir allt viktigare inom Europa.

| D. | Medborgarutbildning gynnas av ett sektorsövergripande angreppssätt och ömsesidigt samarbete mellan formell, icke-formell och informell utbildning. Medborgarutbildning gör det möjligt för utbildare och elever att upptäcka värderingar, attityder, färdigheter och kunskaper och förstå världen tillsammans, bland annat genom deltagande pedagogik. |
| --- | --- |

D.

Medborgarutbildning gynnas av ett sektorsövergripande angreppssätt och ömsesidigt samarbete mellan formell, icke-formell och informell utbildning. Medborgarutbildning gör det möjligt för utbildare och elever att upptäcka värderingar, attityder, färdigheter och kunskaper och förstå världen tillsammans, bland annat genom deltagande pedagogik.

| E. | Sociopolitiska förändringar som konstateras i medlemsstaterna, med allt från social polarisering och lågt förtroende för institutioner till demokratiska bakslag, urholkning av rättsstatsprincipen, exkluderande nationalism och utnyttjande av EU-skepsis i politiska syften, tillsammans med uppgången för extremiströrelser, pånyttfödelsen för rasism och främlingsfientlighet i alla dess former, auktoritära strömningar samt felaktig information och desinformation, kan utgöra ett allvarligt hot mot Europas demokratier och destabilisera EU i stort. Att stärka medborgarutbildningen i formella, icke-formella och informella sammanhang genom livslångt lärande kan vara ett viktigt sätt att motverka denna trend och skapa en öppnare politisk diskurs och att uppmuntra till större medborgarengagemang i de politiska processerna och lagstiftningsprocesserna på nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

E.

Sociopolitiska förändringar som konstateras i medlemsstaterna, med allt från social polarisering och lågt förtroende för institutioner till demokratiska bakslag, urholkning av rättsstatsprincipen, exkluderande nationalism och utnyttjande av EU-skepsis i politiska syften, tillsammans med uppgången för extremiströrelser, pånyttfödelsen för rasism och främlingsfientlighet i alla dess former, auktoritära strömningar samt felaktig information och desinformation, kan utgöra ett allvarligt hot mot Europas demokratier och destabilisera EU i stort. Att stärka medborgarutbildningen i formella, icke-formella och informella sammanhang genom livslångt lärande kan vara ett viktigt sätt att motverka denna trend och skapa en öppnare politisk diskurs och att uppmuntra till större medborgarengagemang i de politiska processerna och lagstiftningsprocesserna på nationell och europeisk nivå.

| F. | Det politiska stödet för unionen tenderar att uttryckas med avseende på känslor, attityder och värderingar snarare än dess konkreta påverkan på människors vardag. Det finns en brist på närhet till och förståelse av unionens demokratiska processer och mekanismer för deltagande bland medborgarna, särskilt de unga. En förnyad europeisk dynamik för medborgarutbildningen kan vara ett sätt att uppmuntra de unga att delta i val och begränsa den extremistiska och populistiska diskursens lockelse och därigenom aven stärka den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

F.

Det politiska stödet för unionen tenderar att uttryckas med avseende på känslor, attityder och värderingar snarare än dess konkreta påverkan på människors vardag. Det finns en brist på närhet till och förståelse av unionens demokratiska processer och mekanismer för deltagande bland medborgarna, särskilt de unga. En förnyad europeisk dynamik för medborgarutbildningen kan vara ett sätt att uppmuntra de unga att delta i val och begränsa den extremistiska och populistiska diskursens lockelse och därigenom aven stärka den sociala sammanhållningen.

| G. | Framväxten av ett dynamiskt europeiskt medborgarskap har hindrats av en brist på kunskap och känslomässiga band och av en brist på mekanismer som möjliggör medborgardeltagande och medborgardialog. Den europeiska identiteten kompletterar de många lokala, nationella, geografiska, kulturella och andra identiteter som en person kan ha. Otillräckliga kunskaper eller ovetskap om EU och bristande förståelse av dess funktionssätt och mervärde kan bidra till uppfattningen att det finns ett demokratiskt underskott och leda till misstro, bristande medborgarengagemang och EU-skepsis i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

G.

Framväxten av ett dynamiskt europeiskt medborgarskap har hindrats av en brist på kunskap och känslomässiga band och av en brist på mekanismer som möjliggör medborgardeltagande och medborgardialog. Den europeiska identiteten kompletterar de många lokala, nationella, geografiska, kulturella och andra identiteter som en person kan ha. Otillräckliga kunskaper eller ovetskap om EU och bristande förståelse av dess funktionssätt och mervärde kan bidra till uppfattningen att det finns ett demokratiskt underskott och leda till misstro, bristande medborgarengagemang och EU-skepsis i medlemsstaterna.

| H. | I sin resolution av den 12 april 2016 om EU-kunskap i skolan uppmanade Europaparlamentet kommissionen att ta fram en gemensam ram och utarbeta riktlinjer med konkreta exempel i fråga om lärande om EU för att främja ett objektivt och kritiskt tänkande om de fördelar som EU medför för medborgarna. |
| --- | --- |

H.

I sin resolution av den 12 april 2016 om EU-kunskap i skolan uppmanade Europaparlamentet kommissionen att ta fram en gemensam ram och utarbeta riktlinjer med konkreta exempel i fråga om lärande om EU för att främja ett objektivt och kritiskt tänkande om de fördelar som EU medför för medborgarna.

| I. | I sin resolution av den 11 november 2021 om det europeiska området för utbildning ansåg Europaparlamentet att det europeiska utbildningsområdet måste möjliggöra ett större genomflöde av studerande, lärare och kunskap, främja en känsla av europeisk tillhörighet och medborgaranda, garantera rättigheter och värden, erbjuda rättvisa och lika möjligheter och förbättra den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

I.

I sin resolution av den 11 november 2021 om det europeiska området för utbildning ansåg Europaparlamentet att det europeiska utbildningsområdet måste möjliggöra ett större genomflöde av studerande, lärare och kunskap, främja en känsla av europeisk tillhörighet och medborgaranda, garantera rättigheter och värden, erbjuda rättvisa och lika möjligheter och förbättra den sociala sammanhållningen.

| J. | Kommissionen har inte tagit något betydande initiativ av systemgenomgripande karaktär på detta strategiska område. Befintliga EU-program såsom Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren har fortfarande betydande outnyttjad potential att förbättra genomförandet av medborgarutbildning med en mer strategisk syn på programmens formella, icke-formella och informella inlärningskomponenter och med bättre samordning av resurser. Kommissionen och medlemsstaterna bör göra mer för att förbättra och öka informationsflödet om Europeiska unionen och specifika rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

J.

Kommissionen har inte tagit något betydande initiativ av systemgenomgripande karaktär på detta strategiska område. Befintliga EU-program såsom Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren har fortfarande betydande outnyttjad potential att förbättra genomförandet av medborgarutbildning med en mer strategisk syn på programmens formella, icke-formella och informella inlärningskomponenter och med bättre samordning av resurser. Kommissionen och medlemsstaterna bör göra mer för att förbättra och öka informationsflödet om Europeiska unionen och specifika rättigheter och skyldigheter.

| K. | Flera medlemsstater har utvecklat nationella volontärsystem. Det är viktigt att etablera och utveckla dessa system för att främja den praktiska medborgarutbildningen, stärka den sociala sammanhållningen, möjliggöra mobilisering i frågor av allmänt intresse, särskilt för personer med begränsade möjligheter, och bidra till deltagarnas personliga och yrkesmässiga utveckling. Mer europeisk medborgarmobilitet kan bidra till att stärka de ungas känsla av att tillhöra en europeisk gemenskap och stärka framväxten av ett medborgarnas Europa. Nationella volontärtjänster har potential att bli en naturlig inkörsport till europeisk mobilitet för unga, särskilt för personer med begränsade möjligheter. |
| --- | --- |

K.

Flera medlemsstater har utvecklat nationella volontärsystem. Det är viktigt att etablera och utveckla dessa system för att främja den praktiska medborgarutbildningen, stärka den sociala sammanhållningen, möjliggöra mobilisering i frågor av allmänt intresse, särskilt för personer med begränsade möjligheter, och bidra till deltagarnas personliga och yrkesmässiga utveckling. Mer europeisk medborgarmobilitet kan bidra till att stärka de ungas känsla av att tillhöra en europeisk gemenskap och stärka framväxten av ett medborgarnas Europa. Nationella volontärtjänster har potential att bli en naturlig inkörsport till europeisk mobilitet för unga, särskilt för personer med begränsade möjligheter.

| L. | Europeiska solidaritetskåren, som drogs igång 2018 som efterträdare till den 1996 inrättade europeiska volontärtjänsten, är det generella europeiska mobilitetsprogrammet för volontärarbete men har en begränsad budget under perioden 2021–2027. Mer synergier och samarbete bör utvecklas mellan Europeiska solidaritetskåren och nationella volontärsystem, liksom mellan befintliga nationella volontärsystem via Europeiska solidaritetskåren. |
| --- | --- |

L.

Europeiska solidaritetskåren, som drogs igång 2018 som efterträdare till den 1996 inrättade europeiska volontärtjänsten, är det generella europeiska mobilitetsprogrammet för volontärarbete men har en begränsad budget under perioden 2021–2027. Mer synergier och samarbete bör utvecklas mellan Europeiska solidaritetskåren och nationella volontärsystem, liksom mellan befintliga nationella volontärsystem via Europeiska solidaritetskåren.

Tillståndet för medborgarutbildningen i EU

| 1. | Europaparlamentet beklagar att det inte finns någon gemensam definition av medborgarutbildning. Parlamentet anser att undervisning i medborgarskap omfattar en kombination av kunskap, färdigheter, metoder, verktyg, innehåll, kompetens, attityder, värderingar och omsorg och är väsentlig för att skapa solidaritet och en känsla av samhörighet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att medborgarutbildning i sin snävaste tolkning bör ge en teoretisk förståelse av politiska, juridiska, sociala, miljömässiga och ekonomiska begrepp och strukturer, inklusive sådana som hänför sig till europeisk nivå, samt globala utvecklingsförlopp, i paritet med utbildningsnivån och i kombination med praktisk erfarenhet. Parlamentet framhåller betydelsen av kritiskt tänkande och mediekompetens som en integrerad del av medborgarutbildningen. Parlamentet insisterar på behovet av pedagogisk förnyelse och ett teoretiskt och praktiskt angreppssätt på medborgarutbildning i unionen. Parlamentet föreslår att man ska använda de definitioner av medborgarutbildning som ges i Europarådets stadga om utbildning i demokratiskt medborgarskap och utbildning om de mänskliga rättigheterna och i Europarådets referensram för kompetenser för demokratisk kultur. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är bekymrat över det begränsade fokuset på de europeiska och globala aspekterna av medborgarskap i nationella läroplaner. Parlamentet konstaterar med oro att bara hälften av de studerande i EU rapporterar att de har möjligheter att lära sig om Europa i skolan. Parlamentet betonar att det finns ett positivt samband mellan de studerandes stöd för samarbete mellan Europas länder och en högre nivå av medborgarkunskap. Parlamentet beklagar den växande konfliktytan mellan den nationella och den europeiska nivån i vissa medlemsstaters läroplaner. Parlamentet är bekymrat över den överdrivna politiseringen av medborgarutbildningen och över dess konsekvenser, såsom upprepade och drastiska ändringar av läroplanen, och upprepar att det behövs långsiktig stabilitet och samstämmighet i tillhandahållandet av medborgarutbildning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att sociopolitiska och globala förändringar kommer att kräva en betydande ökning av kvaliteten och angreppssätten på medborgarutbildningen. Parlamentet oroas över att manliga studerande får väsentligt sämre resultat än sina kvinnliga motsvarigheter (13). Parlamentet är bekymrat över hur ojämnt fördelade de genomsnittliga medborgarkunskaperna är mellan och inom medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar att studerande som bor i landsbygdsområden, avlägsna områden, socialt missgynnade områden och yttersta randområden möter ytterligare hinder när de engagerar sig i medborgarutbildningsprogram. Parlamentet menar att varje enskild studerande måste ha tillgång till högkvalitativ medborgarutbildning med fokus på personens specifika behov i form av finansiering, infrastruktur och andra resurser, vilket är avgörande för ett lyckat inrättande av ett europeiskt område för utbildning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att vissa aspekter av medborgarutbildning ingår i de flesta nationella läroplaner men att det samtidigt finns stora skillnader mellan och inom medlemsstaterna när det gäller de utbildningsnivåer som undervisningen sker på, det totala antalet timmar som läggs på ämnet samt innehåll och metoder. Parlamentet konstaterar att bara vissa medlemsstater har strukturerade bedömningar, mål, pedagogisk inriktning eller specifik utbildning för lärare. Parlamentet konstaterar att det även när dessa inslag är närvarande finns ett gap mellan de nationella programmen och deras faktiska genomförande i skolorna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att undervisningens kvalitet är det som har starkast inverkan på en effektiv inlärning och att grund- och fortbildning för alla lärare och utbildare oavsett ämnesspecialisering därför måste vara en prioritering inom medborgarutbildning, särskilt inom dess europeiska och globala dimensioner. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att bristen på solid forskning om hur man undervisar i och bedömer medborgarutbildning på ett effektivt sätt, och bristen på lämpliga pedagogiska instrument för detta, hindrar en effektiv undervisning i medborgarutbildning. Parlamentet konstaterar att en del empiriska bevis pekar på att förhållningssätt som ”hela skolan” eller ”hela samhället” har en positiv inverkan på medborgerliga färdigheter och attityder. Parlamentet anser att man i förhållningssättet till medborgarutbildning bör beakta deltagarpedagogik för att ge de studerande möjlighet att uppleva medborgarskapet i alla dess dimensioner och dess roll i och för Europeiska unionen, medlemsstaterna, individen och samhället i stort. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet är kritiskt till hur lite uppmärksamhet som ägnas åt medborgarutbildning i den grundläggande yrkesutbildningen och vuxenutbildningen. Parlamentet anser att medborgarutbildning måste inkluderas på alla utbildningsnivåer och anpassas efter de studerandes specifika egenskaper och behov. Parlamentet beklagar den bristande tonvikten på värdet av generationsöverskridande inlärningssammanhang som underlättar dialog mellan generationerna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att det aldrig är för tidigt att lära sig om medborgarskap på regional, nationell, europeisk och global nivå. Parlamentet konstaterar att förskoleundervisning spelar en viktig roll för utvecklingen av kritiska sociala och känslomässiga färdigheter och sår frön till välbefinnande, dialog, ömsesidig respekt, förståelse och gemensamma värderingar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om vilken avgörande pedagogisk roll icke-formell och informell utbildning, t.ex. volontärarbete, mentorskap, debatter och idrott, spelar för utvecklingen av sociala och medborgerliga färdigheter, kompetenser och förhållningssätt och för formandet av ansvarskännande och aktiva medborgare. |
| --- | --- |

10.

EU:s politik inom medborgarutbildning

| 11. | Europaparlamentet beklagar att det politiska samförståndet på europeisk nivå om behovet av att främja medborgautbildning och undervisning i gemensamma europeiska värden inte har omsatts i konkreta mål, riktmärken och åtgärder, och sluter sig till att medborgarutbilningspolitiken brister i genomförande. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att EU-programmens bidrag till främjandet av vissa dimensioner av medborgarutbildningen är begränsat, främst på grund av bristen på uttryckligt direkt stöd, begränsade resurser och ojämn geografisk täckning. Parlamentet beklagar att EU-finansierade projekt på detta område hittills inte har fått något utbrett, långsiktigt genomslag. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att det finns en brist på politisk samstämmighet på medborgarutbildningsområdet på EU-nivå och att det i dagsläget inte finns något politiskt instrument som sammanför alla relevanta organ och myndigheter på ett strukturerat sätt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet sluter sig till att EU-program som t.ex. Erasmus+, Horisont Europa, Europeiska solidaritetskåren, programmet för rättigheter och värden och Kreativa Europa mestadels indirekt har bidragit till ett aktivt tillhandahållande av medborgarutbildning. Parlamentet konstaterar dock att de inte har lyckats få något systematiskt, varaktigt genomslag. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet framhåller att EU på grundval av artiklarna 9, 10, 165 och 166 i EU-fördraget, och stadgan, har ett primärt ansvar att främja utbildning i EU-medborgarskap som ett sätt att fördjupa medborgarnas kunskaper om Europaprojektet som en union av demokratiska stater och därmed tillförsäkra medborgarna rätten att delta fullt ut i det politiska livet och beslutsfattandet på EU-nivå. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet framhåller viljan att uppmuntra en gemensam europeisk identitet genom ett gemensamt akademiskt program och att kraftfullt integrera en europeisk dimension i utbildningen, såsom detta har uttryckts av medborgare i samband med konferensen om Europas framtid, samt kravet från unga européer att kunskaper om möjligheterna och fördelarna med Europa ska inbegripas i läroplanerna. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar att vissa medlemsstater erkänner den positiva inverkan som EU-politikens utveckling har haft på främjandet av undervisningsförändringar i medborgarutbildningen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet är bekymrat över avsaknaden av ändamålsenliga åtgärder från kommissionen för att främja medborgarskapskompetens som en av nyckelkompetenserna för livslångt lärande från 2018, medan andra grundkompetenser återspeglas i riktmärkena för Utbildning 2020 eller understöds av särskilda kompetensramar för att underlätta undervisningen och genomslaget på nationell nivå. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten mot att Europeiska medborgarpriset 2021 tilldelades debattinitiativ för studerande. Parlamentet anser att det i ett klimat av ökande polarisering är viktigare än någonsin med demokratisk debatt. Parlamentet anser att främjandet av debattfärdigheter och debattkompetens är en integrerad del av medborgarutbildningen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar medborgarutbildningens betydelse för att öka medvetenheten om klimatomställningen och för att uppnå målen för hållbar utveckling senast 2030. Parlamentet framhåller kopplingen mellan medborgarutbildning och utbildning i hållbarhet samt vikten av att samordna de ansträngningar som görs för att integrera båda områdena i politik, läroplaner, pedagogiska upplägg och metoder inom formellt, icke-formellt och informellt lärande och formell, icke-formell och informell utbildning. |
| --- | --- |

20.

Rekommendationer om en förnyad europeisk medborgarutbildning

| 21. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att stödja, se över och uppdatera sina utbildningssystem – och alla former av EU-relaterat läroplansinnehåll på alla utbildnings- och inlärningsnivåer, även inom yrkesutbildningen – i syfte att stärka EU-dimensionen och samtidigt starkt uppmuntra regioner och lokala myndigheter att göra detsamma, särskilt när dessa har direkta befogenheter inom utbildningssystemen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att beakta den språkliga mångfalden i den europeiska medborgarutbildningen, med vederbörlig hänsyn tagen till minoritetsspråk, regionala språk och hotade språk. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna och utbildningssamfundet att involvera alla människor, däribland personer med migrantbakgrund, migranter, flyktingar och trossamfund, i respektfulla egenmakts- och medborgarskapsfrämjande tvåvägsprocesser för att säkerställa deras aktiva deltagande i medborgar- och kulturlivet. Parlamentet anser att en viktig del av ett globalt medborgarskap handlar om att ge medborgarna ökad insikt i de historiska och personliga orsakerna till migranters resor, bland annat kolonialism, och i en gemensam kulturell bakgrund. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra och bredda möjligheterna till grundläggande, fortlöpande, yrkesmässig och livslång utveckling för lärare, utbildare, familjer och det bredare utbildningssamfundet och att ge dem lämpligt stöd och lämpliga resurser att undervisa i medborgarutbildning, vilket ska utvecklas i nära samarbete med alla relevanta aktörer på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang med kraft kommissionen att utveckla en gemensam medborgarutbildningsrelaterad kompetensram för lärare och studerande inom nyckelkompetensen medborgarskap, däribland utbildarnas flerspråkiga och interkulturella kompetens, och att beakta den lokala, regionala, nationella, europeiska och globala sfären, i samma anda som den europeiska ramen för digital kompetens, den europeiska kompetensramen för entreprenörskap, den europeiska ramen för nyckelkompetenserna personlig kompetens, social kompetens och kompetensen att lära sig att lära och den nyinrättade europeiska ramen för hållbarhetskompetens, varvid förbindelser mellan alla ramar bör byggas upp. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet framhåller behovet av att främja och uppmuntra mobilitetsmöjligheter, kollegialt lärande och utbyte av bästa praxis bland undervisande personal. Parlamentet anser att de hybrid- och flexibilitetsbaserade mobilitetsinslagen i Erasmus+-programmet 2021–2027 är en möjlighet att öka mobiliteten för nuvarande och blivande lärare. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att främja kortsiktig mobilitet för lärare och att inrätta långsiktiga mobilitetspartnerskap genom att dra nytta av digitala hjälpmedel, utan att ersätta den fysiska mobiliteten och de personliga mötena. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att uppmuntra och underlätta kvalitetsutbildning på arbetstid i EU-ämnen för lärare, annan utbildningspersonal samt ungdomsledare och ungdomsinstruktörer genom bland annat moduler utomlands som gör att de kan förlägga en del av sin utbildning till en annan medlemsstat och genom att säkerställa att deras behörighet att undervisa om EU erkänns. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet vill att utmärkelsen ”EU-lärare” ska inrättas och främjas. Parlamentet upprepar sin uppmaning om främjande och utveckling av Erasmus+-lärarakademier för att verka för en europeisk dimension i utbildningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ägna en ansökningsomgång åt en Erasmus+-lärarakademi särskilt avsedd för medborgarutbildning för lärare, instruktörer och studerande från både den formella och den icke-formella sektorn, inbegripet yrkesutbildningssektorn. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka synergierna för att öka medborgarutbildningens systemgenomgripande genomslag och att samarbeta kring utvecklingen av en modul för grundläggande lärarfortbildning för att bekanta lärarna med de europeiska utbildningssystemen, bästa pedagogikpraxis och EU:s utbytesplattformar, -verktyg och -partnerskap på ett sätt som speglar europeiska värden och främjar framväxten av en europeisk medborgarutbildningskultur, samtidigt som mångfalden i Europa erkänns. Parlamentet framhåller behovet av att inbegripa en sådan utbildningsmodul i lärarakademiernas program. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet efterlyser erkännande och validering av kompetenser i medborgarskap som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande, inbegripet ungdoms- och volontärarbete, samt starkare kopplingar mellan formellt, icke-formellt och informellt lärande i medborgarutbildning. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att samarbetsramen efter Utbildning 2020 bör rikta uppmärksamheten mot utveckling av läroplaner och nationella bedömningar i medborgarutbildning som inbegriper alla relevanta aspekter av ämnet i linje med Europarådets europeiska referensram för demokratisk kultur och den europeiska referensramen för nyckelkompetenser för livslångt lärande, särskilt med avseende på sociala och medborgerliga kompetenser, och även med beaktande av informell och icke-formell utbildning och samordningen och underlättandet av densamma. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att en ny arbetsgrupp med fokus på medborgarutbildning bör inrättas för att följa upp arbetet i den inom Utbildning 2020 tillsatta arbetsgruppen för främjande av gemensamma värden och inkluderande utbildning, som inrättades efter Parisdeklarationen 2015. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet vill att det utvecklas konkreta och mätbara mål och riktmärken för medborgarutbildning, däribland utbildning i europeiskt medborgarskap, inom den strategiska ramen för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030). Parlamentet påpekar att dessa mål bör omsättas i delmål för 2025, med specifika delmål för missgynnade studerande, och inbegripas i en särskild europeisk handlingsplan för medborgarutbildning, med beaktande av ett perspektiv för livslångt lärande med början i den tidiga barndomen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet understryker behovet av en mer strukturerad ansats för att kartlägga och sprida resultaten av medborgarutbildningsprojekt från EU-program, framför allt Erasmus+, Horisont Europa, Europa för medborgarna, programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden, Kreativa Europa och Europeiska solidaritetskåren och dess efterträdare, för att skala upp resultaten över hela unionen, och i denna process bör parlamentet bli involverat. Parlamentet beaktar i detta syfte behovet av att inrätta en permanent översyns- och analysmekanism på EU-nivå för att kartlägga god praxis som kan spridas och skalas upp brett för att bidra till systemövergripande och varaktiga policyförändringar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet framhåller behovet av att beslutsamt främja forskningen om bästa sättet att bedriva och bedöma medborgarutbildning, särskilt inom förskoleundervisningen, och rollen för formella, icke-formella och informella inlärningsmöjligheter, samt övervakningen av dess genomförande på grundval av tillräckliga och uppdaterade jämförande uppgifter från alla medlemsstater. Parlamentet framhåller betydelsen av nyckelåtgärd 2, nyckelåtgärd 3, Jean Monnet-professurerna och Horisont Europa. Parlamentet välkomnar den ökade inriktningen på ”gemensamma värden, medborgarengagemang och delaktighet” i nyckelåtgärd 2 inom ramen för Erasmus+ 2021–2027. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet understryker behovet av att investera mer i utbildningsformat inriktade på Europeiska unionen på skol- och universitetsnivå genom att stärka befintliga nätverk och utveckla nya läro- och utbildningsplaner som är anpassade för denna typ av utbildning. Parlamentet vill att specialiserade fakulteter för Europafrågor ska involveras i forskningen och spridningen av bästa undervisningsmetoder och verktyg för medborgarutbildning, samtidigt som tillgängliga EU-medel och EU-resurser används. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att medborgarutbildningens innehållsliga utformning måste gå hand i hand med undervisning i digital kompetens och utbildning, inte bara för att tillmötesgå den digitala omställningen utan också för att kunna använda digitala medier på ett ansvarsfullt sätt. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att utveckla gemensam och deltagarbaserad utbildningsforskning, i synnerhet EU-omfattande jämförbara prov inom medborgarutbildning, även i fråga om EU-medborgarskap, med ett väldefinierat mandat och med mål inom ramen för EU:s befogenheter. Parlamentet rekommenderar att det genomförs en särskild Eurobarometerundersökning om medborgarnas allmänna EU-kunskaper med ett utökat omfång jämfört med den nuvarande serien om EU-medborgarskapet och demokratin. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa undervisningsmoduler för europeiskt medborgarskap och ett besöksprogram för arv och minnesplatser av historisk betydelse för unionen och värdländerna för att främja ett interkulturellt och dialogbaserat angreppssätt på historia och stärka europeiska värden och principer som en integrerad del av alla mobilitetsmöjligheter inom ramen för Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mer aktivt främja medborgarutbildning för alla medborgare, inbegripet vuxna, och att låta detta komma till uttryck i de relevanta finansieringsprogrammen och i arbetsgrupperna. Parlamentet uppmanar kommissionen att koppla initiativen i den europeiska kompetensagendan till medborgerliga kompetenser och att inkludera digitalt medborgarskap i utvecklingen av det europeiska certifikatet för digitala färdigheter. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet anser att europeiska emblem bör skapas för skolor och universitet som aktivt främjar medborgarutbildning. Parlamentet anser att det bör skapas en europeisk utmärkelse som stöder de utbildare och lokala aktörer som aktivt främjar utbildning om Europa. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att titta på införandet av en ny specifik del i programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden för att främja medborgarutbildning med särskilda budgetanslag samt att utöka de åtgärder och den verksamhet som syftar till medborgarutbildning inom ramen för Erasmus+ och Horisont Europa med särskilda ansökningsomgångar. Parlamentet uppmanar kommissionen att få ut det mesta av Europaåret för ungdomar 2022 genom att utveckla särskilda program och åtgärder för att stärka det europeiska medborgarskapet och den europeiska identiteten. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet anser det viktigt att ytterligare sprida de befintliga möjligheterna på EU-nivå inom yrkesutbildningssektorn. Parlamentet anser det viktigt att tillhandahålla skräddarsytt stöd för att underlätta åtkomsten till programmen. Parlamentet vill se ett särskilt fokus på medborgarutbildning i alla yrkesutbildningsåtgärder i EU, särskilt i yrkeskunskapscentrumens verksamhet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet framhåller den roll som Europeiska historiens hus spelar när det gäller att satsa på utvecklingen av särskilda program, instrument och aktiviteter som bygger upp en övertygande berättelse om den europeiska integrationen och dess grundläggande värden, särskilt för studerande och lärare på alla utbildningsnivåer. Kommissionen uppmanas att samarbeta med parlamentet för att bedöma olika sätt att decentralisera Europeiska historiens hus för att göra det mer tillgängligt, även från medlemsstaternas och särskilt utbildningssamfundets horisont, bland annat genom initiativ som förstärkt samarbete med medlemsstaternas kulturinstitutioner, vandringsutställningar och ett nätverk av ständiga delegationer. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet efterlyser en övergripande europeisk strategi för europeisk samhälls- och medborgarutbildning, samt stödplattformar för dess genomförande, med fokus på framför allt EU-gemensamma demokratiska värden och principer och grundläggande rättigheter – exempelvis mänsklig värdighet, demokrati, rättsstatliga principer, mänskliga rättigheter, jämlikhet, tolerans, respekt för mångfald och samvetsfrihet – med målet att förbättra medborgarnas förståelse av EU-institutionerna, befogenhetsfördelningen, beslutsprocessen och EU:s politik, öka medvetenheten om de fördelar, rättigheter och skyldigheter som följer med EU-medborgarskapet, främja kunskaper om den europeiska integrationsprocessen och om hur man aktivt deltar i EU:s demokratiska processer och EU:s beslutsfattande samt stärka en gemensam känsla av samhörighet. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmuntrar civilsamhällets organisationer, institutioner, experter och yrkesverksamma på området medborgarutbildning att öka samarbetet och utveckla synergier genom öppna transnationella nätverk. Parlamentet framhåller den roll som nätverket Nece (Networking European Citizenship Education) har spelat för att tillhandahålla forum och sträva efter en starkare prioritering av medborgarutbildning på nationell, europeisk och internationell nivå. Parlamentet efterlyser ytterligare institutionalisering av sådana europeiska nätverk, då de utvecklar och främjar medborgarutbildningsinitiativ inom och utanför unionen. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar att strategin bör omfatta ett perspektiv inriktat på livslångt lärande och närsamhället, under inbegripande av de informella och icke-formella sektorerna samt företag och icke-statliga organisationer, särskilt de som tar emot EU-finansiering, som bör bidra direkt till att förbättra EU-kunskaperna bland deltagarna och i de närsamhällen där de är aktiva. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att strategin bör innefatta synergier med relevanta EU-åtgärder på ungdomsområdet och EU:s politik mot rasism och främlingsfientlighet i alla dess former, hat mot hbtqi-personer och diskriminering av kvinnor och minoriteter genom att etablera kopplingar till EU:s handlingsplan mot rasism och finansieringsinstrument såsom programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap, |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet vill att medborgarutbildning ska integreras i de relevanta EU-programmen och att synergierna dem emellan ska förstärkas för att öka medborgarutbildningens systemgenomgripande genomslag, bland annat genom att man inför och tillhandahåller en modul om EU-medborgarskap som ska genomgås som utbildningskurs före eller parallellt med genomförandet av ett EU-strukturfondsfinansierat projekt eller en mobilitetsmöjlighet genom program såsom Erasmus+ eller Europeiska solidaritetskåren. Parlamentet anser att en sådan modul för EU-medborgarutbildning bör omfatta certifiering genom mikromeriter. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att främja EU-undervisning i skolan i medlemskapsförhandlingar med kandidatländer. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet understryker behovet av att investera mer i utbildningsformat om Europeiska unionen på skol- och universitetsnivå, för både formell och yrkesinriktad utbildning, genom utveckling av nya läro- och utbildningsplaner. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en rekommendation med vägledande läro- och utbildningsplaner för utbildning i EU-medborgarskap och globalt medborgarskap inom grundskole- och gymnasieutbildning, högre utbildning och yrkesutbildning, som ska antas frivilligt av medlemsstaterna med full respekt för fördragsbestämmelserna, särskilt artikel 165 i EUF-fördraget, utvecklas tillsammans med medlemsstaternas experter, specialiserade fakulteter för Europafrågor, lärare, utbildare, studerande och utbildningssamfundet i vidare bemärkelse och åtföljas av stimulansåtgärder för att komma till användning. Parlamentet anser att de gemensamma vägledande läro- och utbildningsplanerna bör främja bättre förståelse av den europeiska integrationens historia, de befintliga EU-institutionernas organisation och struktur och EU:s val- och beslutsprocesser, inklusive möjligheter för medborgarna att delta i EU:s demokratiska liv, genom att kombinera olika pedagogiska ansatser och metoder och inbegripa både teoretisk och projektbaserad inlärning anpassad efter de studerandes behov. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sitt arbete med medborgarutbildning för att förbättra medborgarutbildningens tillgänglighet och kvalitet i alla medlemsstater och stödja utvecklingen av en europeisk dimension i medborgarutbildningen för alla åldrar. Parlamentet anser att en permanent struktur bör ansvara för att skapa synergier på europeisk nivå inom medborgarutbildning, förvalta de EU-resurser som har anslagits för detta syfte och samordna arbetet med gemensamma metoder, rutiner och verktyg och gemensamt innehåll. Parlamentet anser att den även bör ansvara för datainsamling och utvärdering av konsekvenserna av unionsfinansierade medborgarutbildningsåtgärder i syfte att sprida och skala upp de mest framgångsrika åtgärderna och ge kommissionen möjlighet att utifrån detta föreslå initiativ till politik och lagstiftning på detta område. Parlamentet anser att den bör stödja möjligheter till fortbildning i medborgarutbildning för lärare och utbildare och uppmuntra gränsöverskridande utbyten. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet anser att det brådskar med att sparka igång arbetet i denna riktning genom en genomförbarhetsinsats inriktad på datainsamling och utvärdering av medborgarutbildningsåtgärdernas konsekvenser under samordning av en särskild medborgarutbildningsenhet inom kommissionens generaldirektorat för utbildning, ungdom, idrott och kultur och Europeiska genomförandeorganet för utbildning och kultur. Parlamentet anser att detta skulle kunna vara ett tillfälle att öka stödet till och samordningen av medlemsstaternas medborgarutbildningsåtgärder och deras genomförande, ge strategisk vägledning beträffande utvecklingen av nationella strukturer och läroplaner för medborgarutbildning och fastställa minimistandarder för innehåll och metoder inom medborgar- och samhällsutbildning i hela unionen. För detta ändamål bör dessa enheter involvera medlemsstaterna, parlamentet, de studerande och utbildningssamfundet i stort. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet lovordar ambassadörsskoleprogrammet, som ökar de studerandes medvetenhet om europeisk parlamentarisk demokrati och europeiska värden, och Euroscolainitiativet, som erbjuder gymnasieelever en praktisk helhetsupplevelse av parlamentets kammare och ger hållbart mervärde i form av individuell medborgarutbildning och aktivt deltagande i det demokratiska livet. Parlamentet efterlyser certifiering och erkännande av de färdigheter och kompetenser som deltagarna förvärvar, både studerande och lärare. Parlamentet anser att detta är ett exempel på bästa praxis som förtjänar att skalas upp för att få systemeffekter i hela unionen. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmuntrar alla medlemsstater att inrätta och utveckla nationella volontärsystem. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa ömsesidigt erkännande mellan de nationella systemen och att öka det europeiska samarbetet inom medborgartjänster och ungdomsvolontärarbete. Parlamentet uppmuntrar de nationella volontärsystemen och medborgartjänsterna att öronmärka europeiska mobilitetserfarenheter på ömsesidig basis. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla europeisk medborgarmobilitet inom ramen för Europeiska solidaritetskåren med inriktning på unga i syfte att bidra till ett verkligt europeiskt medborgarengagemang och verkliga europeiska medborgartjänster. Med detta i åtanke uppmanar parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att avsevärt öka resurserna till Europeiska solidaritetskåren. Parlamentet betonar att europeiska standarder för volontärverksamhet, såsom ekonomiskt stöd till volontärer, försäkring, lärande, utbildning, inkludering och principen om att det inte är en ersättning för arbete, måste vara förhärskande vid framtida utveckling av Europeiska solidaritetskåren. Parlamentet insisterar på att Europeiska solidaritetskårens verksamhet endast kan komplettera och inte ersätta nationella volontärsystem eller medborgartjänster. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet anser att ön Ventotene och dess manifest har spelat en avgörande roll i den europeiska integrationens historia. Parlamentet betonar dess roll som symbolisk minnesplats för den europeiska integrationen och för skyddet av våra gemensamma europeiska värden. Parlamentet lyfter fram dess bidrag till främjandet av europeisk medborgarutbildning, särskilt genom de ungas aktiva deltagande i dess årliga seminarium om europeisk integration, som drogs igång 1982 av Altiero Spinelli. Parlamentet betonar också den symboliska betydelsen av arbetet med att åter ta Carcere di Santo Stefano i bruk, liksom dess potential att bli ett referenscentrum för permanent kulturutbyte, offentliga tillställningar, utställningar och debatter. Parlamentet betraktar det därför som en historisk huvudstad för de europeiska värdenas moraliska och intellektuella konstruktion. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att satsa lika mycket på formella medborgarutbildningsåtgärder som på stöd till informell medborgarutbildning, både inom och utanför schemalagd verksamhet, och att stärka EU:s program till stöd för utbildning och medborgarutbildning. Parlamentet anser att det i faciliteten för återhämtning och resiliens och i EU-finansierade utbildningsprogram bör införas särskilda mål för medborgarutbildning. Parlamentet vill att mer resurser ska avsättas till dess verksamhet, verktyg och åtgärder med anknytning till främjandet av medborgarutbildning i alla medlemsstater, i synnerhet Euroscola. Kommissionen uppmanas att godkänna de av parlamentet godkända pilotprojekt som syftar till att stärka medborgarutbildningen. Parlamentet trycker på behovet av särskilda budgetmedel för att utveckla EU-omfattande jämförbara prov i medborgarskap. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet ser konferensen om Europas framtid som ett lägligt tillfälle att ha en diskussion på flera nivåer om den utbildnings-, ungdoms- och kulturpolitiska utvecklingen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ta fasta på och gå vidare med de sammanfattande rapporterna från konferensens arbetsgrupp för utbildning, kultur, ungdomsfrågor och idrott. Parlamentet anser därför att delade befogenheter på utbildningsområdet bör införas, åtminstone inom medborgarutbildning, varvid EU:s utövande av denna befogenhet inte ska leda till att medlemsstaterna hindras från att utöva sin. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att stödja upprättandet av ett EU-monument i varje kommun i medlemsstaterna för att ge medborgarna en visuell symbol för den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka insatserna för att genomföra rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (14), med tanke på hur många av de kompetenser som förvärvas genom dessa typer av lärande som gränsar till, kompletterar eller är direkt nödvändiga för utvecklingen av medborgerlig kompetens. |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  EUT C 316, 22.9.2017, s. 182.

(2)  EUT C 494, 8.12.2021, s. 2.

(3)  EUT C 415, 1.12.2020, s. 16.

(4)  EUT C 189, 4.6.2018, s. 1.

(5)  EUT C 195, 7.6.2018, s. 1.

(6)  EUT C 66, 26.2.2021, s. 1.

(7)  EUT C 241, 21.6.2021, s. 3.

(8)  EUT C 58, 15.2.2018, s. 57.

(9)  EUT C 11, 12.1.2018, s. 16.

(10)  Antagna texter, P9_TA(2021)0452.

(11)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 11.

(12)  EUT C 99, 1.3.2022, s. 96.

(13)  Schulz, W. m.fl. Becoming Citizens in a Changing World, IEA International Civic and Citizenship Education Study 2016 International Report, Springer, Cham, 2016.

(14)  EUT C 398, 22.12.2012, s. 1.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/42

---

P9_TA(2022)0115

Den genetiskt modifierade sojabönan MON 87769 × MON 89788

Europaparlamentets resolution av den 6 april 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87769 × MON 89788, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D078875/02 – 2022/2566(RSP))

(2022/C 434/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87769 × MON 89788, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87769 × MON 89788, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3,

| — | med beaktande av omröstningen den 3 mars 2022 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av omröstningen den 3 mars 2022 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 17 september 2015, och som offentliggjordes den 8 oktober 2015 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 17 september 2015, och som offentliggjordes den 8 oktober 2015 (3),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4),

| — | med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

| A. | Den 27 juli 2010 lämnade Monsanto Europe S.A./N.V., med säte i Belgien, på uppdrag av Monsanto Company, med säte i Förenta staterna, in en ansökan (ansökan) om utsläppande på marknaden av livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87769 × MON 89788 (den genetiskt modifierade sojabönan), i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003. Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av den genetiskt modifierade sojabönan för andra ändamål än livsmedel och foder, med undantag av odling. |
| --- | --- |

A.

Den 27 juli 2010 lämnade Monsanto Europe S.A./N.V., med säte i Belgien, på uppdrag av Monsanto Company, med säte i Förenta staterna, in en ansökan (ansökan) om utsläppande på marknaden av livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87769 × MON 89788 (den genetiskt modifierade sojabönan), i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003. Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av den genetiskt modifierade sojabönan för andra ändamål än livsmedel och foder, med undantag av odling.

| B. | Den 8 oktober 2015 avgav Efsa ett yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003 (5). Efsa kunde inte komma fram till någon slutsats om säkerheten hos den genetiskt modifierade sojabönan. Det saknades nämligen uppgifter om exponering via kosten för raffinerad, blekt och deodoriserad olja som framställts av den genetiskt modifierade sojabönan, vilket ledde till en ofullständig näringsbedömning. Efsa drog slutsatsen att det är osannolikt att den genetiskt modifierade sojabönan kommer att medföra negativa effekter för miljön i samband med ansökan. |
| --- | --- |

B.

Den 8 oktober 2015 avgav Efsa ett yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003 (5). Efsa kunde inte komma fram till någon slutsats om säkerheten hos den genetiskt modifierade sojabönan. Det saknades nämligen uppgifter om exponering via kosten för raffinerad, blekt och deodoriserad olja som framställts av den genetiskt modifierade sojabönan, vilket ledde till en ofullständig näringsbedömning. Efsa drog slutsatsen att det är osannolikt att den genetiskt modifierade sojabönan kommer att medföra negativa effekter för miljön i samband med ansökan.

| C. | Den 12 maj 2021 offentliggjorde Efsa ett uttalande som kompletterade dess vetenskapliga yttrande (6) och som tog hänsyn till den reviderade kostexponeringsbedömning som sökanden tillhandahållit för bedömningen av de näringsmässiga effekterna på människor av raffinerad, blekt och deodoriserad olja som framställts av den genetiskt modifierade sojabönan. Efsa drog slutsatsen att konsumtionen av den genetiskt modifierade sojabönan och produkter som framställts därav, särskilt raffinerad, blekt och deodoriserad olja, inte utgör något näringsmässigt problem för människor. |
| --- | --- |

C.

Den 12 maj 2021 offentliggjorde Efsa ett uttalande som kompletterade dess vetenskapliga yttrande (6) och som tog hänsyn till den reviderade kostexponeringsbedömning som sökanden tillhandahållit för bedömningen av de näringsmässiga effekterna på människor av raffinerad, blekt och deodoriserad olja som framställts av den genetiskt modifierade sojabönan. Efsa drog slutsatsen att konsumtionen av den genetiskt modifierade sojabönan och produkter som framställts därav, särskilt raffinerad, blekt och deodoriserad olja, inte utgör något näringsmässigt problem för människor.

| D. | Den genetiskt modifierade sojabönan utvecklades för att framställa stearidonsyra och ge tolerans mot glyfosatbaserade herbicider (7). |
| --- | --- |

D.

Den genetiskt modifierade sojabönan utvecklades för att framställa stearidonsyra och ge tolerans mot glyfosatbaserade herbicider (7).

Bristande bedömning av den kompletterande herbiciden

| E. | Enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 503/2013 (8) krävs det en bedömning av huruvida de förväntade jordbruksmetoderna påverkar resultatet av de studerade parametrarna (endpoints). Enligt den genomförandeförordningen är detta särskilt relevant för herbicidtoleranta växter. |
| --- | --- |

E.

Enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 503/2013 (8) krävs det en bedömning av huruvida de förväntade jordbruksmetoderna påverkar resultatet av de studerade parametrarna (endpoints). Enligt den genomförandeförordningen är detta särskilt relevant för herbicidtoleranta växter.

| F. | Flera studier visar att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av kompletterande herbicider, till stor del på grund av att det uppstår herbicidtolerant ogräs (9). Till följd av detta måste man räkna med att den genetiskt modifierade sojabönan kommer att exponeras för både högre och upprepade doser av glyfosatbaserade herbicider, och att det således kan finnas högre resthalter och nedbrytningsprodukter (metaboliter) i skörden. |
| --- | --- |

F.

Flera studier visar att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av kompletterande herbicider, till stor del på grund av att det uppstår herbicidtolerant ogräs (9). Till följd av detta måste man räkna med att den genetiskt modifierade sojabönan kommer att exponeras för både högre och upprepade doser av glyfosatbaserade herbicider, och att det således kan finnas högre resthalter och nedbrytningsprodukter (metaboliter) i skörden.

| G. | Efsa kom i november 2015 fram till att glyfosat sannolikt inte är cancerframkallande, och Europeiska kemikaliemyndigheten kom i mars 2017 fram till att det inte var motiverat med någon klassificering. Däremot meddelade Världshälsoorganisationens särskilda cancerorgan, Internationella centret för cancerforskning, 2015 att man klassificerade glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor. |
| --- | --- |

G.

Efsa kom i november 2015 fram till att glyfosat sannolikt inte är cancerframkallande, och Europeiska kemikaliemyndigheten kom i mars 2017 fram till att det inte var motiverat med någon klassificering. Däremot meddelade Världshälsoorganisationens särskilda cancerorgan, Internationella centret för cancerforskning, 2015 att man klassificerade glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor.

| H. | I en nyligen genomförd expertgranskning beskrivs effekterna av exponering för glyfosat eller glyfosatbaserade herbicider på hypotalamus-hypofys-gonad-axeln hos hanar och honor när det gäller endokrina störningar, cellviabilitet och spridning. Vid granskningen konstaterades att glyfosatbaserade herbicider kan orsaka förändringar i alla reproduktionsorgan hos både hanar och honor, att förändringar kan överföras till kommande generationer genom epigenetiska effekter och att avkommans fertilitet därför inte skyddas mot de negativa effekterna av glyfosatbaserade herbicider och att glyfosatbaserade herbicider visade sig vara mer skadliga än enbart glyfosat, utan tvivel beroende på förekomsten av tillsatsämnen som talgamin (10). |
| --- | --- |

H.

I en nyligen genomförd expertgranskning beskrivs effekterna av exponering för glyfosat eller glyfosatbaserade herbicider på hypotalamus-hypofys-gonad-axeln hos hanar och honor när det gäller endokrina störningar, cellviabilitet och spridning. Vid granskningen konstaterades att glyfosatbaserade herbicider kan orsaka förändringar i alla reproduktionsorgan hos både hanar och honor, att förändringar kan överföras till kommande generationer genom epigenetiska effekter och att avkommans fertilitet därför inte skyddas mot de negativa effekterna av glyfosatbaserade herbicider och att glyfosatbaserade herbicider visade sig vara mer skadliga än enbart glyfosat, utan tvivel beroende på förekomsten av tillsatsämnen som talgamin (10).

| I. | Ett antal nyligen genomförda expertgranskade studier bekräftar den cancerframkallande potentialen hos glyfosat (11). |
| --- | --- |

I.

Ett antal nyligen genomförda expertgranskade studier bekräftar den cancerframkallande potentialen hos glyfosat (11).

| J. | I ett av de två kliniska prövningar som användes för den jämförande analysen ingick inte behandlingen av den genetiskt modifierade sojabönan med glyfosatbaserade herbicider, vilket skulle ha gjort det möjligt att bedöma herbicidernas effekter (12). |
| --- | --- |

J.

I ett av de två kliniska prövningar som användes för den jämförande analysen ingick inte behandlingen av den genetiskt modifierade sojabönan med glyfosatbaserade herbicider, vilket skulle ha gjort det möjligt att bedöma herbicidernas effekter (12).

| K. | Bedömning av herbicidrester och deras metaboliter på genetiskt modifierade växter omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer, och utförs därför inte som en del i godkännandeförfarandet för genetiskt modifierade organismer. Detta är problematiskt, eftersom det sätt på vilket kompletterande herbicider bryts ned av den genetiskt modifierade växten i fråga samt nedbrytningsprodukternas sammansättning och därmed metaboliternas toxicitet kan påverkas av själva den genetiska modifieringen (13). |
| --- | --- |

K.

Bedömning av herbicidrester och deras metaboliter på genetiskt modifierade växter omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer, och utförs därför inte som en del i godkännandeförfarandet för genetiskt modifierade organismer. Detta är problematiskt, eftersom det sätt på vilket kompletterande herbicider bryts ned av den genetiskt modifierade växten i fråga samt nedbrytningsprodukternas sammansättning och därmed metaboliternas toxicitet kan påverkas av själva den genetiska modifieringen (13).

Synpunkter från medlemsstaternas behöriga myndigheter

| L. | Medlemsstaterna lämnade in många kritiska synpunkter till Efsa under den tre månader långa samrådsperioden (14). I dessa kritiska synpunkter ingår en kommentar om att Efsas grundläggande krav när det gäller utformningen av försöken för riskbedömning av genetiskt modifierade herbicidtoleranta växter för livsmedel och foder inte är uppfyllda, att övervakningsplanen inte kopplar övervakningsverksamheten till relevanta skyddsmål, att de uppgifter och dataanalyser som tillhandahållits om fenotypisk utvärdering, sammansättning och toxikologi är otillräckliga, att slutsatserna om likvärdighet mellan den genetiskt modifierade sojabönan och den konventionella sojabönan och om livsmedels- och fodersäkerhet på grundval av denna information är för tidiga, och att sammansättningsanalysen varken omfattade rester av den kompletterande herbiciden eller dess metaboliter, vilket är relevant eftersom herbicidresistens som härrör från genetisk modifiering möjliggör en mer intensiv användning av den kompletterande herbiciden. Det inkom synpunkter som ifrågasatte de näringsmässiga fördelarna med ökade halter av SDA, och flera behöriga myndigheter i medlemsstaterna begärde att en högsta halt av transfettsyror skulle föreskrivas för denna SDA-rika genetiskt modifierade sojabönsolja. |
| --- | --- |

L.

Medlemsstaterna lämnade in många kritiska synpunkter till Efsa under den tre månader långa samrådsperioden (14). I dessa kritiska synpunkter ingår en kommentar om att Efsas grundläggande krav när det gäller utformningen av försöken för riskbedömning av genetiskt modifierade herbicidtoleranta växter för livsmedel och foder inte är uppfyllda, att övervakningsplanen inte kopplar övervakningsverksamheten till relevanta skyddsmål, att de uppgifter och dataanalyser som tillhandahållits om fenotypisk utvärdering, sammansättning och toxikologi är otillräckliga, att slutsatserna om likvärdighet mellan den genetiskt modifierade sojabönan och den konventionella sojabönan och om livsmedels- och fodersäkerhet på grundval av denna information är för tidiga, och att sammansättningsanalysen varken omfattade rester av den kompletterande herbiciden eller dess metaboliter, vilket är relevant eftersom herbicidresistens som härrör från genetisk modifiering möjliggör en mer intensiv användning av den kompletterande herbiciden. Det inkom synpunkter som ifrågasatte de näringsmässiga fördelarna med ökade halter av SDA, och flera behöriga myndigheter i medlemsstaterna begärde att en högsta halt av transfettsyror skulle föreskrivas för denna SDA-rika genetiskt modifierade sojabönsolja.

Upprätthållande av unionens internationella åtaganden

| M. | En rapport från 2017 från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat visar att farliga pesticider har katastrofala hälsoeffekter, särskilt i utvecklingsländerna (15). FN:s mål 3.9 för hållbar utveckling strävar efter att före 2030 avsevärt minska antalet dödsfall och sjukdomar orsakade av farliga kemikalier samt förorening och kontaminering av luft, vatten och mark (16). Om man tillät import av genetiskt modifierade sojabönor skulle följden bli ökad efterfrågan på denna gröda som behandlas med glyfosat, och därmed skulle arbetstagare och miljön i tredjeländer i högre grad exponeras. Risken för ökad exponering för arbetstagare och miljön är särskilt oroande när det gäller herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor, med tanke på de större mängder herbicider som används. |
| --- | --- |

M.

En rapport från 2017 från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat visar att farliga pesticider har katastrofala hälsoeffekter, särskilt i utvecklingsländerna (15). FN:s mål 3.9 för hållbar utveckling strävar efter att före 2030 avsevärt minska antalet dödsfall och sjukdomar orsakade av farliga kemikalier samt förorening och kontaminering av luft, vatten och mark (16). Om man tillät import av genetiskt modifierade sojabönor skulle följden bli ökad efterfrågan på denna gröda som behandlas med glyfosat, och därmed skulle arbetstagare och miljön i tredjeländer i högre grad exponeras. Risken för ökad exponering för arbetstagare och miljön är särskilt oroande när det gäller herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor, med tanke på de större mängder herbicider som används.

| N. | Enligt en expertgranskad studie som offentliggjordes 2020 kan Roundup, en av världens mest använda glyfosatbaserade herbicider, leda till förlust av biologisk mångfald, vilket gör ekosystemen mer sårbara för föroreningar och klimatförändringar (17). |
| --- | --- |

N.

Enligt en expertgranskad studie som offentliggjordes 2020 kan Roundup, en av världens mest använda glyfosatbaserade herbicider, leda till förlust av biologisk mångfald, vilket gör ekosystemen mer sårbara för föroreningar och klimatförändringar (17).

| O. | Avskogning är en starkt bidragande orsak till att den biologiska mångfalden minskar. Utsläpp från markanvändning och förändradmarkanvändning, främst på grund av avskogning, är den näst största orsaken till klimatförändringarna efter förbränning av fossila bränslen (18). FN:s mål 15 för hållbar utveckling inbegriper delmålet att stoppa avskogningen senast 2020 (19). Skogen spelar en mångfunktionell roll som stöder uppnåendet av de flesta av FN:s mål för hållbar utveckling (20). |
| --- | --- |

O.

Avskogning är en starkt bidragande orsak till att den biologiska mångfalden minskar. Utsläpp från markanvändning och förändradmarkanvändning, främst på grund av avskogning, är den näst största orsaken till klimatförändringarna efter förbränning av fossila bränslen (18). FN:s mål 15 för hållbar utveckling inbegriper delmålet att stoppa avskogningen senast 2020 (19). Skogen spelar en mångfunktionell roll som stöder uppnåendet av de flesta av FN:s mål för hållbar utveckling (20).

| P. | Sojaproduktionen är en av de viktigaste drivkrafterna bakom avskogningen i Amazonas, Cerrado och Gran Chaco i Sydamerika. 97 respektive 100 procent av den soja som odlas i Brasilien och Argentina är genetiskt modifierad soja (21). Den stora majoriteten av genetiskt modifierade sojabönor som är godkända för odling i Brasilien och Argentina är också godkända för import till unionen. |
| --- | --- |

P.

Sojaproduktionen är en av de viktigaste drivkrafterna bakom avskogningen i Amazonas, Cerrado och Gran Chaco i Sydamerika. 97 respektive 100 procent av den soja som odlas i Brasilien och Argentina är genetiskt modifierad soja (21). Den stora majoriteten av genetiskt modifierade sojabönor som är godkända för odling i Brasilien och Argentina är också godkända för import till unionen.

| Q. | Unionen har såsom part i FN:s konvention om biologisk mångfald ansvar för att se till att verksamhet inom dess jurisdiktion eller kontroll inte orsakar skador på miljön i andra stater (22). |
| --- | --- |

Q.

Unionen har såsom part i FN:s konvention om biologisk mångfald ansvar för att se till att verksamhet inom dess jurisdiktion eller kontroll inte orsakar skador på miljön i andra stater (22).

| R. | I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs det att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön och att kommissionen vid utarbetandet av beslutet ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionsrätten och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan. Sådana berättigade faktorer bör inbegripa unionens skyldigheter enligt FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar och FN:s konvention om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

R.

I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs det att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön och att kommissionen vid utarbetandet av beslutet ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionsrätten och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan. Sådana berättigade faktorer bör inbegripa unionens skyldigheter enligt FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar och FN:s konvention om biologisk mångfald.

Odemokratisk beslutsprocess

| S. | Vid omröstningen den 3 mars 2022 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, avgavs inget yttrande, vilket innebär att godkännandet inte fick stöd av en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna. |
| --- | --- |

S.

Vid omröstningen den 3 mars 2022 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, avgavs inget yttrande, vilket innebär att godkännandet inte fick stöd av en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna.

| T. | Kommissionen erkänner att det är problematiskt att den fortsätter att anta beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer utan stöd från en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna, vilket i allra högsta grad tillhör undantagen för produktgodkännanden i allmänhet men som har blivit norm för beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder. |
| --- | --- |

T.

Kommissionen erkänner att det är problematiskt att den fortsätter att anta beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer utan stöd från en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna, vilket i allra högsta grad tillhör undantagen för produktgodkännanden i allmänhet men som har blivit norm för beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder.

| U. | Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet sammanlagt 36 resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (tre resolutioner). Under den nionde valperioden har parlamentet redan antagit 26 invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer. Det fanns ingen kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna till stöd för godkännande av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Orsakerna till att medlemsstater inte stöder godkännandena är bland annat bristande respekt för försiktighetsprincipen i godkännandeförfarandet och vetenskapliga farhågor i samband med riskbedömningen. |
| --- | --- |

U.

Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet sammanlagt 36 resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (tre resolutioner). Under den nionde valperioden har parlamentet redan antagit 26 invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer. Det fanns ingen kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna till stöd för godkännande av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Orsakerna till att medlemsstater inte stöder godkännandena är bland annat bristande respekt för försiktighetsprincipen i godkännandeförfarandet och vetenskapliga farhågor i samband med riskbedömningen.

| V. | Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, och trots det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar, fortsätter kommissionen att godkänna genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

V.

Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, och trots det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar, fortsätter kommissionen att godkänna genetiskt modifierade organismer.

| W. | Det krävs ingen ändring av lagstiftningen för att kommissionen ska kunna avstå från att godkänna genetiskt modifierade organismer när det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén (23). |
| --- | --- |

W.

Det krävs ingen ändring av lagstiftningen för att kommissionen ska kunna avstå från att godkänna genetiskt modifierade organismer när det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén (23).

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionsrätten, eftersom det inte är förenligt med målet i förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (24), skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte tillåta import av herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor på grund av den tillhörande ökade användningen av kompletterande herbicider och därmed de ökade riskerna för den biologiska mångfalden, livsmedelssäkerheten och arbetstagarnas hälsa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i en skrivelse av den 11 september 2020 till ledamöterna slutligen erkände nödvändigheten av att ta hänsyn till hållbarhet när det gäller beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer (25). Parlamentet uttrycker dock sin djupa besvikelse över att kommissionen sedan dess har fortsatt att godkänna genetiskt modifierade organismer för import till unionen trots att parlamentet har fortsatt med sina invändningar och en majoritet av medlemsstaterna har röstat emot det. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart avbryta importen av genetiskt modifierade sojabönor som odlas i Brasilien och Argentina, vid behov med hjälp av artikel 53 i förordning (EG) nr 178/2002, till dess att effektiva rättsligt bindande mekanismer har införts för att förhindra att produkter som är kopplade till avskogning och därav följande människorättskränkningar släpps ut på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar än en gång med eftertryck kommissionen att beakta unionens skyldigheter enligt internationella avtal, såsom Parisavtalet om klimatförändringar, FN:s konvention om biologisk mångfald och FN:s mål för hållbar utveckling. Parlamentet upprepar sin begäran om att utkasten till genomförandeakter ska åtföljas av en motivering som förklarar hur de upprätthåller principen om att ”inte vålla skada” (26). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet framhåller att det i de ändringar som Europaparlamentet antog den 17 december 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 (27), som antogs i parlamentet som grund för förhandlingarna med rådet, anges att kommissionen inte ska godkänna genetiskt modifierade organismer om det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna för detta. Parlamentet insisterar på att kommissionen respekterar denna ståndpunkt, och uppmanar rådet att fortsätta sitt arbete och snarast anta en allmän riktlinje i detta ärende. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Vetenskapligt yttrande från Efsas panel över en ansökan (EFSA-GMO-NL-85–2010) om utsläppande på marknaden av sojabönan MON 87769 × MON 89788, som genetiskt modifierats för att innehålla stearidonsyra och vara tolerant mot glyfosat för användning som livsmedel och foder, import och bearbetning enligt förordning (EG) nr 1829/2003 från Monsanto, EFSA Journal, vol. 2015 (10): 4256, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4256

(4)  Under sin åttonde valperiod antog parlamentet 36 resolutioner med invändningar mot godkännandet av genetiskt modifierade organismer. Dessutom har parlamentet under sin nionde valperiod antagit följande resolutioner:

| — | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 202, 28.5.2021, s. 11
  ). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 202, 28.5.2021, s. 11
  ).

| — | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 202, 28.5.2021, s. 15
  ). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 202, 28.5.2021, s. 15
  ).

| — | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda transformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 202, 28.5.2021, s. 20
  ). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda transformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 202, 28.5.2021, s. 20
  ).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 208, 1.6.2021, s. 2). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 208, 1.6.2021, s. 2).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89788 (MON-89788-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 208, 1.6.2021, s. 7). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89788 (MON-89788-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 208, 1.6.2021, s. 7).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukterna MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och NK603 × DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 208, 1.6.2021, s. 12). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukterna MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och NK603 × DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 208, 1.6.2021, s. 12).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre, fyra eller fem av de enskilda transformationshändelserna Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 och GA21 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 208, 1.6.2021, s. 18). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre, fyra eller fem av de enskilda transformationshändelserna Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 och GA21 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 208, 1.6.2021, s. 18).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 maj 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 323, 11.8.2021, s. 7). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 maj 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 323, 11.8.2021, s. 7).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och NK603, och om upphävande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1111 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 415, 13.10.2021, s. 2). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och NK603, och om upphävande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1111 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 415, 13.10.2021, s. 2).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 415, 13.10.2021, s. 8). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 415, 13.10.2021, s. 8).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 och NK603 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 415, 13.10.2021, s. 15). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 och NK603 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 415, 13.10.2021, s. 15).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 36). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 36).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och MON 87411, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 43). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och MON 87411, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 43).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 49). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 49).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 88017 (MON-88Ø17-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 56). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 88017 (MON-88Ø17-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 56).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 63). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 63).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade bomullen GHB614 × T304-40 × GHB119 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 474, 24.11.2021, s. 66). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade bomullen GHB614 × T304-40 × GHB119 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 474, 24.11.2021, s. 66).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 474, 24.11.2021, s. 74). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 474, 24.11.2021, s. 74).

| — | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 99, 1.3.2022, s. 45). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 99, 1.3.2022, s. 45).

| — | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 ×DAS–44406–6 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 99, 1.3.2022, s. 52). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 ×DAS–44406–6 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 99, 1.3.2022, s. 52).

| — | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna 1507, MIR162, MON810 and NK603, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 99, 1.3.2022, s. 59). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna 1507, MIR162, MON810 and NK603, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 99, 1.3.2022, s. 59).

| — | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt 11 (SYN-BTØ11-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 99, 1.3.2022, s. 66). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt 11 (SYN-BTØ11-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 99, 1.3.2022, s. 66).

| — | Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan GMB151 (BCS-GM151-6) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan GMB151 (BCS-GM151-6) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2022)0024).

| — | Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB614 (BCS-GHØØ2-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB614 (BCS-GHØØ2-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2022)0025).

| — | Europaparlamentets resolution av den 9 mars 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB811 (BCS-GH811-4) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2022)0062). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 9 mars 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB811 (BCS-GH811-4) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2022)0062).

| — | Europaparlamentets resolution av den 9 mars 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade rapsen 73496 (DP-Ø73496-4) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2022)0063). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 9 mars 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade rapsen 73496 (DP-Ø73496-4) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2022)0063).

(5)  Vetenskapligt yttrande från Efsas panel över en ansökan (EFSA-GMO-NL-85–2010) om utsläppande på marknaden av sojabönan MON 87769 × MON 89788, som genetiskt modifierats för att innehålla stearidonsyra och vara tolerant mot glyfosat för användning som livsmedel och foder, import och bearbetning enligt förordning (EG) nr 1829/2003 från Monsanto. EFSA Journal 2015; 13(10):4256, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2015.4256.

(6)  Utlåtande från Efsas panel om genetiskt modifierade organismer som kompletterar vetenskapliga yttrande över ansökan (EFSA-GMO-NL-2010-85) om tillstånd för mat och foder som innehåller, består av eller framställs av genetiskt modifierad sojaböna MON 87769 × MON 89788. EFSA Journal 2021; 19(5):6589, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2021.6589.

(7)  Efsas yttrande, s. 7.

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 503/2013 av den 3 april 2013 om ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 och om ändring av kommissionens förordningar (EG) nr 641/2004 och (EG) nr 1981/2006 (
  EUT L 157, 8.6.2013, s. 1).

(9)  Se t.ex. Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, januari 2016/57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 och Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe, 28 september 2012, Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(10)  Serra, L.; Estienne, A.; Vasseur, C.; Froment, P.; Dupont, J., ”Review: Mechanisms of Glyphosate and Glyphosate-Based Herbicides Action in Female and Male Fertility in Humans and Animal Models”, 2021, Cells, 10 (11): 3079, http://dx.doi.org/10.3390/cells10113079

(11)  Se t.ex. https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887,

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278,

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, och

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(12)  Efsas yttrande, s. 10.

(13)  Detta är också fallet för glyfosat, enligt det motiverade yttrandet från Efsa av de befintliga gränsvärdena för glyfosatrester i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 396/2005 (”Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”), EFSA Journal, 2018/16(5), 2018; 16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(14)  Medlemsstaternas synpunkter, tillgängliga via Efsas förteckning över frågor: https://www.efsa.europa.eu/en/register-of-questions

(15)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(16)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(17)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(18)  Kommissionens meddelande av den 23 juli 2019Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar (COM(2019)0352), s. 1.

(19)  Se mål 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/.

(20)  Kommissionens meddelande av den 23 juli 2019Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar (COM(2019)0352), s. 2.

(21)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, ”Global status of Commercialized Biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years”, ISAAA Brief No. 53 (2017), s. 16 och 21, https://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf.

(22)  Konventionen om biologisk mångfald, artikel 3, https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03

(23)  Kommissionen ”får”, snarare än ”ska”, gå vidare med godkännandet om det inte finns någon kvalificerad majoritet av medlemsstater som är för i omprövningskommittén, enligt förordning (EU) nr 182/2011 (artikel 6.3).

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

(25)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26)  Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (EUT C 270, 7.7.2021, s. 2), punkt 102.

(27)  EUT C 445, 29.10.2021, s. 257.

---

Torsdagen, 7 april 2022

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/50

---

P9_TA(2022)0120

EU:s skydd av barn och ungdomar som flyr på grund av kriget i Ukraina

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om EU:s skydd av barn och ungdomar som flyr på grund av kriget i Ukraina (2022/2618(RSP))

(2022/C 434/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989 och dess tilläggsprotokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989 och dess tilläggsprotokoll,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 24 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 24 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021 om EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021 om EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021)0142),

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning av den 13 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning av den 13 december 2006,

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 april 2021 om den europeiska barngarantin (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 april 2021 om den europeiska barngarantin (2),

| — | med beaktande av handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (3),

| — | med beaktande av FN:s globala studie om barn som frihetsberövats från juli 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s globala studie om barn som frihetsberövats från juli 2019,

| — | med beaktande av FN:s konvention om begränsning av statslöshet av den 30 augusti 1961, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om begränsning av statslöshet av den 30 augusti 1961,

| — | med beaktande av FN:s globala flyktingpakt från 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s globala flyktingpakt från 2018,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2018 om att skydda migrerande barn (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2018 om att skydda migrerande barn (4),

| — | med beaktande av den allmänna rekommendationen nr 38 av den 6 november 2020, från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor, om människohandel med kvinnor och barn i samband med global migration, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna rekommendationen nr 38 av den 6 november 2020, från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor, om människohandel med kvinnor och barn i samband med global migration,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om sexuell exploatering och prostitution samt effekterna av detta för jämställdheten (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om sexuell exploatering och prostitution samt effekterna av detta för jämställdheten (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 mars 2022Välkomnande av människor som flyr från kriget i Ukraina: förbereda EU för att tillgodose behoven (COM(2022)0131), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 mars 2022Välkomnande av människor som flyr från kriget i Ukraina: förbereda EU för att tillgodose behoven (COM(2022)0131),

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Ryska federationens invasion av Ukraina och attackerna mot den ukrainska befolkningen har lett till att ett stort antal människor och familjer flyr från Ukraina, vilket har fått enorma konsekvenser, särskilt för barn och ungdomar i hela regionen. |
| --- | --- |

A.

Ryska federationens invasion av Ukraina och attackerna mot den ukrainska befolkningen har lett till att ett stort antal människor och familjer flyr från Ukraina, vilket har fått enorma konsekvenser, särskilt för barn och ungdomar i hela regionen.

| B. | Enligt Unicefs senaste rapport (6) hade fram till den 25 mars 2022 över 3,7 miljoner flyktingar flytt Ukraina sedan krigets början. Denna siffra förväntas fortsätta att öka under de kommande veckorna. FN uppskattar också att det nu finns nästan 6,5 miljoner internflyktingar sedan början av kriget och ytterligare 12,65 miljoner människor som direkt påverkas av konflikten. |
| --- | --- |

B.

Enligt Unicefs senaste rapport (6) hade fram till den 25 mars 2022 över 3,7 miljoner flyktingar flytt Ukraina sedan krigets början. Denna siffra förväntas fortsätta att öka under de kommande veckorna. FN uppskattar också att det nu finns nästan 6,5 miljoner internflyktingar sedan början av kriget och ytterligare 12,65 miljoner människor som direkt påverkas av konflikten.

| C. | Enligt Unicefs senaste rapport (7) utgör kvinnor och barn 90 % av alla flyktingar som flyr från Ukraina. Nästan hälften av de flyktingar som flyr Ukraina är barn i skolåldern (8). Unicef uppskattar också att över 2,5 miljoner barn har blivit internflyktingar sedan konfliktens början. |
| --- | --- |

C.

Enligt Unicefs senaste rapport (7) utgör kvinnor och barn 90 % av alla flyktingar som flyr från Ukraina. Nästan hälften av de flyktingar som flyr Ukraina är barn i skolåldern (8). Unicef uppskattar också att över 2,5 miljoner barn har blivit internflyktingar sedan konfliktens början.

| D. | Fram till den 25 mars 2022 hade grannländerna hanterat en enorm tillströmning av flyktingar från Ukraina, med över 2,2 miljoner till Polen, över 579 000 till Rumänien, över 379 000 till Moldavien, nästan 343 000 till Ungern och över 545 000 till andra länder (9). |
| --- | --- |

D.

Fram till den 25 mars 2022 hade grannländerna hanterat en enorm tillströmning av flyktingar från Ukraina, med över 2,2 miljoner till Polen, över 579 000 till Rumänien, över 379 000 till Moldavien, nästan 343 000 till Ungern och över 545 000 till andra länder (9).

| E. | Med så höga siffror löper barn, särskilt ensamkommande barn, en ökad risk för våld, övergrepp och utnyttjande, och det finns en ökad risk för att barn försvinner och faller offer för människohandel, särskilt när de rör sig över gränserna. |
| --- | --- |

E.

Med så höga siffror löper barn, särskilt ensamkommande barn, en ökad risk för våld, övergrepp och utnyttjande, och det finns en ökad risk för att barn försvinner och faller offer för människohandel, särskilt när de rör sig över gränserna.

| F. | Mer än 100 000 barn, varav hälften med funktionsnedsättning, är i institutionsvård och på internatskolor i Ukraina (10), och över 90 % av dessa barn har föräldrar. Enligt officiella uppgifter föddes 4 311 barn i Ukraina mellan den 24 februari och början av mars, och det uppskattas att 265 000 kvinnor var gravida i början av krisen, varav cirka 80 000 förväntas föda barn under de kommande tre månaderna. |
| --- | --- |

F.

Mer än 100 000 barn, varav hälften med funktionsnedsättning, är i institutionsvård och på internatskolor i Ukraina (10), och över 90 % av dessa barn har föräldrar. Enligt officiella uppgifter föddes 4 311 barn i Ukraina mellan den 24 februari och början av mars, och det uppskattas att 265 000 kvinnor var gravida i början av krisen, varav cirka 80 000 förväntas föda barn under de kommande tre månaderna.

| G. | Enligt FN:s flyktingkommissarie (UNHCR) fanns det under 2021 minst 35 875 statslösa personer och personer av obestämd nationalitet i Ukraina. Omkring 10–20 % av de uppskattningsvis 400 000 romer som bor i Ukraina är statslösa eller riskerar statslöshet. Enligt rapporterna saknar 55 % av de barn som fötts i Donetsk och Luhansk och 88 % av de barn som fötts på Krim ukrainska födelseattester eller personliga handlingar, vilket innebär att de riskerar statslöshet (11). Barn som tvingats migrera löper större risk för statslöshet på grund av problem kopplade till hinder för födelseregistrering i ursprungslandet eller under tvångsförflyttningen och på grund av att deras föräldrars statslöshet inte erkänns. Denna risk förvärras för ensamkommande barn på grund av hinder i samband med dokumentation och registrering, bland annat brist på bevis på familjeband. |
| --- | --- |

G.

Enligt FN:s flyktingkommissarie (UNHCR) fanns det under 2021 minst 35 875 statslösa personer och personer av obestämd nationalitet i Ukraina. Omkring 10–20 % av de uppskattningsvis 400 000 romer som bor i Ukraina är statslösa eller riskerar statslöshet. Enligt rapporterna saknar 55 % av de barn som fötts i Donetsk och Luhansk och 88 % av de barn som fötts på Krim ukrainska födelseattester eller personliga handlingar, vilket innebär att de riskerar statslöshet (11). Barn som tvingats migrera löper större risk för statslöshet på grund av problem kopplade till hinder för födelseregistrering i ursprungslandet eller under tvångsförflyttningen och på grund av att deras föräldrars statslöshet inte erkänns. Denna risk förvärras för ensamkommande barn på grund av hinder i samband med dokumentation och registrering, bland annat brist på bevis på familjeband.

| H. | Den europeiska barngarantin är ett EU-instrument som syftar till att förebygga och bekämpa fattigdom och social utestängning genom att garantera fri och faktisk tillgång för behövande barn till grundläggande tjänster, såsom förskoleverksamhet, utbildningsverksamhet och skolbaserade aktiviteter, hälso- och sjukvård, minst ett mål hälsosam mat per skoldag och faktisk tillgång för alla behövande barn till hälsosam kost och lämpliga bostäder. Barngarantins mål bör gälla för alla barn i EU. |
| --- | --- |

H.

Den europeiska barngarantin är ett EU-instrument som syftar till att förebygga och bekämpa fattigdom och social utestängning genom att garantera fri och faktisk tillgång för behövande barn till grundläggande tjänster, såsom förskoleverksamhet, utbildningsverksamhet och skolbaserade aktiviteter, hälso- och sjukvård, minst ett mål hälsosam mat per skoldag och faktisk tillgång för alla behövande barn till hälsosam kost och lämpliga bostäder. Barngarantins mål bör gälla för alla barn i EU.

| I. | Barn till migranter och flyktingar faller ofta mellan två stolar i nationell lagstiftning, vilket leder till att barnen lämnas åt sitt öde, och detta kan förvärra deras sociala underutveckling och leda till otrygghet samt till en större risk för marginalisering, misshandel och övergrepp. |
| --- | --- |

I.

Barn till migranter och flyktingar faller ofta mellan två stolar i nationell lagstiftning, vilket leder till att barnen lämnas åt sitt öde, och detta kan förvärra deras sociala underutveckling och leda till otrygghet samt till en större risk för marginalisering, misshandel och övergrepp.

| J. | Barn som växer upp med knappa resurser och i otrygga familjesituationer är mer benägna att drabbas av fattigdom och social utestängning, med långtgående konsekvenser för deras utveckling och senare för deras vuxna liv, vilket leder till en ond cirkel av fattigdom från generation till generation. Fattigdom och social utestängning åtgärdas bäst genom att man för en övergripande politik som är snäv i sin tillämpning men omfattar ett brett område och inte enbart är inriktad på barnen utan också på deras familjer och samhällen, och genom att man prioriterar investeringar som leder till att nya möjligheter och lösningar skapas. Alla delar av samhället måste bidra till att lösa dessa problem, allt från lokala, regionala, nationella och europeiska myndigheter till det civila samhället. |
| --- | --- |

J.

Barn som växer upp med knappa resurser och i otrygga familjesituationer är mer benägna att drabbas av fattigdom och social utestängning, med långtgående konsekvenser för deras utveckling och senare för deras vuxna liv, vilket leder till en ond cirkel av fattigdom från generation till generation. Fattigdom och social utestängning åtgärdas bäst genom att man för en övergripande politik som är snäv i sin tillämpning men omfattar ett brett område och inte enbart är inriktad på barnen utan också på deras familjer och samhällen, och genom att man prioriterar investeringar som leder till att nya möjligheter och lösningar skapas. Alla delar av samhället måste bidra till att lösa dessa problem, allt från lokala, regionala, nationella och europeiska myndigheter till det civila samhället.

| K. | Internationella organisationer har konstaterat att barnfattigdom är både en potentiell orsak till och konsekvens av kränkningar av barns rättigheter, på grund av att fattigdomen påverkar barnens möjligheter att utöva sina rättigheter och på grund av att dessa rättigheter inte upprätthålls. |
| --- | --- |

K.

Internationella organisationer har konstaterat att barnfattigdom är både en potentiell orsak till och konsekvens av kränkningar av barns rättigheter, på grund av att fattigdomen påverkar barnens möjligheter att utöva sina rättigheter och på grund av att dessa rättigheter inte upprätthålls.

| L. | Hittills har 378 högstadie- och gymnasieskolor och högre utbildningsanstalter förstörts i Ukraina genom rysk granatbeskjutning (12). |
| --- | --- |

L.

Hittills har 378 högstadie- och gymnasieskolor och högre utbildningsanstalter förstörts i Ukraina genom rysk granatbeskjutning (12).

| M. | Det måste även i fortsättningen vara en prioritering för EU och dess medlemsstater att se till att barn och ungdomar integreras i vård- och utbildningsstrukturer. |
| --- | --- |

M.

Det måste även i fortsättningen vara en prioritering för EU och dess medlemsstater att se till att barn och ungdomar integreras i vård- och utbildningsstrukturer.

| N. | Det förekommer allvarliga kränkningar mot barn i samband med konflikten, även mot barn som hålls i häkte. Väpnade konflikters inverkan på barn på kort, medellång och lång sikt bör undersökas på ett effektivt och heltäckande sätt genom användning av de olika verktyg som står till förfogande, inbegripet nya och förstärkta EU-riktlinjer om barn och väpnade konflikter. |
| --- | --- |

N.

Det förekommer allvarliga kränkningar mot barn i samband med konflikten, även mot barn som hålls i häkte. Väpnade konflikters inverkan på barn på kort, medellång och lång sikt bör undersökas på ett effektivt och heltäckande sätt genom användning av de olika verktyg som står till förfogande, inbegripet nya och förstärkta EU-riktlinjer om barn och väpnade konflikter.

| O. | Flickor är särskilt utsatta under den humanitära krisen och flyktingkrisen, eftersom de fortsätter att på ett oproportionerligt sätt utsättas för diskriminering på grund av könsnormer och könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

O.

Flickor är särskilt utsatta under den humanitära krisen och flyktingkrisen, eftersom de fortsätter att på ett oproportionerligt sätt utsättas för diskriminering på grund av könsnormer och könsrelaterat våld.

| P. | I Moldavien står barnen för hälften av antalet flyktingar som flyr från Ukraina. |
| --- | --- |

P.

I Moldavien står barnen för hälften av antalet flyktingar som flyr från Ukraina.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av kommissionens meddelande av den 23 mars 2022Välkomnande av människor som flyr från kriget i Ukraina: förbereda EU för att tillgodose behoven, de operativa riktlinjerna för genomförandet av rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 (13) och planen med 10 punkter för en starkare europeisk samordning av mottagandet av människor som flyr från kriget i Ukraina. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att EU och alla medlemsstater har ratificerat FN:s konvention om barnets rättigheter och därför är skyldiga att respektera, skydda och uppfylla de rättigheter som fastställs i konventionen. Parlamentet betonar att i linje med FN:s konvention om barnets rättigheter bör barnets bästa alltid komma i främsta rummet i alla beslut som rör barn. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att behandla varje barn som söker skydd först och främst som ett barn, oavsett social eller etnisk bakgrund, kön, sexuell läggning, förmåga, nationalitet eller migrationsstatus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet kräver att det inrättas säkra passager och humanitära korridorer för barn som flyr från konflikten – både för ensamkommande barn och för barn med familjer – och att man snabbt hjälper barn som är internflyktingar, strandsatta eller som inte kan lämna omringade områden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om vikten av EU:s strategi för barnets rättigheter, barngarantin, EU:s strategi för att bekämpa människohandel, EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 samt alla befintliga europeiska rättsliga instrument, inbegripet direktivet om tillfälligt skydd (14), när det gäller att stödja medlemsstaterna och hjälpa dem att hantera de särskilda behoven hos barn som flyr från kriget. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av informationsutbyte mellan medlemsstaterna i full överensstämmelse med dataskyddsreglerna och av att registrering från en medlemsstat erkänns av de andra. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att alla barn har rätt att skyddas från våld, utnyttjande och övergrepp och att EU:s medlemsstater måste säkerställa förebyggande åtgärder, särskilt för barn som riskerar att utsättas för människohandel och bortförande, och säkra stöd till barn som har utsatts för våld och trauma. Parlamentet påminner om att barn i familjemiljö generellt är säkrare och bättre omhändertagna, och kräver därför starkare stöd till familjer och insatser för att återförena familjer. Parlamentet påminner om att det under alla omständigheter alltid bör göras en bedömning av barnets bästa. Parlamentet efterlyser dessutom stöd till personer som har överlevt könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa grannländerna att tillsammans med barnskyddsansvariga inrätta lämpliga och säkra barnvänliga platser omedelbart efter gränsen, såsom stödcentren ”Blue dot hubs”, som håller på att inrättas av Unicef och UNHCR. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet rekommenderar starkt att barnskyddsansvariga och andra kritiska tjänster finns och kan utnyttjas vid gränsen för att kartlägga dessa barns sårbarhet, särskilt genom att korrekt identifiera och registrera barnets nationalitet, statslöshet eller risk för statslöshet vid ankomsten, och hänvisa dem till lämpliga tjänster, inbegripet psykosocialt stöd, mödravård, skydd mot könsrelaterat våld, spårning av familjer och stöd till familjeåterförening, och för att säkerställa ett korrekt överlämnande till de nationella systemen för skydd av barn, så att barnen säkras fullständig tillgång till alla grundläggande tjänster och lämplig vård i enlighet med internationella normer för skydd av barn. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft alla parter att samarbeta nära de ukrainska myndigheterna för att påskynda evakueringen av barn på institutioner och barn som behöver medicinsk vård och se till att de flyttas till lämpliga familjebaserade eller samhällsbaserade vårdinrättningar i medlemsstaterna så att de kan få lämplig vård. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att evakueringar alltid bör genomföras med respekt för särskilda åtgärder som tar hänsyn till barnets bästa, och att samtycke bör erhållas från barnets föräldrar eller personer som ansvarar för barnets omvårdnad. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar vikten av att införa en EU-strategi för att intensifiera de humanitära insatserna på plats i syfte att rädda familjer och barn, särskilt utsatta barn, även barn med missgynnad socioekonomisk bakgrund, barn i institutionsvård och fosterhem och barn på sjukhus, samt barn med funktionsnedsättning, föräldralösa barn och ensamkommande barn, särskilt i stridsområden. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uttrycker oro över rapporterna om att ungdomar fortfarande hålls i migrantförvar i Ukraina, där de utsätts för större risker under fientligheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med de ukrainska myndigheterna för att se till att man släpper unga migranter och asylsökande som hålls i migrantförvar i Ukraina och för att underlätta en säker evakuering av dem. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande om inrättandet av solidaritetsplattformen för utbyte av information om medlemsstaternas mottagningskapacitet och antalet personer som åtnjuter tillfälligt skydd på deras territorier. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker vikten av ett nära samarbete med de ukrainska myndigheterna och relevanta internationella och icke-statliga organisationer för att, med full respekt för EU:s dataskyddsstandarder, registrera och identifiera barn som kommer från institutionsvård i Ukraina till EU, för att förhindra handel med barn, olagliga adoptioner och andra eventuella övergrepp. Parlamentet betonar vikten av att övervaka hur dessa barn mår och var de vistas efter ankomsten till EU. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet begär att ensamkommande barn, barn som har skilts från föräldrarna och barn från institutionsvård i Ukraina omedelbart ska inkluderas i social- och barnavårdsmyndigheternas övervakningssystem i de mottagande medlemsstaterna för att underlätta familjeåterförening när detta är bäst för dem i framtiden, och för att övervaka vilken vård de får för att garantera deras säkerhet och skydd. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar vikten av att samla in disaggregerade uppgifter i enlighet med EU:s dataskyddsbestämmelser för att identifiera utsatta grupper som kommer från Ukraina, inbegripet men inte begränsat till barn i institutionsvård, barn med funktionsnedsättning, barn från romska befolkningsgrupper, papperslösa barn och andra icke-ukrainska barn, statslösa barn och barn som riskerar statslöshet, i syfte att identifiera särskilda gruppers behov och ge stöd till spårande och återförening av ensamkommande barn, kvinnor och personer som fallit offer för människohandel. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar EU:s plattform för registrering, som syftar till att göra det möjligt för medlemsstaterna att utbyta information för att säkerställa att personer som åtnjuter tillfälligt eller tillräckligt skydd enligt nationell lagstiftning effektivt kan utnyttja sina rättigheter i alla medlemsstater, samtidigt som eventuellt missbruk begränsas. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de angränsande medlemsstaterna att förse barnen med barnvänlig information, på ett språk de förstår, om deras situation, deras rättigheter och den risk de kan utsättas för när det gäller människohandel och andra former av utnyttjande. Parlamentet betonar att den information som ges till vuxna bör innehålla särskilda avsnitt om handel med barn för att varna omsorgsgivare och underlätta skräddarsytt stöd. |
| --- | --- |

19.

Mottagningsvillkor och utsatta barn

| 20. | Europaparlamentet framhåller att barn har rätt till och ett naturligt behov av att vara nära sina föräldrar eller en ständig vårdnadshavare. Parlamentet betonar vikten av att syskon inte skiljs åt och därmed vikten av att ta emot ensamkommande barn i familjehem eller boenden ute i samhället så att barnen inte behöver växa upp på institutioner utan i familjer och samhällen, och därigenom förhindra onödig familjeseparering. Parlamentet betonar att för ensamkommande barn bör fosterhem eller andra boenden ute i samhället prioriteras och om detta inte är möjligt bör barnen placeras i andra anläggningar än de vuxna. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att en förmyndare snabbt utses för alla ensamkommande barn när de anländer till sitt första land, oavsett nationalitet eller immigrationsstatus, och att all information från förmyndaren lämnas på ett barnvänligt sätt. Parlamentet anser i detta sammanhang att angränsande medlemsstater bör dra full nytta av det europeiska förmyndarskapsnätverket och rekommenderar starkt att det när inga förmyndare finns tillgängliga i värdlandet utses tillfälliga förmyndare vid gränsen för att se till att ansvaret i laga ordning överlämnas till de nationella systemen för skydd av barn. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet begär att det ska finnas finansiering för tillhandahållande av grundläggande och livräddande tjänster inom området sexuell och reproduktiv hälsa och omedelbara tjänster för personer som överlevt könsrelaterat våld, i linje med den minsta uppsättningen tjänster som är tillgängliga inom sexuell och reproduktiv hälsa (Minimum Initial Services Package – MISP), i syfte att förebygga och hantera konsekvenserna av sexuellt våld, minska hivsmitta, förebygga överdriven sjuklighet och dödlighet bland mödrar och nyfödda samt planera för omfattande tjänster inom området för reproduktiv hälsa. Parlamentet begär att man omedelbart underlättar gränsöverskridande tillgång till sexuell och reproduktiv hälsovård och/eller transitering till andra EU medlemsstater vid behov, i syfte att övervinna allvarliga restriktioner i transitmedlemsstater och de som hyser flyktingar och säkerställa att barn och ungdomar som flyr från Ukraina har tillgång till omfattande tjänster inom området för sexuell och reproduktiv hälsa och sanitära produkter. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet framhåller hur viktiga lokalsamhällen och kommuner samt civilsamhällesorganisationer i frontlinjen är för att ta emot och inhysa barn och ungdomar och ge dem tillgång till utbildning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att påskynda deras tillgång till befintliga EU-medel. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet lovordar och erkänner civilsamhällets väsentliga roll för att ta emot och inhysa barn och ungdomar som flyr kriget och för att ge dem humanitärt och rättsligt bistånd och möjlighet att integreras socialt. Parlamentet erinrar om att myndigheterna inte bara kan förlita sig på att privatpersoner och civilsamhällsorganisationer ska organisera mottagningen och skyddet av barn som flyr från Ukraina. Parlamentet framhåller betydelsen av att medlemsstaternas myndigheter utövar tillsyn över mottagningen av ensamkommande barn. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa till att stärka systemen för skydd av barn i värdländerna för att förbättra det psykologiska stödet och tillgången till grundläggande tjänster för barn som flyr från Ukraina, såsom utbildning och hälsa, på samma villkor som barn i värdländerna, och att inrätta omplaceringsmekanismer som prioriterar familjeåterförening och omplacering av utsatta barn och andra för att minska trycket på grannländerna. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet framhåller behovet av att stödja värdländernas hälso- och sjukvårdssystem för att säkra kontinuiteten i vården av barn och ungdomar som flyr från Ukraina, särskilt genom att tillhandahålla basläkemedel, t.ex. till patienter med hiv, cancer och sällsynta sjukdomar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samordna insatserna med Unicef och Världshälsoorganisationen för att erbjuda barn och ungdomar som flyr från Ukraina vaccinering mot grundläggande sjukdomar, bland annat polio, mässling och covid-19. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att EU och alla medlemsstater har ratificerat FN:s konvention om barnets rättigheter och därför är skyldiga att respektera, skydda och uppfylla de rättigheter som fastställs i konventionen. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att införa särskilda åtgärder för att på ett adekvat sätt tillgodose behoven hos barn med funktionsnedsättning, bland annat med adekvata hjälpmedel och ständig omvårdnad via kontrollerade vårdgivare. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att tillgodose behoven hos barn och ungdomar som är hbtqi+-personer, särskilt genom att erbjuda dem trygga och lämpliga mottagnings- eller omsorgsmöjligheter och se till att det inte förekommer diskriminering vid gränsövergångarna. Parlamentet framhåller de särskilda svårigheterna för transkvinnor och regnbågsfamiljer när de tar sig över gränser. Parlamentet betonar att barn till samkönade par riskerar att skiljas från den ena eller båda föräldrarna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att beakta de facto-partnerskap och de facto-familjer vid genomförandet av direktivet om tillfälligt skydd. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inrätta en solidaritetsmekanism för medicinska överföringar inom EU av flyktingar och fördrivna personer från de medlemsstater som gränsar till Ukraina, däribland barn och ungdomar i behov av omedelbar livräddande behandling. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka det befintliga gemensamma europeiska journumret för försvunna barn (116 000) och den europeiska hjälplinjen med kostnadsfritt psykologiskt stöd till barn och ungdomar som flytt från Ukraina (116 111). Parlamentet trycker på behovet av att stärka medlemsstaternas samarbete kring journumret 116 000 och av att stärka de gränsöverskridande insatserna för att identifiera och hitta försvunna barn. |
| --- | --- |

30.

Familjeåterförening

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i hanteringen av alla fall med barn som har flytt från Ukraina och som för tillfället befinner sig under deras beskydd ha som slutmål att underlätta familjeåterförening, bland annat genom att se till att myndigheterna regelbundet och i full överensstämmelse med EU:s dataskyddsnormer kontrollerar befintliga databaser, även sådana som samlar in information om försvunna barn. När fysisk återförening inte är möjlig omedelbart betonar parlamentet att kontakten bör upprätthållas eller återupprättas så snart som möjligt, även med syskon eller den utvidgade familjen. Parlamentet anser att dessa åtgärder måste inbegripa starka skydds- och rapporteringsmekanismer, bland annat med vägledning om tjänster och hjälp med hänvändelser och förfrågningar till nationella system som har hand om fall rörande skydd av barn. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stoppa barnadoptioner för att undvika ytterligare eller permanent separation från föräldrarna och familjerna i strid med barnets bästa. |
| --- | --- |

32.

Omlokalisering

| 33. | Europaparlamentet vill att omlokaliseringsmekanismer med säkra, snabba och samordnade transporter mellan medlemsstaterna ska främjas för barn och deras familjer som redan befinner sig i angränsande medlemsstater, särskilt för ensamkommande barn och barn med funktionsnedsättning, som behöver särskild omvårdnad, i nära samarbete med ukrainska myndigheter och ukrainska konsulära tjänster i EU, där detta behövs av hälsoskäl. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa angränsande medlemsstater att göra individuella bedömningar av barnets bästa och att när ett barn har en vuxen med sig – en familjemedlem, släkting eller privat sponsor – se till att det finns ett ordentligt system med bakgrundskontroll av värdfamiljer för att skydda barnen och se till att de förs till sina värdfamiljer i säkerhet. |
| --- | --- |

34.

Integration

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ett samordnat tillvägagångssätt i programmeringen och genomförandet av EU-finansiering och att se till att EU-medlen ger snabbt och direkt stöd till tjänsteleverantörer i de mest drabbade länderna, däribland civilsamhällesorganisationer och internationella organisationer. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att påskynda genomförandet av sådana åtgärder och att anslå alla tänkbara nationella resurser, kompletterade med EU-medel såsom Europeiska socialfonden+, återhämtningsstödet för sammanhållning och till Europas regioner (React-EU), faciliteten för återhämtning och resiliens, Europeiska regionala utvecklingsfonden, InvestEU, Erasmus+, asyl-, migrations- och integrationsfonden och programmet EU för hälsa, för att se till att flyktingar omfattas av social och ekonomisk integrering och åtnjuter lika tillgång till kvalitetsjobb, grundläggande och yrkesinriktad utbildning samt vård och omsorg och skyddas mot barnfattigdom och social utestängning. Parlamentet erinrar om att medlemsstaterna måste inbegripa specialåtgärder för barn- och ungdomssatsningar i sina nationella planer för återhämtning och resiliens för att komma åt fondmedel enligt ”Next Generation”-pelaren i faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska insatserna för flyktingar i Europa (Care). Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att vid behov tillhandahålla ytterligare resurser. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet inser utmaningarna för medlemsstaterna när det gäller att integrera studerande i sina utbildningssystem. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att snabbt integrera studerande i alla åldrar i gängse formella, informella och icke-formella strukturer och att ge särskilt undervisningsstöd till dem som har extra behov, bland annat barn i marginaliserade grupper såsom romer, för att begränsa skolavhoppen och undvika segregering i utbildningen, vilket leder till social utestängning och diskriminering. Parlamentet inser att språkbarriärer kan vara en hämsko för inskrivningen och resultaten i skolan bland barn som flytt från Ukraina. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stödja medlemsstaternas nationella myndigheter när det gäller att säkerställa fri tolkning, särskilda språkkurser och andra specialprogram för att rekrytera ukrainska lärare samt lärare som talar ukrainska och/eller relevanta minoritetsspråk. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att digitala verktyg kan vara mycket användbara, flexibla och skräddarsydda åtgärder för att ge välkommen utbildningskontinuitet och extrastöd till barn och ungdomar i utsatta situationer och att dessa bör vara fullt förenliga med dataskyddsnormer. Parlamentet uppmanar kommissionen och dra största möjliga nytta av befintliga digitala utbildningsverktyg och -tillbehör, särskilt sådana som har utvecklats i Ukraina, för att se till att alla barn kan fortsätta sin utbildning. Parlamentet upprepar emellertid att dessa bör fungera som komplement till fysiska strukturer och understryker att klassrumsundervisning är avgörande, särskilt i den rådande kontexten, då dessa barn och ungdomar behöver extra psykosocialt stöd. Parlamentet efterlyser samordnat stöd till värdländerna för att öka tillgången till adekvat psykosocial omsorg från experter som kan hantera krigsrelaterade trauman. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att stödja lärare, instruktörer och annan utbildningspersonal som arbetar med traumatiserade barn. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att utvidga School Education Gateway som ett sätt att sammanföra medlemsstaterna och få dem att utbyta erfarenheter och kartlägga vad som behövs för att fördrivna barn ska kunna fortsätta sin utbildning och som en gemensam kontaktpunkt för att samordna läromedel mellan Ukraina och medlemsstaterna på den studerandes eget språk. Parlamentet framhåller behovet av att ta fasta på ukrainska lärares kapacitet bland de nyanlända i Europa. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet trycker på behovet av att erkänna utbildningsbevis, kvalifikationer och studieperioder, även för utbildare och vårdanställda, då dessa är av central betydelse för att barn och ungdomar som flytt från Ukraina ska kunna integreras smidigt i sin nya miljö. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att med hänsyn till rådande omständigheter visa prov på flexibilitet i fall där administrativa handlingar saknas och att ta fram innovativa och pragmatiska lösningar genom en kombination av både digitala och pappersbaserade alternativ. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att noga övervaka de åtgärder som vidtas för att tillgodose de utbildningsmässiga och sociala behoven hos barn och ungdomar som flytt från Ukraina och att dra full nytta av insamling av aggregerade data i full överensstämmelse med EU:s dataskyddsnormer. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens första försök att underlätta en anpassning av befintliga EU-finansieringsprogram till stöd för ungdomar, särskilt Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren, och begär att dessa insatser upprätthålls eller förstärks allt efter utvecklingen och så länge det behövs. Parlamentet betonar att alla ungdomar från 15 år enligt den förstärkta ungdomsgarantin inom en period av fyra månader efter det att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning bör få ett erbjudande om sysselsättning, utbildning, praktik eller lärlingsutbildning. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att tillämpa den förstärkta ungdomsgarantin för att garantera anställningserbjudanden av hög kvalitet, bland annat skälig lön och tillgång till socialt skydd, förbud mot missbruk av atypiska anställningsformer och säkerställande av arbetsmiljöer som är anpassade till behoven hos personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet understryker idrottens roll i integreringen av flyktingar, särskilt barn och ungdomar, och uppmanar medlemsstaterna att underlätta barns och ungdomars tillträde till idrottsrelaterade aktiviteter och åtgärder, vilket kommer att hjälpa dem att förbättra sitt psykiska välbefinnande, komma över trauman, anpassa sig till sin nya miljö och knyta band till värdsamhället. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar försöken i vissa länder att ställa öronmärkta medel till förfogande för stipendier för ukrainska studerande och manar till gemensamma europeiska insatser i detta avseende. Parlamentet framhåller betydelsen av att alla studerande som flyr från Ukraina, även internationella studenter, kan ta del av sådana medel och gå klart sina utbildningar, eftersom även de befinner sig i en nödsituation. Parlamentet trycker på betydelsen av att stödja alla barn och ungdomar. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsatt eftersträva och inta ett samstämt förhållningssätt till dagens och framtidens utmaningar till följd av kriget i Ukraina och att inte glömma lärdomarna av hur detta krig hanterats, utan snarare ta fasta på dem, bland annat genom att genomföra och tillämpa direktivet om tillfälligt skydd för att ge alla flyktingar och asylsökande oavsett ursprung tillgång till skydd. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och särskilt de nationella EU-samordnarna inom ramen för den europeiska barngarantin att säkra tillgången till kostnadsfria och ändamålsenliga tjänster av hög kvalitet för barn som flytt från Ukraina, på samma villkor som andra barn i värdländerna och i linje med rekommendationen om att säkerställa nationella integrerade åtgärder och beakta särskilda former av svårigheter. Parlamentet framhåller att covid-19-krisen och tillströmningen av flyktingar till följd av kriget i Ukraina kan komma att förvärra situationen för barn som riskerar fattigdom och social utestängning eller barn som behöver tillgång till kvalitetsomsorg. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att i brådskande ordning öka finansieringen av den europeiska barngarantin med en särskild budget på minst 20 miljarder euro i syfte att bekämpa fattigdom som drabbar barn och deras familjer och bidra till målet om att minska fattigdomen med minst 15 miljoner människor, däribland minst 5 miljoner barn i alla medlemsstater, fram till 2030. Parlamentet uppmanar i detta avseende alla medlemsstater att anslå mer än minimiandelen på 5 % av resurserna i Europeiska socialfonden+ med delad förvaltning till stödverksamhet inom ramen för den europeiska barngarantin. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att öka investeringarna i hållbara arbetstillfällen av hög kvalitet och socialt stöd till ungdomar och deras föräldrar och att föra en målinriktad sysselsättningspolitik som säkerställer en skälig levnadsstandard, rättvisa löner och arbetsvillkor, en bra balans mellan arbete och privatliv, en inkluderande arbetsmarknad och bättre anställningsmöjligheter, bland annat via yrkesutbildning. Parlamentet framhåller att kostnadsfri förskoleverksamhet bör införas för att underlätta föräldrars, särskilt kvinnors, deltagande på arbetsmarknaden och stödja barns sociala utveckling. Parlamentet framhåller behovet av att samarbeta nära med nationella och europeiska fackföreningar för att hjälpa alla människor som flyr från Ukraina att utöva sina anställningsrelaterade och sociala rättigheter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa adekvata och säkra bostäder för alla människor som flyr från Ukraina. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera tillhandahållande av permanenta bostäder till barn och familjer som riskerar hemlöshet och att göra bostadslösningar för hemlösa barn och barn som är utestängda från bostadsmarknaden till en del av sina nationella handlingsplaner inom ramen för barngarantin. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att varje barn och varje ung person som flytt från Ukraina har tillgång till rinnande vatten och sanitets- och hygienfaciliteter både hemma och i skolan. |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  EUT L 223, 22.6.2021, s. 14.

(2)  EUT C 506, 15.12.2021, s. 94.

(3)  EUT L 71, 4.3.2022, s. 1.

(4)  EUT C 41, 6.2.2020, s. 41.

(5)  EUT C 285, 29.8.2017, s. 78.

(6)  UNICEF, Ukraine Situation: Refugee Response in Neighbouring Countries – Humanitarian Situation Report No 3, 23 mars 2022.

(7)  UNICEF, Ukraine Situation: Refugee Response in Neighbouring Countries – Humanitarian Situation Report No 3, 23 mars 2022.

(8)  Europeiska kommissionen, På flykt från Ukraina: Stöd för utbildning, finns på: https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine/eu-assistance-ukraine/information-people-fleeing-war-ukraine/fleeing-ukraine-support-education_sv

(9)  UNICEF, Ukraine Situation: Refugee Response in Neighbouring Countries – Humanitarian Situation Report No 3, 23 mars 2022.

(10)  Se Unicef, Unaccompanied and separated children fleeing escalating conflict in Ukraine must be protected, gemensamt uttalande av Unicefs verkställande direktör, Catherine Russell, och FN:s flyktingkommissarie, Filippo Grandi, den 7 mars 2022, och Hope and Homes for Children, The Illusion of Protection: An Analytical Report Based on the Findings of a Comprehensive Study of the Child Protection System in Ukraine, 2017, finns på: http://www.openingdoors.eu/the-illusion-of-protection-national-audit-of-the-child-protection-system-in-ukraine

(11)  Se briefingen från European Network on Statelessness, Stateless people and people at risk of statelessness forcibly displaced from Ukraine, 10 mars 2022, och UNHCR, Stateless Persons, finns på https://www.unhcr.org/ua/en/stateless-persons

(12)  Kyiv School of Economics, Direct damage caused to Ukraine’s infrastructure during the war has already reached almost $63 billion. Global economic losses are about $543-600 billion, finns på https://kse.ua/about-the-school/news/zbitki-naneseni-infrastrukturi-ukrayini-v-hodi-viyni-skladayut-mayzhe-63-mlrd/

(13)  EUT C 126 I, 21.3.2022, s. 1.

(14)  EUT L 212, 7.8.2001, s. 12.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/59 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/59

---

P9_TA(2022)0121

Slutsatserna från Europeiska rådets möte den 24–25 mars 2022: bland annat den senaste utvecklingen i kriget i Ukraina och EU:s sanktioner mot Ryssland och genomförandet av dem

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om slutsatserna från Europeiska rådets möte den 24–25 mars 2022: bland annat den senaste utvecklingen i kriget mot Ukraina och EU:s sanktioner mot Ryssland och genomförandet av dem (2022/2560(RSP))

(2022/C 434/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland och Ukraina, särskilt resolutionerna av den 16 december 2021 om situationen vid den ukrainska gränsen och i de ryskockuperade områdena i Ukraina (1) och av den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland och Ukraina, särskilt resolutionerna av den 16 december 2021 om situationen vid den ukrainska gränsen och i de ryskockuperade områdena i Ukraina (1) och av den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina (2),

| — | med beaktande av uttalandena av den 16 och 24 februari 2022 av Europaparlamentets ledning om Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 16 och 24 februari 2022 av Europaparlamentets ledning om Ukraina,

| — | med beaktande av uttalandet av den 24 februari 2022 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik på EU:s vägnar om Ryska federationens väpnade styrkors invasion av Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 24 februari 2022 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik på EU:s vägnar om Ryska federationens väpnade styrkors invasion av Ukraina,

| — | med beaktande av uttalandena av den 24 februari 2022 från Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande om Rysslands exempellösa och oprovocerade militära aggression mot Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 24 februari 2022 från Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande om Rysslands exempellösa och oprovocerade militära aggression mot Ukraina,

| — | med beaktande av Versaillesdeklarationen av den 11 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Versaillesdeklarationen av den 11 mars 2022,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2022,

| — | med beaktande av uttalandet av den 4 april 2022 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik på EU:s vägnar om de ryska illdåd som begåtts i Butja och andra ukrainska städer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 4 april 2022 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik på EU:s vägnar om de ryska illdåd som begåtts i Butja och andra ukrainska städer,

| — | med beaktande av rådets beslut om sanktioner och restriktiva åtgärder mot Ryssland, vilket inbegriper diplomatiska åtgärder, individuella restriktiva åtgärder såsom frysta tillgångar och reserestriktioner, restriktioner vad gäller de ekonomiska förbindelserna med Krim och Sevastopol och med de icke regeringskontrollerade områdena i Donetsk och Luhansk, ekonomiska sanktioner, restriktioner mot medier och restriktioner när det gäller ekonomiskt samarbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut om sanktioner och restriktiva åtgärder mot Ryssland, vilket inbegriper diplomatiska åtgärder, individuella restriktiva åtgärder såsom frysta tillgångar och reserestriktioner, restriktioner vad gäller de ekonomiska förbindelserna med Krim och Sevastopol och med de icke regeringskontrollerade områdena i Donetsk och Luhansk, ekonomiska sanktioner, restriktioner mot medier och restriktioner när det gäller ekonomiskt samarbete,

| — | med beaktande av Nürnbergprinciperna, som utarbetats av FN:s folkrättskommission och som fastställer vad som utgör krigsförbrytelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nürnbergprinciperna, som utarbetats av FN:s folkrättskommission och som fastställer vad som utgör krigsförbrytelser,

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC),

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av Genèvekonventionen och dess tilläggsprotokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionen och dess tilläggsprotokoll,

| — | med beaktande av Helsingforsslutakten och efterföljande dokument, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Helsingforsslutakten och efterföljande dokument,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner av den 2 mars 2022 om aggressionen mot Ukraina och av den 24 mars 2022 om de humanitära konsekvenserna av aggressionen mot Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner av den 2 mars 2022 om aggressionen mot Ukraina och av den 24 mars 2022 om de humanitära konsekvenserna av aggressionen mot Ukraina,

| — | med beaktande av FN:s konvention om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord,

| — | med beaktande av Internationella domstolens avgörande av den 16 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella domstolens avgörande av den 16 mars 2022,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, samförståndsavtalet från Budapest om säkerhetsgarantier och Wiendokumentet och dess tilläggsprotokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, samförståndsavtalet från Budapest om säkerhetsgarantier och Wiendokumentet och dess tilläggsprotokoll,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt FN-stadgan och folkrättens principer åtnjuter alla stater suverän likställdhet och ska i sina internationella förbindelser avhålla sig från hot om eller bruk av våld mot någon stats territoriella integritet eller politiska oberoende. Ryska federationen har bedrivit ett olagligt, oprovocerat och omotiverat aggressionskrig mot Ukraina sedan den 24 februari 2022, och den 16 mars 2022 beordrade Internationella domstolen Ryska federationen att ”omedelbart avbryta sina militära operationer på Ukrainas territorium”. |
| --- | --- |

A.

Enligt FN-stadgan och folkrättens principer åtnjuter alla stater suverän likställdhet och ska i sina internationella förbindelser avhålla sig från hot om eller bruk av våld mot någon stats territoriella integritet eller politiska oberoende. Ryska federationen har bedrivit ett olagligt, oprovocerat och omotiverat aggressionskrig mot Ukraina sedan den 24 februari 2022, och den 16 mars 2022 beordrade Internationella domstolen Ryska federationen att ”omedelbart avbryta sina militära operationer på Ukrainas territorium”.

| B. | Tusentals ukrainska civila har mist livet eller skadats i den ryska aggressionen och invasionen sedan den 24 februari 2022, och nästan 6,5 miljoner ukrainska medborgare har fördrivits internt och mer än 4 miljoner har flytt till grannländerna, utöver de mer än 14 000 människor, både militär personal och civila, som mist livet under de senaste åtta åren till följd av Ryska federationens ockupation av Krim och den konflikt som landet skapat i östra Ukraina. |
| --- | --- |

B.

Tusentals ukrainska civila har mist livet eller skadats i den ryska aggressionen och invasionen sedan den 24 februari 2022, och nästan 6,5 miljoner ukrainska medborgare har fördrivits internt och mer än 4 miljoner har flytt till grannländerna, utöver de mer än 14 000 människor, både militär personal och civila, som mist livet under de senaste åtta åren till följd av Ryska federationens ockupation av Krim och den konflikt som landet skapat i östra Ukraina.

| C. | Kriget i Ukraina fortsätter att ta oskyldiga liv en månad efter det att den ryska aggressionen inleddes. De grymheter som de ryska trupperna har begått nådde ett nytt lågvattenmärke med upptäckten söndagen den 3 april 2022 av liken av civila män och kvinnor på gatorna i Butja, en stad som den ukrainska armén inte har haft tillträde till under nästan en månad. Dessa omständigheter motiverar klart att det inrättas en internationell kommission för att utreda alla brott som begåtts av den ryska armén sedan krigets början. |
| --- | --- |

C.

Kriget i Ukraina fortsätter att ta oskyldiga liv en månad efter det att den ryska aggressionen inleddes. De grymheter som de ryska trupperna har begått nådde ett nytt lågvattenmärke med upptäckten söndagen den 3 april 2022 av liken av civila män och kvinnor på gatorna i Butja, en stad som den ukrainska armén inte har haft tillträde till under nästan en månad. Dessa omständigheter motiverar klart att det inrättas en internationell kommission för att utreda alla brott som begåtts av den ryska armén sedan krigets början.

| D. | Den ryska armén fortsätter med sina urskillningslösa beskjutningar och luftangrepp mot bostadsområden och civil infrastruktur, såsom sjukhus, skolor och förskolor, vilket har lett till en fullständig eller nästan fullständig förstörelse av Mariupol, Volnovakha och andra städer och byar. |
| --- | --- |

D.

Den ryska armén fortsätter med sina urskillningslösa beskjutningar och luftangrepp mot bostadsområden och civil infrastruktur, såsom sjukhus, skolor och förskolor, vilket har lett till en fullständig eller nästan fullständig förstörelse av Mariupol, Volnovakha och andra städer och byar.

| E. | Ukraina har hittills uppvisat ett motstånd och en motståndskraft som saknar motstycke och har hindrat Ryssland från att uppfylla sitt ursprungliga mål för kriget – en ockupation av hela landet. |
| --- | --- |

E.

Ukraina har hittills uppvisat ett motstånd och en motståndskraft som saknar motstycke och har hindrat Ryssland från att uppfylla sitt ursprungliga mål för kriget – en ockupation av hela landet.

| F. | Kommissionen föreslog och tillkännagav nya sanktioner den 5 april 2022 och håller på att utarbeta ytterligare ett sanktionspaket. EU:s första sanktioner mot Ryska federationen infördes i mars 2014 efter den olagliga annekteringen av Krim 2014. Det senaste sanktionspaketet antogs den 15 mars 2022 efter Rysslands oprovocerade och orättfärdiga invasion av Ukraina som inleddes den 24 februari 2022. EU har också antagit sanktioner mot Belarus som svar på landets inblandning i den ryska aggressionen och invasionen. |
| --- | --- |

F.

Kommissionen föreslog och tillkännagav nya sanktioner den 5 april 2022 och håller på att utarbeta ytterligare ett sanktionspaket. EU:s första sanktioner mot Ryska federationen infördes i mars 2014 efter den olagliga annekteringen av Krim 2014. Det senaste sanktionspaketet antogs den 15 mars 2022 efter Rysslands oprovocerade och orättfärdiga invasion av Ukraina som inleddes den 24 februari 2022. EU har också antagit sanktioner mot Belarus som svar på landets inblandning i den ryska aggressionen och invasionen.

| G. | Sanktionerna har effekt, men EU:s köp av fossila bränslen från Ryssland ger fortfarande regimen medel som bidrar till att finansiera kriget. |
| --- | --- |

G.

Sanktionerna har effekt, men EU:s köp av fossila bränslen från Ryssland ger fortfarande regimen medel som bidrar till att finansiera kriget.

| H. | EU betalar upp till 800 miljoner euro per dag till Ryssland för leverans av fossila bränslen, vilket gör nästan 300 miljarder euro per år. |
| --- | --- |

H.

EU betalar upp till 800 miljoner euro per dag till Ryssland för leverans av fossila bränslen, vilket gör nästan 300 miljarder euro per år.

| I. | Nästan 500 internationella företag och bolag har valt att avbryta sin verksamhet i Ryssland eller helt dra sig tillbaka från den ryska marknaden. Vissa företag fortsätter dock att bedriva verksamhet som vanligt i Ryssland, vilket innebär att vinsterna från verksamheten på den ryska marknaden sätts före det säkerhetsmässiga och sociala ansvaret, vilket försvagar effekterna av sanktioner och undergräver det internationella samfundets fördömande av Ryska federationen. |
| --- | --- |

I.

Nästan 500 internationella företag och bolag har valt att avbryta sin verksamhet i Ryssland eller helt dra sig tillbaka från den ryska marknaden. Vissa företag fortsätter dock att bedriva verksamhet som vanligt i Ryssland, vilket innebär att vinsterna från verksamheten på den ryska marknaden sätts före det säkerhetsmässiga och sociala ansvaret, vilket försvagar effekterna av sanktioner och undergräver det internationella samfundets fördömande av Ryska federationen.

| J. | Forskning (3) visar att ett förbud mot import av fossila bränslen från Ryssland skulle påverka EU:s ekonomiska tillväxt och innebära en beräknad förlust på mindre än 3 % av BNP, medan de potentiella förlusterna för den ryska ekonomin under samma period skulle uppgå till 30 % av BNP och vara avgörande för att sätta stopp för den ryska aggressionen. |
| --- | --- |

J.

Forskning (3) visar att ett förbud mot import av fossila bränslen från Ryssland skulle påverka EU:s ekonomiska tillväxt och innebära en beräknad förlust på mindre än 3 % av BNP, medan de potentiella förlusterna för den ryska ekonomin under samma period skulle uppgå till 30 % av BNP och vara avgörande för att sätta stopp för den ryska aggressionen.

| K. | Talman Roberta Metsola talade inför Verchovna Rada den 1 april 2022 och träffade Ukrainas president och premiärminister samt ledarna för de politiska fraktionerna på Europaparlamentets vägnar. |
| --- | --- |

K.

Talman Roberta Metsola talade inför Verchovna Rada den 1 april 2022 och träffade Ukrainas president och premiärminister samt ledarna för de politiska fraktionerna på Europaparlamentets vägnar.

| 1. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag Ryska federationens anfallskrig mot Ukraina, liksom Belarus delaktighet i kriget, och kräver att Ryssland omedelbart avslutar all militär verksamhet i Ukraina och villkorslöst drar tillbaka samtliga trupper och all militär utrustning från Ukrainas hela internationellt erkända territorium. Parlamentet sörjer tillsammans med den ukrainska befolkningen över deras förfärliga förluster och lidanden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att den militära aggressionen och invasionen utgör en allvarlig kränkning av internationell rätt, särskilt Genèvekonventionen och dess tilläggsprotokoll och FN-stadgan, och uppmanar Ryska federationen att återgå till att fullgöra det ansvar som en permanent medlem av FN:s säkerhetsråd har när det gäller att upprätthålla fred och säkerhet och att respektera sina åtaganden enligt Helsingforsslutakten, Parisstadgan för ett nytt Europa och samförståndsavtalet från Budapest om säkerhetsgarantier. Parlamentet anser att den ryska invasionen i Ukraina är ett angrepp inte bara mot ett suveränt land utan även mot principerna och mekanismen för samarbete och säkerhet i Europa och den regelbaserade världsordningen, såsom de definieras i FN-stadgan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin bestörtning och indignation över de rapporterade illdåden, däribland våldtäkter och avrättningar av civila, tvångsförflyttningar, plundringen och angreppen på civil infrastruktur, såsom sjukhus, vårdinrättningar, skolor, bostäder och ambulanser, och beskjutningen av civila som försöker fly konfliktområden via på förhand överenskomna humanitära korridorer som de ryska väpnade styrkorna åtagit sig i ett antal ockuperade ukrainska städer, såsom Butja. Parlamentet betonar att de som gjort sig skyldiga till krigsförbrytelser och andra allvarliga kränkningar av rättigheter, liksom ansvariga regeringsföreträdare och militära befälhavare, måste ställas till svars. Parlamentet påminner om att det internationella samfundet i händelse av krigsförbrytelser och folkmord är skyldigt att agera och bör använda alla till buds stående medel. Parlamentet stöder till fullo den utredning av krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten som inletts av Internationella brottmålsdomstolens åklagare, liksom det arbete som utförs av undersökningskommissionen vid kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar EU institutionerna att vidta alla nödvändiga åtgärder i internationella institutioner och förfaranden och vid Internationella brottmålsdomstolen eller andra lämpliga internationella tribunaler eller domstolar för att lagföra de handlingar som Vladimir Putin och Aljaksandr Lukasjenka gör sig skyldiga till som krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten, och att aktivt delta i utredningen av dem. Parlamentet begär att det inrättas en särskild FN-tribunal för brotten i Ukraina. Parlamentet anser att det vore lämpligt att utnyttja den internationella, opartiska och oberoende mekanismen för stöd till utredningar av krigsförbrytelser som begåtts i Ukraina. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att stärka sin kapacitet att effektivt bekämpa straffrihet för personer som har gjort sig skyldiga till eller deltagit i krigsförbrytelser. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar att vapenleveranserna måste fortsätta och intensifieras för att Ukraina ska kunna försvara sig effektivt. Parlamentet upprepar sitt stöd för allt defensivt bistånd till de ukrainska väpnade styrkorna som erbjudits individuellt av medlemsstaterna och kollektivt genom den europeiska fredsfaciliteten. Parlamentet välkomnar beslutet att öka stödet till Ukraina genom den europeiska fredsfaciliteten med ytterligare 500 miljoner EUR och efterlyser en ytterligare ökning av de konkreta bidragen för att snarast stärka Ukrainas försvarskapacitet, både bilateralt och inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser säkra passager och humanitära korridorer för att evakuera civila som flyr bombningarna, och en förstärkning av EU:s nätverk för humanitärt bistånd i Ukraina (inklusive bränsle, livsmedel, läkemedel, dricksvatten, energigeneratorer och mobila campus). Parlamentet föreslår att kommissionen inför system för gemensamt bistånd till Ukraina för att effektivisera biståndet. Parlamentet begär att särskild uppmärksamhet ska ägnas åt situationen för barn, både ensamkommande barn och barn som flyr med sina familjer, och begär att alla barn som söker skydd först och främst ska behandlas som barn, och att skydd ska säkerställas för alla personer som flyr från Ukraina, oavsett deras sociala eller etniska bakgrund, kön, sexuella läggning, förmåga eller migrationsstatus. Parlamentet lovordar medlemsstaterna och Ukrainas grannländer för deras snabba och positiva reaktion på strömmen av över 4 miljoner flyktingar från kriget. Parlamentet välkomnar aktiveringen av direktivet om tillfälligt skydd (4), och efterlyser främjande av mekanismer för att omplacera flyktingar mellan medlemsstaterna, inbegripet snabba samordnade transporter för flyktingar, särskilt för ensamkommande barn och barn med funktionsnedsättning som behöver särskild vård. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att EU:s reaktion och politiska engagemang måste kunna möta den fientliga utmaningen och matcha insatserna från våra likasinnade ukrainska partner, som kämpar och offrar sig för europeiska värden och principer, vilket sträcker sig längre än det nuvarande EU-medlemskapet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker sin odelade solidaritet med det ukrainska folket och deras starka strävanden att omvandla sitt land till en demokratisk och välmående europeisk stat. Parlamentet erkänner Ukrainas vilja att delta i det europeiska projektet, vilket uttrycktes i landets ansökan om EU-medlemskap som lämnades in den 28 februari 2022. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU-institutionerna att som ett tydligt politiskt tecken på sitt engagemang arbeta för att bevilja Ukraina status som kandidatland, i enlighet med artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen och på grundval av meriter, och att under tiden fortsätta att arbeta för landets integrering i EU:s inre marknad i linje med associeringsavtalet. Parlamentet välkomnar Europeiska rådets Versaillesförklaring, där det står att Ukraina ingår i vår europeiska familj. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fördömer skarpt den ryska retoriken där en eventuell användning av massförstörelsevapen från Ryska federationens sida antyds, och betonar att en sådan användning skulle vara oacceptabel och få ytterst allvarliga konsekvenser. Parlamentet fördömer dessutom de ryska styrkornas övertagande av aktiva eller avvecklade kärntekniska anläggningar på Ukrainas territorium, och betonar att en god hantering av dessa anläggningar är en avgörande hälsofråga för hela regionen. Parlamentet understryker Internationella atomenergiorganets avgörande roll för att garantera säkerheten vid kärntekniska anläggningar i Ukraina. Parlamentet stöder de ukrainska myndigheternas uppmaning till FN:s säkerhetsråd att omedelbart vidta åtgärder för att demilitarisera den förbjudna zonen runt kärnkraftverket i Tjernobyl och låta Internationella atomenergiorganet omedelbart ta full kontroll över kärnkraftverket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar rådets skyndsamma antagande av sanktioner och lovordar EU:s institutioners och medlemsstaters enighet i svaret på Rysslands aggression mot Ukraina samt den långtgående samordningen bland G7-länderna. Parlamentet uppmanar samtliga partner, i synnerhet EU:s kandidatländer och potentiella kandidatländer, att anpassa sig till sanktionspaketen. Parlamentet välkomnar den nyligen inrättade arbetsgruppen för den ryska eliten, proxyaktörer och oligarker som syftar till att samordna arbetet med sanktioner mot ryska och belarusiska oligarker mellan EU, G7 och Australien. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att intensifiera sina kontakter med länder som ännu inte har anslutit sig till EU:s sanktioner mot Ryska federationen, och att använda EU:s inflytande och alla till buds stående medel för detta ändamål och att vid behov tillhandahålla stöd. Parlamentet beklagar djupt att vissa kandidatländer inte har anslutit sig till EU:s sanktioner. Parlamentet efterlyser en tydlig handlingsplan gentemot tredjeländer som underlättar Ryska federationens kringgående av sanktioner. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att anta ytterligare stränga sanktioner som svarar mot den oförminskade upptrappningen av den ryska aggressionen och de chockerande grymheter som begåtts av de ryska militära styrkorna och som obestridligen utgör krigsförbrytelser. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja utsändandet av FN:s fredsbevarande styrkor för att skydda de 15 kärnreaktorerna i Ukraina, i nära samarbete med Internationella atomenergiorganets uppdrag. Parlamentet betonar att FN:s generalförsamling, i enlighet med sin resolution 377, har subsidiära beslutsbefogenheter när säkerhetsrådet inte kan fatta lämpliga beslut i fredsbevarande frågor. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU:s ledare och andra staters ledare att utesluta Ryssland från G20 och andra multilaterala samarbetsorganisationer, såsom FN:s råd för mänskliga rättigheter, Interpol, Världshandelsorganisationen, Unesco m.fl., vilket skulle ge en viktig signal att det internationella samfundet inte kommer att återgå till normalförhållanden med angriparstaten. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att ett fullständigt och effektivt genomförande av nuvarande sanktioner i hela EU och av EU:s internationella allierade måste vara en prioritet nu. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att identifiera och, när så krävs, skyndsamt skapa en rättslig grund för att säkerställa fullständig och effektiv efterlevnad av sanktioner inom nationella jurisdiktioner utan dröjsmål. Parlamentet uppmanar kommissionen och EU:s tillsynsmyndigheter att noggrant övervaka medlemsstaternas effektiva och fullständiga genomförande av alla EU:s sanktioner och att ta itu med eventuella kringgående åtgärder. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att säkerställa att nationella straffregler för överträdelser av EU:s sanktioner är effektiva, proportionerliga och avskräckande. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet av en databas för information om sanktioner och en färdplan (inbegripet kriterier och en tidsplan) för att gå från upptäckt av systematisk bristande efterlevnad av EU:s sanktioner till överträdelseförfaranden vid Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar rådet att införa ytterligare sanktioner mot offentliga personer som sprider aggressiv propaganda i Ryssland till stöd för Rysslands angrepp mot Ukraina. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att skatteintäkterna från Rysslands största utländska företag utgör en betydande del av Rysslands budget och beräknas stå för en tredjedel av de militära utgifterna. Parlamentet välkomnar i detta avseende många västerländska företags beslut att vägra att bedriva verksamhet i Ryssland eller att leverera sina produkter och tjänster dit. Parlamentet uppmanar privata företag att dra tillbaka sina investeringar, flytta produktionsanläggningarna från Ryssland och upphäva löpande kontrakt. Parlamentet uppmanar stora it-företag att avsevärt eller helt hindra användare i Ryssland tillträde till sina produkter, tjänster och operativsystem. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet menar att de befintliga sanktionerna måste bli effektivare, bland annat genom att man, i samordning med EU:s likasinnade internationella partner, utesluter Ryska federationens banker från Swift-systemet och förbjuder alla fartyg som för rysk flagg eller som är registrerade, ägda, leasade eller trafikeras av ryska intressen, alla fartyg som kommer från eller är på väg till en rysk hamn eller på annat sätt är kopplade till Ryssland, inbegripet Sovcomflot, att komma in på EU:s territorialvatten och anlöpa EU:s hamnar. Parlamentet efterlyser ett förbud mot godstransporter på väg från och till Rysslands och Belarus territorium och föreslår att exportförbudet utvidgas till att omfatta leveranser som avtalades innan sanktionerna trädde i kraft, men som ännu inte har fullgjorts. Parlamentet kräver att sekundära sanktioner införs mot alla enheter i EU och tredjeländer som hjälper de ryska och belarusiska regimerna att kringgå sanktioner. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet begär ett omedelbart och fullständigt embargo mot import av rysk olja, kol, kärnbränsle och gas, att Nordstream 1 och 2 helt överges och att en plan läggs fram för fortsatt garanterad EU:s energiförsörjning på kort sikt. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att upprätta en övergripande EU-handlingsplan om ytterligare sanktioner och att tydligt informera om röda linjer och varje enskilt steg för att dra tillbaka sanktioner om Ryssland vidtar åtgärder för att återupprätta Ukrainas oberoende, suveränitet och territoriella integritet inom dess internationellt erkända gränser och helt drar tillbaka sina trupper från Ukrainas territorium. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar än en gång vikten av diversifiering av energiresurser, teknik och försörjningsvägar, utöver ytterligare investeringar i energieffektivitet, förnybar energi, gas- och ellagringslösningar och hållbara långsiktiga investeringar i linje med den europeiska gröna given. Parlamentet betonar vikten av att säkra energiförsörjning från EU:s handelspartner genom befintliga och framtida frihandelsavtal, vilket ytterligare minskar EU:s beroende av Ryssland, särskilt när det gäller råvaror. Parlamentet begär dessutom att gemensamma strategiska energireserver och energiinköpsmekanismer inrättas på EU-nivå i syfte att öka energitryggheten och samtidigt minska det externa energiberoendet och prisvolatiliteten. Parlamentet vill se att arbetet med att skapa en gasunion som bygger på medlemsstaternas gemensamma gasinköp inleds. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att avsluta samarbeten med ryska företag kring befintliga och nya kärnenergiprojekt, inbegripet i Finland, Ungern och Bulgarien, där ryska experter kan ersättas av experter från väst, samt att fasa ut användningen av Rosatoms tjänster. Parlamentet begär att det sätts stopp för det vetenskapliga samarbetet med ryska energibolag, exempelvis Rosatom, samt andra relevanta ryska vetenskapliga enheter. Parlamentet kräver att samma sanktioner införs mot Belarus som mot Ryssland för att eventuella kryphål som gör det möjligt för Putin att använda Lukasjenkas bistånd för att kringgå sanktioner täpps till. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen internationella energiorganisationer att ompröva Rysslands roll i deras verksamheter, inbegripet ett potentiellt avbrytande av samarbetsprojekt mellan Ryssland och Internationella atomenergiorganet, samt en avstängning av Rysslands deltagande i multilaterala projekt. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att alla tillgångar som tillhör ryska tjänstemän eller oligarker med anknytning till Putinregimen, deras ombud och bulvaner, samt de tillgångar i Belarus som är kopplade till Lukasjenkaregimen bör beslagtas och EU-viseringar bör återkallas som en del av det fullständiga och omedelbara förbudet mot gyllene pass, viseringar och uppehållstillstånd. Parlamentet understryker att ett bredare segment av ryska tjänstemän, guvernörer, borgmästare och medlemmar av den ekonomiska eliten som följer Putinregimens nuvarande politik och gagnas av denna bör omfattas av sanktionerna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet vill se att arbetet med en fond liknande Marshallplanen (förvaltningsfonden för solidaritet med Ukraina) kommer igång, för att återuppbygga Ukraina efter kriget, lansera ett massivt investeringsprogram och frigöra landets tillväxtpotential. Det bör vara en generös fond som bland annat finansieras av EU och dess medlemsstater, givarbidrag och Rysslands ersättning för krigsskador, inbegripet de ryska tillgångar som tidigare frysts till följd av sanktioner och som bör beslagtas lagligt i enlighet med internationell rätt. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar EU att snabbt öka den finansiella transparensen, att täppa till alla kryphål som syftar till att dölja verkligt ägande inom ramen för förhandlingarna om lagstiftningspaketet om kampen mot penningtvätt och mot finansiering av terrorism och att se till att alla pengar som innehas av ryska oligarker i unionen konfiskeras. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang att alla finansinstitut i länder utanför EU som är involverade i eller möjliggör penningtvätt ska svartlistas. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet efterlyser en EU-solidaritetsmekanism för att hantera de ekonomiska och sociala konsekvenserna av Rysslands krig mot Ukraina och de sanktioner som införts. Parlamentet erkänner att effektiva sanktioner mot Ryska federationen och strömmen av miljontals flyktingar som flyr från Ukraina till följd av den ryska aggressionen och invasionen skapar oundvikliga ekonomiska och sociala utmaningar i hela EU och dess medlemsstater. Parlamentet efterlyser kompensationsåtgärder och alternativa leveranser av varor och energikällor för att minska dessa negativa effekter, samt effektiva åtgärder mot oacceptabel spekulation som ytterligare förvärrar situationen, bland annat genom att dra lärdom av de framgångsrika åtgärder som EU har genomfört som svar på covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar att många europeiska städer har förklarat att de har avslutat sina samarbets- och partnerskapsprogram med ryska städer och organisationer. Parlamentet uppmanar lokala myndigheter och städer ompröva och avsluta sina partnerskap med städer i Ryska federationens städer och att i stället inleda ett samarbete med ukrainska vänskapsorter. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar vikten av att se till att Ukrainas jordbrukssektor kan fungera korrekt igen så snart som möjligt, och att göra allt som står i dess makt för att skydda den kommande sådd- och produktionssäsongen och möjliggöra säkra transporter och livsmedels- och bränslekorridorer till och från landet. Parlamentet efterlyser öppnandet av gröna korridorer för att föra in allt som behövs i Ukraina för att upprätthålla jordbruksproduktionen (t.ex. bekämpningsmedel och gödselmedel), och för att föra ut alla jordbruksprodukter som fortfarande kan exporteras från Ukraina. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uttrycker sitt fulla stöd för det beslut som ICC:s åklagare har fattat om att inleda en utredning av påstådda krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten i Ukraina, och understryker vikten av snabbt arbete och snabba framsteg för att säkra nödvändiga bevis. Parlamentet efterlyser därför finansiellt och praktiskt stöd till ICC:s viktiga arbete, t.ex. genom att låta EU:s rådgivande uppdrag i Ukraina bistå med dokumentation av bevis. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att inrätta en global mekanism för sanktioner mot korruption och att skyndsamt anta riktade sanktioner mot enskilda personer som bär ansvaret för korruption på hög nivå i Ryssland och Belarus. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja alla legitima internationella och nationella processer för att utreda påstådda brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser i Ukraina i syfte att ställa alla förövare och medbrottslingar till svars inför domstol. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet upprepar att rysk desinformation är en del av Rysslands krigsinsatser i Ukraina och att EU:s sanktioner mot ryska statsägda mediekanaler lätt kan kringgås genom användning av virtuellt privat nätverk, satellit-tv och tv med smart tv-funktioner. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut genomföra förbudet mot ryska statsägda propagandakanaler. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet kräver att de europeiska finansinstitutens upplysningsplikt utvidgas för att informera de behöriga myndigheterna om alla tillgångar som innehas av vissa ryska och belarusiska medborgare, och inte bara deras insättningar. Parlamentet påminner om att EU-medborgare kan använda kommissionens visselblåsarverktyg för att anonymt rapportera överträdelser av tidigare, nuvarande och planerade sanktioner mot ryska och belarusiska privatpersoner och enheter. Parlamentet anser att tillämpningsområdet för de enskilda sanktionslistorna bör utvidgas till att omfatta personer som har eller tidigare har haft nära förbindelser med de ryska och belarusiska regeringarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut utnyttja ramen för bekämpning av penningtvätt och att inkludera Ryssland och Belarus i den förteckning över högriskjurisdiktioner som avses i artikel 9 i det fjärde penningtvättsdirektivet (5). Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå att ett särskilt organ inrättas för att övervaka verkställandet av ekonomiska sanktioner och andra restriktiva åtgärder från EU:s sida. Parlamentet uppmanar kommissionen att kartlägga och offentliggöra de tillgångar som frysts och beslagtagits av varje medlemsstat. Parlamentet välkomnar det civila samhällets och undersökande journalisters insatser för att avslöja tillgångar som ägs av ryska oligarker. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar de beslut som fattats av internationella organisationer om att stoppa ryskt deltagande, bland annat på kultur- och idrottsområdet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att minska Ryska federationens representationsnivå och minska antalet ryska och belarusiska diplomatiska och konsulära tjänstemän i EU, särskilt när deras verksamhet inbegriper spionage, desinformation eller militära frågor. Parlamentet efterlyser fortsatt samordning med transatlantiska allierade och likasinnade partner såsom Nato, G7, Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, medlemmarna i Europeiska frihandelssammanslutningen, associerade stater och kandidatländer. Parlamentet understryker att EU bör reagera beslutsamt när förmodade partner inte stöder EU:s ståndpunkter. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN, Nato, G7, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, Ukrainas president, regering och parlament, Ryska federationens president, regering och parlament samt Belarus president, regering och parlament. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2021)0515.

(2)  EUT C 125, 18.3.2022, s. 2.

(3)  Bl.a. från Bachmann et al., Europeiska centralbanken, Deutsche Bank Research, Oxford Economics, Goldman Sachs m.fl., som sammanfattas av Sachverständigenrat zur Begutachtung der gesamtwirtschaftlichen Entwicklung (det tyska rådet för ekonomiska experter) i dess rapport från mars 2022 med titeln ”Auswirkungen eines möglichen Wegfalls Russischer Rohstofflieferungen auf Energiesicherheit und Wirtschaftsleistung: Auszug aus der aktualisierten Konjunkturprognose 2022 och 2023”.

(4)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EGT L 212, 7.8.2001, s. 12).

(5)  EUT L 141, 5.6.2015, s. 73.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/66

---

P9_TA(2022)0123

Människorättssituationen i Nordkorea, inbegripet förföljelsen av religiösa minoriteter

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om människorättssituationen i Nordkorea, inbegripet förföljelsen av religiösa minoriteter (2022/2620(RSP))

(2022/C 434/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Demokratiska folkrepubliken Korea (Nordkorea), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Demokratiska folkrepubliken Korea (Nordkorea),

| — | med beaktande av uttalandet av den 25 mars 2022 från G7-ländernas utrikesministrar och EU:s höga representant om Nordkoreas uppskjutning av en interkontinental ballistisk robot, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 25 mars 2022 från G7-ländernas utrikesministrar och EU:s höga representant om Nordkoreas uppskjutning av en interkontinental ballistisk robot,

| — | med beaktande av resolutionen av den 1 april 2022 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om människorättsläget i Nordkorea, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 1 april 2022 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om människorättsläget i Nordkorea,

| — | med beaktande av uttalandet av den 25 mars 2022 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, om uppskjutningen av den interkontinentala ballistiska roboten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 25 mars 2022 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, om uppskjutningen av den interkontinentala ballistiska roboten,

| — | med beaktande av uttalandet av den 11 januari 2022 från Europeiska utrikestjänstens talesperson för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Nordkoreas robotuppskjutningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 11 januari 2022 från Europeiska utrikestjänstens talesperson för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Nordkoreas robotuppskjutningar,

| — | med beaktande av EU:s senaste sanktioner av den 22 mars 2021 för de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Nordkorea, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s senaste sanktioner av den 22 mars 2021 för de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Nordkorea,

| — | med beaktande av rapporten av den 1 april 2022 från FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Nordkorea, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 1 april 2022 från FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Nordkorea,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2356 (2017), 2270 (2016), 2371 (2017), 2375 (2017) och 2397 (2017), som uttryckligen förbjuder Nordkorea att genomföra kärnvapenprov, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2356 (2017), 2270 (2016), 2371 (2017), 2375 (2017) och 2397 (2017), som uttryckligen förbjuder Nordkorea att genomföra kärnvapenprov,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 16 december 2021 om människorättssituationen i Nordkorea, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 16 december 2021 om människorättssituationen i Nordkorea,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av förklaringen från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grund av religion eller övertygelse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grund av religion eller övertygelse,

| — | med beaktande av rapporten av den 7 februari 2014 från undersökningskommissionen inom FN:s råd för mänskliga rättigheter om situationen för de mänskliga rättigheterna i Nordkorea, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 7 februari 2014 från undersökningskommissionen inom FN:s råd för mänskliga rättigheter om situationen för de mänskliga rättigheterna i Nordkorea,

| — | med beaktande av konventionen från 1984 mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen från 1984 mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Nordkorea är fortfarande ett av de mest repressiva länderna i världen. I Nordkorea utövar staten absolut kontroll över alla aspekter av medborgarnas liv, upprätthåller ett absolut informationsmonopol och övervakar rörelser inom och utanför landet samt medborgarnas sociala liv, samtidigt som den skrämmer befolkningen till lydnad genom hot om avrättningar, fängslanden, påtvingade försvinnanden och straffarbete i fängelser och fångläger. |
| --- | --- |

A.

Nordkorea är fortfarande ett av de mest repressiva länderna i världen. I Nordkorea utövar staten absolut kontroll över alla aspekter av medborgarnas liv, upprätthåller ett absolut informationsmonopol och övervakar rörelser inom och utanför landet samt medborgarnas sociala liv, samtidigt som den skrämmer befolkningen till lydnad genom hot om avrättningar, fängslanden, påtvingade försvinnanden och straffarbete i fängelser och fångläger.

| B. | Nordkorea har ett omfattande och välstrukturerat säkerhetssystem som noga övervakar nära nog varje medborgares liv och inte tillåter grundläggande friheter i någon form i landet. |
| --- | --- |

B.

Nordkorea har ett omfattande och välstrukturerat säkerhetssystem som noga övervakar nära nog varje medborgares liv och inte tillåter grundläggande friheter i någon form i landet.

| C. | Undersökningskommissionen har utrett ”de systematiska, utbredda och allvarliga människorättskränkningarna” i Nordkorea och lade fram en rapport den 7 februari 2014. I rapporten drog undersökningskommissionen slutsatsen att allvaret, omfattningen och typen av Pyongyangs människorättskränkningar avslöjar en stat som saknar motstycke i dagens värld. |
| --- | --- |

C.

Undersökningskommissionen har utrett ”de systematiska, utbredda och allvarliga människorättskränkningarna” i Nordkorea och lade fram en rapport den 7 februari 2014. I rapporten drog undersökningskommissionen slutsatsen att allvaret, omfattningen och typen av Pyongyangs människorättskränkningar avslöjar en stat som saknar motstycke i dagens värld.

| D. | Människorättssituationen i Nordkorea har inte förbättrats sedan undersökningskommissionen publicerade sin rapport 2014. Utomrättsliga avrättningar, tortyr, sexuellt våld, slaveri och godtyckliga frihetsberövanden, inbegripet förföljelse på grund av religiös övertygelse, begås kontinuerligt och systematiskt av den nordkoreanska regimen. Enligt songbun-systemet tillhör personer som utövar sin religion den ”fientliga” klassen och betraktas som statsfiender som förtjänar ”diskriminering, bestraffning, isolering och till och med avrättning”. Dokumentation från icke-statliga organisationer visar att anhängare av schamanism och kristendom är särskilt utsatta för förföljelse. |
| --- | --- |

D.

Människorättssituationen i Nordkorea har inte förbättrats sedan undersökningskommissionen publicerade sin rapport 2014. Utomrättsliga avrättningar, tortyr, sexuellt våld, slaveri och godtyckliga frihetsberövanden, inbegripet förföljelse på grund av religiös övertygelse, begås kontinuerligt och systematiskt av den nordkoreanska regimen. Enligt songbun-systemet tillhör personer som utövar sin religion den ”fientliga” klassen och betraktas som statsfiender som förtjänar ”diskriminering, bestraffning, isolering och till och med avrättning”. Dokumentation från icke-statliga organisationer visar att anhängare av schamanism och kristendom är särskilt utsatta för förföljelse.

| E. | Regimen angriper systematiskt religiösa trosuppfattningar och minoriteter, däribland schamanism, koreansk buddhism, katolicism, chondoism och protestantism. Exempel på sådana systematiska angrepp är avrättningen av vissa icke-utländska katolska präster och protestantiska ledare som inte avsagt sig sin tro, som anklagats för att vara ”amerikanska spioner”. |
| --- | --- |

E.

Regimen angriper systematiskt religiösa trosuppfattningar och minoriteter, däribland schamanism, koreansk buddhism, katolicism, chondoism och protestantism. Exempel på sådana systematiska angrepp är avrättningen av vissa icke-utländska katolska präster och protestantiska ledare som inte avsagt sig sin tro, som anklagats för att vara ”amerikanska spioner”.

| F. | Utöver de kränkningar som drabbar befolkningen i allmänhet är kvinnor och flickor i Nordkorea potentiella offer för en rad sexuella och könsrelaterade övergrepp, och statliga tjänstemän både gör sig skyldiga till och underlåter att effektivt reagera på kränkningar av rättigheter, däribland utbredd könsdiskriminering och sexuellt och könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

F.

Utöver de kränkningar som drabbar befolkningen i allmänhet är kvinnor och flickor i Nordkorea potentiella offer för en rad sexuella och könsrelaterade övergrepp, och statliga tjänstemän både gör sig skyldiga till och underlåter att effektivt reagera på kränkningar av rättigheter, däribland utbredd könsdiskriminering och sexuellt och könsrelaterat våld.

| G. | Nordkoreas regering tillåter inte någon politisk opposition, fria och rättvisa val, fria medier, religionsfrihet, föreningsfrihet, kollektivförhandlingar eller fri rörlighet och respekterar därmed inte rättsstatsprincipen. Det har rapporterats om allvarligt förtryck av personer som offentligt och privat utövar sin religion, bland annat godtyckligt frihetsberövande, tortyr, tvångsarbete och avrättningar. Kwanliso (politiska fångläger) används fortfarande och är av grundläggande betydelse för övervakningen och förtrycket av befolkningen, enligt FN:s särskilda rapportör. Den särskilda rapportören säger att ”många av dessa kränkningar är regelrätta brott mot mänskligheten i Nordkorea och det finns ett akut behov av konkreta förfaranden för ansvarsutkrävande, antingen på nationell eller på internationell nivå”. |
| --- | --- |

G.

Nordkoreas regering tillåter inte någon politisk opposition, fria och rättvisa val, fria medier, religionsfrihet, föreningsfrihet, kollektivförhandlingar eller fri rörlighet och respekterar därmed inte rättsstatsprincipen. Det har rapporterats om allvarligt förtryck av personer som offentligt och privat utövar sin religion, bland annat godtyckligt frihetsberövande, tortyr, tvångsarbete och avrättningar. Kwanliso (politiska fångläger) används fortfarande och är av grundläggande betydelse för övervakningen och förtrycket av befolkningen, enligt FN:s särskilda rapportör. Den särskilda rapportören säger att ”många av dessa kränkningar är regelrätta brott mot mänskligheten i Nordkorea och det finns ett akut behov av konkreta förfaranden för ansvarsutkrävande, antingen på nationell eller på internationell nivå”.

| H. | Nordkoreas statliga myndigheter nekar systematiskt fångar deras grundläggande rättigheter och utför utomrättsliga avrättningar, godtyckliga frihetsberövanden och påtvingade försvinnanden, även bortföranden av utländska medborgare, och håller vad som enligt vissa källor uppskattas till över 100 000 personer fängslade i ett omfattande straffrättsligt system med olika typer av fängelser, förvar, arbetsläger, politiska fångläger och rehabiliteringsläger, bland annat. Den nordkoreanska regimen kräver rutinmässigt och systematiskt tvångsarbete från en stor del av befolkningen för att upprätthålla landets ekonomi, särskilt människor som sitter i kwanliso. |
| --- | --- |

H.

Nordkoreas statliga myndigheter nekar systematiskt fångar deras grundläggande rättigheter och utför utomrättsliga avrättningar, godtyckliga frihetsberövanden och påtvingade försvinnanden, även bortföranden av utländska medborgare, och håller vad som enligt vissa källor uppskattas till över 100 000 personer fängslade i ett omfattande straffrättsligt system med olika typer av fängelser, förvar, arbetsläger, politiska fångläger och rehabiliteringsläger, bland annat. Den nordkoreanska regimen kräver rutinmässigt och systematiskt tvångsarbete från en stor del av befolkningen för att upprätthålla landets ekonomi, särskilt människor som sitter i kwanliso.

| I. | Nordkoreas regim har avvisat alla resolutioner från FN:s råd för mänskliga rättigheter, generalförsamling och säkerhetsråd angående människorättssituationen på landets territorium. |
| --- | --- |

I.

Nordkoreas regim har avvisat alla resolutioner från FN:s råd för mänskliga rättigheter, generalförsamling och säkerhetsråd angående människorättssituationen på landets territorium.

| J. | Nordkorea har använt covid-19-pandemin för att isolera landet ännu mer från omvärlden, vilket har lett till att kränkningarna av de mänskliga rättigheterna har förvärrats och befästs och att folkhälsan har försämrats. Humanitära organisationer har fortfarande inte fått återvända till Nordkorea. Den internationella närvaron i landet är starkt begränsad och antalet personer som flyr till Sydkorea har blivit mycket färre, vilket gör det svårare än någonsin att dokumentera människorättskränkningar. Nordkorea har stängt sina yttre gränser för att undvika spridningen av covid-19, har inte distribuerat några covid-19-vacciner till befolkningen och hävdar att viruset inte existerar i landet. Sedan pandemin bröt ut har Nordkorea blivit ännu mer isolerat från resten av världen på grund av sin allmänt kända svaga hälso- och sjukvårdsinfrastruktur och bristen på vaccinering av landets befolkning. Enligt den senaste rapporten från FN:s råd för mänskliga rättigheter, som offentliggjordes i mars 2022, är Nordkorea mer isolerat än någonsin på grund av långvariga och omfattande gränsstängningar och de reserestriktioner mellan städer och regioner som infördes i januari 2020. Förtrycket och övervakningen av befolkningen har skruvats åt ytterligare. |
| --- | --- |

J.

Nordkorea har använt covid-19-pandemin för att isolera landet ännu mer från omvärlden, vilket har lett till att kränkningarna av de mänskliga rättigheterna har förvärrats och befästs och att folkhälsan har försämrats. Humanitära organisationer har fortfarande inte fått återvända till Nordkorea. Den internationella närvaron i landet är starkt begränsad och antalet personer som flyr till Sydkorea har blivit mycket färre, vilket gör det svårare än någonsin att dokumentera människorättskränkningar. Nordkorea har stängt sina yttre gränser för att undvika spridningen av covid-19, har inte distribuerat några covid-19-vacciner till befolkningen och hävdar att viruset inte existerar i landet. Sedan pandemin bröt ut har Nordkorea blivit ännu mer isolerat från resten av världen på grund av sin allmänt kända svaga hälso- och sjukvårdsinfrastruktur och bristen på vaccinering av landets befolkning. Enligt den senaste rapporten från FN:s råd för mänskliga rättigheter, som offentliggjordes i mars 2022, är Nordkorea mer isolerat än någonsin på grund av långvariga och omfattande gränsstängningar och de reserestriktioner mellan städer och regioner som infördes i januari 2020. Förtrycket och övervakningen av befolkningen har skruvats åt ytterligare.

| K. | Det nordkoreanska folket har utsatts för årtionden av underutveckling, med dålig hälso- och sjukvård och höga nivåer av undernäring bland mödrar och barn, mot bakgrund av politisk och ekonomisk isolering och livsmedels- och bränslebrist. Den kroniska otryggheten i livsmedelsförsörjningen är fortfarande utbredd och har sannolikt förvärrats i och med den betydande minskningen av handeln efter stängningen av landets gränser. Hunger och svält kan ha drabbat delar av befolkningen, särskilt utsatta befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

K.

Det nordkoreanska folket har utsatts för årtionden av underutveckling, med dålig hälso- och sjukvård och höga nivåer av undernäring bland mödrar och barn, mot bakgrund av politisk och ekonomisk isolering och livsmedels- och bränslebrist. Den kroniska otryggheten i livsmedelsförsörjningen är fortfarande utbredd och har sannolikt förvärrats i och med den betydande minskningen av handeln efter stängningen av landets gränser. Hunger och svält kan ha drabbat delar av befolkningen, särskilt utsatta befolkningsgrupper.

| L. | Europeiska unionen är en försvarare av och förespråkare för mänskliga rättigheter och demokrati i världen. De politiska dialogerna mellan EU och Nordkorea ägde senast rum i juni 2015. Den kinesiska regeringen betraktar vanligtvis nordkoreanska flyktingar som olagliga ekonomiska migranter och skickar tillbaka vissa av dem om de upptäcks, utan hänsyn till risken för förföljelse vid återvändandet. Nordkoreanska medborgare i Ryssland riskerar att skickas tillbaka till sitt ursprungsland, eftersom den ryska polisen tidigare har gripit nordkoreaner på Pyongyangs begäran. Denna praxis strider direkt mot Kinas och Rysslands skyldigheter enligt FN:s flyktingkonvention från 1951 och dess protokoll från 1967. Många nordkoreanska flyktingar har ett mycket svårt liv i Kina och grannländerna, utan officiell identitet eller rättslig status, och är extremt sårbara för människohandel, kidnappning och sexuellt utnyttjande. |
| --- | --- |

L.

Europeiska unionen är en försvarare av och förespråkare för mänskliga rättigheter och demokrati i världen. De politiska dialogerna mellan EU och Nordkorea ägde senast rum i juni 2015. Den kinesiska regeringen betraktar vanligtvis nordkoreanska flyktingar som olagliga ekonomiska migranter och skickar tillbaka vissa av dem om de upptäcks, utan hänsyn till risken för förföljelse vid återvändandet. Nordkoreanska medborgare i Ryssland riskerar att skickas tillbaka till sitt ursprungsland, eftersom den ryska polisen tidigare har gripit nordkoreaner på Pyongyangs begäran. Denna praxis strider direkt mot Kinas och Rysslands skyldigheter enligt FN:s flyktingkonvention från 1951 och dess protokoll från 1967. Många nordkoreanska flyktingar har ett mycket svårt liv i Kina och grannländerna, utan officiell identitet eller rättslig status, och är extremt sårbara för människohandel, kidnappning och sexuellt utnyttjande.

| M. | Nordkorea har fortsatt att utveckla sin kärntekniska kapacitet och sitt program för ballistiska robotar, vilket framgått under senare tid genom landets ökade antal provskjutningar av robotar i början av 2022. EU har infört sanktioner mot 57 listade personer och nio listade enheter eftersom dessa har bidragit till Nordkoreas program för kärnteknik och ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen, eller för att de har kringgått sanktioner. Spridningen av kärnvapen, kemiska vapen och biologiska vapen samt bärare till dessa utgör ett hot mot den internationella freden och säkerheten. Nordkorea lämnade fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen 2003 och har utfört kärnvapenprov sedan 2006. År 2009 tillkännagav landet att det hade utvecklat ett kärnvapen, vilket innebär att hotet till följd av dess förbättrade kärnvapenkapacitet har vuxit betydligt. Den 20 april 2018 meddelade Nordkorea att landet med omedelbar verkan skulle avbryta kärnvapenproven och provskjutningarna av robotar och stänga anläggningen i Punggye-ri, som använts vid sex tidigare kärnvapenprov. Europeiska unionens råd fördömde Nordkoreas uppskjutning av en interkontinental ballistisk robot den 24 mars 2022 både som ett brott mot det av Nordkorea utlovade stoppet i uppskjutningar av ballistiska robotar och som en överträdelse av FN:s sanktioner. Den 22 mars 2022 vidtog EU åtgärder om frysning av tillgångar och reseförbud, inom ramen för EU:s globala system för sanktioner avseende mänskliga rättigheter, för två personer och en enhet i Nordkorea. |
| --- | --- |

M.

Nordkorea har fortsatt att utveckla sin kärntekniska kapacitet och sitt program för ballistiska robotar, vilket framgått under senare tid genom landets ökade antal provskjutningar av robotar i början av 2022. EU har infört sanktioner mot 57 listade personer och nio listade enheter eftersom dessa har bidragit till Nordkoreas program för kärnteknik och ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen, eller för att de har kringgått sanktioner. Spridningen av kärnvapen, kemiska vapen och biologiska vapen samt bärare till dessa utgör ett hot mot den internationella freden och säkerheten. Nordkorea lämnade fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen 2003 och har utfört kärnvapenprov sedan 2006. År 2009 tillkännagav landet att det hade utvecklat ett kärnvapen, vilket innebär att hotet till följd av dess förbättrade kärnvapenkapacitet har vuxit betydligt. Den 20 april 2018 meddelade Nordkorea att landet med omedelbar verkan skulle avbryta kärnvapenproven och provskjutningarna av robotar och stänga anläggningen i Punggye-ri, som använts vid sex tidigare kärnvapenprov. Europeiska unionens råd fördömde Nordkoreas uppskjutning av en interkontinental ballistisk robot den 24 mars 2022 både som ett brott mot det av Nordkorea utlovade stoppet i uppskjutningar av ballistiska robotar och som en överträdelse av FN:s sanktioner. Den 22 mars 2022 vidtog EU åtgärder om frysning av tillgångar och reseförbud, inom ramen för EU:s globala system för sanktioner avseende mänskliga rättigheter, för två personer och en enhet i Nordkorea.

| N. | Sydkoreas avgående president Moon Jae-in har lagt fram ett förslag för Nordkorea om en förklaring om formellt slut på Koreakriget, som avslutades 1953 utan något fredsfördrag. |
| --- | --- |

N.

Sydkoreas avgående president Moon Jae-in har lagt fram ett förslag för Nordkorea om en förklaring om formellt slut på Koreakriget, som avslutades 1953 utan något fredsfördrag.

| O. | G7-ländernas utrikesministrar och EU:s höga representant har gemensamt förklarat att den svåra humanitära situationen i Nordkorea är resultatet av att landet avleder sina resurser till program för massförstörelsevapen och ballistiska robotar snarare än till folkets välfärd. |
| --- | --- |

O.

G7-ländernas utrikesministrar och EU:s höga representant har gemensamt förklarat att den svåra humanitära situationen i Nordkorea är resultatet av att landet avleder sina resurser till program för massförstörelsevapen och ballistiska robotar snarare än till folkets välfärd.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sitt kraftfulla fördömande av de gångna årtiondenas systematiska statliga förtryck, som Nordkoreas nuvarande och tidigare högsta ledare och regeringar gjort sig skyldiga till. Parlamentet uppmanar Kim Jong-un att upphöra med den politik som inbegriper utrotning, mord, slaveri, tortyr, fängelsestraff, våldtäkter, tvångsaborter och annat sexuellt våld, förföljelse på politiska, religiösa och ras- och könsrelaterade grunder, tvångsförflyttningar av befolkningsgrupper, påtvingade försvinnanden och den omänskliga handling det innebär att medvetet förlänga svälten samt den institutionaliserade straffriheten för förövarna av dessa handlingar. Parlamentet uppmanar med kraft de nordkoreanska myndigheterna att upphöra med sina pågående brott mot mänskligheten, också inom ramen för systemet med läger för politiska fångar (kwanliso), och att genomföra en reformprocess så att alla mänskliga rättigheter respekteras och skyddas. Parlamentet framhåller hur viktigt det är att kwanliso-systemet avvecklas. Parlamentet kräver att närmare uppgifter om dessa läger offentliggörs och att oberoende internationella övervakningsorgan ges möjlighet att besöka dem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer skarpt den systematiska och storskaliga tillämpningen av dödsstraff i Nordkorea. Parlamentet uppmanar den nordkoreanska regeringen att utlysa ett moratorium för alla avrättningar för att i en nära framtid avskaffa dödsstraffet helt. Parlamentet uppmanar Nordkorea att upphöra med utomrättsliga avrättningar och påtvingade försvinnanden, att frige politiska fångar och att låta medborgarna resa fritt, både inom och utanför landet. Parlamentet uppmanar Nordkorea att tillåta yttrandefrihet och pressfrihet för nationella och internationella medier och att låta alla medborgare i landet få ocensurerad tillgång till internet. Parlamentet uppmanar Nordkorea att upphöra med att åtala landets avhoppare för ”förräderi” och att inte kräva att avhoppare till Kina återsänds till Nordkorea. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmuntrar Folkrepubliken Kinas regering och Ryska federationens regering att, i enlighet med sina skyldigheter som parter i FN:s flyktingkonvention, inte neka nordkoreanska flyktingar som passerar gränsen till Kina respektive Ryssland deras rätt att söka asyl och inte heller tvinga dem tillbaka till Nordkorea, utan i stället skydda deras grundläggande mänskliga rättigheter. Parlamentet upprepar sin uppmaning till de länder som tar emot flyktingar från Nordkorea att respektera 1951 års Genèvekonvention och dess protokoll från 1967 och att ovillkorligen avstå från att samarbeta på något sätt med Nordkoreas regering i fråga om utlämning eller återsändande av nordkoreanska medborgare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet fördömer de kraftiga inskränkningarna i rörelse-, yttrande- och informationsfriheten och friheten att delta i fredliga sammankomster samt föreningsfriheten, liksom även diskrimineringen på grundval av songbun-systemet, enligt vilket människor klassificeras utifrån sin av staten tilldelade samhällsklass och börd och där hänsyn även tas till politiska åsikter och religion. Parlamentet är djupt oroat över de systematiska kränkningar av religions- och trosfriheten som påverkar schamanismen och kristendomen samt andra religioner i Nordkorea. Parlamentet fördömer godtyckliga gripanden, långvariga frihetsberövanden, tortyr, misshandel, sexuellt våld mot och mord på religiösa personer. Parlamentet uppmanar med kraft de nordkoreanska myndigheterna att upphöra med allt våld mot religiösa minoriteter och att ge dem rätt till religions- och trosfrihet, föreningsfrihet och yttrandefrihet. Parlamentet betonar vikten av att ställa förövarna av dessa våldshandlingar till svars, däribland ministeriet för folkets sociala trygghet och ministeriet för statens säkerhet, som kraftigt bidrar till förföljelsen av religiösa samfund. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Nordkoreas regering att upphöra med sitt statsunderstödda program för tvångsarbete, genom vilket andra länder har anlitat tiotusentals nordkoreanska arbetstagare under otrygga villkor, vilket har genererat hårdvaluta som har bidragit till att upprätthålla regimen. Parlamentet understryker att ansvaret för att skydda arbetstagarnas rättigheter i detta fall sträcker sig till värdländerna, som bör se till att arbets- och människorättsnormer värnas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker särskild oro över förhållandena under frihetsberövanden i hela det straffrättsliga systemet, i form av bland annat nekad hälso- och sjukvård, tortyr och grym, omänsklig och förnedrande behandling och bestraffning, godtyckligt frihetsberövande, tvångsarbete, våldtäkter och andra former av sexuellt våld, nekad rätt till liv och till en rättvis rättegång samt kränkningar av rättigheterna för sårbara fångar, däribland kvinnor, personer med funktionsnedsättning och ungdomar. Parlamentet uppmanar de nordkoreanska myndigheterna att se till att oberoende människorättsobservatörer ges tillträde till landets straffrättsliga system samt att samarbeta med dessa observatörer för att i samverkan med relevanta internationella aktörer reformera landets straffrättsliga system och rättsväsen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet fördömer det faktum att pandemin gjorts till ett verktyg för införande av ytterligare restriktioner och av långtgående, icke nödvändiga och extrema åtgärder från den nordkoreanska regeringens sida som ”skydd mot covid-19-pandemin”. Dessa åtgärder begränsar ytterligare de i sig redan undertryckta rättigheterna till livsmedel och hälsa samt fri rörlighet och yttrande- och informationsfrihet. Parlamentet lovordar det arbete som utförts av sanktionskommittén inrättad enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1718. Kommittén har skyndsamt godkänt alla covid-19-relaterade begäranden om undantag från sanktioner för humanitärt bistånd till Nordkorea. Parlamentet uppmanar Nordkorea att samarbeta med internationella organisationer, däribland upphandlingsmekanismen Covax, för att säkerställa snabb leverans och distribution av covid-19-vacciner till befolkningen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker sin särskilda oro över den allvarliga livsmedelssituation som landet befinner sig i och situationens inverkan på befolkningens ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Parlamentet uppmanar de nordkoreanska myndigheterna att se till att alla invånare, utgående från sina behov, kan få del av livsmedelsbistånd och humanitärt bistånd, i enlighet med humanitära principer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar vikten av att säkerställa ansvarsutkrävande för tidigare och pågående brott mot mänskligheten. Parlamentet uppmanar med kraft Nordkorea att utan begränsningar fullgöra alla rättsliga skyldigheter som följer av de relevanta resolutionerna från FN:s säkerhetsråd. Parlamentet uppmanar FN:s samtliga medlemmar att vidta åtgärder för att fullt ut genomföra de sanktioner som införts av FN:s säkerhetsråd. Parlamentet efterlyser fortsatta insatser för att hänskjuta situationen i Nordkorea till Internationella brottmålsdomstolen eller inrätta en ad hoc-domstol eller någon jämförbar mekanism för att fastställa det straffrättsliga ansvaret för regeringstjänstemän, också vid myndigheter på högsta nivå. Parlamentet insisterar på att rådet måste anta ytterligare, stränga sanktioner avseende mänskliga rättigheter inom ramen för det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter med inriktning på de personer som identifierats som ansvariga för kränkningarna i fråga. Parlamentet noterar yttrandet från FN:s särskilda rapportör om vikten av att se till att sanktionerna mot landet inte får en negativ inverkan på rätten till mat, hälsa, vatten och sanitet, bostäder och utveckling, samt att förhindra eventuella negativa konsekvenser för det humanitära biståndet, även i samband med covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet fördömer skarpt Nordkoreas uppskjutning av en interkontinental ballistisk robot den 24 mars 2022 som en icke nödvändig och farlig provokation. Uppskjutningen utgör även en kränkning av flera resolutioner från FN:s säkerhetsråd samt ett allvarligt hot mot internationell och regional fred och säkerhet. Parlamentet uppmanar Nordkorea att utan inskränkningar och oåterkalleligen överge sina program för massförstörelsevapen och ballistiska robotar på ett sätt som medger kontroller. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Nordkorea att fortsatt arbeta konstruktivt med internationella samtalspartner i syfte att verka för konkreta förbättringar av människorättssituationen på plats, bland annat genom dialog, officiella besök i landet och fler direkta personkontakter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet stöder fortsatt en fredlig lösning på konflikten på Koreahalvön som bör inbegripa kärnvapennedrustning tillsammans med förbättringar av människorättssituationen i Nordkorea. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och EU:s medlemsstater att stödja FN:s strukturer och det civila samhällets organisationer för att säkerställa ansvarsutkrävande för de begångna brotten genom fortsatt insamling av bevis och dokumentation om både tidigare och pågående människorättskränkningar i landet, i syfte att få ett slut på straffriheten för Nordkoreas allvarliga övergrepp. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att mandatet för FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Nordkorea förlängts. Parlamentet beklagar att kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR) fortfarande är underbemannat i Seoul, och uppmanar med kraft FN:s medlemmar och OHCHR att stödja mekanismen och se till att den förses med den personal som krävs och alla nödvändiga resurser i övrigt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet rekommenderar att man går vidare i arbetet för försoning och för att få till stånd en process som på lämpligt sätt inbegriper möjligheter till gottgörelse. Parlamentet uppmanar de berörda staterna att förklara kriget avslutat, för att få ett slut på den olösta militära konflikten. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar EU:s sanktionssystem och unionens uttalade beredvillighet att stödja meningsfulla diplomatiska processer. Parlamentet uppmuntrar EU och medlemsstaterna att utveckla en strategi som ett komplement till EU:s sanktionssystem, i linje med EU:s globala strategi och med tanke på att den politiska dialogen med Nordkorea kommer att återupptas när tiden är mogen för det, i syfte att integrera mänskliga rättigheter, kärnvapennedrustning och fredsinitiativ i samarbetet med Nordkorea. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter, Demokratiska folkrepubliken Koreas regering och parlament, Republiken Koreas regering och parlament, Folkrepubliken Kinas regering och parlament, Förenta staternas regering och parlament, Ryska federationens regering och parlament, Japans regering och parlament, FN:s särskilda rapportör för situationen för de mänskliga rättigheterna i Demokratiska folkrepubliken Korea och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

16.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/71

---

P9_TA(2022)0124

Situationen för rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna i Republiken Guatemala

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om situationen för rättsstaten och de mänskliga rättigheterna i Republiken Guatemala (2022/2621(RSP))

(2022/C 434/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Guatemala, särskilt resolutionen av den 14 mars 2019 om människorättssituationen i Guatemala (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Guatemala, särskilt resolutionen av den 14 mars 2019 om människorättssituationen i Guatemala (1),

| — | med beaktande av uttalandena av den 11 februari 2022 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om rättsstatssituationen i Guatemala och av den 23 mars 2022 om det allt kärvare läget för rättsstatsprincipen i Guatemala, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 11 februari 2022 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om rättsstatssituationen i Guatemala och av den 23 mars 2022 om det allt kärvare läget för rättsstatsprincipen i Guatemala,

| — | med beaktande av avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (2), särskilt dess klausul om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (2), särskilt dess klausul om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av rapporten av den 28 februari 2022 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om människorättssituationen i Guatemala, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 28 februari 2022 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om människorättssituationen i Guatemala,

| — | med beaktande av uttalandet av den 11 februari 2022 från talesmannen för FN:s generalsekreterare om Guatemala, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 11 februari 2022 från talesmannen för FN:s generalsekreterare om Guatemala,

| — | med beaktande av uttalandet av den 22 februari 2022 från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna (IACHR) där man uttryckte oro över nya kränkningar av rättsväsendets oberoende i Guatemala, och uttalandet av den 9 mars 2022 från IACHR och FN:s särskilda rapportör om domares och advokaters oberoende, där Guatemala uppmanades att garantera oberoende och opartiskhet vid utnämningen av landets nya riksåklagare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 22 februari 2022 från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna (IACHR) där man uttryckte oro över nya kränkningar av rättsväsendets oberoende i Guatemala, och uttalandet av den 9 mars 2022 från IACHR och FN:s särskilda rapportör om domares och advokaters oberoende, där Guatemala uppmanades att garantera oberoende och opartiskhet vid utnämningen av landets nya riksåklagare,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s människorättskonventioner med tillhörande fakultativa protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s människorättskonventioner med tillhörande fakultativa protokoll,

| — | med beaktande av FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av Guatemalas konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Guatemalas konstitution,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Guatemala är en viktig och likasinnad partner till EU, vilket framgår av landets nyckelroll i den regionala integrationen i Centralamerika genom sitt tillfälliga ordförandeskap för det centralamerikanska regionala integrationssystemet, det ökade handelssamarbetet mellan EU och Guatemala, landets solidaritet med Ukraina och Europa och dess starka fördömande av den ryska invasionen av Ukraina, dess aktiva roll i internationella forum samt den konstruktiva dialogen med Guatemalas ambassad i Bryssel inom ramen för Europaparlamentets delegation för förbindelserna med länderna i Centralamerika. |
| --- | --- |

A.

Guatemala är en viktig och likasinnad partner till EU, vilket framgår av landets nyckelroll i den regionala integrationen i Centralamerika genom sitt tillfälliga ordförandeskap för det centralamerikanska regionala integrationssystemet, det ökade handelssamarbetet mellan EU och Guatemala, landets solidaritet med Ukraina och Europa och dess starka fördömande av den ryska invasionen av Ukraina, dess aktiva roll i internationella forum samt den konstruktiva dialogen med Guatemalas ambassad i Bryssel inom ramen för Europaparlamentets delegation för förbindelserna med länderna i Centralamerika.

| B. | Under 2019 beslutade Republiken Guatemalas regering ensidigt att avsluta mandatet för den internationella kommissionen mot straffrihet i Guatemala (CICIG), som hade varit verksam i 12 år i landet. Under den period då myndigheterna samarbetade med CICIG gick Guatemala genomgående framåt med att lagföra människorätts- och korruptionsfall. |
| --- | --- |

B.

Under 2019 beslutade Republiken Guatemalas regering ensidigt att avsluta mandatet för den internationella kommissionen mot straffrihet i Guatemala (CICIG), som hade varit verksam i 12 år i landet. Under den period då myndigheterna samarbetade med CICIG gick Guatemala genomgående framåt med att lagföra människorätts- och korruptionsfall.

| C. | Sedan dess har Guatemala genomlidit en fortlöpande utveckling med institutionell självkomplettering och avveckling av rättsstatsprincipen, systematiska hinder för och trakasserier av domares och åklagares legitima arbete, smutskastningskampanjer, gripanden och hot mot aktörer inom rättsväsendet, särskilt de från CICIG, åklagarmyndigheten för mänskliga rättigheter och den särskilda åklagarmyndigheten mot straffrihet (FECI), samt en intensifiering och ökning av angreppen mot, liksom kriminaliseringen av, organisationer i det civila samhället och människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

C.

Sedan dess har Guatemala genomlidit en fortlöpande utveckling med institutionell självkomplettering och avveckling av rättsstatsprincipen, systematiska hinder för och trakasserier av domares och åklagares legitima arbete, smutskastningskampanjer, gripanden och hot mot aktörer inom rättsväsendet, särskilt de från CICIG, åklagarmyndigheten för mänskliga rättigheter och den särskilda åklagarmyndigheten mot straffrihet (FECI), samt en intensifiering och ökning av angreppen mot, liksom kriminaliseringen av, organisationer i det civila samhället och människorättsförsvarare.

| D. | Åklagare i mål som handlar om korruption och organiserad brottslighet och involverar högt uppsatta statstjänstemän och företagsägare har kriminaliserats i ett stort antal straffrättsliga förfaranden genom klagomål till den rättsliga disciplinnämnden och preliminära rättegångar, där Guatemalas åklagarmyndighet varit en pådrivande kraft, i syfte att gripa dem eller upphäva deras rättsliga immunitet. Att sådana rättsliga förfaranden mot oberoende domare, åklagare och advokater blivit allt vanligare i en situation där det saknas snabba och effektiva motåtgärder och skyddsåtgärder är ytterst oroväckande. |
| --- | --- |

D.

Åklagare i mål som handlar om korruption och organiserad brottslighet och involverar högt uppsatta statstjänstemän och företagsägare har kriminaliserats i ett stort antal straffrättsliga förfaranden genom klagomål till den rättsliga disciplinnämnden och preliminära rättegångar, där Guatemalas åklagarmyndighet varit en pådrivande kraft, i syfte att gripa dem eller upphäva deras rättsliga immunitet. Att sådana rättsliga förfaranden mot oberoende domare, åklagare och advokater blivit allt vanligare i en situation där det saknas snabba och effektiva motåtgärder och skyddsåtgärder är ytterst oroväckande.

| E. | Hot, trakasserier och risken för godtyckliga frihetsberövanden har lett till att över 20 domare tillkännagett att de lämnat Guatemala för att skydda sin säkerhet och fysiska och psykiska integritet och för att undvika repressalier från de statliga myndigheterna i Guatemala. Fallen med domaren Erika Aifán, de tidigare riksåklagarna Claudia Paz och Thelma Aldana, och Juan Francisco Sandoval, som ledde FECI, är bara några få exempel på trakasserier mot rättsliga aktörer i Guatemala. |
| --- | --- |

E.

Hot, trakasserier och risken för godtyckliga frihetsberövanden har lett till att över 20 domare tillkännagett att de lämnat Guatemala för att skydda sin säkerhet och fysiska och psykiska integritet och för att undvika repressalier från de statliga myndigheterna i Guatemala. Fallen med domaren Erika Aifán, de tidigare riksåklagarna Claudia Paz och Thelma Aldana, och Juan Francisco Sandoval, som ledde FECI, är bara några få exempel på trakasserier mot rättsliga aktörer i Guatemala.

| F. | I artikel 203 i Guatemalas konstitution betonas att den dömande funktionen uteslutande ska utövas av högsta domstolen och andra domstolar som föreskrivs i lag. Det har inte gjorts några framsteg med valet av domare till vakanserna i Högsta domstolen och appellationsdomstolen. I år kommer presidenten och kongressen att utse tre nyckelpersoner: riksåklagaren, ombudsmannen för mänskliga rättigheter och riksrevisionsverkets generaldirektör. |
| --- | --- |

F.

I artikel 203 i Guatemalas konstitution betonas att den dömande funktionen uteslutande ska utövas av högsta domstolen och andra domstolar som föreskrivs i lag. Det har inte gjorts några framsteg med valet av domare till vakanserna i Högsta domstolen och appellationsdomstolen. I år kommer presidenten och kongressen att utse tre nyckelpersoner: riksåklagaren, ombudsmannen för mänskliga rättigheter och riksrevisionsverkets generaldirektör.

| G. | I maj 2022 kommer den nya riksåklagaren i Republiken Guatemala att väljas. I Guatemalas konstitution föreskrivs att riksåklagaren ska utnämnas genom en nomineringskommitté som består av ordföranden för högsta domstolen, dekanerna för juridiska fakulteter, medlemmar av advokatsamfund och medlemmar av det civila samhället. Republiken Guatemalas riksåklagare och kandidat till omval, María Consuelo Porras, samt generalsekreteraren för åklagarmyndigheten, Angel Pineda, uppfördes i september 2021 av Förenta staternas utrikesministerium på Engellistan som korrumperade och odemokratiska aktörer som hindrar lagföring av korruptionsfall. Riksåklagaren har en grundläggande roll såsom garant för rättsstatsprincipen, skyddet och försvaret av de mänskliga rättigheterna samt kampen mot korruption och straffrihet. |
| --- | --- |

G.

I maj 2022 kommer den nya riksåklagaren i Republiken Guatemala att väljas. I Guatemalas konstitution föreskrivs att riksåklagaren ska utnämnas genom en nomineringskommitté som består av ordföranden för högsta domstolen, dekanerna för juridiska fakulteter, medlemmar av advokatsamfund och medlemmar av det civila samhället. Republiken Guatemalas riksåklagare och kandidat till omval, María Consuelo Porras, samt generalsekreteraren för åklagarmyndigheten, Angel Pineda, uppfördes i september 2021 av Förenta staternas utrikesministerium på Engellistan som korrumperade och odemokratiska aktörer som hindrar lagföring av korruptionsfall. Riksåklagaren har en grundläggande roll såsom garant för rättsstatsprincipen, skyddet och försvaret av de mänskliga rättigheterna samt kampen mot korruption och straffrihet.

| H. | Den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna och FN:s särskilda rapportör om domares och domares oberoende har lämnat flera rekommendationer till en konstitutionell reform av förfarandena för valet av riksåklagare och domare till landets högsta domstolar i enlighet med internationella normer för oberoende och opartiskhet. |
| --- | --- |

H.

Den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna och FN:s särskilda rapportör om domares och domares oberoende har lämnat flera rekommendationer till en konstitutionell reform av förfarandena för valet av riksåklagare och domare till landets högsta domstolar i enlighet med internationella normer för oberoende och opartiskhet.

| I. | Guatemalas regering har ansträngt sig för att föra en politik för transparens, korruptionsbekämpning och kamp mot straffrihet genom att inrätta presidentens kommitté mot korruption och kommittén för fred och mänskliga rättigheter, vilka bör nå konkreta resultat. |
| --- | --- |

I.

Guatemalas regering har ansträngt sig för att föra en politik för transparens, korruptionsbekämpning och kamp mot straffrihet genom att inrätta presidentens kommitté mot korruption och kommittén för fred och mänskliga rättigheter, vilka bör nå konkreta resultat.

| J. | Enligt Transparency International har Guatemala gått 59 platser tillbaka i korruptionsindexet under de senaste 10 åren, nämligen från plats 91 (2010) till plats 150 av 180 länder. |
| --- | --- |

J.

Enligt Transparency International har Guatemala gått 59 platser tillbaka i korruptionsindexet under de senaste 10 åren, nämligen från plats 91 (2010) till plats 150 av 180 länder.

| K. | Dekret 4–202, den så kallade lagen om icke-statliga organisationer, som trädde i kraft i februari 2022, syftar till att begränsa icke-statliga organisationers verksamhet, skärpa regeringens tillsyn och öppna dörren för avskaffandet av icke-statliga organisationer som inte uppfyller de administrativa kraven. |
| --- | --- |

K.

Dekret 4–202, den så kallade lagen om icke-statliga organisationer, som trädde i kraft i februari 2022, syftar till att begränsa icke-statliga organisationers verksamhet, skärpa regeringens tillsyn och öppna dörren för avskaffandet av icke-statliga organisationer som inte uppfyller de administrativa kraven.

| L. | Våld och utpressning i regi av mäktiga kriminella organisationer är fortfarande allvarliga problem i Guatemala, och gängrelaterat våld är en viktig faktor som driver människor att lämna landet. |
| --- | --- |

L.

Våld och utpressning i regi av mäktiga kriminella organisationer är fortfarande allvarliga problem i Guatemala, och gängrelaterat våld är en viktig faktor som driver människor att lämna landet.

| M. | Under 2021 dokumenterade kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR) 103 angrepp på människorättsförsvarare och 6 dödanden samt 33 angrepp på journalister. Miljö- och markförsvarare, urbefolkningar jämte kvinnorättsförsvarare utsätts för allvarliga hot. OHCHR framhåller att statliga och icke-statliga aktörer i allt högre grad missbrukar straffrätten mot människorättsförsvarare och journalister för att bestraffa dem eller hindra deras legitima utövande av sitt arbete. |
| --- | --- |

M.

Under 2021 dokumenterade kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR) 103 angrepp på människorättsförsvarare och 6 dödanden samt 33 angrepp på journalister. Miljö- och markförsvarare, urbefolkningar jämte kvinnorättsförsvarare utsätts för allvarliga hot. OHCHR framhåller att statliga och icke-statliga aktörer i allt högre grad missbrukar straffrätten mot människorättsförsvarare och journalister för att bestraffa dem eller hindra deras legitima utövande av sitt arbete.

| N. | Urbefolkningar utsätts fortfarande för flera olika former av diskriminering och ekonomisk och social ojämlikhet. Förtroendeförhållandet mellan offentliga institutioner och urbefolkningar måste stärkas genom åtgärder för att skydda och förverkliga deras rättigheter, inbegripet rätten till fritt, på förhand inhämtat och informerat samtycke. |
| --- | --- |

N.

Urbefolkningar utsätts fortfarande för flera olika former av diskriminering och ekonomisk och social ojämlikhet. Förtroendeförhållandet mellan offentliga institutioner och urbefolkningar måste stärkas genom åtgärder för att skydda och förverkliga deras rättigheter, inbegripet rätten till fritt, på förhand inhämtat och informerat samtycke.

| O. | Könsrelaterat och sexuellt våld mot kvinnor och flickor är utbrett och djupt inrotat. Den 8 mars 2022 godkände Guatemalas kongress dekret 18–2022, den så kallade lagen om skydd av liv och familj, enligt vilken abort under alla omständigheter är straffbar, med fängelsestraff på mellan 5 och 25 år, och könsmångfald och sexualundervisning i skolorna är förbjudna. Efter flera protester på nationell och internationell nivå uttryckte presidenten sin avsikt att lägga in veto mot dekretet, och den 15 mars 2022 röstade Guatemalas kongress för att bordlägga frågan om den kontroversiella lagen. |
| --- | --- |

O.

Könsrelaterat och sexuellt våld mot kvinnor och flickor är utbrett och djupt inrotat. Den 8 mars 2022 godkände Guatemalas kongress dekret 18–2022, den så kallade lagen om skydd av liv och familj, enligt vilken abort under alla omständigheter är straffbar, med fängelsestraff på mellan 5 och 25 år, och könsmångfald och sexualundervisning i skolorna är förbjudna. Efter flera protester på nationell och internationell nivå uttryckte presidenten sin avsikt att lägga in veto mot dekretet, och den 15 mars 2022 röstade Guatemalas kongress för att bordlägga frågan om den kontroversiella lagen.

| P. | Guatemala är ett av världens mest ojämlika länder och uppvisar några av de värsta siffrorna för fattigdom, undernäring och mödra- och barnadödlighet i regionen. Guatemala ligger på sjätte plats när det gäller kronisk undernäring i världen. |
| --- | --- |

P.

Guatemala är ett av världens mest ojämlika länder och uppvisar några av de värsta siffrorna för fattigdom, undernäring och mödra- och barnadödlighet i regionen. Guatemala ligger på sjätte plats när det gäller kronisk undernäring i världen.

| Q. | EU är fortfarande en av Guatemalas viktigaste samarbetspartner, och 152 miljoner euro har anslagits inom ramen för programperioden för instrumentet för utvecklingssamarbete (2014–2020) med inriktning dels på livsmedelstrygghet och kamp mot korruption, dels på fred och säkerhet samt konkurrenskraft. |
| --- | --- |

Q.

EU är fortfarande en av Guatemalas viktigaste samarbetspartner, och 152 miljoner euro har anslagits inom ramen för programperioden för instrumentet för utvecklingssamarbete (2014–2020) med inriktning dels på livsmedelstrygghet och kamp mot korruption, dels på fred och säkerhet samt konkurrenskraft.

| R. | Aura Lolita Chávez är en miljökämpe från Guatemala och tillhör ursprungsbefolkningen. Under 2017 var hon nominerad till Europaparlamentets Sacharovpris. Efter allvarliga angrepp, mordhot och förtalskampanjer lämnade hon sitt hemland, och om hon skulle återvända riskerar hon att bli indragen i flera olika rättsprocesser. Hennes rättsliga och fysiska säkerhet bör garanteras om hon beslutar sig för att återvända. |
| --- | --- |

R.

Aura Lolita Chávez är en miljökämpe från Guatemala och tillhör ursprungsbefolkningen. Under 2017 var hon nominerad till Europaparlamentets Sacharovpris. Efter allvarliga angrepp, mordhot och förtalskampanjer lämnade hon sitt hemland, och om hon skulle återvända riskerar hon att bli indragen i flera olika rättsprocesser. Hennes rättsliga och fysiska säkerhet bör garanteras om hon beslutar sig för att återvända.

| 1. | Europaparlamentet är oroat över försämringen av rättsstatsprincipen i Guatemala och de rättsliga åtgärder som har inletts av högsta domstolen och riksåklagaren mot oberoende domare, advokater och åklagare som utreder eller lagför kriminella strukturer med kopplingar till högt uppsatta statstjänstemän och företagsägare. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer kriminaliseringen och frihetsberövandet av rättsliga aktörer som är involverade i att lagföra korruptionsfall och bekämpa straffrihet, och de misskrediterande mediekampanjerna, hoten och trakasserierna mot dem samt mot människorättsförsvarare och journalister. Parlamentet uppmanar med kraft de guatemalanska myndigheterna att sätta stopp för dessa åtgärder och upprätthålla rättsstatsprincipen och full respekt för maktgrenarnas oberoende som centrala inslag i kampen mot straffrihet och korruption. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de guatemalanska myndigheterna att omedelbart genomföra grundliga och opartiska utredningar av hot, trakasserier och stigmatiseringskampanjer mot tjänstemän inom rättsväsendet och aktörer i det civila samhället, i syfte att identifiera de ansvariga och ställa dem inför rätta vid behöriga, oberoende och opartiska domstolar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de guatemalanska myndigheterna att snarast vidta nödvändiga åtgärder för att garantera säkerhet och integritet för domare, åklagare, advokater – inbegripet före detta jurister vid den internationella kommissionen mot strafflöshet i Guatemala (CICIG) – och människorättsförsvarare, och för dem som frihetsberövats, och att skydda deras rätt till ett korrekt rättsförfarande. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att se till att de som tvingats lämna landet kan återvända utan att behöva frukta för sin säkerhet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet erinrar om att förbättrade och effektiva dialogkanaler inom ramen för Guatemalas institutioner är en nödvändighet för att främja demokratiska värderingar, rättsstatliga principer och respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att förfarandet för val och utnämning av domare måste vara transparent och deltagandebaserat, och att kandidaterna bör väljas ut på basis av sina meriter och dokumenterad erfarenhet när det gäller respekt för de mänskliga rättigheterna, i enlighet med internationella normer och Guatemalas konstitution. Parlamentet uppmanar i detta avseende de guatemalanska myndigheterna att garantera rättvisa val av domare, i synnerhet när det gäller valet av riksåklagaren och ombudsmannen för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att antagandet av restriktiv lagstiftning, såsom lagen om icke-statliga organisationer, kan bidra till en nedmontering av skyddssystemet för människorättsförsvarare och öka straffriheten. Parlamentet begär att dessa lagar ska upphävas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Guatemalas regering att vidta nödvändiga åtgärder för att stärka lagstiftningen och politiken för att skydda människorättsförsvarare, däribland miljöförsvarare och journalister, och att utveckla en offentlig politik för skydd av människorättsförsvarare i överensstämmelse med 2014 års dom från Interamerikanska domstolen för de mänskliga rättigheterna och det åtagande som Guatemala själv gjorde inför FN:s råd för mänskliga rättigheter 2018. Parlamentet rekommenderar Guatemalas regering att ratificera Escazúavtalet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att de guatemalanska myndigheterna har inrättat presidentens kommitté mot korruption och kommittén för fred och mänskliga rättigheter som hörnstenar i regeringens nationella plan för innovation och utveckling, och i syfte att genomföra en politik som främjar transparens, kampen mot korruption och kampen mot straffrihet. Parlamentet uppmanar med kraft dessa kommittéer att leverera konkreta resultat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Guatemalas regering att fortsätta att samarbeta med alla FN:s och regionala människorättsmekanismer för att bättre främja och skydda de mänskliga rättigheterna i landet. Parlamentet uppmanar Guatemalas regering att förnya mandatet för OHCHR i Guatemala för en rimlig tidsperiod. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits av EU-medlemsstaternas ambassader och EU:s delegation i Guatemala när det gäller skyddsåtgärder för människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar kommissionen att avsevärt utvidga och mer aktivt genomföra skyddsåtgärder, inbegripet utvidga övervakningen av utfrågningar av kriminaliserade människorättsförsvarare, särskilt miljöförsvarare och kvinnliga människorättsförsvarare, genom att bland annat öka sitt stöd till oberoende organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att utnyttja de mekanismer som fastställs i associeringsavtalet och avtalet om politisk dialog och samarbete för att kraftfullt uppmuntra Guatemala att genomföra en ambitiös agenda för mänskliga rättigheter och bekämpa straffrihet för att förbättra människorättssituationen i landet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, Amerikanska samarbetsorganisationen, Parlamentariska församlingen EU–Latinamerika, Republiken Guatemalas president, regering och parlament, sekretariatet för det centralamerikanska integrationssystemet och det centralamerikanska parlamentet. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT C 23, 21.1.2021, s. 92.

(2)  EUT L 346, 15.12.2012, s. 3.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/75 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/75

---

P9_TA(2022)0125

Det ökande förtrycket i Ryssland, inbegripet fallet Aleksej Navalnyj

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om det ökande förtrycket i Ryssland, inbegripet fallet Aleksej Navalnyj (2022/2622(RSP))

(2022/C 434/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland,

| — | med beaktande av FN-stadgan, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter samt FN:s förklaring om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter samt FN:s förklaring om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av Ryska federationens konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ryska federationens konstitution,

| — | med beaktande av uttalandet av den 28 mars 2022 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, om den ryska oberoende tidningen Novaja Gazeta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 28 mars 2022 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, om den ryska oberoende tidningen Novaja Gazeta,

| — | med beaktande av uttalandet av den 22 mars 2022 från den höga representanten på EU:s vägnar om förlängningen av Aleksej Navalnyjs politiskt motiverade fängelsestraff med ytterligare nio år, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 22 mars 2022 från den höga representanten på EU:s vägnar om förlängningen av Aleksej Navalnyjs politiskt motiverade fängelsestraff med ytterligare nio år,

| — | med beaktande av uttalandet av den 24 mars 2022 från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter där man uttrycker sin uppskattning för det modiga arbete som utförs av journalister och människorättsförsvarare, inbegripet från Ryska federationen och Belarus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 24 mars 2022 från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter där man uttrycker sin uppskattning för det modiga arbete som utförs av journalister och människorättsförsvarare, inbegripet från Ryska federationen och Belarus,

| — | med beaktande av uttalandet av den 3 mars 2022 från representanten för mediefrihet för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa om den allvarliga kränkningen av rätten till yttrandefrihet och mediefrihet i Ryssland i samband med landets militära angrepp mot Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 3 mars 2022 från representanten för mediefrihet för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa om den allvarliga kränkningen av rätten till yttrandefrihet och mediefrihet i Ryssland i samband med landets militära angrepp mot Ukraina,

| — | med beaktande av uttalandena från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om den senaste utvecklingen i Ryssland och Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om den senaste utvecklingen i Ryssland och Ukraina,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Ryska federationen har upprepade gånger brutit mot internationell rätt och sina internationella åtaganden och har inlett ett olagligt, oprovocerat och omotiverat aggressionskrig mot Ukraina och utfört massakrer mot dess medborgare. Under de senaste månaderna har lagstiftningsrestriktioner, medieförbud, kriminalisering av oberoende rapportering och fri åsiktsbildning samt andra politiska åtal nått en rent totalitär nivå, vilket har lett till att det oberoende och pluralistiska civila utrymmet i Ryssland har upplösts. |
| --- | --- |

A.

Ryska federationen har upprepade gånger brutit mot internationell rätt och sina internationella åtaganden och har inlett ett olagligt, oprovocerat och omotiverat aggressionskrig mot Ukraina och utfört massakrer mot dess medborgare. Under de senaste månaderna har lagstiftningsrestriktioner, medieförbud, kriminalisering av oberoende rapportering och fri åsiktsbildning samt andra politiska åtal nått en rent totalitär nivå, vilket har lett till att det oberoende och pluralistiska civila utrymmet i Ryssland har upplösts.

| B. | Den ryska regimen har på ett aldrig tidigare skådat sätt intensifierat sina repressalier mot fredliga demonstranter, oberoende journalister och bloggare, människorättsförsvarare och civilsamhällesaktivister i ett försök att tysta all kritik och allt motstånd mot dess olagliga, oprovocerade och omotiverade militära aggression mot Ukraina. Tusentals personer har flytt från Ryssland på grund av den kraftigt ökade risken för godtyckliga gripanden och åtal. Dessa repressalier har haft en förödande effekt på livssituationen och friheterna för minoriteter, hbtqi+-personer, kvinnor och alla människor som av regeringen och samhället stämplats som avvikare från de påtvingade beteendemässiga eller normativa reglerna och förväntningarna eller som har kritiserat regimen och de ryska myndigheternas politik. |
| --- | --- |

B.

Den ryska regimen har på ett aldrig tidigare skådat sätt intensifierat sina repressalier mot fredliga demonstranter, oberoende journalister och bloggare, människorättsförsvarare och civilsamhällesaktivister i ett försök att tysta all kritik och allt motstånd mot dess olagliga, oprovocerade och omotiverade militära aggression mot Ukraina. Tusentals personer har flytt från Ryssland på grund av den kraftigt ökade risken för godtyckliga gripanden och åtal. Dessa repressalier har haft en förödande effekt på livssituationen och friheterna för minoriteter, hbtqi+-personer, kvinnor och alla människor som av regeringen och samhället stämplats som avvikare från de påtvingade beteendemässiga eller normativa reglerna och förväntningarna eller som har kritiserat regimen och de ryska myndigheternas politik.

| C. | Grundläggande mänskliga rättigheter, inbegripet föreningsfrihet och yttrandefrihet, fastslås i Ryska federationens konstitution och i ett stort antal internationella rättsliga instrument som Ryssland har förbundit sig att följa. De ryska myndigheterna är ansvariga för åratal av systematiska propagandakampanjer mot Ukraina, Europa och liberala demokratiska värden, vilket till slut lett till att alla spår av ett dynamiskt, politiskt aktivt och oberoende civilsamhälle gått förlorade. |
| --- | --- |

C.

Grundläggande mänskliga rättigheter, inbegripet föreningsfrihet och yttrandefrihet, fastslås i Ryska federationens konstitution och i ett stort antal internationella rättsliga instrument som Ryssland har förbundit sig att följa. De ryska myndigheterna är ansvariga för åratal av systematiska propagandakampanjer mot Ukraina, Europa och liberala demokratiska värden, vilket till slut lett till att alla spår av ett dynamiskt, politiskt aktivt och oberoende civilsamhälle gått förlorade.

| D. | Sedan den 24 februari 2022 har de ryska myndigheterna godtyckligt gripit över 15 400 fredliga antikrigsdemonstranter i hela landet och utsätter vissa för allvarlig misshandel och andra människorättskränkningar. Mer än 60 brottmål har redan inletts sedan dess. |
| --- | --- |

D.

Sedan den 24 februari 2022 har de ryska myndigheterna godtyckligt gripit över 15 400 fredliga antikrigsdemonstranter i hela landet och utsätter vissa för allvarlig misshandel och andra människorättskränkningar. Mer än 60 brottmål har redan inletts sedan dess.

| E. | Ett flertal lagar som införts under de senaste åren, såsom lagen om ”utländska agenter” och dess variationer, regleringen av och domen mot så kallade extremistorganisationer och otaliga dekret från den tillsynsmyndighet som ansvarar för medietillsynen (Roskomnadzor) har använts av de ryska myndigheterna för koncentrerade tillslag mot det oberoende civilsamhället och medier som är verksamma i Ryssland, särskilt mot icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare, journalister, advokater samt kvinnorättsaktivister, hbtqi+-aktivister och miljöaktivister samt aktivister för etniska och kulturella minoriteter. Genom alla dessa former av lagstiftning, reglering och rättsliga och administrativa bördor tvingas det civila samhällets aktörer att avböja utländsk finansiering, tillämpa självcensur och minska både sin offentliga synlighet och sin verksamhet av rädsla för statliga repressalier. |
| --- | --- |

E.

Ett flertal lagar som införts under de senaste åren, såsom lagen om ”utländska agenter” och dess variationer, regleringen av och domen mot så kallade extremistorganisationer och otaliga dekret från den tillsynsmyndighet som ansvarar för medietillsynen (Roskomnadzor) har använts av de ryska myndigheterna för koncentrerade tillslag mot det oberoende civilsamhället och medier som är verksamma i Ryssland, särskilt mot icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare, journalister, advokater samt kvinnorättsaktivister, hbtqi+-aktivister och miljöaktivister samt aktivister för etniska och kulturella minoriteter. Genom alla dessa former av lagstiftning, reglering och rättsliga och administrativa bördor tvingas det civila samhällets aktörer att avböja utländsk finansiering, tillämpa självcensur och minska både sin offentliga synlighet och sin verksamhet av rädsla för statliga repressalier.

| F. | Den 4 mars 2022 ändrade det ryska parlamentet strafflagen så att straff på upp till 15 års fängelse kan utdömas för spridning av påstådd ”falsk” information om kriget i Ukraina. Den 22 mars 2022 utvidgades lagen till att kriminalisera delning av ”falska nyheter” om all verksamhet som bedrivs av Rysslands officiella organ utomlands. Den 4 mars 2022 förbjöd den ryska duman alla demonstrationer mot kriget i Ukraina. Genom de ryska rättsliga reformerna har det införts administrativa och straffrättsliga brottsrubriceringar för ryska medborgare och juridiska personer som kräver internationella sanktioner mot den ryska staten, dess medborgare eller ryska juridiska personer. |
| --- | --- |

F.

Den 4 mars 2022 ändrade det ryska parlamentet strafflagen så att straff på upp till 15 års fängelse kan utdömas för spridning av påstådd ”falsk” information om kriget i Ukraina. Den 22 mars 2022 utvidgades lagen till att kriminalisera delning av ”falska nyheter” om all verksamhet som bedrivs av Rysslands officiella organ utomlands. Den 4 mars 2022 förbjöd den ryska duman alla demonstrationer mot kriget i Ukraina. Genom de ryska rättsliga reformerna har det införts administrativa och straffrättsliga brottsrubriceringar för ryska medborgare och juridiska personer som kräver internationella sanktioner mot den ryska staten, dess medborgare eller ryska juridiska personer.

| G. | De ryska myndigheterna har tvingat flera oberoende medieföretag att tillfälligt avbryta sin verksamhet, lägga ned sin verksamhet helt eller flytta sin verksamhet utomlands, samtidigt som tillgången till andra medier blockeras i takt med den med den ökande censuren, kontrollen och isoleringen på internet, vilket berövar den ryska befolkningen opartisk information om Rysslands krig mot Ukraina och de krigsförbrytelser som begås där i Ryska federationens namn. Dessa är framför allt radiostationen Echo Moskvy, tv-stationen Dozjd och tidningen Novaja Gazeta. Myndigheterna har blockerat utländska sociala medier i Ryssland och svartlistat Meta, moderbolaget till Facebook, Instagram och WhatsApp, och klassificerar det som ”extremistiskt”. |
| --- | --- |

G.

De ryska myndigheterna har tvingat flera oberoende medieföretag att tillfälligt avbryta sin verksamhet, lägga ned sin verksamhet helt eller flytta sin verksamhet utomlands, samtidigt som tillgången till andra medier blockeras i takt med den med den ökande censuren, kontrollen och isoleringen på internet, vilket berövar den ryska befolkningen opartisk information om Rysslands krig mot Ukraina och de krigsförbrytelser som begås där i Ryska federationens namn. Dessa är framför allt radiostationen Echo Moskvy, tv-stationen Dozjd och tidningen Novaja Gazeta. Myndigheterna har blockerat utländska sociala medier i Ryssland och svartlistat Meta, moderbolaget till Facebook, Instagram och WhatsApp, och klassificerar det som ”extremistiskt”.

| H. | Sedan början av Rysslands krig i Ukraina har hundratals journalister, människorättsförsvarare, aktivister och andra lämnat Ryssland på grund av den drastiskt ökade risken för godtyckliga gripanden och åtal, bland annat efter att president Putin kallat dem som står upp mot kriget för ”landsförrädare” och ”femtekolonnare”. |
| --- | --- |

H.

Sedan början av Rysslands krig i Ukraina har hundratals journalister, människorättsförsvarare, aktivister och andra lämnat Ryssland på grund av den drastiskt ökade risken för godtyckliga gripanden och åtal, bland annat efter att president Putin kallat dem som står upp mot kriget för ”landsförrädare” och ”femtekolonnare”.

| I. | Den 16 mars 2022 beslutade Europarådets ministerkommitté att omedelbart återkalla Ryska federationens medlemskap i Europarådet. Ryska federationen beslutade å sin sida att lämna Europarådet den 15 mars 2022, vilket berövar ryska medborgare det skydd som fastställs i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och nekar dem tillgång till rättsmedel inför Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

I.

Den 16 mars 2022 beslutade Europarådets ministerkommitté att omedelbart återkalla Ryska federationens medlemskap i Europarådet. Ryska federationen beslutade å sin sida att lämna Europarådet den 15 mars 2022, vilket berövar ryska medborgare det skydd som fastställs i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och nekar dem tillgång till rättsmedel inför Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna.

| J. | Aleksej Navalnyj, rysk advokat, oppositionspolitiker och antikorruptionsaktivist, och mottagare av 2021 års Sacharovpris, greps i januari 2021 och har varit fängslad sedan februari 2021, där han har avtjänat ett godtyckligt och politiskt motiverat straff och upprepade gånger utsatts för tortyr och omänsklig behandling. EU har fördömt förgiftningen och det politiskt motiverade fängslandet av Aleksej Navalnyj i starkast möjliga ordalag, infört riktade sanktioner och fortsätter att kräva en oberoende utredning av hans förgiftning. |
| --- | --- |

J.

Aleksej Navalnyj, rysk advokat, oppositionspolitiker och antikorruptionsaktivist, och mottagare av 2021 års Sacharovpris, greps i januari 2021 och har varit fängslad sedan februari 2021, där han har avtjänat ett godtyckligt och politiskt motiverat straff och upprepade gånger utsatts för tortyr och omänsklig behandling. EU har fördömt förgiftningen och det politiskt motiverade fängslandet av Aleksej Navalnyj i starkast möjliga ordalag, infört riktade sanktioner och fortsätter att kräva en oberoende utredning av hans förgiftning.

| K. | Den 22 mars 2022 dömde domstolen i Moskvas Lefortovodistrikt, efter en extrasession i ett fängelseläger och därmed utanför ordinarie domstolslokaler, Aleksej Navalnyj till nio år i ett högsäkerhetsfängelse och ålade honom administrativa böter på 1,2 miljoner RUB (cirka 12 838 EUR). Denna dom strider tydligt mot internationell rätt och den ryska konstitutionen och är lika olaglig, godtycklig och politiskt motiverad som den tidigare domen. |
| --- | --- |

K.

Den 22 mars 2022 dömde domstolen i Moskvas Lefortovodistrikt, efter en extrasession i ett fängelseläger och därmed utanför ordinarie domstolslokaler, Aleksej Navalnyj till nio år i ett högsäkerhetsfängelse och ålade honom administrativa böter på 1,2 miljoner RUB (cirka 12 838 EUR). Denna dom strider tydligt mot internationell rätt och den ryska konstitutionen och är lika olaglig, godtycklig och politiskt motiverad som den tidigare domen.

| L. | Ett antal aktivister har hotats med eller utsatts för gripanden och åtal för stöd till eller samarbete med Aleksej Navalnyj eller för stöd till hans idéer, såsom strategin för smart röstning. De anklagades och åtalades för sådant stöd med retroaktiv tillämpning av nya lagar eller administrativa beslut på grundval av uttalanden på sociala medier, och många av dem har lämnat Ryssland efter att ha åtalats för brott. Aleksej Navalnyjs antikorruptionsstiftelse har klassificerats som ”extremistisk”. |
| --- | --- |

L.

Ett antal aktivister har hotats med eller utsatts för gripanden och åtal för stöd till eller samarbete med Aleksej Navalnyj eller för stöd till hans idéer, såsom strategin för smart röstning. De anklagades och åtalades för sådant stöd med retroaktiv tillämpning av nya lagar eller administrativa beslut på grundval av uttalanden på sociala medier, och många av dem har lämnat Ryssland efter att ha åtalats för brott. Aleksej Navalnyjs antikorruptionsstiftelse har klassificerats som ”extremistisk”.

| 1. | Europaparlamentet fördömer den ryska regimens inhemska förtryck, som har förvärrats efter Rysslands aggressionskrig mot Ukraina. Parlamentet kräver att de ryska myndigheterna upphör med trakasserierna, hoten och attackerna mot alla antikrigsdemonstranter, oberoende organisationer i det civila samhället, icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare, journalister, advokater samt aktivister för kvinnors och hbtqi+-personers rättigheter och miljöaktivister i Ryssland. Parlamentet uttrycker sin solidaritet med de demokratiska krafterna i Ryssland, som engagerar sig för ett öppet och fritt samhälle, och betonar sitt stöd för alla personer och organisationer som är måltavla för attacker och förtryck. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer den neo-totalitära, imperialistiska ideologiska hållning som den ryska regeringen och dess propagandister antagit. Parlamentet betonar att angreppen mot demokratin och åsidosättandet av andra nationers rättigheter har fört Ryssland i riktning mot despotism, internationell aggression och krigsförbrytelser. Parlamentet understryker att ett odemokratiskt Ryssland är ett konstant hot mot Europas säkerhet och stabilitet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar djupt den ryska lagstiftningen, bland annat om ”utländska agenter”, de ändringar av strafflagen som infördes den 4 och den 22 mars 2022 samt massmedielagen, vilka används för att begå rättsliga trakasserier mot avvikande åsikter i landet och utomlands och för att undergräva oberoende medier. Parlamentet understryker att denna utveckling står i uppenbar strid med de åtaganden som Ryssland frivilligt har gjort enligt internationell rätt och som skrivits in i landets egen konstitution. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet fördömer de ryska myndigheternas fortsatta och ökande censur, inbegripet av internet, och uppmanar dem att omedelbart upphöra med sin kontroll och censur. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet fördömer de ryska myndigheternas agerande att förfölja mödrarna till ryska soldater och deras etablerade organisationer, beröva ryska föräldrar information om var deras barn befinner sig och vägra att samarbeta med de ukrainska myndigheterna för att återta kvarlevorna av ryska soldater som dödats i strid. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet fördömer den roll som spelas av den Rysk-ortodoxa kyrkans ledare, patriarken Kirill av Moskva, genom att erbjuda en teologisk grund för Rysslands aggressionskrig mot Ukraina. Parlamentet lovordar modet hos de 300 präster i den Rysk-ortodoxa kyrkan som undertecknat ett brev som fördömer aggressionen, sörjer det ukrainska folkets lidande och kräver ett ”stopp för kriget”. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet fördömer skarpt fängslandet av Sacharovpristagaren Aleksej Navalnyj och upprepar sitt krav på att han omedelbart och villkorslöst ska friges, liksom de hundratals andra ryska medborgare som grundlöst hålls fängslade enbart för att de har mod att demonstrera för demokrati och fred eller för förbättrade rättigheter, inbegripet rätten till yttrandefrihet och frihet att delta i fredliga sammankomster. Parlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att förbättra förhållandena i fängelser och häkten så att de uppfyller internationella normer. Parlamentet anser att Aleksej Navalnyjs humanitära, hälsomässiga och säkerhetsrelaterade situation är en prioriterad fråga för EU. Parlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att till fullo säkerställa hans rättigheter under hans olagliga frihetsberövande. Parlamentet fördömer rättegången mot Aleksej Navalnyj som inte respekterade hans rätt till en rättvis rättegång och upprepar sitt krav på en transparent utredning av förgiftningen av Aleksej Navalnyj utan dröjsmål. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att förtrycket av Aleksej Navalnyj, hans anhängare, medierna och det civila samhället, som ingick i upptakten till Rysslands kriminella aggressionskrig, och upprepar att politisk pluralism och fria medier är de bästa garantierna mot och hindren för en odemokratisk regerings internationella aggression. Parlamentet anser att våra insatser för att stödja åsikts- och mediefriheten för ryska medborgare är en väsentlig del av våra insatser för att bekämpa kriget och aggressionen i Ukraina. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt de beslut som fattats av ryska domstolar och som har lett till stängningen av International Memorial och Memorial Human Rights Centre, som tillsammans utgör en av Rysslands äldsta och mest framträdande människorättsorganisationer och också är Sacharovpristagare. Parlamentet fördömer Roskomnadzors fortsatta varningar mot Novaja Gazeta om censur och påstådda kränkningar av lagen om ”utländska agenter”, vilket ledde till att tidningen meddelade att den skulle avbryta sin verksamhet fram till dess att kriget i Ukraina är över. Parlamentet beklagar också den ryska riksåklagarens begäran om att Roskomnadzor ska begränsa tillträdet till Echo Moskvy och Dozjd på grund av deras rapportering om kriget i Ukraina. Parlamentet lovordar både den roll som dessa kanaler, och så många andra oberoende organisationer och nyhetsbyråer som sedan dess har stängts ned, har haft för att avslöja sanningen och tillhandahålla fakta om den sovjetiska regimens och den ryska regeringens brott, och deras engagemang för mänskliga rättigheter. Parlamentet kräver ett slut på det systematiska förtrycket av journalistiska institutioner och oberoende medier, som utgör grundpelarna för frihet och demokrati. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar FN:s råd för mänskliga rättigheter att fullständigt och skyndsamt utreda den ryska regimens kränkningar av rätten till information och yttrandefriheten. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över hur tillslagen mot det ryska civilsamhället, människorättsförsvarare, kvinnorättsaktivister, aktivister för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och hbtqi+-grupper innebär att situationen för redan utsatta och utpekade grupper i landet förvärras ytterligare. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet upprepar att det fria och oberoende arbete som utförs av det civila samhällets organisationer och medierna är en hörnsten i ett demokratiskt samhälle. Parlamentet uppmanar därför Ryssland att inrätta en tydlig rättslig ram och en säker miljö för det civila samhällets organisationer, demonstranter, medier och politiska aktörer i överensstämmelse med Rysslands konstitution och internationella skyldigheter och med internationella människorättsnormer, så att de kan utföra sitt legitima och värdefulla arbete utan inblandning. Parlamentet betonar behovet av att garantera effektiv rättslig prövning för demonstranter, aktivister från det civila samhället och journalister vars grundläggande rättigheter har kränkts. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att noga övervaka människorättssituationen i Ryssland, tillhandahålla katastrofbistånd och öka stödet till det civila samhället, oberoende icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare och oberoende medier som fortfarande är aktiva i Ryssland, inbegripet hållbart och flexibelt finansiellt stöd. Parlamentet uppmanar EU:s delegation och medlemsstaternas representationer i Ryssland att offentligt visa solidaritet med dem som förföljs. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att stärka skyddet av rättigheterna och den fysiska integriteten för aktivister, oberoende journalister och människorättsförsvarare som är föremål för de ryska myndigheternas förtryck, och att ge dem nödvisum så att de kan lämna landet och få tillfälligt skydd i EU, samt att vid behov tillåta hotade eller förbjudna ryska icke-statliga organisationer och medier att direkt fortsätta sitt arbete från EU:s territorium. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och rådet att effektivt utnyttja EU:s mekanism för globala sanktioner mot människorättskränkningar och införa restriktiva åtgärder mot alla ryska tjänstemän som är inblandade i ingripandena mot det oberoende civilsamhället och medier och fredliga demonstranter, liksom i det senaste fallet mot Aleksej Navalnyj. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förebygga och motverka spridningen av desinformation, inbegripet propaganda, och att stärka oberoende medier. Parlamentet välkomnar därför att det utvecklas specifika plattformar och nyheter på ryska och ukrainska. Parlamentet begär att EU:s strategiska kommunikation förbättras och att man utforskar effektiva sätt att motverka krigspropaganda med ursprung i Ryssland från kanaler som Rossija, Channel One Russia och NTV, som sprider innehåll till stöd för aggressionskriget och vilseleder människor om det. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att fortsätta att förbättra den alternativa ryskspråkiga informationen på nätet om den pågående utvecklingen för att motverka desinformation, att fortsätta att säkerställa att offentliga uttalanden från EU och medlemsstaterna översätts till ryska och att vända sig till rysktalande målgrupper och plattformar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta emot förbjudna mediegrupper i EU och att utveckla en gemensam plattform för exilmedier samt att stödja teknik som gör det möjligt för människor att använda internet för att utöva sina grundläggande rättigheter, särskilt informations- och yttrandefriheten, och att stödja strävan efter demokrati och rättsstatsprincipen genom att inrätta tekniska medel för att kringgå kommunikationsövervakning och blockering av webbplatser och appar i Ryssland, inbegripet på lågteknologiska mellanvågssändare, VPN-plattformar, anonymiseringsnätverk och satellit-TV. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation och de nationella diplomatiska representationerna i Ryssland att noga övervaka situationen på plats och hur rättegångarna hanteras samt att erbjuda berörda personer allt stöd de kan behöva, inbegripet direkt finansiellt stöd för att betala för advokater och experter. Parlamentet uppmanar alla regeringar att avslå eventuella framtida framställningar om utlämning av ryska medborgare för brott mot strafflagen och lagen om administrativa överträdelser. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna, rådet och kommissionen att säkerställa humanitär status och skapa säkra migrationsmöjligheter för hotade företrädare för den ryska oppositionen, det civila samhället och medierna, bland annat genom att se till att de får möjlighet att varaktigt bosätta sig och arbeta i Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram en mekanism för att skydda ryska soldater som beslutar sig för att desertera. Parlamentet uppmanar finansinstitut, banker, kreditkortsföretag och statliga myndigheter att införa kontrollförfaranden för skräddarsydd tillämpning av sanktioner mot ryska medborgare i EU så att det blir möjligt för oppositionsaktivister, oberoende företrädare för det civila samhället och medier att behålla tillgången till de finansiella tillgångar som krävs för att säkra deras uppehälle i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att akademiskt och kulturellt samarbete på individuell nivå, även i konfliktsituationer, kan bidra till att stärka pluralistiska röster under antidemokratiska omständigheter och utgöra en grund för att underlätta återupprättandet av förbindelser efter konflikten. Parlamentet understryker att det ryska forskarsamfundet har varit en av de främsta måltavlorna för Putin-regimens förtryck. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar det strategiska värdet av bidragen från ryska akademiker som motsätter sig kriget för att bättre analysera Putin-regimen och hur den kan motverkas. Parlamentet efterlyser en EU-strategi som gör det möjligt för ryska studenter och professorer att officiellt fortsätta sina studier och sitt arbete vid europeiska universitet, särskilt inom humaniora, och att erhålla motsvarande examensbevis. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att integrera samråd om mänskliga rättigheter och det civila samhället i alla dialoger mellan EU, dess medlemsstater och Ryssland, och att hålla fast vid sitt åtagande om jämställdhetsintegrering. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att fortsätta att samarbeta med det ryska folket och det ryska civila exilsamhället. Parlamentet uppmanar med kraft EU att visa sin beredvillighet att stödja det ryska civila samhället i dess ansträngningar att bygga upp ett demokratiskt Ryssland, och att välkomna ett demokratiskt och ansvarsfullt Ryssland tillbaka till det internationella samfundet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar EU att utse ett särskilt sändebud för ett demokratiskt Ryssland, som bör ansvara för förbindelserna med det ryska folket, särskilt med demokratiförsvarare i exil och dem som har stannat kvar i Ryssland och vill att landet ska återgå till demokrati. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med utrikestjänsten bidra till att inrätta och stödja ett demokratiskt ryskt centrum för kontinuerlig dialog med det demokratiska ryska samfundet, särskilt den kommitté mot krig som inrättats av ryska aktivister från den demokratiska oppositionen, i syfte att tillhandahålla direkt kommunikation med det ryska folket, att tillsammans med det civila samhället utveckla en EU-strategi för ett framtida demokratiskt Ryssland, att förbättra integrationen av nya emigranter från Ryssland genom utbildningsprogram och att anordna årliga EU-toppmöten med det demokratiska Ryssland i exil. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att vidta samordnade åtgärder med likasinnade länder för att öka medvetenheten om och motverka de ryska myndigheternas inskränkningar av grundläggande friheter och mänskliga rättigheter, bland annat i form av offentliga insatser på hög nivå, samordnade initiativ, fortlöpande granskning i internationella och regionala människorättsforum samt regelbundna konsekvensbedömningar av de mänskliga rättigheterna för att säkerställa att samarbetet med Ryssland inte undergräver människorättsmålen och inte direkt eller indirekt bidrar till människorättskränkningar. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar att enligt Levada Center stöder 83 % av ryssarna Putins krig i Ukraina, medan andelen ryssar som säger att landet går i rätt riktning har ökat från 52 % till 69 %, vilket är den högsta nivån någonsin sedan 1996. Parlamentet uppskattar i detta avseende de modiga personer som öppet protesterar mot och motsätter sig rysk imperialism i dess nyaste form, nämligen invasionen av Ukraina, trots kravallpolisens brutalitet, straffrättsliga påföljder och mediala och sociala påtryckningar. Europaparlamentet uppmanar ändå med kraft alla EU-medborgare att inte sätta likhetstecken mellan alla ryska medborgare och de brutala handlingar som deras ledning och militär har gjort sig skyldiga till i Ukraina. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja och skydda de kritiska röster inom den ryska diasporan som utsätts för hot från ryska myndigheter. Parlamentet fördömer de sammankomster som organiserats av ryska diasporagrupper till stöd för kriget eller i protest mot att ukrainska flyktingar tas emot. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa samt Ryska federationens president, regering och parlament. |
| --- | --- |

28.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/81 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/81

---

P9_TA(2022)0126

Rätten till reparation

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om rätten till reparation (2022/2515(RSP))

(2022/C 434/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/771 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om försäljning av varor (1) (direktivet om försäljning av varor), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/771 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om försäljning av varor (1) (direktivet om försäljning av varor),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/770 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster (2) (direktivet om digitalt innehåll), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/770 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster (2) (direktivet om digitalt innehåll),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (3) (ekodesigndirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (3) (ekodesigndirektivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (direktivet om otillbörliga affärsmetoder) (4), särskilt bilaga I, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (direktivet om otillbörliga affärsmetoder) (4), särskilt bilaga I,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020 om en mer hållbar inre marknad för företag och konsumenter (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020 om en mer hållbar inre marknad för företag och konsumenter (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2021 om den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2021 om den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2017 om en längre livstid för produkter: fördelar för konsumenter och företag (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2017 om en längre livstid för produkter: fördelar för konsumenter och företag (7),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om rätten till reparation (O-000010/2022 – B9-0010/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om rätten till reparation (O-000010/2022 – B9-0010/2022),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet har vid flera tillfällen (8) betonat vikten av att ge konsumenterna rätt till reparation som en central pelare på agendan för den cirkulära ekonomin inom ramen för den europeiska gröna given, eftersom det skulle främja en mer effektiv och hållbar resursanvändning, förebygga och minska avfallet och uppmuntra till utökad användning och återanvändning av produkter och delningsekonomin, samtidigt som konsumenternas rättigheter och välfärd stärks. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet har vid flera tillfällen (8) betonat vikten av att ge konsumenterna rätt till reparation som en central pelare på agendan för den cirkulära ekonomin inom ramen för den europeiska gröna given, eftersom det skulle främja en mer effektiv och hållbar resursanvändning, förebygga och minska avfallet och uppmuntra till utökad användning och återanvändning av produkter och delningsekonomin, samtidigt som konsumenternas rättigheter och välfärd stärks.

| B. | I kommissionens avsiktsförklaring om tillståndet i unionen 2021 (9) tillkännages ett lagstiftningsförslag om rätt till reparation som ett av de viktigaste initiativen för 2022. Detta förslag bör antas i nära samordning med relaterade lagstiftningsinitiativ, såsom initiativet för hållbara produkter och initiativet för att ge konsumenterna inflytande i den gröna omställningen, som alla delar målet att uppnå mer hållbara produkter och konsumtionsmönster. |
| --- | --- |

B.

I kommissionens avsiktsförklaring om tillståndet i unionen 2021 (9) tillkännages ett lagstiftningsförslag om rätt till reparation som ett av de viktigaste initiativen för 2022. Detta förslag bör antas i nära samordning med relaterade lagstiftningsinitiativ, såsom initiativet för hållbara produkter och initiativet för att ge konsumenterna inflytande i den gröna omställningen, som alla delar målet att uppnå mer hållbara produkter och konsumtionsmönster.

| C. | Kommissionen har inlett ett offentligt samråd som ska pågå fram till den 5 april 2022 om hållbar konsumtion av varor – främjande av reparation och återanvändning. Kommissionen har för avsikt att föreslå ett direktiv om ändring av direktivet om försäljning av varor och överväger att föreslå en separat rättsakt om rätten till reparation. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen har inlett ett offentligt samråd som ska pågå fram till den 5 april 2022 om hållbar konsumtion av varor – främjande av reparation och återanvändning. Kommissionen har för avsikt att föreslå ett direktiv om ändring av direktivet om försäljning av varor och överväger att föreslå en separat rättsakt om rätten till reparation.

| D. | Direktivet om digitalt innehåll och direktivet om försäljning av varor innehåller omfattande ramar som täcker väsentliga delar av konsumentavtalsrätten, såsom krav på efterlevnad av avtalet och rättsmedel som är tillgängliga för konsumenterna vid bristande efterlevnad, däribland bestämmelser om reparation, byte, säkerställande av det digitala innehållets eller tjänsternas överensstämmelse med avtalet, prisavdrag och hävande av avtal, samt regler om de huvudsakliga villkor som gäller för användning av dessa rättsmedel och om kommersiella garantier. |
| --- | --- |

D.

Direktivet om digitalt innehåll och direktivet om försäljning av varor innehåller omfattande ramar som täcker väsentliga delar av konsumentavtalsrätten, såsom krav på efterlevnad av avtalet och rättsmedel som är tillgängliga för konsumenterna vid bristande efterlevnad, däribland bestämmelser om reparation, byte, säkerställande av det digitala innehållets eller tjänsternas överensstämmelse med avtalet, prisavdrag och hävande av avtal, samt regler om de huvudsakliga villkor som gäller för användning av dessa rättsmedel och om kommersiella garantier.

| E. | 79 procent av EU-medborgarna anser att tillverkarna bör åläggas att göra det enklare att reparera digitala enheter eller byta ut enskilda delar i dem. 77 procent av EU-medborgarna skulle hellre reparera sina enheter än byta ut dem. Reparationsföretag skulle kunna vara en källa till lokala arbetstillfällen och specifik know-how i Europa. |
| --- | --- |

E.

79 procent av EU-medborgarna anser att tillverkarna bör åläggas att göra det enklare att reparera digitala enheter eller byta ut enskilda delar i dem. 77 procent av EU-medborgarna skulle hellre reparera sina enheter än byta ut dem. Reparationsföretag skulle kunna vara en källa till lokala arbetstillfällen och specifik know-how i Europa.

| F. | Covid-19-krisen har visat på att det behövs nya och mer resilienta affärsmodeller och att europeiska företag, särskilt små och medelstora företag, mikroföretag och egenföretagare behöver stöd. |
| --- | --- |

F.

Covid-19-krisen har visat på att det behövs nya och mer resilienta affärsmodeller och att europeiska företag, särskilt små och medelstora företag, mikroföretag och egenföretagare behöver stöd.

| G. | Att ge konsumenterna rätt till reparation skulle bidra till att främja Europas industriella omställning och stärka dess resiliens och öppna strategiska oberoende. Främjande av reparation erbjuder ekonomiska och sociala möjligheter när det gäller entreprenörskap och skapande av arbetstillfällen. Hållbara produkter gynnar både företag och konsumenter genom att stimulera efterfrågan och öka tillgången på hållbara varor. |
| --- | --- |

G.

Att ge konsumenterna rätt till reparation skulle bidra till att främja Europas industriella omställning och stärka dess resiliens och öppna strategiska oberoende. Främjande av reparation erbjuder ekonomiska och sociala möjligheter när det gäller entreprenörskap och skapande av arbetstillfällen. Hållbara produkter gynnar både företag och konsumenter genom att stimulera efterfrågan och öka tillgången på hållbara varor.

| H. | Ett antal hinder kan göra att konsumenterna avstår från reparation, bland annat bristande tillgång till information, bristande tillgång till reservdelar, bristande standardisering och driftskompatibilitet, eller andra tekniska hinder, samt reparationskostnaderna. |
| --- | --- |

H.

Ett antal hinder kan göra att konsumenterna avstår från reparation, bland annat bristande tillgång till information, bristande tillgång till reservdelar, bristande standardisering och driftskompatibilitet, eller andra tekniska hinder, samt reparationskostnaderna.

| I. | Elektroniskt avfall är det snabbast växande avfallsflödet i världen, med mer än 53 miljoner ton elektroniskt avfall 2019. |
| --- | --- |

I.

Elektroniskt avfall är det snabbast växande avfallsflödet i världen, med mer än 53 miljoner ton elektroniskt avfall 2019.

1.

Europaparlamentet betonar att en effektiv rätt till reparation bör omfatta aspekter som rör produktens livscykel och behandlas inom ramen för olika sammanlänkade politikområden, däribland produktdesign, centrala etiska principer för produktion, standardisering, konsumentinformation, inbegripet information om reparerbarhet och om livscykeln där så är möjligt och lämpligt, konsumenträttigheter och garantier samt offentlig upphandling.

2.

Europaparlamentet betonar att initiativet om rätt till reparation måste vara proportionerligt, evidensbaserat och kostnadseffektivt och säkra balans mellan principerna om hållbarhet, konsumentskydd och en konkurrenskraftig social marknadsekonomi, så att alla berörda parter kan utnyttja de möjligheter som den gröna omställningen innebär.

3.

Europaparlamentet betonar att en effektiv rätt till reparation bör skapa betydande konkurrensfördelar för europeiska företag utan att lägga någon form av oproportionerlig ekonomisk börda på dem, och bör inspirera till innovation och uppmuntra investeringar i hållbar teknik, samtidigt som hänsyn tas till marknadsutvecklingen och konsumenternas föränderliga behov.

Utforma produkter som varar längre och kan repareras

Utforma produkter som varar längre och kan repareras

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att anta ett initiativ för hållbara produkter som omfattar en översyn av ekodesigndirektivet och en utvidgning av dess tillämpningsområde till att omfatta mer än energirelaterade produkter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att anta ett initiativ för hållbara produkter som omfattar en översyn av ekodesigndirektivet och en utvidgning av dess tillämpningsområde till att omfatta mer än energirelaterade produkter.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att tillverkning av hållbara och säkra produkter som uppfyller kraven är en grundläggande styrka för EU:s inre marknad och gynnar både konsumenter och företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att kräva att tillverkarna utformar sina produkter på ett sådant sätt att de varar längre och kan repareras på ett säkert sätt, och så att deras olika delar är lättåtkomliga och lätta att avlägsna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att tillverkning av hållbara och säkra produkter som uppfyller kraven är en grundläggande styrka för EU:s inre marknad och gynnar både konsumenter och företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att kräva att tillverkarna utformar sina produkter på ett sådant sätt att de varar längre och kan repareras på ett säkert sätt, och så att deras olika delar är lättåtkomliga och lätta att avlägsna.

| 6. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att säkerställa bättre tillgång för slutanvändare och oberoende reparatörer till reservdelar och bruksanvisningar inom rimlig tid och till en rimlig kostnad, under en period som motsvarar produktens förväntade livslängd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att säkerställa bättre tillgång för slutanvändare och oberoende reparatörer till reservdelar och bruksanvisningar inom rimlig tid och till en rimlig kostnad, under en period som motsvarar produktens förväntade livslängd.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga krav på hållbarhet och reparation i ett framtida ekodesigndirektiv med ett bredare tillämpningsområde. Parlamentet understryker behovet av att grundligt analysera kraven för varje produkt för att se till att det krav som är bäst lämpat för ändamålet väljs, och noterar till exempel att en modulär utformning av vissa produkter kommer att göra det lättare att reparera och förlänga produktens livslängd, medan en modulär utformning eller en skyldighet att säkerställa reparerbarhet för andra produkter kan äventyra hållbarheten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga krav på hållbarhet och reparation i ett framtida ekodesigndirektiv med ett bredare tillämpningsområde. Parlamentet understryker behovet av att grundligt analysera kraven för varje produkt för att se till att det krav som är bäst lämpat för ändamålet väljs, och noterar till exempel att en modulär utformning av vissa produkter kommer att göra det lättare att reparera och förlänga produktens livslängd, medan en modulär utformning eller en skyldighet att säkerställa reparerbarhet för andra produkter kan äventyra hållbarheten.

| 8. | Europaparlamentet betonar att en rad genomförandeåtgärder för ekodesigndirektivet antogs 2019, genom vilka det infördes en obligatorisk period för tillhandahållande av reservdelar och längsta leveranstider samt krav på utformning för montering och isärtagning av komponenter. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utvidga tillämpningsområdet för sådana åtgärder till andra produktkategorier, inbegripet icke energirelaterade produkter, med beaktande av deras särdrag. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att en rad genomförandeåtgärder för ekodesigndirektivet antogs 2019, genom vilka det infördes en obligatorisk period för tillhandahållande av reservdelar och längsta leveranstider samt krav på utformning för montering och isärtagning av komponenter. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utvidga tillämpningsområdet för sådana åtgärder till andra produktkategorier, inbegripet icke energirelaterade produkter, med beaktande av deras särdrag.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att tillgång till reparations- och underhållsinformation för alla aktörer inom reparationssektorn är avgörande för att ge konsumenterna bättre tillgång till reparationstjänster. Parlamentet insisterar därför på att en verklig ”rätt till reparation” bör ge aktörer inom reparationsindustrin, inbegripet oberoende reparatörer, och konsumenter kostnadsfri tillgång till nödvändig reparations- och underhållsinformation, bland annat information om diagnosverktyg, reservdelar, programvara och uppdateringar som behövs för att utföra reparationer och underhåll. Parlamentet påminner om vikten av ett innovativt företagsklimat och respekt för företagshemligheter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om att tillgång till reparations- och underhållsinformation för alla aktörer inom reparationssektorn är avgörande för att ge konsumenterna bättre tillgång till reparationstjänster. Parlamentet insisterar därför på att en verklig ”rätt till reparation” bör ge aktörer inom reparationsindustrin, inbegripet oberoende reparatörer, och konsumenter kostnadsfri tillgång till nödvändig reparations- och underhållsinformation, bland annat information om diagnosverktyg, reservdelar, programvara och uppdateringar som behövs för att utföra reparationer och underhåll. Parlamentet påminner om vikten av ett innovativt företagsklimat och respekt för företagshemligheter.

| 10. | Europaparlamentet framhåller att varor med digitala inslag kräver särskild uppmärksamhet. Parlamentet betonar i synnerhet att programvaruuppdateringar måste göras tillgängliga under en minimiperiod i enlighet med direktivet om digitalt innehåll. Parlamentet insisterar på att konsumenterna bör få fullständig information om tillgången till uppdateringar vid tidpunkten för köpet. Parlamentet tillägger att uppdateringar av funktioner bör vara reversibla och inte leda till sämre prestanda. Parlamentet konstaterar att metoder som på ett otillbörligt sätt begränsar rätten till reparation eller leder till föråldring skulle kunna betraktas som otillbörliga affärsmetoder och därför föras upp i bilaga I till direktivet om otillbörliga affärsmetoder. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller att varor med digitala inslag kräver särskild uppmärksamhet. Parlamentet betonar i synnerhet att programvaruuppdateringar måste göras tillgängliga under en minimiperiod i enlighet med direktivet om digitalt innehåll. Parlamentet insisterar på att konsumenterna bör få fullständig information om tillgången till uppdateringar vid tidpunkten för köpet. Parlamentet tillägger att uppdateringar av funktioner bör vara reversibla och inte leda till sämre prestanda. Parlamentet konstaterar att metoder som på ett otillbörligt sätt begränsar rätten till reparation eller leder till föråldring skulle kunna betraktas som otillbörliga affärsmetoder och därför föras upp i bilaga I till direktivet om otillbörliga affärsmetoder.

Ge konsumenterna möjlighet att välja reparerbara produkter

Ge konsumenterna möjlighet att välja reparerbara produkter

| 11. | Europaparlamentet anser att bättre konsumentinformation om produkters reparerbarhet är avgörande för att konsumenterna ska kunna spela en mer aktiv roll i den cirkulära ekonomin. Parlamentet anser att bättre konsumentinformation skulle göra det möjligt för konsumenterna att fatta bättre underbyggda köpbeslut, vilket skulle kunna driva marknaden mot mer reparerbara produkter. Parlamentet välkomnar därför kommissionens aviserade initiativ för att ge konsumenterna inflytande i den gröna omställningen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att bättre konsumentinformation om produkters reparerbarhet är avgörande för att konsumenterna ska kunna spela en mer aktiv roll i den cirkulära ekonomin. Parlamentet anser att bättre konsumentinformation skulle göra det möjligt för konsumenterna att fatta bättre underbyggda köpbeslut, vilket skulle kunna driva marknaden mot mer reparerbara produkter. Parlamentet välkomnar därför kommissionens aviserade initiativ för att ge konsumenterna inflytande i den gröna omställningen.

| 12. | Europaparlamentet understryker att konsumenterna på försäljningsstället bör få tillförlitlig, tydlig och lättbegriplig information om en produkts hållbarhet och reparerbarhet, så att de kan jämföra och identifiera de mest hållbara produkter som finns tillgängliga på marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå harmoniserade regler för sådan konsumentinformation, bland annat information om reparationsnivåer, information om beräknad livslängd, information om reservdelar, information om reparationstjänster och den period under vilken programvaruuppdateringar finns tillgängliga för varor med digitala delar, samtidigt som hänsyn tas till kraven på konsumentsäkerhet. Parlamentet konstaterar att sådan information, för att vara användbar, bör göras tillgänglig vid tidpunkten för köpet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att konsumenterna på försäljningsstället bör få tillförlitlig, tydlig och lättbegriplig information om en produkts hållbarhet och reparerbarhet, så att de kan jämföra och identifiera de mest hållbara produkter som finns tillgängliga på marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå harmoniserade regler för sådan konsumentinformation, bland annat information om reparationsnivåer, information om beräknad livslängd, information om reservdelar, information om reparationstjänster och den period under vilken programvaruuppdateringar finns tillgängliga för varor med digitala delar, samtidigt som hänsyn tas till kraven på konsumentsäkerhet. Parlamentet konstaterar att sådan information, för att vara användbar, bör göras tillgänglig vid tidpunkten för köpet.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att se till att produktinformationen baseras på standardiserade mätningar, till exempel för hållbarhet, och att inleda utvecklingen av standarder där sådana saknas. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att se till att produktinformationen baseras på standardiserade mätningar, till exempel för hållbarhet, och att inleda utvecklingen av standarder där sådana saknas.

| 14. | Europaparlamentet betonar den nyckelroll som EU:s miljömärke spelar för att uppmuntra industrin att införa märkningspolicyer som förmedlar viktig information till konsumenterna om varors livslängd, samtidigt som det balanserar företagens skyldigheter med starka positiva kommersiella incitament att bygga upp konsumenternas förtroende. Parlamentet noterar dock att detta märkningssystem endast är frivilligt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar den nyckelroll som EU:s miljömärke spelar för att uppmuntra industrin att införa märkningspolicyer som förmedlar viktig information till konsumenterna om varors livslängd, samtidigt som det balanserar företagens skyldigheter med starka positiva kommersiella incitament att bygga upp konsumenternas förtroende. Parlamentet noterar dock att detta märkningssystem endast är frivilligt.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i all ny produktlagstiftning och i förbindelse med översynen av ekodesigndirektivet utvärdera förslaget om krav på att tillverkarna ska införa smarta märkningsmetoder såsom QR-koder och digitala produktpass. Parlamentet vill se balans i utvecklingen av initiativ såsom det europeiska digitala produktpasset genom nära samarbete med industrin och berörda parter, med särskild hänsyn till proportionalitetsprincipen och med särskild uppmärksamhet på små och medelstora företags behov. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i all ny produktlagstiftning och i förbindelse med översynen av ekodesigndirektivet utvärdera förslaget om krav på att tillverkarna ska införa smarta märkningsmetoder såsom QR-koder och digitala produktpass. Parlamentet vill se balans i utvecklingen av initiativ såsom det europeiska digitala produktpasset genom nära samarbete med industrin och berörda parter, med särskild hänsyn till proportionalitetsprincipen och med särskild uppmärksamhet på små och medelstora företags behov.

| 16. | Europaparlamentet insisterar på att konsumenter som köper produkter online bör få samma informationsnivå som de som köper produkter offline och att medlemsstaterna bör övervaka och se till att onlineförsäljare inkluderar nödvändig information på sina webbplatser och när de erbjuder sina produkter på e-marknadsplatser. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet insisterar på att konsumenter som köper produkter online bör få samma informationsnivå som de som köper produkter offline och att medlemsstaterna bör övervaka och se till att onlineförsäljare inkluderar nödvändig information på sina webbplatser och när de erbjuder sina produkter på e-marknadsplatser.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag för att uppmuntra användningen av miljöanpassad offentlig upphandling. Parlamentet anser att återanvända, reparerade, återtillverkade och renoverade produkter och andra energi- och resurseffektiva produkter och lösningar som minimerar produkterna och lösningarnas miljöpåverkan under hela livscykeln bör vara standardvalet i alla offentliga upphandlingar, i linje med målen i den europeiska gröna given, och om de inte ges företräde ska ”följ eller förklara”-principen tillämpas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag för att uppmuntra användningen av miljöanpassad offentlig upphandling. Parlamentet anser att återanvända, reparerade, återtillverkade och renoverade produkter och andra energi- och resurseffektiva produkter och lösningar som minimerar produkterna och lösningarnas miljöpåverkan under hela livscykeln bör vara standardvalet i alla offentliga upphandlingar, i linje med målen i den europeiska gröna given, och om de inte ges företräde ska ”följ eller förklara”-principen tillämpas.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de nationella myndigheterna att hjälpa och tillhandahålla ekonomiskt stöd till lokala och regionala myndigheter, företag och föreningar att genomföra kampanjer för att höja konsumenternas medvetenhet om hur produkternas livslängd kan förlängas, framför allt genom att ge tillförlitlig och tydlig information, rådgivning och tjänster såsom underhåll, reparationer, återanvändning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de nationella myndigheterna att hjälpa och tillhandahålla ekonomiskt stöd till lokala och regionala myndigheter, företag och föreningar att genomföra kampanjer för att höja konsumenternas medvetenhet om hur produkternas livslängd kan förlängas, framför allt genom att ge tillförlitlig och tydlig information, rådgivning och tjänster såsom underhåll, reparationer, återanvändning.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla ekonomiska incitament för reparationstjänster för att göra reparationer enkla och attraktiva för konsumenterna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla ekonomiska incitament för reparationstjänster för att göra reparationer enkla och attraktiva för konsumenterna.

Stärkta konsumenträttigheter och garantier för en längre användning av varor

Stärkta konsumenträttigheter och garantier för en längre användning av varor

| 20. | Europaparlamentet betonar att de europeiska konsumenterna kan få sina varor reparerade eller det digitala innehållet och tjänsterna bringade i överensstämmelse med kraven i enlighet med direktivet om försäljning av varor och direktivet om digitalt innehåll. Parlamentet betonar att konsumenterna visserligen har rätt att välja mellan reparation och utbyte av defekta varor enligt direktivet om försäljning av varor, men att reparation i många fall skulle kunna vara ett mer resurseffektivt och klimatneutralt val. Parlamentet konstaterar att konsumenterna i praktiken vanligtvis väljer att byta ut varorna framför reparation, vilket kan bero på de höga reparationskostnaderna. Parlamentet betonar att byte av produkter bör förbli ett alternativ om en konsument och en säljare kommer överens om detta, eftersom reparation kan vara alltför tidskrävande. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att de europeiska konsumenterna kan få sina varor reparerade eller det digitala innehållet och tjänsterna bringade i överensstämmelse med kraven i enlighet med direktivet om försäljning av varor och direktivet om digitalt innehåll. Parlamentet betonar att konsumenterna visserligen har rätt att välja mellan reparation och utbyte av defekta varor enligt direktivet om försäljning av varor, men att reparation i många fall skulle kunna vara ett mer resurseffektivt och klimatneutralt val. Parlamentet konstaterar att konsumenterna i praktiken vanligtvis väljer att byta ut varorna framför reparation, vilket kan bero på de höga reparationskostnaderna. Parlamentet betonar att byte av produkter bör förbli ett alternativ om en konsument och en säljare kommer överens om detta, eftersom reparation kan vara alltför tidskrävande.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att i sitt initiativ om rätt till reparation föreslå en rad åtgärder i syfte att främja och uppmuntra konsumenter, producenter och näringsidkare att välja reparation framför utbyte. Parlamentet understryker att kommissionen alltid bör ta hänsyn till högsta möjliga nivå när det gäller konsumentskydd och konsumenternas välfärd när den föreslår sådana åtgärder. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att i sitt initiativ om rätt till reparation föreslå en rad åtgärder i syfte att främja och uppmuntra konsumenter, producenter och näringsidkare att välja reparation framför utbyte. Parlamentet understryker att kommissionen alltid bör ta hänsyn till högsta möjliga nivå när det gäller konsumentskydd och konsumenternas välfärd när den föreslår sådana åtgärder.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att den kommande översynen av direktivet om försäljning av varor bland annat skulle kunna omfatta åtgärder som syftar till att uppmuntra konsumenterna att välja reparation framför utbyte, såsom skyldigheten att tillhandahålla en ersättningsprodukt medan vissa produkter repareras. Parlamentet anser att man för att uppmuntra till reparation av produkter bör erbjuda vissa incitament till konsumenter som väljer att reparera i stället för att byta ut produkterna. Parlamentet anser att en förlängd garanti skulle kunna ge ett incitament att välja reparation framför byte. Parlamentet tillägger att säljare alltid bör informera konsumenterna om alla alternativ som står till deras förfogande på ett likvärdigt sätt, inbegripet reparationsrättigheter och därmed sammanhängande garantier. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar att den kommande översynen av direktivet om försäljning av varor bland annat skulle kunna omfatta åtgärder som syftar till att uppmuntra konsumenterna att välja reparation framför utbyte, såsom skyldigheten att tillhandahålla en ersättningsprodukt medan vissa produkter repareras. Parlamentet anser att man för att uppmuntra till reparation av produkter bör erbjuda vissa incitament till konsumenter som väljer att reparera i stället för att byta ut produkterna. Parlamentet anser att en förlängd garanti skulle kunna ge ett incitament att välja reparation framför byte. Parlamentet tillägger att säljare alltid bör informera konsumenterna om alla alternativ som står till deras förfogande på ett likvärdigt sätt, inbegripet reparationsrättigheter och därmed sammanhängande garantier.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att införa en gemensam mekanism för tillverkares och säljares ansvar i händelse av bristande överensstämmelse hos produkter. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att införa en gemensam mekanism för tillverkares och säljares ansvar i händelse av bristande överensstämmelse hos produkter.

| 24. | Europaparlamentet noterar att det i den nuvarande rättsliga ramen enligt direktivet om försäljning av varor föreskrivs en minsta garantiperiod på endast två år för defekta varor och uppmuntrar medlemsstaterna att förlänga denna period. Parlamentet understryker att detta är en minimiharmoniseringsregel och att endast ett begränsat antal medlemsstater går längre än denna period. Parlamentet anser därför att det i samband med översynen av direktivet om försäljning av varor också bör föreslås en förlängning av den rättsliga garantin utöver två år för vissa produktkategorier. Parlamentet noterar vidare vikten av en fullständig harmonisering av den lagstadgade garantiperioden. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar att det i den nuvarande rättsliga ramen enligt direktivet om försäljning av varor föreskrivs en minsta garantiperiod på endast två år för defekta varor och uppmuntrar medlemsstaterna att förlänga denna period. Parlamentet understryker att detta är en minimiharmoniseringsregel och att endast ett begränsat antal medlemsstater går längre än denna period. Parlamentet anser därför att det i samband med översynen av direktivet om försäljning av varor också bör föreslås en förlängning av den rättsliga garantin utöver två år för vissa produktkategorier. Parlamentet noterar vidare vikten av en fullständig harmonisering av den lagstadgade garantiperioden.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka i vilken utsträckning rätten till reparation skulle kunna föreslås så att marknadsaktörerna kan erbjuda enkel tillgång till reparationer till ett rimligt pris även efter garantiperioden. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka i vilken utsträckning rätten till reparation skulle kunna föreslås så att marknadsaktörerna kan erbjuda enkel tillgång till reparationer till ett rimligt pris även efter garantiperioden.

| 26. | Europaparlamentet betonar att alla förslag bör åtföljas av en ordentlig konsekvensbedömning, som bland annat omfattar lämpliga kostnads-nyttoanalyser för både konsumenter och företag, en jämförelse av bästa praxis på nationell nivå och med länder utanför EU och kvantifierade effekter på konsumenternas allmänna välfärd, miljön och företagen, däribland små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla information om kostnaderna för reparationer för EU-företag på den inre marknaden. Parlamentet framhåller behovet av att tillhandahålla all relevant information och även föreslå kvantifierbara indikatorer för att mäta effekterna av framtida lagstiftning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att alla förslag bör åtföljas av en ordentlig konsekvensbedömning, som bland annat omfattar lämpliga kostnads-nyttoanalyser för både konsumenter och företag, en jämförelse av bästa praxis på nationell nivå och med länder utanför EU och kvantifierade effekter på konsumenternas allmänna välfärd, miljön och företagen, däribland små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla information om kostnaderna för reparationer för EU-företag på den inre marknaden. Parlamentet framhåller behovet av att tillhandahålla all relevant information och även föreslå kvantifierbara indikatorer för att mäta effekterna av framtida lagstiftning.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att det för närvarande inte finns några särskilda regler för reparation av återtillverkade eller renoverade varor. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder som belönar näringsidkare för att de erbjuder reparationsmöjligheter för återtillverkade eller renoverade varor i syfte att öka konsumenternas förtroende. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga utrustning såsom förbrukningsmätare och förbjuda destruktion av osålda varor för att underlätta återanvändning och reparation av produkter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påminner om att det för närvarande inte finns några särskilda regler för reparation av återtillverkade eller renoverade varor. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder som belönar näringsidkare för att de erbjuder reparationsmöjligheter för återtillverkade eller renoverade varor i syfte att öka konsumenternas förtroende. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga utrustning såsom förbrukningsmätare och förbjuda destruktion av osålda varor för att underlätta återanvändning och reparation av produkter.

o

o o

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 136, 22.5.2019, s. 28.

1

(2)  EUT L 136, 22.5.2019, s. 1.

2

(3)  EUT L 285, 31.10.2009, s. 10.

3

(4)  EUT L 149, 11.6.2005, s. 22.

4

(5)  EUT C 425, 20.10.2021, s. 10.

5

(6)  EUT C 465, 17.11.2021, s. 11.

6

(7)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 60.

7

(8)  Resolution av den 25 november 2020 om en mer hållbar inre marknad för företag och konsumenter. Resolution av den 10 februari 2021 om den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin.

8

(9)  Europeiska kommissionen, Tillståndet i unionen 2021, avsiktsförklaring, 15 september 2021.

9

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/86 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/86

---

P9_TA(2022)0128

Situationen i Afghanistan, särskilt situationen för kvinnors rättigheter

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om situationen i Afghanistan, särskilt situationen för kvinnors rättigheter (2022/2571(RSP))

(2022/C 434/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Afghanistan,

| — | med beaktande av talibanernas meddelande av den 7 september 2021 om bildandet av en övergångsregering i Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talibanernas meddelande av den 7 september 2021 om bildandet av en övergångsregering i Afghanistan,

| — | med beaktande av FN:s resolution 2626 (2022) av den 17 mars 2022 om förlängning av Förenta nationernas biståndsuppdrag i Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s resolution 2626 (2022) av den 17 mars 2022 om förlängning av Förenta nationernas biståndsuppdrag i Afghanistan,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds pressmeddelande av den 27 mars 2022 om Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds pressmeddelande av den 27 mars 2022 om Afghanistan,

| — | med beaktande av listan med nomineringar till Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av listan med nomineringar till Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet 2021,

| — | med beaktande av Afghan Women Days i Europaparlamentet den 1 och 2 februari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afghan Women Days i Europaparlamentet den 1 och 2 februari 2022,

| — | med beaktande av uttalandet från ordföranden för Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Afghanistan av den 23 mars 2022 angående talibanernas tillkännagivande om att man utökar utbildningsförbudet för flickor över sjätte klass, och av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (EU:s utrikesrepresentant) av den 23 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från ordföranden för Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Afghanistan av den 23 mars 2022 angående talibanernas tillkännagivande om att man utökar utbildningsförbudet för flickor över sjätte klass, och av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (EU:s utrikesrepresentant) av den 23 mars 2022,

| — | med beaktande av förklaringen som EU:s utrikesrepresentant gjorde på Europeiska unionens vägnar den 28 mars 2022, i vilken det krävs att flickor omedelbart ska tillåtas att studera på högstadier och gymnasier igen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen som EU:s utrikesrepresentant gjorde på Europeiska unionens vägnar den 28 mars 2022, i vilken det krävs att flickor omedelbart ska tillåtas att studera på högstadier och gymnasier igen,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s flyktingkonvention från 1951, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s flyktingkonvention från 1951,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor från 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor från 1979,

| — | med beaktande av FN:s globala pakt för säker, kontrollerad och laglig migration och FN:s globala flyktingpakt, som följde på New York-deklarationen om flyktingar och migranter, enhälligt antagen av FN:s generalförsamling den 19 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s globala pakt för säker, kontrollerad och laglig migration och FN:s globala flyktingpakt, som följde på New York-deklarationen om flyktingar och migranter, enhälligt antagen av FN:s generalförsamling den 19 september 2016,

| — | med beaktande av EU:s tematiska riktlinjer för människorättsförsvarare, för främjande och skydd av barnets rättigheter och för våld mot kvinnor och flickor och kampen mot alla former av diskriminering av dem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s tematiska riktlinjer för människorättsförsvarare, för främjande och skydd av barnets rättigheter och för våld mot kvinnor och flickor och kampen mot alla former av diskriminering av dem,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Talibanernas utbildningsministerium tillkännagav i ett uttalande den 21 mars 2022 att de anser att alla landets invånare har rätt till utbildning och att man arbetade för att undanröja alla former av diskriminering. |
| --- | --- |

A.

Talibanernas utbildningsministerium tillkännagav i ett uttalande den 21 mars 2022 att de anser att alla landets invånare har rätt till utbildning och att man arbetade för att undanröja alla former av diskriminering.

| B. | De facto-myndigheterna i Afghanistan lovade den 15 januari 2022 att flickor i alla årskurser skulle få återvända till skolan igen när det nya läsåret börjar i mitten av mars 2022. |
| --- | --- |

B.

De facto-myndigheterna i Afghanistan lovade den 15 januari 2022 att flickor i alla årskurser skulle få återvända till skolan igen när det nya läsåret börjar i mitten av mars 2022.

| C. | Det var meningen att flickor i hela Afghanistan skulle återvända till skolan den 23 mars 2022. Talibanerna har på obestämd tid förlängt förbudet mot att tillåta flickor skolgång från och med sjunde klass och uppåt tills man kan besluta vilka uniformer som är lämpligast för flickor. Detta innebär att över en miljon flickor nekas högstadie- och gymnasieutbildning, vilket är en kränkning av den grundläggande rätten till utbildning för alla barn, i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

C.

Det var meningen att flickor i hela Afghanistan skulle återvända till skolan den 23 mars 2022. Talibanerna har på obestämd tid förlängt förbudet mot att tillåta flickor skolgång från och med sjunde klass och uppåt tills man kan besluta vilka uniformer som är lämpligast för flickor. Detta innebär att över en miljon flickor nekas högstadie- och gymnasieutbildning, vilket är en kränkning av den grundläggande rätten till utbildning för alla barn, i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.

| D. | Afghanistan ligger sist i Global Women, Peace and Security Index, vilket innebär att det är det farligaste landet för kvinnor. Enligt FN:s särskilda förfaranden försöker talibanledarna att stänga ute kvinnor och flickor från det offentliga livet genom systematisk könsrelaterad diskriminering och våld. |
| --- | --- |

D.

Afghanistan ligger sist i Global Women, Peace and Security Index, vilket innebär att det är det farligaste landet för kvinnor. Enligt FN:s särskilda förfaranden försöker talibanledarna att stänga ute kvinnor och flickor från det offentliga livet genom systematisk könsrelaterad diskriminering och våld.

| E. | Sedan talibanerna tog över landet den 15 augusti 2021 har de stängt ministeriet för kvinnofrågor och återinrättat det tidigare ministeriet för förebyggande av laster och främjande av dygder. Talibanerna har i praktiken avskaffat alla tidigare verkställda lagar, däribland de som skyddar kvinnor, och har infört stränga restriktioner när det gäller utövandet av rätten att delta i fredliga sammankomster, yttrandefriheten och kvinnors rätt till arbete, utbildning samt hälso- och sjukvård. Afghanistans oberoende människorättskommission har varit stängd sedan talibanernas maktövertagande. |
| --- | --- |

E.

Sedan talibanerna tog över landet den 15 augusti 2021 har de stängt ministeriet för kvinnofrågor och återinrättat det tidigare ministeriet för förebyggande av laster och främjande av dygder. Talibanerna har i praktiken avskaffat alla tidigare verkställda lagar, däribland de som skyddar kvinnor, och har infört stränga restriktioner när det gäller utövandet av rätten att delta i fredliga sammankomster, yttrandefriheten och kvinnors rätt till arbete, utbildning samt hälso- och sjukvård. Afghanistans oberoende människorättskommission har varit stängd sedan talibanernas maktövertagande.

| F. | Enligt ett nytt direktiv får afghanska kvinnor inte resa längre än 72 kilometer från sitt hem utan att vara ledsagade av en nära manlig släkting. Detta direktiv följer på ett direktiv från november 2021 som förbjuder tv-kanaler från att sända program med kvinnliga skådespelare. |
| --- | --- |

F.

Enligt ett nytt direktiv får afghanska kvinnor inte resa längre än 72 kilometer från sitt hem utan att vara ledsagade av en nära manlig släkting. Detta direktiv följer på ett direktiv från november 2021 som förbjuder tv-kanaler från att sända program med kvinnliga skådespelare.

| G. | Fredliga protester för kvinnors rättigheter i Afghanistan slås ned med våld. Människorättsförsvarare har bortförts och ingen information har lämnats ut om var de befinner sig, trots upprepade vädjanden om att de ska friges. De som har frigivits från häktet fortsätter att frukta för sina liv. |
| --- | --- |

G.

Fredliga protester för kvinnors rättigheter i Afghanistan slås ned med våld. Människorättsförsvarare har bortförts och ingen information har lämnats ut om var de befinner sig, trots upprepade vädjanden om att de ska friges. De som har frigivits från häktet fortsätter att frukta för sina liv.

| H. | Kränkningar av de mänskliga rättigheterna rapporteras dagligen, däribland gripanden, frihetsberövanden, bortföranden, tortyr, hot, utpressning, summariska avrättningar och angrepp på människorättsförsvarare och deras familjemedlemmar. Det råder fortfarande fullständig avsaknad av ansvarsskyldighet för sådana kränkningar. Kvinnliga människorättsförsvarare har varit särskilt utsatta. Minoritetsgrupper, däribland hazarerna, har varit specifika måltavlor. |
| --- | --- |

H.

Kränkningar av de mänskliga rättigheterna rapporteras dagligen, däribland gripanden, frihetsberövanden, bortföranden, tortyr, hot, utpressning, summariska avrättningar och angrepp på människorättsförsvarare och deras familjemedlemmar. Det råder fortfarande fullständig avsaknad av ansvarsskyldighet för sådana kränkningar. Kvinnliga människorättsförsvarare har varit särskilt utsatta. Minoritetsgrupper, däribland hazarerna, har varit specifika måltavlor.

| I. | Fattigdomen har fått afghanska familjer att ordna äktenskap och insamla hemgift för sina döttrar, och antalet barnäktenskap i Afghanistan har ökat med 500 procent sedan skolförbudet för flickor infördes. Innan talibanerna tog över gifte sig 35 procent av flickorna innan de fyllt 18 och 9 procent innan de hade fyllt 15. |
| --- | --- |

I.

Fattigdomen har fått afghanska familjer att ordna äktenskap och insamla hemgift för sina döttrar, och antalet barnäktenskap i Afghanistan har ökat med 500 procent sedan skolförbudet för flickor infördes. Innan talibanerna tog över gifte sig 35 procent av flickorna innan de fyllt 18 och 9 procent innan de hade fyllt 15.

| J. | I Afghanistan är barndödligheten bland de högsta i världen, och varje år dör tusentals kvinnor av graviditetsrelaterade orsaker som lätt hade kunnat förhindras. Den socioekonomiska situationen, som var osäker redan före talibanernas övertagande, har dramatiskt försämrats under de facto-administrationen och som en följd av effekterna av covid-19-pandemin, allvarlig torka och en hård vinter. |
| --- | --- |

J.

I Afghanistan är barndödligheten bland de högsta i världen, och varje år dör tusentals kvinnor av graviditetsrelaterade orsaker som lätt hade kunnat förhindras. Den socioekonomiska situationen, som var osäker redan före talibanernas övertagande, har dramatiskt försämrats under de facto-administrationen och som en följd av effekterna av covid-19-pandemin, allvarlig torka och en hård vinter.

| K. | Den humanitära krisen i Afghanistan är en av de snabbast förvärrade kriserna i världen och den har drabbat kvinnor och flickor oproportionerligt hårt. Nästan 100 procent av de afghanska hushåll som har en kvinnlig familjeförsörjare står inför osäker livsmedelsförsörjning. Den nya politik som införts av talibanregeringen har i hög grad påverkat kvinnors möjligheter att försörja sig och drivit dem djupare in i fattigdom, och många kvinnliga familjeförsörjare har drabbats särskilt hårt. |
| --- | --- |

K.

Den humanitära krisen i Afghanistan är en av de snabbast förvärrade kriserna i världen och den har drabbat kvinnor och flickor oproportionerligt hårt. Nästan 100 procent av de afghanska hushåll som har en kvinnlig familjeförsörjare står inför osäker livsmedelsförsörjning. Den nya politik som införts av talibanregeringen har i hög grad påverkat kvinnors möjligheter att försörja sig och drivit dem djupare in i fattigdom, och många kvinnliga familjeförsörjare har drabbats särskilt hårt.

| L. | Enligt en rapport från Internationella organisationen för migration från mars 2022 flydde över 1,258 miljoner afghaner sitt land 2021, vilket är dubbelt som så många som de senaste åren. Samtidigt har antalet internflyktingar som återvänder till sina hem tredubblats. År 2021 återvände 3,06 miljoner, vilket är fler än någonsin tidigare. I hela regionen befinner sig nästan fem miljoner afghaner utanför Afghanistan, varav 90 procent i Pakistan och Iran. |
| --- | --- |

L.

Enligt en rapport från Internationella organisationen för migration från mars 2022 flydde över 1,258 miljoner afghaner sitt land 2021, vilket är dubbelt som så många som de senaste åren. Samtidigt har antalet internflyktingar som återvänder till sina hem tredubblats. År 2021 återvände 3,06 miljoner, vilket är fler än någonsin tidigare. I hela regionen befinner sig nästan fem miljoner afghaner utanför Afghanistan, varav 90 procent i Pakistan och Iran.

| M. | Enligt FN:s flyktingkommissarie har 35 procent av kvinnorna och flickorna rapporterat att de känner sig osäkra på grund av könsrelaterat våld när de söker skydd i grannländerna Iran och Pakistan. Endast 70 procent av flickorna är inskrivna i skolor där, jämfört med 92 procent av pojkarna. |
| --- | --- |

M.

Enligt FN:s flyktingkommissarie har 35 procent av kvinnorna och flickorna rapporterat att de känner sig osäkra på grund av könsrelaterat våld när de söker skydd i grannländerna Iran och Pakistan. Endast 70 procent av flickorna är inskrivna i skolor där, jämfört med 92 procent av pojkarna.

| N. | EU har ökat sitt stöd till befolkningen genom projekt för över 268,3 miljoner euro som främst går till att upprätthålla utbildning och försörjningsmöjligheter samt skydda folkhälsan. Dessa projekt ingår i ett större stödpaket på en miljard euro som kommissionen tillkännagav i oktober 2021, vilket omfattar bistånd till flyktingar, migranter och internflyktingar och stöd till människorättsaktivister och det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

N.

EU har ökat sitt stöd till befolkningen genom projekt för över 268,3 miljoner euro som främst går till att upprätthålla utbildning och försörjningsmöjligheter samt skydda folkhälsan. Dessa projekt ingår i ett större stödpaket på en miljard euro som kommissionen tillkännagav i oktober 2021, vilket omfattar bistånd till flyktingar, migranter och internflyktingar och stöd till människorättsaktivister och det civila samhällets organisationer.

| O. | Enligt Reportrar utan gränser har 231 medieföretag stängts i Afghanistan, vilket motsvarar 40 procent av landets totala försäljningsställen. 80 procent av de 6 400 journalister som har förlorat sina jobb är kvinnor. Restriktioner har införts för att förbjuda lokala och internationella medier, såsom BBC, och journalister har gripits, frihetsberövats och misshandlats. |
| --- | --- |

O.

Enligt Reportrar utan gränser har 231 medieföretag stängts i Afghanistan, vilket motsvarar 40 procent av landets totala försäljningsställen. 80 procent av de 6 400 journalister som har förlorat sina jobb är kvinnor. Restriktioner har införts för att förbjuda lokala och internationella medier, såsom BBC, och journalister har gripits, frihetsberövats och misshandlats.

| P. | Sanktioner mot enheter och enskilda personer med anknytning till talibanerna bör inte hindra finansiella transaktioner som hänför sig till humanitärt bistånd och tillhandahållande av grundläggande tjänster från icke-statliga organisationers sida. |
| --- | --- |

P.

Sanktioner mot enheter och enskilda personer med anknytning till talibanerna bör inte hindra finansiella transaktioner som hänför sig till humanitärt bistånd och tillhandahållande av grundläggande tjänster från icke-statliga organisationers sida.

| Q. | Fram till den 15 augusti 2021 fanns det i den före detta republiken Afghanistan många kvinnor i höga befattningar, som parlamentsledamöter, ministrar, domare, guvernörer, jurister och ambassadörer. Talibanstyrkorna har tvingat bort lagligen tillsatta tidigare statstjänstemän, och det finns inga kvinnor i den nya icke-erkända de facto-regeringen. Dessa de facto-myndigheter saknar en inkluderande representation som återspeglar Afghanistans diversifierade samhälle. |
| --- | --- |

Q.

Fram till den 15 augusti 2021 fanns det i den före detta republiken Afghanistan många kvinnor i höga befattningar, som parlamentsledamöter, ministrar, domare, guvernörer, jurister och ambassadörer. Talibanstyrkorna har tvingat bort lagligen tillsatta tidigare statstjänstemän, och det finns inga kvinnor i den nya icke-erkända de facto-regeringen. Dessa de facto-myndigheter saknar en inkluderande representation som återspeglar Afghanistans diversifierade samhälle.

| R. | Underrättelsetjänster har varnat för att Afghanistan inte får bli en fristad för terroristorganisationer. |
| --- | --- |

R.

Underrättelsetjänster har varnat för att Afghanistan inte får bli en fristad för terroristorganisationer.

| 1. | Europaparlamentet är djupt oroat över den humanitära och människorättsliga kris som har uppstått i Afghanistan sedan talibanernas övertagande. Parlamentet upprepar sin orubbliga solidaritet med och sitt engagemang för det afghanska folket. Parlamentet betonar att de grundläggande rättigheter och friheter som det afghanska folket har åtnjutit under de senaste 20 åren bör upprätthållas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beklagar djupt att situationen för kvinnor och flickor i Afghanistan har fortsatt att försämras sedan talibanerna tog över. Parlamentet fördömer talibanernas fortsatta fokus på att utplåna kvinnor och flickor från det offentliga livet och förvägra dem deras mest grundläggande rättigheter, däribland rätten till utbildning, arbete, fri rörlighet samt hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag talibanernas beslut att på obestämd tid skjuta upp skolgången för flickor över sjätte klass, trots deras tidigare åtagande att ge alla medborgare tillgång till utbildning. Parlamentet uppmanar med kraft talibanerna att upphäva sina beslut och restriktioner som särskilt riktar sig mot kvinnor och flickor och att åter öppna ministeriet för kvinnofrågor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att tillgång till utbildning för kvinnor och flickor måste vara en grundläggande förutsättning för ytterligare åtaganden från EU:s och dess medlemsstaters sida gentemot de afghanska de facto-myndigheterna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar talibanerna att stå fast vid sitt åtagande att säkerställa rätten till utbildning för alla afghanska medborgare, inbegripet kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar djupt talibanernas förtryck av fredliga demonstrationer för kvinnors rättigheter i Afghanistan. Parlamentet kräver att den kvinnliga polisen Alia Azizi, som greps i Herat i oktober 2021, omedelbart friges och att alla andra kvinnorättsaktivister som eventuellt har frihetsberövats friges, och att hoten och trakasserierna mot dessa aktivister stoppas. Parlamentet efterlyser ett slut på trakasserier, hot och angrepp mot lärare och studenter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de facto-myndigheterna att garantera alla kvinnor och flickor fullständiga rättigheter och fullständig tillgång till reproduktiv hälsovård, i hela Afghanistan. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över att kvinnor och flickor sedan talibanernas övertagande av landet har varit utsatta för en ökad risk för utnyttjande, bland annat risken för människohandel med tvångsäktenskap, sexuellt utnyttjande och tvångsarbete som syfte. Parlamentet fördömer könsrelaterat våld och diskriminering. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de afghanska de facto-myndigheterna att bilda en inkluderande regering där kvinnor deltar i beslutsprocesser på alla nivåer. Parlamentet insisterar på behovet av att utveckla en ny EU-strategi för Afghanistan som är anpassad till kvinnors och flickors situation för att konkret främja kvinnors rättigheter och deras deltagande i det offentliga livet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att EU har en fast ståndpunkt avseende eventuella politiska förbindelser med talibanerna, utgående från tematiska riktmärken för förbindelser som bygger på rättsstatsprincipen och principen om upprätthållande av mänskliga rättigheter för alla. Parlamentet anser att dessa riktmärken bara har försämrats sedan den 15 augusti 2021, vilket inte kan rättfärdiga någon som helst form av ett de facto-erkännande av talibanregeringen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar FN:s resolution 2626 (2022), som antogs den 17 mars 2022 och varigenom FN:s biståndsuppdrag i Afghanistan förlängdes. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja uppdraget för generalsekreterarens särskilda representant i Afghanistan, bland annat vad gäller samverkan med alla berörda afghanska aktörer och intressenter för att säkerställa att skolorna åter öppnas för kvinnliga studenter utan ytterligare dröjsmål. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar Oslosamtalen i januari 2022 mellan tjänstemän från EU och Förenta staterna och en talibandelegation, samt Förenta staternas nyligen fattade beslut att ställa in Dohasamtalen som svar på talibanernas beslut att inte öppna skolorna för flickor. Parlamentet betonar att alla ytterligare nationella samtal med talibanerna måste inbegripa företrädare för afghanska kvinnor. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja och skydda dem som flyr från Afghanistan. Parlamentet upprepar behovet av att säkra statusen för afghanska kvinnliga advokater, ledare i det civila samhället, konstnärer, idrottare och andra utsatta personer, särskilt de vars liv är i fara, såsom hbtqi+-personer. Parlamentet upprepar sitt krav på ett särskilt viseringsprogram, förbättrade vidarebosättningsprogram och ett effektivt garanterat skydd för afghanska flyktingar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar vikten av att ta itu med problemen med könsrelaterat våld som afghanska kvinnor och flickor utsätts för i värdländerna, särskilt i Iran och Pakistan, samt av att säkerställa att de går i skolan, deltar på arbetsmarknaden och har tillgång till hälso- och sjukvård, även psykiatrisk vård. Parlamentet erinrar om att flyktingar och personer i transit löper särskilt stor risk att utsättas för könsrelaterat våld. Parlamentet efterlyser därför ökade medel till humanitära organisationer och organ som utför skyddsarbete. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmuntrar länder att omedelbart stoppa återsändandet av individer till Afghanistan eller till tredjeländer varifrån de riskerar att återsändas till Afghanistan. Parlamentet efterlyser en noggrann övervakning av afghanska medborgare som redan har återvänt, särskilt barn. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet fördömer det ökande antalet rapporter om mord, trakasserier och hot mot etniska och religiösa minoriteter. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet är djupt oroat över att talibanerna återigen tillhandahåller en fristad för terroristgrupper. Parlamentet insisterar på att talibanerna och de facto-myndigheterna i Afghanistan måste uppfylla sina åtaganden i kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om sin anvisning till Europeiska utrikestjänsten att förmedla till Pakistans ledare att de bär ansvar för säkerheten och stabiliteten i Afghanistan och att de måste använda sitt inflytande på talibanerna för att uppnå de målen, däribland säkerställandet av grundläggande mänskliga rättigheter för afghanska kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet bekräftar på nytt behovet av att EU stärker sitt samarbete med de centralasiatiska länderna och uppmuntrar deras konstruktiva praktiska roll i mottagandet av afghanska flyktingar. Parlamentet betonar att detta samarbete inte får urholka EU:s försvar av grundläggande värden och rättsstaten. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att kvinnors och flickors frigörelse inte kommer att kunna uppnås förrän det blir ett stopp på den humanitära katastrofen. Parlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att ta itu med drivkrafterna för den pågående humanitära krisen genom att göra sitt yttersta för att trappa upp det humanitära biståendet, följa ett jämställdhetsinriktat tillvägagångssätt, återställa likviditeten och upprätthålla grundläggande sociala tjänster. Parlamentet efterlyser ett upphävande av frysningen av afghanska tillgångar och ökat ekonomiskt stöd till program såsom stödet från kommissionens generaldirektorat för internationella partnerskap (GD INTPA), som inriktas på grundläggande behov och försörjning, och Världsbankens fond för återuppbyggnaden av Afghanistan. Parlamentet understryker att humanitär finansiering bör göras tillgänglig genom ett fungerande banksystem och lämnas till pålitliga icke-statliga organisationer och samhällsbaserade organisationer som är verksamma i Afghanistan, inbegripet lokala kvinnoorganisationer, på ett flexibelt sätt. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar Europeiska unionens återetablerade minimala närvaro på plats i Kabul i syfte att samordna det humanitära biståndet och övervaka den humanitära situationen. Parlamentet understryker med kraft att detta inte innebär att EU erkänner talibanregimen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet beklagar att internationella givare, däribland EU och dess medlemsstater, den 31 mars 2022 utlovade endast 2,44 miljarder US-dollar i förhållande till FN:s vädjan om 4,4 miljarder US-dollar till 2022 års humanitära åtgärdsplan för humanitärt bistånd i Afghanistan. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att anslå tillräckliga och särskilda medel till, och genomföra, program och projekt för kvinnors rättigheter som en del av ett omfattande och långsiktigt åtagande att stödja mänskliga rättigheter och kvinnors rättigheter i Afghanistan. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet insisterar på behovet av obegränsad humanitär tillgång för att säkerställa att medel som anslagits verkligen når de berörda grupperna. Parlamentet uppmuntrar EU och dess medlemsstater att se över och anpassa de nuvarande åtgärderna i enlighet med detta. Parlamentet påminner om att humanitärt bistånd måste vara neutralt, opartiskt, humant och oberoende och att det aldrig bör villkoras. Parlamentet uppmanar rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att konsekvent förmedla budskapet att tillhandahållandet av humanitärt stöd inte villkoras av rådets fem riktmärken för samverkan med talibanerna. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att, mot bakgrund av FN:s givarkonferens på hög nivå om stöd till humanitära insatser i Afghanistan, som hölls den 31 mars 2022, vidta ytterligare åtgärder för att göra det humanitära biståndet mer transparent och effektivt. Parlamentet anser därför att det är mycket viktigt att säkra tillgången till humanitär finansiering genom ett fungerande banksystem för att göra medel tillgängliga för tillförlitliga icke-statliga organisationer som arbetar i landet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet lovordar modet hos de flickor och kvinnor som deltar i protester. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att samarbeta med de facto-myndigheterna i Afghanistan och kräva att få veta var de kvinnorättsaktivister som tros ha frihetsberövats och har försvunnit befinner sig, och kräva att de omedelbart och villkorslöst friges. Parlamentet kräver att talibanerna omedelbart upphör med denna godtyckliga och utomrättsliga praxis och säkerställer rätten att delta i fredliga sammankomster och yttrandefriheten. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att öka sitt stöd till kvinnorättsaktivister i Afghanistan och att fullt ut genomföra EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, bland annat genom att säkerställa ansvarsskyldighet för kränkningar genom privat och offentlig opinionsbildning i enskilda fall. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet begär att den nya särskilda rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i Afghanistan ska få tillräckliga medel samt expertis och diplomatiskt stöd för att kunna fullgöra sitt uppdrag. Parlamentet uppmanar FN:s råd för mänskliga rättigheter att inrätta en oberoende, internationell undersökningskommission med ett flerårigt mandat och tillräckliga resurser för att dokumentera, rapportera och samla in bevis på kränkningar, inbegripet kränkningar av kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar lanseringen av det afghanska kvinnoledarforumet. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att underlätta anordnandet av den första internationella konferensen för afghanska kvinnor i syfte att få deras röster hörda i Afghanistan och internationellt, återuppbygga kvinnonätverk och stödja arbetet i det afghanska kvinnoledarforumet på ett mer inkluderande sätt. Parlamentet stöder inrättandet av Afghan Exile Online University, med ekonomiskt stöd från EU. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar afghanska parlamentariker, tidigare regeringstjänstemän och aktivister i det civila samhället, särskilt slutkandidaterna till 2021 års Sacharovpris för tankefrihet, att aktivt samverka med Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Afghanistan, berörda utskott och andra organ för att säkerställa att EU:s politik till stöd för Afghanistan tillgodoser det afghanska folkets behov. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet stöder uppmaningarna från det civila samhället i Afghanistan, i synnerhet från deltagarna i Afghan Women Days vid Europaparlamentet, om att hålla den afghanska de facto-regeringen ansvarig för tidigare brott och att inte glömma deras grymheter. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, ledamöterna i Afghanistans nationalförsamling, FN:s råd för mänskliga rättigheter och talibanernas politiska kontor i Doha. |
| --- | --- |

31.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 5 april 2022

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/92 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/92

---

P9_TA(2022)0101

Översyn av reserven för marknadsstabilitet inom unionens utsläppshandelssystem ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 5 april 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut (EU) 2015/1814 vad gäller det antal utsläppsrätter som ska placeras i reserven för marknadsstabilitet inom unionens utsläppshandelssystem för växthusgaser fram till 2030 (COM(2021)0571 – C9-0325/2021 – 2021/0202(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 434/15)

Ändring 1

Förslag till beslut

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (1) | Parisavtalet, som antogs i december 2015 inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), trädde i kraft i november 2016 (Parisavtalet) (3). Parisavtalets parter har enats om att hålla ökningen av den globala genomsnittstemperaturen långt under 2 oC jämfört med förindustriella nivåer och att fortsätta att anstränga sig för att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC över de förindustriella nivåerna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(1)

Parisavtalet, som antogs i december 2015 inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), trädde i kraft i november 2016 (Parisavtalet) (3). Parisavtalets parter har enats om att hålla ökningen av den globala genomsnittstemperaturen långt under 2 oC jämfört med förindustriella nivåer och att fortsätta att anstränga sig för att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC över de förindustriella nivåerna.

| (1) | Parisavtalet, som antogs i december 2015 inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), trädde i kraft i november 2016 (Parisavtalet) (3). Parisavtalets parter har enats om att hålla ökningen av den globala genomsnittstemperaturen långt under 2 oC jämfört med förindustriella nivåer och att fortsätta att anstränga sig för att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC över de förindustriella nivåerna.
  Genom att anta klimatpakten från Glasgow erkände Parisavtalets parter att om ökningen av den globala genomsnittstemperaturen begränsades till 1,5  oC över de förindustriella nivåerna skulle detta avsevärt minska riskerna för och effekterna av klimatförändringarna, och de åtog sig att förstärka sina mål för 2030 senast i slutet av 2022, för att få ambitioner och mål att stämma överens med varandra, i enlighet med vad Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) har kommit fram till. Detta bör göras på ett rättvist sätt och med respekt för principen om deras gemensamma men olikartade ansvar och respektive förmåga, och med hänsyn tagen till att förhållandena är olika i olika


  länder. Översynen av EU:s utsläppshandelssystem, inbegripet dess reserv för marknadsstabilitet, är ett unikt tillfälle att bidra till att intensifiera unionens klimatåtgärder före den 27:e partskonferensen (COP27) för UNFCCC, avsedd att hållas i Egypten. |
| --- | --- |

(1)

Parisavtalet, som antogs i december 2015 inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), trädde i kraft i november 2016 (Parisavtalet) (3). Parisavtalets parter har enats om att hålla ökningen av den globala genomsnittstemperaturen långt under 2 oC jämfört med förindustriella nivåer och att fortsätta att anstränga sig för att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC över de förindustriella nivåerna.
  Genom att anta klimatpakten från Glasgow erkände Parisavtalets parter att om ökningen av den globala genomsnittstemperaturen begränsades till 1,5  oC över de förindustriella nivåerna skulle detta avsevärt minska riskerna för och effekterna av klimatförändringarna, och de åtog sig att förstärka sina mål för 2030 senast i slutet av 2022, för att få ambitioner och mål att stämma överens med varandra, i enlighet med vad Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) har kommit fram till. Detta bör göras på ett rättvist sätt och med respekt för principen om deras gemensamma men olikartade ansvar och respektive förmåga, och med hänsyn tagen till att förhållandena är olika i olika


  länder. Översynen av EU:s utsläppshandelssystem, inbegripet dess reserv för marknadsstabilitet, är ett unikt tillfälle att bidra till att intensifiera unionens klimatåtgärder före den 27:e partskonferensen (COP27) för UNFCCC, avsedd att hållas i Egypten.

Ändring 2

Förslag till beslut

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (1a) | Behovet av att hålla vid liv Parisavtalets mål om 1,5  oC har framstått som ännu mer akut efter vad Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) kommit fram till i sin rapport av den 7 augusti 2021: ”Climate Change 2021: The Physical Science Basis”. IPCC kom fram till att den globala temperaturen kommer att uppnå eller överskrida gränsvärdet på 1,5  oC tidigare än man förut väntat sig, nämligen inom de kommande 20 åren. IPCC kom också fram till att utan omedelbara och ambitiösa minskningar av växthusgasutsläppen kommer det inte längre vara möjligt att begränsa den globala uppvärmningen så att den hålls nära 1,5  oC eller ens 2 oC. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(1a)

Behovet av att hålla vid liv Parisavtalets mål om 1,5  oC har framstått som ännu mer akut efter vad Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) kommit fram till i sin rapport av den 7 augusti 2021: ”Climate Change 2021: The Physical Science Basis”. IPCC kom fram till att den globala temperaturen kommer att uppnå eller överskrida gränsvärdet på 1,5  oC tidigare än man förut väntat sig, nämligen inom de kommande 20 åren. IPCC kom också fram till att utan omedelbara och ambitiösa minskningar av växthusgasutsläppen kommer det inte längre vara möjligt att begränsa den globala uppvärmningen så att den hålls nära 1,5  oC eller ens 2 oC.

Ändring 3

Förslag till beslut

Skäl 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (1b) | I sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget



   (1a)



  uppmanade Europaparlamentet kommissionen att vidta omedelbara och ambitiösa åtgärder för att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5  oC och undvika en massiv förlust av biologisk mångfald, bland annat genom att åtgärda bristen på enhetlighet i EU:s rådande politik som rör klimat- och miljönödläget och genom att se till att alla relevanta framtida lagstiftnings- och budgetförslag är helt och hållet i linje med målet om att begränsa den globala uppvärmningen till mindre än 1,5  oC och att de inte bidrar till förlust av biologisk mångfald. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(1b)

I sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget



   (1a)



  uppmanade Europaparlamentet kommissionen att vidta omedelbara och ambitiösa åtgärder för att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5  oC och undvika en massiv förlust av biologisk mångfald, bland annat genom att åtgärda bristen på enhetlighet i EU:s rådande politik som rör klimat- och miljönödläget och genom att se till att alla relevanta framtida lagstiftnings- och budgetförslag är helt och hållet i linje med målet om att begränsa den globala uppvärmningen till mindre än 1,5  oC och att de inte bidrar till förlust av biologisk mångfald.

Ändring 4

Förslag till beslut

Skäl 1c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (1c) | Behovet av brådskande åtgärder accentueras ytterligare av att extrema väderförhållanden blivit allt vanligare och intensivare, såsom en direkt följd av klimatförändringarna. Enligt FN:s kontor för katastrofriskreducering har både antalet katastrofer som rapporterats över hela världen och omfånget av de ekonomiska förlusterna nästan fördubblats under de senaste 20 åren, och mycket av denna ökning motsvarar den avsevärda ökningen av antalet klimatrelaterade katastrofer. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(1c)

Behovet av brådskande åtgärder accentueras ytterligare av att extrema väderförhållanden blivit allt vanligare och intensivare, såsom en direkt följd av klimatförändringarna. Enligt FN:s kontor för katastrofriskreducering har både antalet katastrofer som rapporterats över hela världen och omfånget av de ekonomiska förlusterna nästan fördubblats under de senaste 20 åren, och mycket av denna ökning motsvarar den avsevärda ökningen av antalet klimatrelaterade katastrofer.

Ändring 5

Förslag till beslut

Skäl 1d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (1d) | Unionen bör därför åtgärda denna krissituation genom att intensifiera sina insatser och bli en internationell ledare i kampen mot klimatförändringarna, samtidigt som principerna om rättvisa, gemensamma men olikartade ansvar och respektive förmåga återspeglas, i enlighet med artikel 2.2 i Parisavtalet. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(1d)

Unionen bör därför åtgärda denna krissituation genom att intensifiera sina insatser och bli en internationell ledare i kampen mot klimatförändringarna, samtidigt som principerna om rättvisa, gemensamma men olikartade ansvar och respektive förmåga återspeglas, i enlighet med artikel 2.2 i Parisavtalet.

Ändring 6

Förslag till beslut

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (2) | Att ta itu med klimat- och miljörelaterade utmaningar och uppnå målen i Parisavtalet står i centrum för meddelandet om den europeiska gröna given, som antogs av kommissionen den 11 december 2019 (4). |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(2)

Att ta itu med klimat- och miljörelaterade utmaningar och uppnå målen i Parisavtalet står i centrum för meddelandet om den europeiska gröna given, som antogs av kommissionen den 11 december 2019 (4).

| (2) | Att ta itu med klimat- och miljörelaterade utmaningar och uppnå målen i Parisavtalet står
  därför
  i centrum för meddelandet om den europeiska gröna given, som antogs av kommissionen den 11 december 2019 (4). |
| --- | --- |

(2)

Att ta itu med klimat- och miljörelaterade utmaningar och uppnå målen i Parisavtalet står
  därför
  i centrum för meddelandet om den europeiska gröna given, som antogs av kommissionen den 11 december 2019 (4).

Ändring 7

Förslag till beslut

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (3) | Den europeiska gröna given
  kombinerar en omfattande uppsättning ömsesidigt förstärkande åtgärder och initiativ som syftar till att uppnå klimatneutralitet i EU senast 2050, och
  fastställer en ny tillväxtstrategi som syftar till att ställa om unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där
  den ekonomiska tillväxten är frikopplad från resursförbrukningen
  . Den ska också skydda, bevara och förbättra EU:s naturkapital och skydda allmänhetens hälsa och välbefinnande från miljörelaterade risker och effekter. Denna omställning påverkar
  samtidigt kvinnor
  och
  män
  på olika sätt och har en särskild inverkan på vissa missgynnade grupper, såsom äldre, personer med funktionsnedsättning
  och
  personer med minoritetsbakgrund eller etnisk bakgrund. Det måste därför säkerställas att övergången är rättvis och inkluderande
  och att ingen får lämnas utanför
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(3)

Den europeiska gröna given
  kombinerar en omfattande uppsättning ömsesidigt förstärkande åtgärder och initiativ som syftar till att uppnå klimatneutralitet i EU senast 2050, och
  fastställer en ny tillväxtstrategi som syftar till att ställa om unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där
  den ekonomiska tillväxten är frikopplad från resursförbrukningen
  . Den ska också skydda, bevara och förbättra EU:s naturkapital och skydda allmänhetens hälsa och välbefinnande från miljörelaterade risker och effekter. Denna omställning påverkar
  samtidigt kvinnor
  och
  män
  på olika sätt och har en särskild inverkan på vissa missgynnade grupper, såsom äldre, personer med funktionsnedsättning
  och
  personer med minoritetsbakgrund eller etnisk bakgrund. Det måste därför säkerställas att övergången är rättvis och inkluderande
  och att ingen får lämnas utanför
  .

| (3) | Den europeiska gröna given
  bildar utgångspunkten för uppnåendet av unionens mål om klimatneutralitet senast 2050 och målet om att uppnå negativa utsläpp därefter i enlighet med artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119



   (1a)



  . Den
  fastställer en ny tillväxtstrategi som syftar till att ställa om unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där
  ingen lämnas utanför, i en rättvis omställning som också åtgärdar energifattigdomen
  . Den ska också skydda, bevara och förbättra EU:s naturkapital och skydda allmänhetens hälsa och välbefinnande från miljörelaterade risker och effekter. Denna omställning påverkar
  arbetstagare från olika sektorer
  och
  vartdera könet
  på olika sätt och har en särskild inverkan på vissa missgynnade
  och utsatta
  grupper, såsom äldre, personer med funktionsnedsättning, personer med minoritetsbakgrund eller etnisk bakgrund
  samt personer och hushåll med låga eller medellåga inkomster
  .
  Den innebär också större utmaningar för vissa regioner, särskilt strukturellt missgynnade regioner och randområden, jämte öar.
  Det måste därför säkerställas att övergången är rättvis och inkluderande. |
| --- | --- |

(3)

Den europeiska gröna given
  bildar utgångspunkten för uppnåendet av unionens mål om klimatneutralitet senast 2050 och målet om att uppnå negativa utsläpp därefter i enlighet med artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119



   (1a)



  . Den
  fastställer en ny tillväxtstrategi som syftar till att ställa om unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där
  ingen lämnas utanför, i en rättvis omställning som också åtgärdar energifattigdomen
  . Den ska också skydda, bevara och förbättra EU:s naturkapital och skydda allmänhetens hälsa och välbefinnande från miljörelaterade risker och effekter. Denna omställning påverkar
  arbetstagare från olika sektorer
  och
  vartdera könet
  på olika sätt och har en särskild inverkan på vissa missgynnade
  och utsatta
  grupper, såsom äldre, personer med funktionsnedsättning, personer med minoritetsbakgrund eller etnisk bakgrund
  samt personer och hushåll med låga eller medellåga inkomster
  .
  Den innebär också större utmaningar för vissa regioner, särskilt strukturellt missgynnade regioner och randområden, jämte öar.
  Det måste därför säkerställas att övergången är rättvis och inkluderande.

Ändring 8

Förslag till beslut

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (4) | Nödvändigheten och värdet av
  den europeiska gröna given
  har stärkts ytterligare mot bakgrund av covid-19-pandemins mycket allvarliga effekter på EU-medborgarnas hälsa, levnads- och arbetsvillkor och välbefinnande, vilket har visat att vårt samhälle och vår ekonomi måste förbättra sin motståndskraft mot externa chocker och agera tidigt för att förhindra eller mildra dem. EU-medborgarna fortsätter att uttrycka starka åsikter om att detta i synnerhet gäller
  klimatförändringen

   (5). |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(4)

Nödvändigheten och värdet av
  den europeiska gröna given
  har stärkts ytterligare mot bakgrund av covid-19-pandemins mycket allvarliga effekter på EU-medborgarnas hälsa, levnads- och arbetsvillkor och välbefinnande, vilket har visat att vårt samhälle och vår ekonomi måste förbättra sin motståndskraft mot externa chocker och agera tidigt för att förhindra eller mildra dem. EU-medborgarna fortsätter att uttrycka starka åsikter om att detta i synnerhet gäller
  klimatförändringen

   (5).

| (4) | Nödvändigheten och värdet av
  en väl genomförd europeisk grön giv
  har stärkts ytterligare mot bakgrund av covid-19-pandemins mycket allvarliga effekter på EU-medborgarnas hälsa, levnads- och arbetsvillkor och välbefinnande, vilket har visat att vårt samhälle och vår ekonomi måste förbättra sin motståndskraft mot externa chocker och agera tidigt för att förhindra eller mildra dem
  på rättvist sätt där ingen lämnas utanför, inte heller de som löper risk för energifattigdom
  . EU-medborgarna fortsätter att uttrycka starka åsikter om att detta i synnerhet gäller
  klimatförändringarna

   (5). |
| --- | --- |

(4)

Nödvändigheten och värdet av
  en väl genomförd europeisk grön giv
  har stärkts ytterligare mot bakgrund av covid-19-pandemins mycket allvarliga effekter på EU-medborgarnas hälsa, levnads- och arbetsvillkor och välbefinnande, vilket har visat att vårt samhälle och vår ekonomi måste förbättra sin motståndskraft mot externa chocker och agera tidigt för att förhindra eller mildra dem
  på rättvist sätt där ingen lämnas utanför, inte heller de som löper risk för energifattigdom
  . EU-medborgarna fortsätter att uttrycka starka åsikter om att detta i synnerhet gäller
  klimatförändringarna

   (5).

Ändring 9

Förslag till beslut

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (4a) | Den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster i sin rapport av den 29 oktober 2020 om biologisk mångfald och pandemier att de bakomliggande orsakerna till pandemier är samma globala miljöförändringar som leder till förlust av biologisk mångfald och klimatförändringar. Klimatförändringarna måste därför begränsas för att vår biologiska mångfalds hälsa ska kunna upprätthållas och förbättras, något som i sin tur kommer att skydda människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(4a)

Den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster i sin rapport av den 29 oktober 2020 om biologisk mångfald och pandemier att de bakomliggande orsakerna till pandemier är samma globala miljöförändringar som leder till förlust av biologisk mångfald och klimatförändringar. Klimatförändringarna måste därför begränsas för att vår biologiska mångfalds hälsa ska kunna upprätthållas och förbättras, något som i sin tur kommer att skydda människors hälsa.

Ändring 10

Förslag till beslut

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (6) | I
  Europaparlamentets och rådets förordning
  (EU) 2021/1119 har unionen

   (7)



  lagstiftat om
  målet om klimatneutralitet för hela ekonomin senast 2050. Genom den förordningen fastställs också ett bindande åtagande om att senast 2030 minska unionens inhemska utsläpp av växthusgaser (utsläpp efter avdrag för upptag) med minst 55 % jämfört med 1990 års nivåer. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(6)

I
  Europaparlamentets och rådets förordning
  (EU) 2021/1119 har unionen

   (7)



  lagstiftat om
  målet om klimatneutralitet för hela ekonomin senast 2050. Genom den förordningen fastställs också ett bindande åtagande om att senast 2030 minska unionens inhemska utsläpp av växthusgaser (utsläpp efter avdrag för upptag) med minst 55 % jämfört med 1990 års nivåer.

| (6) | I förordning (EU) 2021/1119 har unionen
  i lagstiftning förankrat målet
  om klimatneutralitet i hela ekonomin senast 2050
  och strävan efter negativa utsläpp därefter
  . Genom den förordningen fastställs också ett bindande åtagande om att senast 2030 minska unionens inhemska utsläpp av växthusgaser (utsläpp efter avdrag för upptag) med minst 55 % jämfört med 1990 års nivåer.
  Detta bör genomföras i form av en rättvis omställning där ingen lämnas utanför. |
| --- | --- |

(6)

I förordning (EU) 2021/1119 har unionen
  i lagstiftning förankrat målet
  om klimatneutralitet i hela ekonomin senast 2050
  och strävan efter negativa utsläpp därefter
  . Genom den förordningen fastställs också ett bindande åtagande om att senast 2030 minska unionens inhemska utsläpp av växthusgaser (utsläpp efter avdrag för upptag) med minst 55 % jämfört med 1990 års nivåer.
  Detta bör genomföras i form av en rättvis omställning där ingen lämnas utanför.

Ändring 11

Förslag till beslut

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (7) | Alla sektorer inom ekonomin behöver bidra till att uppnå dessa utsläppsminskningar. Därför bör ambitionen med EU:s utsläppshandelssystem, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (8), anpassas så att det överensstämmer med åtagandet om minskning av nettoutsläppen av växthusgaser fram till 2030. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(7)

Alla sektorer inom ekonomin behöver bidra till att uppnå dessa utsläppsminskningar. Därför bör ambitionen med EU:s utsläppshandelssystem, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (8), anpassas så att det överensstämmer med åtagandet om minskning av nettoutsläppen av växthusgaser fram till 2030.

| (7) | Alla sektorer inom ekonomin behöver bidra till att uppnå dessa utsläppsminskningar. Därför bör ambitionen med EU:s utsläppshandelssystem, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG30 (8), anpassas så att det överensstämmer med åtagandet om minskning av nettoutsläppen av växthusgaser fram till 2030,
  unionens mål om klimatneutralitet senast 2050 och strävan efter negativa utsläpp därefter, enligt artikel 2.1 i förordning (EU) 2021/1119
  . |
| --- | --- |

(7)

Alla sektorer inom ekonomin behöver bidra till att uppnå dessa utsläppsminskningar. Därför bör ambitionen med EU:s utsläppshandelssystem, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG30 (8), anpassas så att det överensstämmer med åtagandet om minskning av nettoutsläppen av växthusgaser fram till 2030,
  unionens mål om klimatneutralitet senast 2050 och strävan efter negativa utsläpp därefter, enligt artikel 2.1 i förordning (EU) 2021/1119
  .

Ändring 12

Förslag till beslut

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (8) | För att åtgärda den strukturella obalansen mellan tillgång och efterfrågan på utsläppsrätter på marknaden inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/1814 (9) 2018 en reserv för marknadsstabilitet (reserven), som har använts sedan 2019. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(8)

För att åtgärda den strukturella obalansen mellan tillgång och efterfrågan på utsläppsrätter på marknaden inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/1814 (9) 2018 en reserv för marknadsstabilitet (reserven), som har använts sedan 2019.

| (8) | För att åtgärda den strukturella obalansen mellan tillgång och efterfrågan på utsläppsrätter på marknaden
  , en obalans som försvagade EU:s utsläppshandelssystem genom sänkta koldioxidpriser, så att systemet inte kunde ge tillräckliga incitament för utsläppsminskningar,
  inrättades under 2018 genom Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/1814 (9) en reserv för marknadsstabilitet (reserven), som har använts sedan 2019.
  Inrättandet av reserven bidrog till att minska överskottet av utsläppsrätter i omlopp med 29 % under 2019 jämfört med rekordnivån 2013. Enligt rapporten om koldioxidmarknaden 2021 ökade emellertid det totala antalet utsläppsrätter i omlopp under 2020 åter till 1,579  miljarder utsläppsrätter 2020, jämfört med 1,385  miljarder utsläppsrätter 2019. Denna kraftiga ökning av det totala överskottet hänger samman med minskad efterfrågan till följd av covid-19-krisen. Enligt kommissionens uppskattningar kommer det att ta upp till fyra år att absorbera det ytterligare överskottet för 2020. Detta betyder att det går ännu trögare att absorbera det historiska överskottet och göra EU:s utsläppshandelssystem ändamålsenligt. Därför, och utan att det påverkar ytterligare översyner av reserven som en del av den allmänna översyn av direktiv 2003/87/EG och beslut (EU) 2015/1814 vilken ska göras 2022, bör kommissionen kontinuerligt övervaka hur reserven fungerar och säkerställa att den förblir ändamålsenlig vid framtida oförutsedda externa chocker. |
| --- | --- |

(8)

För att åtgärda den strukturella obalansen mellan tillgång och efterfrågan på utsläppsrätter på marknaden
  , en obalans som försvagade EU:s utsläppshandelssystem genom sänkta koldioxidpriser, så att systemet inte kunde ge tillräckliga incitament för utsläppsminskningar,
  inrättades under 2018 genom Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/1814 (9) en reserv för marknadsstabilitet (reserven), som har använts sedan 2019.
  Inrättandet av reserven bidrog till att minska överskottet av utsläppsrätter i omlopp med 29 % under 2019 jämfört med rekordnivån 2013. Enligt rapporten om koldioxidmarknaden 2021 ökade emellertid det totala antalet utsläppsrätter i omlopp under 2020 åter till 1,579  miljarder utsläppsrätter 2020, jämfört med 1,385  miljarder utsläppsrätter 2019. Denna kraftiga ökning av det totala överskottet hänger samman med minskad efterfrågan till följd av covid-19-krisen. Enligt kommissionens uppskattningar kommer det att ta upp till fyra år att absorbera det ytterligare överskottet för 2020. Detta betyder att det går ännu trögare att absorbera det historiska överskottet och göra EU:s utsläppshandelssystem ändamålsenligt. Därför, och utan att det påverkar ytterligare översyner av reserven som en del av den allmänna översyn av direktiv 2003/87/EG och beslut (EU) 2015/1814 vilken ska göras 2022, bör kommissionen kontinuerligt övervaka hur reserven fungerar och säkerställa att den förblir ändamålsenlig vid framtida oförutsedda externa chocker.

Ändring 13

Förslag till beslut

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (8a) | En robust och framtidsinriktad reserv är nödvändig för att säkerställa integriteten hos och effektivt styra EU:s utsläppshandelssystem för att systemet ska kunna bli ett politiskt verktyg som bidrar till unionens mål om klimatneutralitet senast 2050 och strävan efter negativa utsläpp därefter i enlighet med artikel 2.1 i förordning (EU) 2021/1119. EU:s utsläppshandelssystem, och därmed reserven, bör också anpassas till arbetet med att begränsa den globala temperaturökningen till 1,5  oC över de förindustriella nivåerna, med erkännande av att detta avsevärt skulle minska riskerna för och effekterna av klimatförändringarna, samtidigt som det är rättvist och följer principen om gemensamma men olikartade ansvar och respektive förmåga, i ljuset av olika nationella förhållanden, enligt vad som fastställs i artikel 2 i Parisavtalet. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(8a)

En robust och framtidsinriktad reserv är nödvändig för att säkerställa integriteten hos och effektivt styra EU:s utsläppshandelssystem för att systemet ska kunna bli ett politiskt verktyg som bidrar till unionens mål om klimatneutralitet senast 2050 och strävan efter negativa utsläpp därefter i enlighet med artikel 2.1 i förordning (EU) 2021/1119. EU:s utsläppshandelssystem, och därmed reserven, bör också anpassas till arbetet med att begränsa den globala temperaturökningen till 1,5  oC över de förindustriella nivåerna, med erkännande av att detta avsevärt skulle minska riskerna för och effekterna av klimatförändringarna, samtidigt som det är rättvist och följer principen om gemensamma men olikartade ansvar och respektive förmåga, i ljuset av olika nationella förhållanden, enligt vad som fastställs i artikel 2 i Parisavtalet.

Ändring 14

Förslag till beslut

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (10) | Om
  antalet utsläppsrätter i omlopp överstiger det fastställda övre tröskelvärdet dras ett antal utsläppsrätter som motsvarar en viss procentandel av dessa utsläppsrätter av från de volymer utsläppsrätter som ska auktioneras ut och placeras i reserven. Under tiden frigörs ett motsvarande antal utsläppsrätter från reserven till medlemsstaterna och läggs till de volymer utsläppsrätter som ska auktioneras ut, om det totala antalet utsläppsrätter i omlopp understiger det fastställda nedre tröskelvärdet. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(10)

Om
  antalet utsläppsrätter i omlopp överstiger det fastställda övre tröskelvärdet dras ett antal utsläppsrätter som motsvarar en viss procentandel av dessa utsläppsrätter av från de volymer utsläppsrätter som ska auktioneras ut och placeras i reserven. Under tiden frigörs ett motsvarande antal utsläppsrätter från reserven till medlemsstaterna och läggs till de volymer utsläppsrätter som ska auktioneras ut, om det totala antalet utsläppsrätter i omlopp understiger det fastställda nedre tröskelvärdet.

| (10) | I dagens läge, där
  antalet utsläppsrätter i omlopp överstiger det fastställda övre tröskelvärdet dras ett antal utsläppsrätter som motsvarar en viss procentandel av dessa utsläppsrätter av från de volymer utsläppsrätter som ska auktioneras ut och placeras i reserven. Under tiden frigörs ett motsvarande antal utsläppsrätter från reserven till medlemsstaterna och läggs till de volymer utsläppsrätter som ska auktioneras ut, om det totala antalet utsläppsrätter i omlopp understiger det fastställda nedre tröskelvärdet. |
| --- | --- |

(10)

I dagens läge, där
  antalet utsläppsrätter i omlopp överstiger det fastställda övre tröskelvärdet dras ett antal utsläppsrätter som motsvarar en viss procentandel av dessa utsläppsrätter av från de volymer utsläppsrätter som ska auktioneras ut och placeras i reserven. Under tiden frigörs ett motsvarande antal utsläppsrätter från reserven till medlemsstaterna och läggs till de volymer utsläppsrätter som ska auktioneras ut, om det totala antalet utsläppsrätter i omlopp understiger det fastställda nedre tröskelvärdet.

Ändring 15

Förslag till beslut

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (11) | Genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/410 (10) ändrades beslut (EU) 2015/1814 genom att den procentsats som ska användas för att fastställa det antal utsläppsrätter som varje år ska placeras i reserven fördubblades från 12 % till 24 % till och med 31 december 2023. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(11)

Genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/410 (10) ändrades beslut (EU) 2015/1814 genom att den procentsats som ska användas för att fastställa det antal utsläppsrätter som varje år ska placeras i reserven fördubblades från 12 % till 24 % till och med 31 december 2023.

| (11) | Genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/410 (10) ändrades beslut (EU) 2015/1814 genom att den procentsats som ska användas för att fastställa det antal utsläppsrätter som varje år ska placeras i reserven fördubblades från 12 % till 24 % till och med 31 december 2023
  , såsom ett sätt att snabbt absorbera det historiska överskottet för att ge en starkare prissignal för att minska växthusgasutsläppen på ett kostnadseffektivt sätt
  .
  Beslutet fattades inom ramen för unionens tidigare klimatmål för 2030 om att minska växthusgasutsläppen i hela ekonomin med minst 40 % jämfört med 1990 års nivåer. |
| --- | --- |

(11)

Genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/410 (10) ändrades beslut (EU) 2015/1814 genom att den procentsats som ska användas för att fastställa det antal utsläppsrätter som varje år ska placeras i reserven fördubblades från 12 % till 24 % till och med 31 december 2023
  , såsom ett sätt att snabbt absorbera det historiska överskottet för att ge en starkare prissignal för att minska växthusgasutsläppen på ett kostnadseffektivt sätt
  .
  Beslutet fattades inom ramen för unionens tidigare klimatmål för 2030 om att minska växthusgasutsläppen i hela ekonomin med minst 40 % jämfört med 1990 års nivåer.

Ändring 16

Förslag till beslut

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (14) | Av den analys som gjordes i samband med översynen av reserven och den förväntade utvecklingen av koldioxidmarknaden framgår att en andel på 12 % av det totala antalet utsläppsrätter i omlopp som årligen ska placeras i reserven efter 2023 inte räcker till för att förhindra en betydande ökning av överskottet av utsläppsrätter i EU:s utsläppshandelssystem. Efter 2023
  bör procenttalet därför fortsatt vara 24 %, och det minsta antalet
  utsläppsrätter
  som
  ska
  placeras i reserven bör även fortsättningsvis vara 200 miljoner. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(14)

Av den analys som gjordes i samband med översynen av reserven och den förväntade utvecklingen av koldioxidmarknaden framgår att en andel på 12 % av det totala antalet utsläppsrätter i omlopp som årligen ska placeras i reserven efter 2023 inte räcker till för att förhindra en betydande ökning av överskottet av utsläppsrätter i EU:s utsläppshandelssystem. Efter 2023
  bör procenttalet därför fortsatt vara 24 %, och det minsta antalet
  utsläppsrätter
  som
  ska
  placeras i reserven bör även fortsättningsvis vara 200 miljoner.

| (14) | Av den analys som gjordes i samband med översynen av reserven och den förväntade utvecklingen av koldioxidmarknaden framgår att en andel på 12 % av det totala antalet utsläppsrätter i omlopp som årligen ska placeras i reserven efter 2023 inte räcker till för att förhindra en betydande ökning av överskottet av utsläppsrätter i EU:s utsläppshandelssystem.
  Om den andel av det totala antalet utsläppsrätter i omlopp som årligen ska placeras i reserven återgår till 12 %
  efter 2023
  kan ett avsevärt och skadligt överskott av
  utsläppsrätter i 
  EU:s utsläppshandelssystem komma att störa marknadsstabiliteten och få till följd att systemet inte fungerar ordentligt, så att växthusgasutsläppen inte nödvändigtvis kan minskas med vad som krävs för att rättsligt bindande klimatmål
  ska
  uppnås, vilket framgår av den konsekvensbedömning som kommissionen gjorde inför detta beslut
  . |
| --- | --- |

(14)

Av den analys som gjordes i samband med översynen av reserven och den förväntade utvecklingen av koldioxidmarknaden framgår att en andel på 12 % av det totala antalet utsläppsrätter i omlopp som årligen ska placeras i reserven efter 2023 inte räcker till för att förhindra en betydande ökning av överskottet av utsläppsrätter i EU:s utsläppshandelssystem.
  Om den andel av det totala antalet utsläppsrätter i omlopp som årligen ska placeras i reserven återgår till 12 %
  efter 2023
  kan ett avsevärt och skadligt överskott av
  utsläppsrätter i 
  EU:s utsläppshandelssystem komma att störa marknadsstabiliteten och få till följd att systemet inte fungerar ordentligt, så att växthusgasutsläppen inte nödvändigtvis kan minskas med vad som krävs för att rättsligt bindande klimatmål
  ska
  uppnås, vilket framgår av den konsekvensbedömning som kommissionen gjorde inför detta beslut
  .

Ändring 17

Förslag till beslut

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (15) | Om det totala antalet utsläppsrätter i omlopp som varje år ska placeras i reserven
  återgår till
  12
   % efter 2023
  kan ett potentiellt skadligt överskott av
  utsläppsrätter
  i EU:s utsläppshandelssystem störa marknadsstabiliteten
  .
  Dessutom
  bör
  nivån på 24 % efter 2023 fastställas
  skilt från den allmänna översynen av direktiv 2003/87/EG och beslut (EU) 2015/1814 för att stärka EU:s utsläppshandelssystem i linje med unionens höjda klimatambitioner för 2030 för att säkerställa förutsägbarhet på marknaden. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(15)

Om det totala antalet utsläppsrätter i omlopp som varje år ska placeras i reserven
  återgår till
  12
   % efter 2023
  kan ett potentiellt skadligt överskott av
  utsläppsrätter
  i EU:s utsläppshandelssystem störa marknadsstabiliteten
  .
  Dessutom
  bör
  nivån på 24 % efter 2023 fastställas
  skilt från den allmänna översynen av direktiv 2003/87/EG och beslut (EU) 2015/1814 för att stärka EU:s utsläppshandelssystem i linje med unionens höjda klimatambitioner för 2030 för att säkerställa förutsägbarhet på marknaden.

| (15) | Det är därför viktigt att säkerställa att andelen inte
  återgår till
  under 24
   % efter 2023
  och att det minsta antalet
  utsläppsrätter
  som ska placeras i reserven inte understiger 200 miljoner
  .
  Detta
  bör
  göras
  skilt från den allmänna översynen av direktiv 2003/87/EG och beslut (EU) 2015/1814 för att stärka EU:s utsläppshandelssystem i linje med unionens höjda klimatambitioner för 2030 för att säkerställa
  att det hinner träda i kraft i rätt tid och således skapa
  förutsägbarhet på marknaden
  genom att avlägsna risken för att andelen på nytt kommer att understiga 24 %
  .
  Att en andel på 24 % får finnas kvar i det här beslutet bör inte påverka ytterligare översyner av reserven, inbegripet, om det är lämpligt, av andelen utsläppsrätter som ska placeras i reserven, som en del av den allmänna översynen av direktiv 2003/87/EG och beslut (EU) 2015/1814 som kommer att göras 2022. |
| --- | --- |

(15)

Det är därför viktigt att säkerställa att andelen inte
  återgår till
  under 24
   % efter 2023
  och att det minsta antalet
  utsläppsrätter
  som ska placeras i reserven inte understiger 200 miljoner
  .
  Detta
  bör
  göras
  skilt från den allmänna översynen av direktiv 2003/87/EG och beslut (EU) 2015/1814 för att stärka EU:s utsläppshandelssystem i linje med unionens höjda klimatambitioner för 2030 för att säkerställa
  att det hinner träda i kraft i rätt tid och således skapa
  förutsägbarhet på marknaden
  genom att avlägsna risken för att andelen på nytt kommer att understiga 24 %
  .
  Att en andel på 24 % får finnas kvar i det här beslutet bör inte påverka ytterligare översyner av reserven, inbegripet, om det är lämpligt, av andelen utsläppsrätter som ska placeras i reserven, som en del av den allmänna översynen av direktiv 2003/87/EG och beslut (EU) 2015/1814 som kommer att göras 2022.

Ändring 18

Förslag till beslut

Skäl 15a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (15a) | Andelen på 24 % efter 2023 bör fastställas skilt från den allmänna översynen av direktiv 2003/87/EG och beslut (EU) 2015/1814 för att stärka EU:s utsläppshandelssystem i linje med unionens höjda klimatambitioner för 2030 för att säkerställa förutsägbarhet på marknaden. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(15a)

Andelen på 24 % efter 2023 bör fastställas skilt från den allmänna översynen av direktiv 2003/87/EG och beslut (EU) 2015/1814 för att stärka EU:s utsläppshandelssystem i linje med unionens höjda klimatambitioner för 2030 för att säkerställa förutsägbarhet på marknaden.

Ändring 19

Förslag till beslut

Skäl 15b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (15b) | Eftersom målet för detta beslut, nämligen att fortsätta med de nuvarande parametrarna för reserven för marknadsstabilitet i enlighet med direktiv (EU) 2018/410, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av sin omfattning och sina verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(15b)

Eftersom målet för detta beslut, nämligen att fortsätta med de nuvarande parametrarna för reserven för marknadsstabilitet i enlighet med direktiv (EU) 2018/410, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av sin omfattning och sina verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A9-0045/2022).

(3)  Parisavtalet (EUT L 282, 19.10.2016, s. 4).

(3)  Parisavtalet (EUT L 282, 19.10.2016, s. 4).

(1a)  

  EUT C 232, 16.6.2021, s. 28.

(4)  COM(2019)0640.

(4)  COM(2019)0640.

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (EUT L 243, 9.7.2021, s. 1).

(5)  Särskild Eurobarometer 513 om
  klimatförändringen
  , 2021 (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_sv).

(5)  Särskild Eurobarometer 513 om
  klimatförändringarna
  , 2021 (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_sv).

(7)  

  7 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (EUT L 243, 9.7.2021, s. 1).

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (EUT L 275, 25.10.2003, s. 32).

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (EUT L 275, 25.10.2003, s. 32).

(9)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/1814 av den 6 oktober 2015 om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och om ändring av direktiv 2003/87/EG (EUT L 264, 9.10.2015, s. 1).

(9)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/1814 av den 6 oktober 2015 om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och om ändring av direktiv 2003/87/EG (EUT L 264, 9.10.2015, s. 1).

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/410 av den 14 mars 2018 om ändring av direktiv 2003/87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar, och beslut (EU) 2015/1814 (EUT L 76, 19.3.2018, s. 3).

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/410 av den 14 mars 2018 om ändring av direktiv 2003/87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar, och beslut (EU) 2015/1814 (EUT L 76, 19.3.2018, s. 3).

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/103 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/103

---

P9_TA(2022)0102

Användning av fordon hyrda utan förare för godstransporter på väg ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 april 2022 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/1/EG om användning av fordon hyrda utan förare för godstransporter på väg (13531/1/2021 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2022/C 434/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (13531/1/2021 – C8-0172/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (13531/1/2021 – C8-0172/2017),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 6 december 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 6 december 2017 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 18 februari 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 18 februari 2018 (2),

| — | med beaktande av kommissionens yttrande (COM(2022)0014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande (COM(2022)0014),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0282), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0282),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A9-0041/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A9-0041/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 129, 11.4.2018, s. 71.

(2)  EUT C 176, 23.5.2018, s. 57.

(3)  EUT C 411, 27.11.2020, s. 258.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/104

---

P9_TA(2022)0105

Transeuropeisk energiinfrastruktur ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 april 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om riktlinjer för transeuropeisk energiinfrastruktur och om upphävande av förordning (EU) nr 347/2013 (COM(2020)0824 – C9-0417/2020 – 2020/0360(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 434/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0824), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0824),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 172 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0417/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 172 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0417/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 24 mars 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 24 mars 2021 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 1 juli 2021 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 1 juli 2021 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 22 december 2021 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 22 december 2021 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för transport och turism och utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för transport och turism och utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0269/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0269/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 220, 9.6.2021, s. 51.

(2)  EUT C 440, 29.10.2021, s. 105.

---

P9_TC1-COD(2020)0360

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om riktlinjer för transeuropeisk energiinfrastruktur, om ändring av förordningarna (EG) nr 715/2009, (EU) 2019/942 och (EU) 2019/943 och direktiven 2009/73/EG och (EU) 2019/944, och om upphävande av förordning (EU) nr 347/2013

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/869.)

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/105 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/105

---

P9_TA(2022)0106

Riktlinjer för budgeten för 2023 – avsnitt III

Europaparlamentets resolution av den 5 april 2022 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av budgeten för 2023, avsnitt III – kommissionen (2021/2226(BUI))

(2022/C 434/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget (1) (budgetförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget (1) (budgetförordningen),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (2),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om förstärkning av särskilda program och anpassning av grundläggande akter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om förstärkning av särskilda program och anpassning av grundläggande akter (3),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om användning av återflöden från AVS-investeringsanslaget till förmån för instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om användning av återflöden från AVS-investeringsanslaget till förmån för instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (4),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om återanvändning av frigjorda medel i fråga om forskningsprogrammet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om återanvändning av frigjorda medel i fråga om forskningsprogrammet (5),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om behandlingen av räntekostnader och återbetalningar inom ramen för Next Generation EU i den fleråriga budgetramen 2021–2027 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om behandlingen av räntekostnader och återbetalningar inom ramen för Next Generation EU i den fleråriga budgetramen 2021–2027 (6),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetkontroll av nya förslag som grundar sig på artikel 122 i EUF-fördraget och som kan medföra betydande konsekvenser för unionens budget (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetkontroll av nya förslag som grundar sig på artikel 122 i EUF-fördraget och som kan medföra betydande konsekvenser för unionens budget (7),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om en ny bedömning av budgetförordningens bestämmelser om externa inkomster avsatta för särskilda ändamål och upp- och utlåning (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om en ny bedömning av budgetförordningens bestämmelser om externa inkomster avsatta för särskilda ändamål och upp- och utlåning (8),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 16 december 2020 om utkastet till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 16 december 2020 om utkastet till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (9),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 22 december 2021 till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) 2020/2093 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (COM(2021)0569), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 22 december 2021 till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) 2020/2093 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (COM(2021)0569),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (10),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel (11),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 22 december 2021 om ändring av det beslutet (COM(2021)0570), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 22 december 2021 om ändring av det beslutet (COM(2021)0570),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/2094 av den 14 december 2020 om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/2094 av den 14 december 2020 om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen (12),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (13),

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som proklamerades av Europeiska rådet, parlamentet och kommissionen i november 2017, kommissionens handlingsplan för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter av den 4 mars 2021 och Portoförklaringen om sociala frågor som antogs av Europeiska rådets medlemmar i maj 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som proklamerades av Europeiska rådet, parlamentet och kommissionen i november 2017, kommissionens handlingsplan för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter av den 4 mars 2021 och Portoförklaringen om sociala frågor som antogs av Europeiska rådets medlemmar i maj 2021,

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess mål för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess mål för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om utformning av politiken för digital utbildning (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om utformning av politiken för digital utbildning (14),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 mars 2021Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 mars 2021Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet (COM(2021)0118),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (15),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet (16) (europeisk klimatlag) |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet (16) (europeisk klimatlag)

| — | med beaktande av de särskilda rapporterna från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om global uppvärmning på 1,5 oC, om klimatförändringar och mark och om havet och kryosfären i ett föränderligt klimat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de särskilda rapporterna från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om global uppvärmning på 1,5 oC, om klimatförändringar och mark och om havet och kryosfären i ett föränderligt klimat,

| — | med beaktande av Parisavtalet, som antogs vid den 21:a partskonferensen (COP21) för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) den 12 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet, som antogs vid den 21:a partskonferensen (COP21) för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) den 12 december 2015,

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina (17),

| — | med beaktande av den övergripande bedömningsrapporten om biologisk mångfald och ekosystemtjänster från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den övergripande bedömningsrapporten om biologisk mångfald och ekosystemtjänster från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster,

| — | med beaktande av EU:s jämställdhetsstrategi 2020–2025, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s jämställdhetsstrategi 2020–2025,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport 10/2021 av den 26 maj 2021Jämställdhetsintegrering i EU:s budget: dags att gå från ord till handling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport 10/2021 av den 26 maj 2021Jämställdhetsintegrering i EU:s budget: dags att gå från ord till handling,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022 (18) och de gemensamma uttalanden, bifogade till budgeten, som parlamentet, rådet och kommissionen enats om, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022 (18) och de gemensamma uttalanden, bifogade till budgeten, som parlamentet, rådet och kommissionen enats om,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 15 mars 2022 om budgetriktlinjerna för 2023 (07218/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 15 mars 2022 om budgetriktlinjerna för 2023 (07218/2022),

| — | med beaktande av artikel 93 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 93 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelserna från utskottet för utrikesfrågor, budgetkontrollutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för regional utveckling, fiskeriutskottet och utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelserna från utskottet för utrikesfrågor, budgetkontrollutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för regional utveckling, fiskeriutskottet och utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0062/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0062/2022), och av följande skäl:

| A. | Parlamentet har i en rad resolutioner rekommenderat att alla medlemsstater anslår minst 2 % av sin finansiering från faciliteten för återhämtning och resiliens till de kulturella och kreativa sektorerna och minst 10 % till utbildning, samt att de anslår minst 5 % av sina medel från Europeiska socialfonden+ inom ramen för delad förvaltning till stöd för verksamhet inom ramen för den europeiska barngarantin. |
| --- | --- |

A.

Parlamentet har i en rad resolutioner rekommenderat att alla medlemsstater anslår minst 2 % av sin finansiering från faciliteten för återhämtning och resiliens till de kulturella och kreativa sektorerna och minst 10 % till utbildning, samt att de anslår minst 5 % av sina medel från Europeiska socialfonden+ inom ramen för delad förvaltning till stöd för verksamhet inom ramen för den europeiska barngarantin.

Budgeten 2023: fortsättning på återhämtningen för alla

| 1. | Europaparlamentet noterar, trots de uppmuntrande signaler som har gett upphov till förväntningar på ytterligare tillväxt under 2022, att de ekonomiska utsikterna fortfarande är osäkra, mot bakgrund av faktorer såsom störningar i leveranskedjan, höga energipriser, stigande inflation och den fortsatta covid-19-pandemin, liksom konsekvenserna av invasionen av Ukraina. Parlamentet påminner därför om att unionens budget för 2023 kommer att spela en viktig roll för att stärka unionens ekonomi och konkurrenskraft samt för att bygga upp vår gemensamma motståndskraft, bidra till det framgångsrika genomförandet av den europeiska gröna given och en rättvis omställning, så att ingen hamnar på efterkälken, och främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning som en av hörnstenarna i återhämtningen, liksom att bemöta de geopolitiska utmaningarna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet åtar sig därför att arbeta för att anta en framtidsinriktad budget som matchar unionens politiska prioriteringar när det gäller att säkerställa en starkare hälsounion, göra den gröna och digitala omställningen framgångsrik och främja en rättvis, inkluderande, hållbar och motståndskraftig återhämtning, inbegripet ökat stöd till små och medelstora företag, främja rättsstatsprincipen, EU:s värden och grundläggande rättigheter och deras tillämpning, bidra till större möjligheter för alla, bland annat ungdomar i hela unionen, och säkerställa en starkare union för sina medborgare och i världen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker den centrala roll som EU:s sammanhållningspolitik spelar som en viktig investeringspolitik för unionen och en av hörnstenarna i en hållbar och inkluderande återhämtning, och pekar på dess unika europeiska mervärde och bidrag till en övergripande harmonisk utveckling i EU och dess medlemsstater och regioner. Parlamentet påpekar att 2023 kommer att vara det sista året för genomförandet av EU:s program i den fleråriga budgetramen för 2014–2020, särskilt de som omfattas av delad förvaltning inom sammanhållningen, samt det år då nya program kommer att genomföras snabbare. Parlamentet förväntar sig därför att detta återspeglas i en betydande ökning av betalningsbemyndigandena för EU:s budget för 2023. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att den nya gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) kommer att träda i kraft från och med 2023. Parlamentet påminner om den centrala betydelsen av den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken för Europas livsmedelssystem, som ger alla EU-medborgare överkomliga och högkvalitativa livsmedel samt livsmedels- och nutritionstrygghet. Parlamentet påpekar också vikten av väl fungerande jordbruksmarknader, hållbar utveckling av landsbygdsområden, stabila och acceptabla inkomster för jordbrukare och fiskare, hållbar förvaltning av naturresurser och bevarande av den biologiska mångfalden samt generationsskifte för jordbrukare. Parlamentet vill att särskild uppmärksamhet ägnas åt småskaligt jordbruk, unga jordbrukare och små fiskeföretag genom att på bästa sätt utnyttja alla relevanta EU-program. Parlamentet påpekar att ett antal jordbrukssektorer har drabbats hårt av covid-19-utbrottet, stigande energipriser och andra kriser. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker behovet av att medlemsstaterna ingår kontrakt om alla tillgängliga resurser i faciliteten för återhämtning och resiliens före utgången av 2023 och uppmanar kommissionen att stödja medlemsstater och stödmottagare i detta avseende samtidigt som parlamentet involveras i övervakningen och den transparenta bedömningen av processen. Parlamentet påminner dessutom om vikten av att involvera lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter och det civila samhället i genomförandet och övervakningen av relevanta EU-program. |
| --- | --- |

5.

En starkare hälsounion

| 6. | Europaparlamentet påminner om att covid-19-krisen har inneburit aldrig tidigare skådade påfrestningar för de offentliga hälso- och sjukvårdssystemen och har utökat de befintliga utmaningarna. Parlamentet välkomnar prioriteringen av unionens hälsopolitik och framhåller programmet EU för hälsa och klustret för hälsa inom Horisont Europa. Parlamentet noterar att budgeten för beredskapsåtgärder som vidtas av myndigheten för beredskap och insatser vid hälsokriser (Hera) kommer från dessa program och från EU:s civilskyddsmekanism, och uttrycker djup oro över att detta skulle kunna äventyra uppnåendet av andra viktiga hälsomål som lagstiftarna har beslutat om. Parlamentet påminner därför om behovet av att förse Hera med nya resurser. Parlamentet understryker dessutom att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt parlamentets granskning av Hera. Parlamentet betonar vikten av att bygga upp den europeiska sjukvårdsstyrkan inom ramen för EU:s civilskyddsmekanism och uppmanar alla medlemsstater att bidra till den med ytterligare resurser. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa tillräcklig finansiering för planen mot cancer med starkt fokus på åtgärder som ger konkreta resultat för medborgarna, till exempel det europeiska initiativet för bilddiagnostik av cancer eller HPV-vaccinationsprogrammen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar vikten av andra unionsprogram, däribland faciliteten för återhämtning och resiliens, när det gäller att tillhandahålla investeringar och stöd för att förebygga hälsokriser och stärka hälso- och sjukvårdssystemens och hälso- och sjukvårdsinfrastrukturens resiliens. Parlamentet betonar behovet av att anpassa dessa verksamheter till andra EU-finansierade program, däribland EU för hälsa, samtidigt som skillnaderna i tillgång till hälso- och sjukvård minskas. Parlamentet understryker behovet av att stärka informationskampanjer om vaccinering i alla medlemsstater och utanför unionen. Parlamentet påminner även om vikten av ett stadigt genomförande och tillgång till tekniskt stöd för medlemsstater med låg administrativ kapacitet. Parlamentet betonar att decentraliserade hälso- och sjukvårdsrelaterade myndigheter och organ bör få tillräcklig finansiering och personal och vid behov förstärkas. |
| --- | --- |

7.

Se till att den gröna och digitala omställningen blir framgångsrik

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att genomförandet av den europeiska gröna given och uppnåendet av unionens klimatneutralitetsmål senast 2050 och nollföroreningsambitionen kommer att kräva betydande offentliga och privata investeringar för att överbrygga det investeringsgap i den gröna omställningen som kommissionen identifierat och för att uppnå de bindande målen i Parisavtalet. Parlamentet betonar dock att kostnaden för att inte vidta åtgärder skulle bli mycket högre. Parlamentet betonar att unionens budget står i centrum för insatserna för en rättvis omställning till en grönare, hållbar, socialt inkluderande, mer motståndskraftig och konkurrenskraftig union och att det behövs ytterligare ekonomiska insatser. Parlamentet betonar i synnerhet behovet av att tillhandahålla tillräckliga ekonomiska resurser för att unionen ska kunna fullgöra sina åtaganden och samtidigt se till att ingen hamnar på efterkälken. Parlamentet insisterar på att den europeiska gröna givens framgång också kommer att bero på dess finansiering, och kräver att unionens finansieringsinstrument ska användas med prioritet i de regioner, sektorer och områden som kommer att påverkas mest av den gröna omställningen, samtidigt som medlemsstaternas behov beaktas. Parlamentet betonar behovet av att göra det möjligt för små och medelstora företag att fullt ut utnyttja möjligheterna i samband med den europeiska gröna given och omställningen av deras egen verksamhet till miljömässig hållbarhet och digitalisering. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om behovet av att tillhandahålla ambitiösa resurser för program som stöder klimatåtgärder och åtgärder för biologisk mångfald och miljöskydd, såsom Life, och behovet av att påskynda och fullt ut genomföra mekanismen för en rättvis omställning, bland annat genom att tillhandahålla ytterligare tekniskt stöd för att stödja medlemsstaterna i denna uppgift. Parlamentet påminner också om behovet av att säkerställa att unionens utgifter bidrar till begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, bland annat genom att stärka beredskapen för naturkatastrofer, särskilt genom den europeiska civilskyddsmekanismen, samt för att stoppa förlusten av biologisk mångfald. Parlamentet förväntar sig att kommissionen fullgör sitt åtagande, som gjordes under förlikningen om budgeten för 2022, att stärka byrån på detta område, särskilt mot bakgrund av dess centrala roll i genomförandet av 55 % -paketet och den därmed sammanhängande rapporteringen. Parlamentet är dessutom djupt oroat över den långsiktiga personalbristen inom vissa av kommissionens avdelningar och upprepar därför sin uppmaning till kommissionen att säkerställa tillräckligt med resurser och personal. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen och medlemsstaterna att respektera principen om att inte orsaka skada för att säkerställa den nödvändiga samstämmigheten mellan politiska mål och utgifternas maximala effektivitet under och efter omställningen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar behovet av investeringar i forskning och innovation avseende grön teknik, gröna processer och gröna färdigheter, bland annat i syfte att ge unionen en konkurrensfördel i den framtida ekonomin med nettonollutsläpp, och framhåller vikten av att säkerställa tillräckliga resurser för Horisont Europa i detta sammanhang. Parlamentet anser att tillhandahållandet av lämpligt stöd till små och medelstora företag är avgörande för att de ska få en viktigare roll inom forskning och innovation. Parlamentet anser att unionen fullt ut måste utnyttja Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) för att modernisera och koppla samman sin transport- och energiinfrastruktur och för att öka dess hållbarhet, genom att stärka EU:s energisäkerhet och energioberoende och ytterligare utveckla energiunionen genom sammankoppling mellan medlemsstaterna. Parlamentet anser därför att tillräckliga resurser för FSE måste säkerställas. Parlamentet betonar även vikten av EU:s rymdprogram. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar de lagstiftningsförslag som kommissionen lagt fram om en förordning om halvledare och ett program för säker konnektivitet. Parlamentet påminner om principen att nya program inte bör inrättas på bekostnad av befintliga program och upprepar sin långvariga ståndpunkt att nya initiativ bör finansieras med nya resurser. Parlamentet har för avsikt att noggrant undersöka förslagens budgetkonsekvenser och deras inverkan på budgetförfarandet för 2023. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt för unionens konkurrenskraft att man ytterligare digitaliserar ekonomin och den offentliga sektorn. Parlamentet anser att en framgångsrik digital omställning kräver betydande forsknings- och innovationsinsatser inom ramen för Horisont Europa, betydande investeringar i digital infrastruktur genom FSE:s digitala del och stöd på områden såsom artificiell intelligens, cybersäkerhet och högpresterande datorsystem i EU genom programmet för ett digitalt Europa. Parlamentet pekar på behovet av att ta itu med den digitala kompetensklyftan genom att främja avancerad digital kompetens och inkluderande lärande. Parlamentet betonar behovet av verktyg för yrkesmässig omställning. Parlamentet betonar vikten av att säkerställa tillräcklig finansiering och alinjering mellan EU-program för att skapa förutsättningar för spridningen på marknaden av banbrytande teknik och innovationer och göra det möjligt för Europas ekonomi och offentliga sektor att ligga i framkant när det gäller den digitala omställningen och konkurrenskraften. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att unionens finansieringsprogram bidrar till den ekonomiska återhämtningen samt till att bekämpa arbetslöshet och främja investeringar, och särskilt till att stödja små och medelstora företag och nystartade företag. Parlamentet påminner om att små och medelstora företag fortfarande utgör ryggraden i den europeiska ekonomin och fortsätter att spela en avgörande roll för att skapa sysselsättning och tillväxt. Parlamentet framhåller InvestEU och dess del för små och medelstora företag samt möjligheten för de små och medelstora företag som påverkas negativt av pandemin att få kapitalstöd inom ramen för programmet. Parlamentet framhåller behovet av att främja en välfungerande inre marknad genom tillräcklig finansiering för att garantera konsumentskydd, stärka småföretagens konkurrenskraft genom utveckling av digitala färdigheter och entreprenörsfärdigheter, förbättra tillträdet till marknader, bygga vidare på Erasmus för unga företagare och ytterligare utöka möjligheterna att skapa och utöka nystartade företag. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker solidaritet med dem som arbetar inom sektorer som drabbats hårt av pandemin, särskilt inom turism, hotell- och restaurangbranschen och de kulturella och kreativa sektorerna. Parlamentet framhåller att dessa sektorer utgör en viktig pelare i unionens ekonomi och sysselsätter en betydande del av unionens arbetskraft, särskilt inom små och medelstora företag. Parlamentet anser att dessa sektorer bör få mer stöd från medlemsstaterna och unionen, bland annat genom faciliteten för återhämtning och resiliens, och efterlyser ytterligare åtgärder för dessa sektorer och tillräcklig finansiering för relaterade EU-program. Parlamentet insisterar på att om det nya Bauhausinitiativet skulle omvandlas till ett mer långsiktigt initiativ eller program, skulle det behöva nya resurser. Parlamentet upprepar sin besvikelse över att parlamentets långvariga begäran om ett särskilt EU-program för turism inte har tillmötesgåtts. |
| --- | --- |

14.

Främja rättsstatsprincipen, EU:s värden och grundläggande rättigheter och deras tillämpning

| 15. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt för unionens trovärdighet att säkerställa en korrekt användning av unionens medel och att vidta alla åtgärder för att skydda unionens ekonomiska intressen. Parlamentet understryker att det finns ett klart samband mellan respekten för rättsstatsprincipen och ett effektivt genomförande av unionsbudgeten i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning. Parlamentet anser att förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten bör tillämpas omedelbart och fullt ut, vilket Parlamentet har begärt upprepade gånger. Parlamentet beklagar att kommissionen ännu inte har genomfört förordningen, trots att den trädde i kraft den 1 januari 2021, och understryker att förordningen till fullo överensstämmer med EU-fördragen, vilket bekräftas i Europeiska unionens domstols domar av den 16 februari 2022 (19). Parlamentet förväntar sig att kommissionen utan dröjsmål ska utlösa artikel 6.1 i förordningen för medlemsstater där skriftliga underrättelser redan har skickats, i enlighet med artikel 6.4 i förordningen. Parlamentet anser att tillräckliga resurser bör göras tillgängliga för byråer och organ på detta område och för Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo), särskilt med tanke på deras allt större arbetsbörda, bland annat när det gäller övervakning och kontroll av utgifter för faciliteten för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att rättsstatsprincipen skyddar de andra grundläggande värden som unionen bygger på och är nära kopplad till respekten för demokrati och grundläggande rättigheter. Parlamentet uttrycker djup oro över den betydande försämringen av rättsstatsprincipen, demokratin och de grundläggande rättigheterna, inbegripet rättsväsendets oberoende, maktdelning, kampen mot korruption och mediernas oberoende och frihet i vissa medlemsstater. Parlamentet betonar vikten av programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden, särskilt för att skydda och främja de rättigheter och värden som fastställs i EU-fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna och för att upprätthålla och vidareutveckla medborgarnas engagemang och utbildning samt öppna, rättighetsbaserade, demokratiska, jämlika och inkluderande samhällen. Parlamentet efterlyser därför att det anslås en ambitiös nivå av resurser för detta program. Parlamentet påminner om att rättsligt samarbete mellan nationella myndigheter är viktigt för att stärka rättsstatsprincipen i unionen. Parlamentet efterlyser tillräcklig finansiering för programmet för rättsliga frågor. |
| --- | --- |

16.

Bättre möjligheter för alla och i synnerhet för ungdomar i hela unionen

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att covid-19-krisen har haft en allvarlig negativ inverkan på ungdomar, deras sysselsättningsutsikter, arbetsvillkor och psykiska hälsa, vilket har lett till förlorade möjligheter och sämre framtidsutsikter samt ökningen av utbildningsklyftan. Parlamentet framhåller vikten av yrkesutbildning i detta sammanhang. Parlamentet är fast övertygat om att budgeten för 2023 bör innehålla ett fokus på ungdomar, för att bygga vidare på dynamiken från Europaåret för ungdomar 2022 med konkreta åtgärder och politik som ska fortsätta under 2023. Parlamentet betonar vikten av Erasmus+ och understryker den stora betydelsen av att säkerställa tillräckliga finansiella resurser för detta program, som otvetydigt har varit framgångsrikt för att bredda utbildnings- och sysselsättningsmöjligheterna i hela unionen och har gett konkreta resultat. Parlamentet anser att det bör bli mer inkluderande och erbjuda större möjligheter och lika tillgång för alla, särskilt för människor från missgynnade miljöer och från landsbygdsområden och avlägsna områden. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att hållbara och långsiktiga lösningar måste hittas för att framgångsrikt bekämpa strukturella demografiska utmaningar och minska kompetensflykten i landsbygdsområden, avlägsna områden och mindre utvecklade områden i EU. Parlamentet betonar behovet av ekonomiska resurser för att blåsa nytt liv i och skapa högkvalitativa lokala arbetstillfällen i avfolkningsområden. Parlamentet betonar den avgörande roll som EU:s budget spelar för att bidra till genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och för att stärka lokala och regionala sociala åtgärder, stärka den sociala dialogen och ge alla tillgång till nödvändiga och viktiga tjänster såsom hälso- och sjukvård, rörlighet, tillräcklig näring och anständiga bostäder. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet pekar på behovet av att stärka den europeiska solidaritetskåren, som hjälper ungdomar att få praktisk erfarenhet i en annan medlemsstat och därigenom öka deras anställbarhet och chanser i livet. Parlamentet påminner om vikten av lämplig finansiering av EU:s åtgärder och verksamhet för ungdomar och barn, särskilt inom ramen för ESF+, ReactEU och faciliteten för återhämtning och resiliens. Parlamentet påminner om att kommissionen regelbundet bör rapportera om genomförandet av rekommendationen om inrättande av en europeisk barngaranti och en förstärkt ungdomsgaranti. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att pandemin också har drabbat äldre människor hårt. Parlamentet insisterar på att budgeten för 2023 bör ge tillräckligt stöd till de mest utsatta bland dem och skydda deras välbefinnande, värdighet och grundläggande rättigheter. Parlamentet noterar att Erasmus+ erbjuder möjligheter för vuxna och äldre och uppmanar kommissionen att se till att de i högre grad får nytta av programmet. Parlamentet pekar på EU-budgetens roll när det gäller att bidra till att säkerställa äldre personers tillgång till sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster, rörlighet och möjligheter att arbeta som volontärer. Parlamentet uppmanar EU att effektivisera och intensifiera sina åtgärder för äldre inom en sammanhängande ram som är kopplad till finansiering från EU-program. |
| --- | --- |

20.

En starkare union för medborgarna och i världen

| 21. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag Ryska federationens olagliga, oprovocerade och omotiverade invasion av Ukraina och alla försök att destabilisera EU:s partner i det östra grannskapet samt Belarus inblandning i denna aggression. Parlamentet understryker att unionen måste förbli enad och efterlyser ökat samarbete och solidaritet mellan medlemsstaterna i denna svåra situation. Parlamentet uppmanar med kraft unionen att garantera betydande finansiering för att hantera de geopolitiska konsekvenserna av den nuvarande krisen, inbegripet stöd till humanitära åtgärder och beredskapsåtgärder för att ta emot flyktingar i medlemsstaterna och i det östra grannskapet. Parlamentet påminner om att unionens stabilitet också är beroende av stabiliteten i dess grannskap. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påminner om sin resolution om Rysslands aggression mot Ukraina och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att mobilisera alla tillgängliga finansiella medel för att stödja Ukraina. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sitt stöd för mobiliseringen av den europeiska fredsfaciliteten. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att förse parlamentet med tidiga och transparenta rapporter och information i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla ytterligare humanitärt katastrofbistånd till Ukraina i samarbete med FN:s humanitära organ och andra internationella partnerorganisationer. Parlamentet betonar behovet av att lägga särskild vikt vid utsatta grupper, minoriteter samt kvinnor och barn, eftersom de är särskilt drabbade i konfliktsituationer och behöver särskilt skydd och stöd. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga alla tillgängliga medel för att säkerställa tillhandahållandet av stöd inom ramen för relevanta EU-program, särskilt när det gäller sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster samt utbildning. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet upprepar sitt orubbliga stöd för suveräniteten och den territoriella integriteten för alla länder i det östliga partnerskapet och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja dem, särskilt Republiken Moldavien, i tillhandahållandet av tillfälligt skydd för flyktingar från Ukraina. Parlamentet upprepar behovet av solidaritet mellan medlemsstaterna när det gäller att omplacera flyktingar från Ukraina, som har anlänt till Polen, Ungern, Rumänien och Slovakien, till andra medlemsstater. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet noterar vikten av sanktioner och unionens enighet när det gäller att införa dem, och uppmanar kommissionen att identifiera och underlätta metoder och sätt att hantera deras ekonomiska och sociala konsekvenser för EU. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet understryker utvidgningspolitikens strategiska betydelse i länderna på västra Balkan och betonar behovet av att tillhandahålla tillräcklig finansiering till länderna på västra Balkan och länderna i det östra och södra grannskapet, särskilt de som genomför associeringsavtal med EU, för att stödja omfattande politiska och socioekonomiska reformer och stärka det civila samhället och rättsstatsprincipen, samt för att bidra till återhämtningen från covid-19-krisen och dess långsiktiga ekonomiska konsekvenser. Parlamentet betonar vikten av tillräckligt tekniskt stöd för att förbättra utnyttjandet av EU-medel i dessa regioner. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet förväntar sig att asyl och migration även efter den pågående krisen kommer att fortsätta att stå högt på EU:s dagordning. Parlamentet framhåller behovet av kontinuerligt ekonomiskt stöd för mottagande, registrering, prövning och integration av asylsökande, och av att säkerställa tillräcklig finansiering för de särskilda målen för asyl-, migrations- och integrationsfonden, i syfte att säkerställa ett korrekt genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet. Parlamentet betonar att detta system måste bygga på solidaritet och delat ansvar, dvs. att vissa medlemsstater inte överbelastas på ett oproportionerligt sätt, respekt för de mänskliga rättigheterna, främjande av integration, inrättande av en ram för laglig migration, i enlighet med parlamentets begäran, kampen mot människohandel och förbättring av systemen för ett effektivt, säkert och värdigt återvändande av personer och frivilligt återvändande, i linje med EU:s värden och internationella åtaganden. Parlamentet efterlyser dessutom tillräcklig finansiering för instrumentet för gränsförvaltning och visering för att stärka gränsförvaltningssystemen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa att inga mottagare av EU-stöd (inbegripet uppdragstagare eller underleverantörer, deltagare i workshoppar eller utbildningar, eller tredje parter) finns med på förteckningen över personer eller enheter som är föremål för EU:s restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att unionen behöver tillräckliga resurser för att kunna reagera på större kriser och på de långsiktiga utmaningarna i sitt grannskap och i hela världen, samtidigt som man påminner om att taket i rubrik 6 i den fleråriga budgetramen redan är för lågt och att den befintliga fleråriga budgetramen måste ses över. Parlamentet efterlyser tillräcklig finansiering för instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete och instrumentet för stöd inför anslutningen, så att de kan fullgöra sin avgörande roll när det gäller att främja hållbar och demokratisk utveckling och politiska och ekonomiska reformer, skydda rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna, stödja valprocesser och ta itu med sociala och klimatrelaterade utmaningar och de bakomliggande orsakerna till migration. Parlamentet pekar på behovet av fortsatt stöd till flyktingar, särskilt i Turkiet och regionen i stort och av att reagera på utvecklingen i Afghanistan, samtidigt som man upprepar att unionens budget inte bör vara den enda finansieringskällan. Parlamentet begär att FN:s hjälporganisation för palestinska flyktingar (UNRWA) under 2023 ska få en ambitiös finansiering från EU:s budget så att den kan ge tillräckligt stöd till regional stabilitet och stärka de palestinska flyktingarnas motståndskraft. Parlamentet betonar vikten av programmet för humanitärt bistånd och konstaterar att resurserna inte ökar i linje med rekordstora behov. Parlamentet begär därför att det tilldelas mer medel och att medlemsstaterna ökar sitt humanitära bistånd. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet upprepar sin åsikt att unionen bör ha tillräckliga medel för att reagera på oväntade händelser inom och utanför EU. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att göra en djupgående analys av de olika konsekvenserna av de aktuella utmaningarna och deras inverkan på budgetförfarandet för 2023 och på hela den fleråriga budgetramen 2021–2027, och att bedöma när en översyn av den fleråriga budgetramen skulle vara lämplig. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att den senaste tidens ökning av covid-19-infektioner är ytterligare ett bevis på att mer bör göras för att vaccinera hela världen. Parlamentet påminner om överenskommelsen mellan de tre institutionerna som en del av 2022 års budget om att se över utvecklingen av pandemiinsatserna senast i slutet av juni 2022, särskilt när det gäller internationella vaccinationer, och att vidta nödvändiga åtgärder utan ytterligare dröjsmål. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar det allt större behovet av tillräckligt ekonomiskt stöd till unionens säkerhet och försvar, bland annat genom Europeiska försvarsfonden, som stöder forskning och utveckling i försvarssektorn. Parlamentet efterlyser ökade insatser för att öka användningsbarheten och den operativa effektiviteten och för att förbättra den militära rörligheten, även i syfte att bidra till att stärka stabiliteten i och utanför EU:s grannskap, samt för att hantera hybrid- och cyberhot. Parlamentet anser att sådana insatser skulle öka unionens strategiska oberoende och stärka den europeiska försvarsindustrins konkurrenskraft. Parlamentet efterlyser tillräcklig finansiering för fonden för inre säkerhet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet stöder helhjärtat EU:s insatser för att ta itu med ökande säkerhetshot, såsom spridning av desinformation, inbegripet desinformation online, falska nyhetskampanjer mot EU, terrorism, radikalisering och våldsam extremism inom EU och dess grannländer. Parlamentet anser att tilldelningen av medel bör återspegla hotens föränderliga karaktär och behovet av att ta itu med deras bakomliggande orsaker och säkerställa bättre samordning av unionens insatser på detta område. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att slutföra integreringen i Schengen av alla medlemsstater, särskilt Rumänien, Bulgarien och Kroatien, som uppfyller alla tekniska krav. Parlamentet anser att ekonomisk tillväxt och välstånd, inre säkerhet, skydd av EU:s yttre gränser, grundläggande rättigheter, ett väl fungerande Schengenområde och fri rörlighet inom EU är direkt kopplade till varandra och ömsesidigt fördelaktiga. Parlamentet anser att det är nödvändigt att säkerställa tillräckligt med finansiering, personal och utbildning av personal för alla byråer som är verksamma inom områdena grundläggande rättigheter, asyl, säkerhet, rättvisa och integrerad gränsförvaltning. Parlamentet påminner om att Schengenområdet ger de deltagande länderna ekonomiska fördelar. |
| --- | --- |

33.

Övergripande frågor

| 34. | Europaparlamentet påminner om att finansieringskostnaderna för EU:s återhämtningsinstrument ska bäras av unionsbudgeten, inbegripet genom tillräckliga intäkter från nya egna medel, och bör täckas av nödvändiga anslag i rätt tid. Parlamentet betonar att finansieringsramarna för utgiftsprogrammen inte bör användas för att hantera oförutsägbarheten i återhämtningsinstrumentets finansieringskostnader. Parlamentet anser att budgetmyndigheten har full befogenhet att besluta att förstärka alla EU-program, inbegripet när finansieringskostnaderna för återhämtningsinstrumentet är lägre än väntat. Parlamentet påminner om att det gemensamma uttalandet från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringskostnaderna för återhämtningsinstrumentet för 2022, som man enades om den 15 november 2021 under förlikningsperioden, avser budgetförfarandet för 2022 och skapar inte ett prejudikat. Parlamentet påminner om att alla framtida beslut endast får fattas under det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet påminner om att unionens institutioner i det interinstitutionella avtalet enades om en rättsligt bindande färdplan för införandet av en korg med nya egna medel för att säkerställa fullständig återbetalning av det huvudsakliga beloppet för EU:s återhämtningsplan och den därmed sammanhängande räntan, utan att minska programutgifterna eller investeringsinstrumenten inom ramen för den fleråriga budgetramen, samtidigt som universalitetsprincipen respekteras. Parlamentet välkomnar det finansiella paket som kommissionen föreslog den 22 december 2021, som innehåller en uppdatering av beslutet om egna medel (20), med tre nya egna medel: en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna, handel med utsläppsrätter och en andel av de största och mest lönsamma multinationella företagens residualvinst. Parlamentet anser att det är av yttersta vikt att man går vidare med detta finansiella paket. Parlamentet begär därför att rådet respekterar den överenskomna tidsplanen och gör framsteg med den första korgen med egna medel innan budgetförfarandet för 2023 har slutförts. Parlamentet uppmanar dessutom med kraft kommissionen att lägga fram ett förslag till den andra korgen med nya egna medel före december 2023 för att säkerställa tillräckliga resurser för återbetalningar i samband med Next Generation EU. Parlamentet påminner om att 2023 kommer att vara det andra tillämpningsåret för den programspecifika justeringen enligt artikel 5 i förordningen om den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet noterar att ett oväntat stort antal forskningsanslag har dragits tillbaka (över 469 miljoner EUR), på en nivå som inte förutsågs i, och därmed inte omfattas av, överenskommelsen om den fleråriga budgetramen. Parlamentet anser att alla tillbakadragna forskningsanslag bör göras tillgängliga enligt artikel 15.3 i budgetförordningen. Parlamentet har för avsikt att inrikta de tillbakadraganden som tillkommer utöver de belopp som kommissionen ska inkludera i budgetförslaget på några få centrala områden. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet ser fram emot tillämpningen av den reviderade klimatspårningsmetoden på budgetförslaget för 2023 i enlighet med det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och rapporteringen om principen om att inte vålla någon betydande skada i resultatrapporten. Parlamentet förväntar sig att kommissionen så snart som möjligt antar en effektiv, transparent och heltäckande metod för spårning av biologisk mångfald, med beaktande av de mål som fastställts för 2024, 2026 och 2027. Parlamentet uppmanar kommissionen att vederbörligen beakta alla relevanta resultat och rekommendationer för att uppnå transparens vad gäller framtida utgifter och upprätta en tydligare koppling mellan utgifterna för klimat och biologisk mångfald och deras faktiska effekter, bland annat genom att tillämpa genomförande- och resultatindikatorer. Parlamentet begär att parlamentet full ut ska delta i utvecklingen av metoderna, i enlighet med vad som fastställs i det interinstitutionella avtalet. Parlamentet förväntar sig att kommissionen samråder med parlamentet om metoden för biologisk mångfald innan budgetförslaget för 2023 offentliggörs. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en metod för att spåra sociala utgifter i EU-budgeten utifrån principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet upprepar att kvinnor har drabbats oproportionerligt hårt av den ekonomiska och sociala krisen till följd av covid-19-pandemin, inbegripet av en ökning av det könsrelaterade våldet. Parlamentet begär därför betydande finansiering för Daphnedelen i programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden. Parlamentet efterlyser ytterligare finansiering i EU:s budget i syfte att främja jämställdhet och bekämpa diskriminering, särskilt mot kvinnor och hbti+-personer, och uppmanar kommissionen att främja större synergier mellan EU-program på dessa områden. Parlamentet efterlyser också betydande resurser för att stödja skyddet och främjandet av samt den allmänna tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt att stödja kvinnliga människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen senast den 1 januari 2023 måste införa en metod, åtföljd av systematisk insamling, rapportering och utvärdering av könsuppdelade uppgifter, för att mäta utgifter som är relevanta för främjandet av jämställdhet samt rättigheter och lika möjligheter för alla. Parlamentet betonar vikten av att jämställdhetsintegrering genomförs och införs som en övergripande princip i EU:s samtliga verksamheter, politikområden och program. Parlamentet understryker den viktiga roll som spelas av byråer och organ på detta område och behovet av att säkerställa tillräcklig finansiering och personal för att utföra deras uppgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbt genomföra EU:s jämställdhetsstrategi för 2020–2025. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet påminner om det viktiga arbete som utförs av de decentraliserade byråerna. Parlamentet anser att byråerna måste ha tillräckligt med personal och resurser för att kunna utföra sina uppgifter. Parlamentet påminner om att byråernas uppgifter utvecklas i linje med de politiska prioriteringarna och betonar att nya ansvarsområden måste åtföljas av motsvarande nya resurser. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet anser att budgeten för 2023 bör innehålla tillräckliga nivåer av betalningsbemyndiganden för att täcka både nya program och för slutförandet av pågående program, bland annat för att säkerställa att unionens budget ger den nödvändiga ekonomiska stimulansen. Parlamentet betonar med beaktande av lärdomar från tidigare fleråriga budgetramar att det är nödvändigt att påskynda programgenomförandet för att undvika eftersläpningar i betalningar under den andra hälften av perioden för den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet anser att nödvändiga anslag bör ställas till förfogande när rekommendationerna från konferensen om Europas framtid genomförs. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet understryker värdet av pilotprojekt och förberedande åtgärder när det gäller att testa nya politiska initiativ och lägga grunderna för framtida unionsåtgärder. Parlamentet avser därför att föreslå ett paket med pilotprojekt och förberedande åtgärder i linje med sina politiska prioriteringar och kommissionens bedömning. Parlamentet förväntar sig att kommissionen gör en opartisk utvärdering av förslagen till pilotprojekt och förberedande åtgärder på grundval av en rättslig och ekonomisk bedömning och förväntar sig att få exakta och detaljerade förklaringar när ett projekt anses ”omfattas” av EU:s program och politik, med konkreta exempel på de EU-åtgärder som anses omfattas av förslagen. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att de pilotprojekt och förberedande åtgärder som antas i budgeten genomförs fullt ut, i god tid och i samarbete med parlamentet, och att de ges större synlighet för att maximera deras genomslagskraft. |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och revisionsrätten. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT C 444 I, 22.12.2020, s. 1.

(4)  EUT C 444 I, 22.12.2020, s. 2.

(5)  EUT C 444 I, 22.12.2020, s. 3.

(6)  EUT C 444 I, 22.12.2020, s. 4.

(7)  EUT C 444 I, 22.12.2020, s. 5.

(8)  EUT C 444 I, 22.12.2020, s. 6.

(9)  EUT C 445, 29.10.2021, s. 240.

(10)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(11)  EUT L 424, 15.12.2020, s. 1.

(12)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 23.

(13)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(14)  EUT C 494, 8.12.2021, s. 2.

(15)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 2.

(16)  EUT L 243, 9.7.2021, s. 1.

(17)  Antagna texter, P9_TA(2022)0052.

(18)  EUT L 45, 24.2.2022, s. 1.

(19)  Domarna av den 16 februari 2022 i målen C-156/21, Ungern mot parlamentet och rådet, ECLI:EU:C:2022:97, och C-157/21, Polen mot parlamentet och rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98.

(20)  Rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (EUT L 424, 15.12.2020, s. 1).

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/115 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/115

---

P9_TA(2022)0107

Likvärdighet av fältbesiktningar i Bolivia och av vissa utsäden producerade i Bolivia ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 april 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller dess tillämpningsperiod och vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Bolivia av utsädesodlingar av stråsäd och olje- och spånadsväxter och om likvärdighet av stråsäd och olje- och spånadsväxter producerade i Bolivia (COM(2022)0026 – C9-0024/2022 – 2022/0016(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 434/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0026), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0026),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0024/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0024/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 mars 2022 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 mars 2022 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 23 mars 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 23 mars 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A9-0053/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A9-0053/2022),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2022)0016

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/... om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller dess tillämpningsperiod och vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Bolivia av utsädesodlingar av stråsäd och olje- och spånadsväxter och likvärdighet av utsäde av stråsäd och olje- och spånadsväxter producerade i Bolivia

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2022/871.)

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/116 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/116

---

P9_TA(2022)0108

Förslag till ändringsbudget nr 1/2022: justering av den fleråriga budgetramen för 2021–2027

Europaparlamentets resolution av den 5 april 2022 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2022 för budgetåret 2022 – budgetering för effekterna på 2022 års budget av justeringen av den fleråriga budgetramen i enlighet med artikel 7 i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (06310/2022 – C9-0052/2022 – 2022/0018(BUD))

(2022/C 434/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022, slutgiltigt antagen den 24 november 2021 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022, slutgiltigt antagen den 24 november 2021 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (4),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 1/2022 som kommissionen antog den 28 januari 2022 (COM(2022)0081), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 1/2022 som kommissionen antog den 28 januari 2022 (COM(2022)0081),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2022 som rådet antog den 24 februari 2022 och översände till Europaparlamentet samma dag (06310/2022 – C9-0052/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2022 som rådet antog den 24 februari 2022 och översände till Europaparlamentet samma dag (06310/2022 – C9-0052/2022),

| — | med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0051/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0051/2022), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 1/2022 är kopplat till justeringen av den fleråriga budgetramen i enlighet med artikel 7 i förordningen om den fleråriga budgetramen, som möjliggör överföringar av 2021 års anslag av åtagandebemyndiganden som varken använts eller överförts till nio fonder med delad förvaltning, om nya regler eller program med delad förvaltning antas efter den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 1/2022 är kopplat till justeringen av den fleråriga budgetramen i enlighet med artikel 7 i förordningen om den fleråriga budgetramen, som möjliggör överföringar av 2021 års anslag av åtagandebemyndiganden som varken använts eller överförts till nio fonder med delad förvaltning, om nya regler eller program med delad förvaltning antas efter den 1 januari 2021.

| B. | Åtagandebemyndiganden som inte användes under 2021 för program med delad förvaltning i den mening som avses i artikel 7 i förordningen om den fleråriga budgetramen uppgår till 48 988 299 856 EUR i löpande priser, vilket motsvarar samtliga åtagandebemyndiganden för 2021 som planerades genomföras genom delad förvaltning för åtta fonder, eftersom endast programmen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling antogs fullt ut 2021. |
| --- | --- |

B.

Åtagandebemyndiganden som inte användes under 2021 för program med delad förvaltning i den mening som avses i artikel 7 i förordningen om den fleråriga budgetramen uppgår till 48 988 299 856 EUR i löpande priser, vilket motsvarar samtliga åtagandebemyndiganden för 2021 som planerades genomföras genom delad förvaltning för åtta fonder, eftersom endast programmen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling antogs fullt ut 2021.

| C. | Detta belopp ska fördelas jämnt över vart och ett av åren under perioden 2022–2025. |
| --- | --- |

C.

Detta belopp ska fördelas jämnt över vart och ett av åren under perioden 2022–2025.

| D. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 1/2022 är att återspegla den specifika effekten av överföringen av 25 % av de anslag som inte utnyttjats under 2021 till 2022 för åtta fonder med delad förvaltning (Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden+, Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden, Fonden för en rättvis omställning, Asyl- migrations- och integrationsfonden, Fonden för integrerad gränsförvaltning och Fonden för inre säkerhet). |
| --- | --- |

D.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 1/2022 är att återspegla den specifika effekten av överföringen av 25 % av de anslag som inte utnyttjats under 2021 till 2022 för åtta fonder med delad förvaltning (Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden+, Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden, Fonden för en rättvis omställning, Asyl- migrations- och integrationsfonden, Fonden för integrerad gränsförvaltning och Fonden för inre säkerhet).

| E. | Nettoeffekten av förslaget till ändringsbudget nr 1/2022 på utgifterna är en ökning med 12 247,1 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden för de olika fonder som omfattas av delad förvaltning under rubrikerna 2a, 3, 4 och 5. Kommissionen har inte begärt några ytterligare betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

E.

Nettoeffekten av förslaget till ändringsbudget nr 1/2022 på utgifterna är en ökning med 12 247,1 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden för de olika fonder som omfattas av delad förvaltning under rubrikerna 2a, 3, 4 och 5. Kommissionen har inte begärt några ytterligare betalningsbemyndiganden.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 1/2022, som lagts fram av kommissionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är bekymrat över de allvarliga förseningarna i genomförandet av unionens program och fonder med delad förvaltning. Parlamentet upprepar behovet av ett snabbt genomförande för att stödja unionens återhämtning. Parlamentet uppmanar därför med kraft alla medlemsstater och kommissionen att påskynda genomförandet av dessa program för att se till att de är fullt operativa 2022 och att komma ikapp med eftersläpningen för att säkerställa ett fullständigt genomförande av programmen senast 2027. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet varnar för de risker som är kopplade till otillräckliga betalningsbemyndiganden. Parlamentet påminner om sitt åtagande att förhindra eventuella framtida betalningskriser, såsom den som inträffade i början av perioden för den föregående fleråriga budgetramen. Parlamentet förväntar sig därför att kommissionen utan dröjsmål lägger fram sådana förslag till ändringsbudget som anses vara nödvändiga för att öka betalningarna i samband med ett påskyndande av unionens program och fonder. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2022. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 1/2022 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 45, 24.2.2022, s. 1.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(5)  EUT L 424, 15.12.2020, s. 1.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/118 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/118

---

P9_TA(2022)0109

Minimikrav på utbildning för sjöfolk (kodifiering) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 april 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav på utbildning för sjöfolk (kodifiering) (COM(2020)0739 – C9-0371/2020 – 2020/0329(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

(2022/C 434/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0739), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0739),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0371/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0371/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 januari 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 januari 2021 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2),

| — | med beaktande av artiklarna 109 och 59 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 109 och 59 i arbetsordningen.

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0080/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0080/2022), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen genom att godta kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, i dess yttranden av den 31 mars 2021 och 10 mars 2022. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 123, 9.4.2021, s. 80.

(2)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P9_TC1-COD(2020)0329

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om minimikrav på utbildning för sjöfolk (kodifiering)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2022/993.)

---

Onsdagen, 6 april 2022

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/119 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/119

---

P9_TA(2022)0111

Dataförvaltningsakten ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om dataförvaltning (dataförvaltningsakten) (COM(2020)0767 – C9-0377/2020 – 2020/0340(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 434/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0767), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0767),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0377/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0377/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2021 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 15 december 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 15 december 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0248/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0248/2021), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 286, 26.7.2021, s. 38.

---

P9_TC1-COD(2020)0340

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om europeisk dataförvaltning och om ändring av förordning (EU) 2018/1724 (dataförvaltningsakten)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/868.)

---

Torsdagen, 7 april 2022

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/120 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/120

---

P9_TA(2022)0116

Humanläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 april 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2001/20/EG och 2001/83/EG vad gäller undantag från vissa skyldigheter avseende vissa humanläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta (COM(2021)0997 – C9-0475/2021 – 2021/0431(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 434/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0997), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0997),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 114 och 168.4c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0475/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 114 och 168.4c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0475/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 24 februari 2022 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 24 februari 2022 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 mars 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 mars 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ännu inte offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2021)0431

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om ändring av direktiven 2001/20/EG och 2001/83/EG vad gäller undantag från vissa skyldigheter avseende vissa humanläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2022/642.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Kommissionens uttalande om läkemedelsförsörjningen i Cypern, Irland och Malta

Förenade kungarikets utträde ur unionen har medfört särskilda utmaningar för de medlemsstater (Cypern, Irland och Malta) som under många år fått läkemedelsleveranser från eller genom delar av Förenade kungariket.

Kommissionen är medveten om att Cypern, Irland, Malta och olika industriaktörer har gjort flera av de förändringar som krävs för att underlätta en kontinuerlig läkemedelsförsörjning efter Förenade kungarikets utträde ur EU.

Samtidigt betonar kommissionen att alla berörda parter måste öka sina ansträngningar för att anpassa leveranskedjorna till läget efter Förenade kungarikets utträde för att läkemedelsförsörjningen ska kunna säkras på lång sikt.

Kommissionen är fast besluten att hjälpa Cypern, Irland och Malta att inom tre år fasa ut de tillfälliga undantag som föreskrivs i förordning (EU) 2022/641 (1) och direktiv (EU) 2022/642 (2).

Kommissionen kommer därför, i enlighet med unionsrätten och med full respekt för fördelningen av befogenheter mellan unionen och medlemsstaterna på humanläkemedelsområdet, att kontinuerligt följa utvecklingen i de berörda medlemsstaterna och nära samverka med de behöriga myndigheterna i Cypern, Irland och Malta för att minska beroendet på deras inhemska marknader av läkemedelsleveranser från eller genom andra delar av Förenade kungariket än Nordirland.

Kommissionen kommer att uppmuntra de behöriga myndigheterna i Cypern, Irland och Malta att regelbundet informera kommissionen om hur detta arbete fortskrider.

Kommissionen kommer att beakta denna information och, inom 18 månader efter att förordning (EU) 2022/641 och direktiv (EU) 2022/642 trätt i kraft, skriftligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om de åtgärder som vidtagits i Cypern, Irland och Malta för att helt och hållet fasa ut undantagen och om kommissionens samverkan med de behöriga myndigheterna i de medlemsstaterna i detta avseende.

Slutligen kommer kommissionen att påminna de berörda industriaktörer som fortfarande behöver ändra sina leveranskedjor om att de snarast möjligt bör göra de anpassningar som krävs för att säkra tillgången till läkemedel på mindre marknader. I samband med detta kommer kommissionen att följa de framsteg som görs av aktörer som arbetar med läkemedelsförsörjningen i dessa medlemsstater vad gäller deras förmåga att uppfylla de krav i unionsrätten från vilka förordning (EU) 2022/641 och direktiv (EU) 2022/642 föreskriver tillfälliga undantag.

Utöver dessa omedelbara och nödvändiga åtgärder kommer kommissionen, i enlighet med vad som tillkännages i läkemedelsstrategin för Europa (3), före slutet av 2022 att lägga fram förslag om att se över unionens läkemedelslagstiftning. Förslagen kommer att syfta till att skapa långsiktiga strukturella lösningar, i synnerhet när det gäller tillgång till läkemedel. Särskilt fokus kommer att läggas på att säkra läkemedelsförsörjningen och hantera risken för läkemedelsbrist på mindre marknader i unionen.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/641 av den 12 april 2022 om ändring av förordning (EU) nr 536/2014 vad gäller undantag från vissa skyldigheter avseende prövningsläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta (EUT L 118, 20.4.2022, s. 1).

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/642 av den 12 april 2022 om ändring av direktiven 2001/20/EG och 2001/83/EG vad gäller undantag från vissa skyldigheter avseende vissa humanläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta (EUT L 118, 20.4.2022, s. 4).

(3)  Kommissionens meddelande ”En läkemedelsstrategi för Europa”, COM(2020)0761, 25.11.2020.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/122

---

P9_TA(2022)0117

Prövningsläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 april 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 536/2014 vad gäller undantag från vissa skyldigheter avseende prövningsläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta (COM(2021)0998 – C9-0476/2021 – 2021/0432(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen))

(2022/C 434/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0998), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0998),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 114 och 168.4c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0476/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 114 och 168.4c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0476/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 24 februari 2022 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 24 februari 2022 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 mars 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 mars 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ännu inte offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2021)0432

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) nr 536/2014 vad gäller undantag från vissa skyldigheter avseende prövningsläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/641.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Kommissionens uttalande om läkemedelsförsörjningen i Cypern, Irland och Malta

Förenade kungarikets utträde ur unionen har medfört särskilda utmaningar för de medlemsstater (Cypern, Irland och Malta) som under många år fått läkemedelsleveranser från eller genom delar av Förenade kungariket.

Kommissionen är medveten om att Cypern, Irland, Malta och olika industriaktörer har gjort flera av de förändringar som krävs för att underlätta en kontinuerlig läkemedelsförsörjning efter Förenade kungarikets utträde ur EU.

Samtidigt betonar kommissionen att alla berörda parter måste öka sina ansträngningar för att anpassa leveranskedjorna till läget efter Förenade kungarikets utträde för att läkemedelsförsörjningen ska kunna säkras på lång sikt.

Kommissionen är fast besluten att hjälpa Cypern, Irland och Malta att inom tre år fasa ut de tillfälliga undantag som föreskrivs i förordning (EU) 2022/641 (1) och direktiv (EU) 2022/642 (2).

Kommissionen kommer därför, i enlighet med unionsrätten och med full respekt för fördelningen av befogenheter mellan unionen och medlemsstaterna på humanläkemedelsområdet, att kontinuerligt följa utvecklingen i de berörda medlemsstaterna och nära samverka med de behöriga myndigheterna i Cypern, Irland och Malta för att minska beroendet på deras inhemska marknader av läkemedelsleveranser från eller genom andra delar av Förenade kungariket än Nordirland.

Kommissionen kommer att uppmuntra de behöriga myndigheterna i Cypern, Irland och Malta att regelbundet informera kommissionen om hur detta arbete fortskrider.

Kommissionen kommer att beakta denna information och, inom 18 månader efter att förordning (EU) 2022/641 och direktiv (EU) 2022/642 trätt i kraft, skriftligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om de åtgärder som vidtagits i Cypern, Irland och Malta för att helt och hållet fasa ut undantagen och om kommissionens samverkan med de behöriga myndigheterna i de medlemsstaterna i detta avseende.

Slutligen kommer kommissionen att påminna de berörda industriaktörer som fortfarande behöver ändra sina leveranskedjor om att de snarast möjligt bör göra de anpassningar som krävs för att säkra tillgången till läkemedel på mindre marknader. I samband med detta kommer kommissionen att följa de framsteg som görs av aktörer som arbetar med läkemedelsförsörjningen i dessa medlemsstater vad gäller deras förmåga att uppfylla de krav i unionsrätten från vilka förordning (EU) 2022/641 och direktiv (EU) 2022/642 föreskriver tillfälliga undantag.

Utöver dessa omedelbara och nödvändiga åtgärder kommer kommissionen, i enlighet med vad som tillkännages i läkemedelsstrategin för Europa (3), före slutet av 2022 att lägga fram förslag om att se över unionens läkemedelslagstiftning. Förslagen kommer att syfta till att skapa långsiktiga strukturella lösningar, i synnerhet när det gäller tillgång till läkemedel. Särskilt fokus kommer att läggas på att säkra läkemedelsförsörjningen och hantera risken för läkemedelsbrist på mindre marknader i unionen.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/641 av den 12 april 2022 om ändring av förordning (EU) nr 536/2014 vad gäller undantag från vissa skyldigheter avseende prövningsläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta (EUT L 118, 20.4.2022, s. 1).

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/642 av den 12 april 2022 om ändring av direktiven 2001/20/EG och 2001/83/EG vad gäller undantag från vissa skyldigheter avseende vissa humanläkemedel som tillhandahålls i Förenade kungariket med avseende på Nordirland samt i Cypern, Irland och Malta (EUT L 118, 20.4.2022, s. 4).

(3)  Kommissionens meddelande ”En läkemedelsstrategi för Europa”, COM(2020)0761, 25.11.2020.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/124 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/124

---

P9_TA(2022)0118

Ökad förfinansiering med React-EU-medel ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 april 2022 om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 och förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller ökad förfinansiering med React-EU-medel och fastställandet av enhetskostnader (COM(2022)0145 – C9-0127/2022 – COM(2022)0162 – C9-0136/2022 – 2022/0096(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 434/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0145) och kommissionens ändrade förslag (COM(2022)0162), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0145) och kommissionens ändrade förslag (COM(2022)0162),

| — | med beaktande av artikel 294.2, artikel 175 tredje stycket och artikel 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0127/2022, C9-0136/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2, artikel 175 tredje stycket och artikel 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0127/2022, C9-0136/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 6 april 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 6 april 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0096

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 april 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/... om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 223/2014 vad gäller ökad förfinansiering med React-EU-medel och fastställandet av en enhetskostnad

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/613.)

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/125 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/125

---

P9_TA(2022)0119

Gaslagring ***I

Europaparlamentets beslut av den 7 april 2022 om återförvisande av ärendet till det ansvariga utskottet för interinstitutionella förhandlingar på grundval av det oförändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 om åtgärder för att säkerställa försörjningstryggheten för gas och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2009 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten (COM(2022)0135 –C9-0126/2022 – 2022/0090(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 434/26)

---

(1)  Beslut antaget enligt artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (C9-0126/2022).

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/126 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/126

---

P9_TA(2022)0122

Schengenregelverkets utvärderingsmekanism *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 april 2022 om förslaget till rådets förordning om inrättande och användning av en utvärderings- och övervakningsmekanism för kontroll av tillämpningen av Schengenregelverket och om upphävande av förordning (EU) nr 1053/2013 (COM(2021)0278 – C9-0349/2021 – 2021/0140(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2022/C 434/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2021)0278), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2021)0278),

| — | med beaktande av artikel 70 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0349/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 70 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0349/2021),

| — | med beaktande av inlagor från den tjeckiska senaten, det spanska parlamentet, det portugisiska parlamentet och den rumänska senaten om utkastet till lagstiftningsakt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av inlagor från den tjeckiska senaten, det spanska parlamentet, det portugisiska parlamentet och den rumänska senaten om utkastet till lagstiftningsakt,

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0054/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0054/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Schengenområdet utan gränskontroll vid de inre gränserna bygger på att medlemsstaterna tillämpar Schengenregelverket på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Regelverket omfattar åtgärder på området yttre gränser, åtgärder för att kompensera för att det inte förekommer kontroller vid de inre gränserna samt en stark övervakningsram, vilka tillsammans
  underlättar
  den fria rörligheten
  och säkerställer
  en hög nivå av säkerhet, rättvisa och skydd av grundläggande rättigheter, inbegripet skydd av personuppgifter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Schengenområdet utan gränskontroll vid de inre gränserna bygger på att medlemsstaterna tillämpar Schengenregelverket på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Regelverket omfattar åtgärder på området yttre gränser, åtgärder för att kompensera för att det inte förekommer kontroller vid de inre gränserna samt en stark övervakningsram, vilka tillsammans
  underlättar
  den fria rörligheten
  och säkerställer
  en hög nivå av säkerhet, rättvisa och skydd av grundläggande rättigheter, inbegripet skydd av personuppgifter.

| (1) | Schengenområdet utan gränskontroll vid de inre gränserna bygger på att medlemsstaterna tillämpar Schengenregelverket på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Regelverket omfattar åtgärder på området yttre gränser, åtgärder för att kompensera för att det inte förekommer kontroller vid de inre gränserna samt en stark övervakningsram, vilka tillsammans
  säkerställer
  den fria rörligheten
  , liksom
  en hög nivå av säkerhet, rättvisa och skydd av grundläggande rättigheter, inbegripet skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

(1)

Schengenområdet utan gränskontroll vid de inre gränserna bygger på att medlemsstaterna tillämpar Schengenregelverket på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Regelverket omfattar åtgärder på området yttre gränser, åtgärder för att kompensera för att det inte förekommer kontroller vid de inre gränserna samt en stark övervakningsram, vilka tillsammans
  säkerställer
  den fria rörligheten
  , liksom
  en hög nivå av säkerhet, rättvisa och skydd av grundläggande rättigheter, inbegripet skydd av personuppgifter.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | För att öka effektiviteten och ändamålsenligheten bör Schengens utvärderings- och övervakningsmekanism förbättras. Den reviderade utvärderings- och övervakningsmekanismen bör syfta till att upprätthålla en hög grad av ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna genom att garantera att medlemsstaterna tillämpar Schengenregelverket på ett ändamålsenligt sätt i enlighet med överenskomna gemensamma standarder, grundläggande principer och normer,
  och därigenom bidra till
  ett välfungerande Schengenområde. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

För att öka effektiviteten och ändamålsenligheten bör Schengens utvärderings- och övervakningsmekanism förbättras. Den reviderade utvärderings- och övervakningsmekanismen bör syfta till att upprätthålla en hög grad av ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna genom att garantera att medlemsstaterna tillämpar Schengenregelverket på ett ändamålsenligt sätt i enlighet med överenskomna gemensamma standarder, grundläggande principer och normer,
  och därigenom bidra till
  ett välfungerande Schengenområde.

| (4) | För att öka effektiviteten och ändamålsenligheten bör Schengens utvärderings- och övervakningsmekanism förbättras. Den reviderade utvärderings- och övervakningsmekanismen bör syfta till att upprätthålla en hög grad av ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna genom att garantera att medlemsstaterna tillämpar Schengenregelverket på ett ändamålsenligt sätt i enlighet med överenskomna gemensamma standarder, grundläggande principer och normer,
  för att säkerställa
  ett välfungerande Schengenområde
  med fullständig respekt för de grundläggande rättigheterna utan inre gränskontroller
  . |
| --- | --- |

(4)

För att öka effektiviteten och ändamålsenligheten bör Schengens utvärderings- och övervakningsmekanism förbättras. Den reviderade utvärderings- och övervakningsmekanismen bör syfta till att upprätthålla en hög grad av ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna genom att garantera att medlemsstaterna tillämpar Schengenregelverket på ett ändamålsenligt sätt i enlighet med överenskomna gemensamma standarder, grundläggande principer och normer,
  för att säkerställa
  ett välfungerande Schengenområde
  med fullständig respekt för de grundläggande rättigheterna utan inre gränskontroller
  .

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Utvärderings- och övervakningsmekanismen bör uppnå dessa mål genom objektiva och opartiska utvärderingar som gör det möjligt att snabbt upptäcka sådana brister i tillämpningen av Schengenregelverket som skulle kunna leda till att Schengenområdet inte fungerar korrekt samt säkerställa att dessa brister åtgärdas snabbt, och som kan utgöra grunden för en dialog om hur Schengenområdet fungerar som helhet. Detta kräver ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen, en balanserad fördelning av delat ansvar och upprätthållande av systemets karaktär av inbördes granskning. Det kräver också att Europaparlamentet är närmare involverat. Med tanke på ändringarnas omfattning bör förordning (EU) nr 1053/2013 upphävas och ersättas med en ny förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Utvärderings- och övervakningsmekanismen bör uppnå dessa mål genom objektiva och opartiska utvärderingar som gör det möjligt att snabbt upptäcka sådana brister i tillämpningen av Schengenregelverket som skulle kunna leda till att Schengenområdet inte fungerar korrekt samt säkerställa att dessa brister åtgärdas snabbt, och som kan utgöra grunden för en dialog om hur Schengenområdet fungerar som helhet. Detta kräver ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen, en balanserad fördelning av delat ansvar och upprätthållande av systemets karaktär av inbördes granskning. Det kräver också att Europaparlamentet är närmare involverat. Med tanke på ändringarnas omfattning bör förordning (EU) nr 1053/2013 upphävas och ersättas med en ny förordning.

| (5) | Utvärderings- och övervakningsmekanismen bör uppnå dessa mål genom objektiva och opartiska utvärderingar som gör det möjligt att snabbt upptäcka sådana brister i tillämpningen av Schengenregelverket som skulle kunna leda till att Schengenområdet inte fungerar korrekt samt säkerställa att dessa brister åtgärdas snabbt, och som kan utgöra grunden för en
  genuin politisk
  dialog
  bland medlemsstaterna
  om hur Schengenområdet fungerar som helhet. Detta kräver ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen, en balanserad fördelning av delat ansvar och upprätthållande av systemets karaktär av inbördes granskning. Det kräver också att Europaparlamentet är närmare involverat. Med tanke på ändringarnas omfattning bör förordning (EU) nr 1053/2013 upphävas och ersättas med en ny förordning. |
| --- | --- |

(5)

Utvärderings- och övervakningsmekanismen bör uppnå dessa mål genom objektiva och opartiska utvärderingar som gör det möjligt att snabbt upptäcka sådana brister i tillämpningen av Schengenregelverket som skulle kunna leda till att Schengenområdet inte fungerar korrekt samt säkerställa att dessa brister åtgärdas snabbt, och som kan utgöra grunden för en
  genuin politisk
  dialog
  bland medlemsstaterna
  om hur Schengenområdet fungerar som helhet. Detta kräver ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen, en balanserad fördelning av delat ansvar och upprätthållande av systemets karaktär av inbördes granskning. Det kräver också att Europaparlamentet är närmare involverat. Med tanke på ändringarnas omfattning bör förordning (EU) nr 1053/2013 upphävas och ersättas med en ny förordning.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Utvärderings- och övervakningsmekanismen
  får
  omfatta alla områden av Schengenregelverket – nuvarande och framtida – utom de områden där det inom unionsrätten redan finns en särskild utvärderingsmekanism. Utvärderings- och övervakningsmekanismen bör omfatta all berörd lagstiftning och operativ verksamhet som bidrar till
  Schengenområdets funktion
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Utvärderings- och övervakningsmekanismen
  får
  omfatta alla områden av Schengenregelverket – nuvarande och framtida – utom de områden där det inom unionsrätten redan finns en särskild utvärderingsmekanism. Utvärderings- och övervakningsmekanismen bör omfatta all berörd lagstiftning och operativ verksamhet som bidrar till
  Schengenområdets funktion
  .

| (6) | Utvärderings- och övervakningsmekanismen
  bör
  omfatta alla områden av Schengenregelverket – nuvarande och framtida – utom de områden där det inom unionsrätten redan finns en särskild utvärderingsmekanism. Utvärderings- och övervakningsmekanismen bör
  täcka både verkningskraften av gränskontroller vid yttre gränser och avsaknaden av gränskontroller vid de inre gränserna. Utvärderings- och övervakningsmekanismen bör
  omfatta all berörd lagstiftning och operativ verksamhet som bidrar till
  att området utan gränskontroller vid de inre gränserna fungerar väl
  . |
| --- | --- |

(6)

Utvärderings- och övervakningsmekanismen
  bör
  omfatta alla områden av Schengenregelverket – nuvarande och framtida – utom de områden där det inom unionsrätten redan finns en särskild utvärderingsmekanism. Utvärderings- och övervakningsmekanismen bör
  täcka både verkningskraften av gränskontroller vid yttre gränser och avsaknaden av gränskontroller vid de inre gränserna. Utvärderings- och övervakningsmekanismen bör
  omfatta all berörd lagstiftning och operativ verksamhet som bidrar till
  att området utan gränskontroller vid de inre gränserna fungerar väl
  .

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Vid alla utvärderingar bör man ta hänsyn till huruvida de myndigheter som tillämpar Schengenregelverket fungerar på ett korrekt sätt, i enlighet med Europeiska rådets slutsatser av den 1 och 2 mars 2012. Utvärderingen bör också omfatta rutiner hos privata enheter, t.ex. flygbolag och externa tjänsteleverantörer, i den mån de deltar i eller påverkas av genomförandet av Schengenregelverket när de samarbetar med medlemsstaterna. Med tanke på den allt större roll som unionens organ, kontor och byråer spelar vid genomförandet av Schengenregelverket bör utvärderings- och övervakningsmekanismen stödja kontrollen av dessa organs, kontors och byråers verksamhet i den mån de utför uppgifter på medlemsstaternas vägnar för att bistå vid den operativa tillämpningen av bestämmelserna i Schengenregelverket. Kontroll av verksamheten i detta avseende bör ingå i utvärderingen av medlemsstaterna och utföras utan att det påverkar och med full respekt för de ansvarsområden som genom respektive inrättandeförordning tilldelats kommissionen och de berörda styrande organen för byråerna, kontoren och organen i fråga och deras egna utvärderings- och övervakningsförfaranden som fastställs däri. Om det vid utvärderingarna konstateras brister i fråga om funktioner som utförs eller stöds av unionens organ, kontor och byråer bör kommissionen
  informera
  det berörda styrande organet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Vid alla utvärderingar bör man ta hänsyn till huruvida de myndigheter som tillämpar Schengenregelverket fungerar på ett korrekt sätt, i enlighet med Europeiska rådets slutsatser av den 1 och 2 mars 2012. Utvärderingen bör också omfatta rutiner hos privata enheter, t.ex. flygbolag och externa tjänsteleverantörer, i den mån de deltar i eller påverkas av genomförandet av Schengenregelverket när de samarbetar med medlemsstaterna. Med tanke på den allt större roll som unionens organ, kontor och byråer spelar vid genomförandet av Schengenregelverket bör utvärderings- och övervakningsmekanismen stödja kontrollen av dessa organs, kontors och byråers verksamhet i den mån de utför uppgifter på medlemsstaternas vägnar för att bistå vid den operativa tillämpningen av bestämmelserna i Schengenregelverket. Kontroll av verksamheten i detta avseende bör ingå i utvärderingen av medlemsstaterna och utföras utan att det påverkar och med full respekt för de ansvarsområden som genom respektive inrättandeförordning tilldelats kommissionen och de berörda styrande organen för byråerna, kontoren och organen i fråga och deras egna utvärderings- och övervakningsförfaranden som fastställs däri. Om det vid utvärderingarna konstateras brister i fråga om funktioner som utförs eller stöds av unionens organ, kontor och byråer bör kommissionen
  informera
  det berörda styrande organet.

| (7) | Vid alla utvärderingar bör man ta hänsyn till huruvida de myndigheter som tillämpar Schengenregelverket fungerar på ett korrekt sätt
  och deras efterlevnad av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan)
  , i enlighet med Europeiska rådets slutsatser av den 1 och 2 mars 2012. Utvärderingen bör också omfatta rutiner hos privata enheter, t.ex. flygbolag och externa tjänsteleverantörer, i den mån de deltar i eller påverkas av genomförandet av Schengenregelverket när de samarbetar med medlemsstaterna. Med tanke på den allt större roll som unionens organ, kontor och byråer spelar vid genomförandet av Schengenregelverket bör utvärderings- och övervakningsmekanismen stödja kontrollen av dessa organs, kontors och byråers verksamhet i den mån de utför uppgifter på medlemsstaternas vägnar för att bistå vid den operativa tillämpningen av bestämmelserna i Schengenregelverket. Kontroll av verksamheten i detta avseende bör ingå i utvärderingen av medlemsstaterna och utföras utan att det påverkar och med full respekt för de ansvarsområden som genom respektive inrättandeförordning tilldelats kommissionen och de berörda styrande organen för byråerna, kontoren och organen i fråga och deras egna utvärderings- och övervakningsförfaranden som fastställs däri. Om det vid utvärderingarna konstateras brister i fråga om funktioner som utförs eller stöds av unionens organ, kontor och byråer bör kommissionen
  inkludera det i utvärderingsrapporten och involvera
  det berörda styrande organet. |
| --- | --- |

(7)

Vid alla utvärderingar bör man ta hänsyn till huruvida de myndigheter som tillämpar Schengenregelverket fungerar på ett korrekt sätt
  och deras efterlevnad av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan)
  , i enlighet med Europeiska rådets slutsatser av den 1 och 2 mars 2012. Utvärderingen bör också omfatta rutiner hos privata enheter, t.ex. flygbolag och externa tjänsteleverantörer, i den mån de deltar i eller påverkas av genomförandet av Schengenregelverket när de samarbetar med medlemsstaterna. Med tanke på den allt större roll som unionens organ, kontor och byråer spelar vid genomförandet av Schengenregelverket bör utvärderings- och övervakningsmekanismen stödja kontrollen av dessa organs, kontors och byråers verksamhet i den mån de utför uppgifter på medlemsstaternas vägnar för att bistå vid den operativa tillämpningen av bestämmelserna i Schengenregelverket. Kontroll av verksamheten i detta avseende bör ingå i utvärderingen av medlemsstaterna och utföras utan att det påverkar och med full respekt för de ansvarsområden som genom respektive inrättandeförordning tilldelats kommissionen och de berörda styrande organen för byråerna, kontoren och organen i fråga och deras egna utvärderings- och övervakningsförfaranden som fastställs däri. Om det vid utvärderingarna konstateras brister i fråga om funktioner som utförs eller stöds av unionens organ, kontor och byråer bör kommissionen
  inkludera det i utvärderingsrapporten och involvera
  det berörda styrande organet.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Den sårbarhetsbedömning som utförs av Frontex är en mekanism som kompletterar den utvärderings- och övervakningsmekanism som inrättas genom denna förordning för att garantera kvalitetskontroll på unionsnivå och säkerställa att det både på unionsnivå och nationell nivå finns ständig beredskap att hantera eventuella utmaningar vid de yttre gränserna. Båda mekanismerna utgör en komponent i den europeiska integrerade gränsförvaltningen. Synergieffekterna mellan sårbarhetsbedömningen och utvärderings- och övervakningsmekanismen bör maximeras i syfte att skapa en bättre situationsbild av Schengenområdets funktion och i möjligaste mån undvika dubbelarbete och motstridiga rekommendationer. För detta ändamål bör Frontex och kommissionen ha ett regelbundet informationsutbyte om resultaten av de båda mekanismerna. En ökad strategisk inriktning och en mer målinriktad utformning av utvärderingarna kräver också ökade synergieffekter med relevanta mekanismer och plattformar som drivs av unionens byråer och nationella förvaltningar, t.ex. Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot (Empact) eller den tillsyn som utförs av kommissionen med stöd av eu-LISA när det gäller medlemsstaternas förberedelser för implementeringen av berörda it-system samt resultaten av de nationella kvalitetskontrollmekanismerna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Den sårbarhetsbedömning som utförs av Frontex är en mekanism som kompletterar den utvärderings- och övervakningsmekanism som inrättas genom denna förordning för att garantera kvalitetskontroll på unionsnivå och säkerställa att det både på unionsnivå och nationell nivå finns ständig beredskap att hantera eventuella utmaningar vid de yttre gränserna. Båda mekanismerna utgör en komponent i den europeiska integrerade gränsförvaltningen. Synergieffekterna mellan sårbarhetsbedömningen och utvärderings- och övervakningsmekanismen bör maximeras i syfte att skapa en bättre situationsbild av Schengenområdets funktion och i möjligaste mån undvika dubbelarbete och motstridiga rekommendationer. För detta ändamål bör Frontex och kommissionen ha ett regelbundet informationsutbyte om resultaten av de båda mekanismerna. En ökad strategisk inriktning och en mer målinriktad utformning av utvärderingarna kräver också ökade synergieffekter med relevanta mekanismer och plattformar som drivs av unionens byråer och nationella förvaltningar, t.ex. Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot (Empact) eller den tillsyn som utförs av kommissionen med stöd av eu-LISA när det gäller medlemsstaternas förberedelser för implementeringen av berörda it-system samt resultaten av de nationella kvalitetskontrollmekanismerna.

| (9) | Den sårbarhetsbedömning som utförs av Frontex är en mekanism som kompletterar den utvärderings- och övervakningsmekanism som inrättas genom denna förordning för att garantera kvalitetskontroll på unionsnivå och säkerställa att det både på unionsnivå och nationell nivå finns ständig beredskap att hantera eventuella utmaningar vid de yttre gränserna.
  Sårbarhetsbedömningen bör ingå i det årliga utvärderingsprogrammet och på så sätt säkerställa en aktuell situationsmedvetenhet.
  Båda mekanismerna utgör en komponent i den europeiska integrerade gränsförvaltningen. Synergieffekterna mellan sårbarhetsbedömningen och utvärderings- och övervakningsmekanismen bör maximeras i syfte att skapa en bättre situationsbild av Schengenområdets funktion och i möjligaste mån undvika dubbelarbete och motstridiga rekommendationer. För detta ändamål bör Frontex och kommissionen ha ett regelbundet informationsutbyte om resultaten av de båda mekanismerna. En ökad strategisk inriktning och en mer målinriktad utformning av utvärderingarna kräver också ökade synergieffekter med relevanta mekanismer och plattformar som drivs av unionens byråer och nationella förvaltningar, t.ex. Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot (Empact) eller den tillsyn som utförs av kommissionen med stöd av eu-LISA när det gäller medlemsstaternas förberedelser för implementeringen av berörda it-system samt resultaten av de nationella kvalitetskontrollmekanismerna. |
| --- | --- |

(9)

Den sårbarhetsbedömning som utförs av Frontex är en mekanism som kompletterar den utvärderings- och övervakningsmekanism som inrättas genom denna förordning för att garantera kvalitetskontroll på unionsnivå och säkerställa att det både på unionsnivå och nationell nivå finns ständig beredskap att hantera eventuella utmaningar vid de yttre gränserna.
  Sårbarhetsbedömningen bör ingå i det årliga utvärderingsprogrammet och på så sätt säkerställa en aktuell situationsmedvetenhet.
  Båda mekanismerna utgör en komponent i den europeiska integrerade gränsförvaltningen. Synergieffekterna mellan sårbarhetsbedömningen och utvärderings- och övervakningsmekanismen bör maximeras i syfte att skapa en bättre situationsbild av Schengenområdets funktion och i möjligaste mån undvika dubbelarbete och motstridiga rekommendationer. För detta ändamål bör Frontex och kommissionen ha ett regelbundet informationsutbyte om resultaten av de båda mekanismerna. En ökad strategisk inriktning och en mer målinriktad utformning av utvärderingarna kräver också ökade synergieffekter med relevanta mekanismer och plattformar som drivs av unionens byråer och nationella förvaltningar, t.ex. Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot (Empact) eller den tillsyn som utförs av kommissionen med stöd av eu-LISA när det gäller medlemsstaternas förberedelser för implementeringen av berörda it-system samt resultaten av de nationella kvalitetskontrollmekanismerna.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Under utvärderingen bör särskild uppmärksamhet fästas vid att kontrollera att grundläggande rättigheter respekteras vid tillämpningen av Schengenregelverket, utöver den utvärdering som genom separata utvärderingar görs av att dataskyddskraven i Schengenregelverket genomförs och tillämpas korrekt. För att öka utvärderings- och övervakningsmekanismens kapacitet att upptäcka kränkningar av grundläggande rättigheter på relevanta politikområden bör ytterligare åtgärder vidtas. Schengenutvärderarna bör få lämplig utbildning i detta avseende, relevant information från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter bör utnyttjas bättre och dess experter bör involveras mer i utformningen och genomförandet av utvärderingarna. Dessutom bör man vid programplaneringen, utformningen och genomförandet av utvärderingarna beakta bevis som offentliggörs eller tillhandahålls genom oberoende övervakningsmekanismer eller av berörda tredje parter på deras eget initiativ, t.ex. ombudsmän, myndigheter som övervakar respekten för grundläggande rättigheter samt icke-statliga och internationella organisationer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Under utvärderingen bör särskild uppmärksamhet fästas vid att kontrollera att grundläggande rättigheter respekteras vid tillämpningen av Schengenregelverket, utöver den utvärdering som genom separata utvärderingar görs av att dataskyddskraven i Schengenregelverket genomförs och tillämpas korrekt. För att öka utvärderings- och övervakningsmekanismens kapacitet att upptäcka kränkningar av grundläggande rättigheter på relevanta politikområden bör ytterligare åtgärder vidtas. Schengenutvärderarna bör få lämplig utbildning i detta avseende, relevant information från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter bör utnyttjas bättre och dess experter bör involveras mer i utformningen och genomförandet av utvärderingarna. Dessutom bör man vid programplaneringen, utformningen och genomförandet av utvärderingarna beakta bevis som offentliggörs eller tillhandahålls genom oberoende övervakningsmekanismer eller av berörda tredje parter på deras eget initiativ, t.ex. ombudsmän, myndigheter som övervakar respekten för grundläggande rättigheter samt icke-statliga och internationella organisationer.

| (10) | Under utvärderingen bör särskild uppmärksamhet fästas vid att kontrollera att grundläggande rättigheter respekteras vid tillämpningen av Schengenregelverket, utöver den utvärdering som genom separata utvärderingar görs av att dataskyddskraven i Schengenregelverket genomförs och tillämpas korrekt. För att öka utvärderings- och övervakningsmekanismens kapacitet att upptäcka kränkningar av grundläggande rättigheter på relevanta politikområden bör ytterligare åtgärder vidtas. Schengenutvärderarna bör få lämplig utbildning i detta avseende, relevant information från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter bör utnyttjas bättre och dess experter bör involveras mer i utformningen och genomförandet av utvärderingarna.
  Kommissionen ska särskilt, i samarbete med Europeiska unionens byrå för de grundläggande rättigheterna, utveckla specifika riktmärken, vilka ska ingå i det standardiserade frågeformuläret, mot vilka uppfyllandet av grundläggande rättigheter kan bedömas.
  Dessutom bör man vid programplaneringen, utformningen och genomförandet av utvärderingarna beakta bevis som offentliggörs eller tillhandahålls genom oberoende övervakningsmekanismer eller av berörda tredje parter på deras eget initiativ, t.ex. ombudsmän, myndigheter som övervakar respekten för grundläggande rättigheter samt icke-statliga och internationella organisationer. |
| --- | --- |

(10)

Under utvärderingen bör särskild uppmärksamhet fästas vid att kontrollera att grundläggande rättigheter respekteras vid tillämpningen av Schengenregelverket, utöver den utvärdering som genom separata utvärderingar görs av att dataskyddskraven i Schengenregelverket genomförs och tillämpas korrekt. För att öka utvärderings- och övervakningsmekanismens kapacitet att upptäcka kränkningar av grundläggande rättigheter på relevanta politikområden bör ytterligare åtgärder vidtas. Schengenutvärderarna bör få lämplig utbildning i detta avseende, relevant information från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter bör utnyttjas bättre och dess experter bör involveras mer i utformningen och genomförandet av utvärderingarna.
  Kommissionen ska särskilt, i samarbete med Europeiska unionens byrå för de grundläggande rättigheterna, utveckla specifika riktmärken, vilka ska ingå i det standardiserade frågeformuläret, mot vilka uppfyllandet av grundläggande rättigheter kan bedömas.
  Dessutom bör man vid programplaneringen, utformningen och genomförandet av utvärderingarna beakta bevis som offentliggörs eller tillhandahålls genom oberoende övervakningsmekanismer eller av berörda tredje parter på deras eget initiativ, t.ex. ombudsmän, myndigheter som övervakar respekten för grundläggande rättigheter samt icke-statliga och internationella organisationer.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Utvärderingsformerna och metoderna bör göras mer flexibla för att effektivisera utvärderings- och övervakningsmekanismen, bättre kunna anpassa den till nya omständigheter och ny lagstiftning samt rationalisera användningen av resurser från medlemsstaterna, kommissionen och unionens organ, kontor och byråer. Periodiska utvärderingar genom besök bör vara den huvudsakliga utvärderingsmetoden. Andelen oanmälda besök och tematiska utvärderingar bör gradvis ökas för att säkerställa en mer balanserad användning av tillgängliga verktyg. Utvärderingsformerna bör definieras tydligt. Beroende på politikområde och typen av utvärderings- och övervakningsverksamhet bör utvärderings- och övervakningsmekanismen göra det möjligt att utvärdera flera medlemsstater samtidigt och genomföra utvärderingar helt eller delvis på distans samt slå samman utvärdering av flera politikområden. Utvärderings- och övervakningsmekanismen bör syfta till att utarbeta övergripande utvärderingsrapporter om en medlemsstat med en bedömning av medlemsstatens övergripande resultat när det gäller tillämpningen av Schengenregelverket. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Utvärderingsformerna och metoderna bör göras mer flexibla för att effektivisera utvärderings- och övervakningsmekanismen, bättre kunna anpassa den till nya omständigheter och ny lagstiftning samt rationalisera användningen av resurser från medlemsstaterna, kommissionen och unionens organ, kontor och byråer. Periodiska utvärderingar genom besök bör vara den huvudsakliga utvärderingsmetoden. Andelen oanmälda besök och tematiska utvärderingar bör gradvis ökas för att säkerställa en mer balanserad användning av tillgängliga verktyg. Utvärderingsformerna bör definieras tydligt. Beroende på politikområde och typen av utvärderings- och övervakningsverksamhet bör utvärderings- och övervakningsmekanismen göra det möjligt att utvärdera flera medlemsstater samtidigt och genomföra utvärderingar helt eller delvis på distans samt slå samman utvärdering av flera politikområden. Utvärderings- och övervakningsmekanismen bör syfta till att utarbeta övergripande utvärderingsrapporter om en medlemsstat med en bedömning av medlemsstatens övergripande resultat när det gäller tillämpningen av Schengenregelverket.

| (12) | Utvärderingsformerna och metoderna bör göras mer flexibla för att effektivisera utvärderings- och övervakningsmekanismen, bättre kunna anpassa den till nya omständigheter och ny lagstiftning samt rationalisera användningen av resurser från medlemsstaterna, kommissionen och unionens organ, kontor och byråer. Periodiska utvärderingar genom besök bör vara den huvudsakliga utvärderingsmetoden. Andelen oanmälda besök och tematiska utvärderingar bör gradvis ökas för att säkerställa en mer balanserad användning av tillgängliga verktyg. Utvärderingsformerna bör definieras tydligt. Beroende på politikområde och typen av utvärderings- och övervakningsverksamhet bör utvärderings- och övervakningsmekanismen göra det möjligt att utvärdera flera medlemsstater samtidigt och genomföra utvärderingar helt eller delvis på distans
  , som utvärderingsmetoder som kompletterar fysiska besök,
  samt slå samman utvärdering av flera politikområden. Utvärderings- och övervakningsmekanismen bör syfta till att utarbeta övergripande utvärderingsrapporter om en medlemsstat med en bedömning av medlemsstatens övergripande resultat när det gäller tillämpningen av Schengenregelverket. |
| --- | --- |

(12)

Utvärderingsformerna och metoderna bör göras mer flexibla för att effektivisera utvärderings- och övervakningsmekanismen, bättre kunna anpassa den till nya omständigheter och ny lagstiftning samt rationalisera användningen av resurser från medlemsstaterna, kommissionen och unionens organ, kontor och byråer. Periodiska utvärderingar genom besök bör vara den huvudsakliga utvärderingsmetoden. Andelen oanmälda besök och tematiska utvärderingar bör gradvis ökas för att säkerställa en mer balanserad användning av tillgängliga verktyg. Utvärderingsformerna bör definieras tydligt. Beroende på politikområde och typen av utvärderings- och övervakningsverksamhet bör utvärderings- och övervakningsmekanismen göra det möjligt att utvärdera flera medlemsstater samtidigt och genomföra utvärderingar helt eller delvis på distans
  , som utvärderingsmetoder som kompletterar fysiska besök,
  samt slå samman utvärdering av flera politikområden. Utvärderings- och övervakningsmekanismen bör syfta till att utarbeta övergripande utvärderingsrapporter om en medlemsstat med en bedömning av medlemsstatens övergripande resultat när det gäller tillämpningen av Schengenregelverket.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Tematiska utvärderingar bör användas oftare för en jämförande analys av medlemsstaternas praxis. De bör äga rum för att bedöma genomförandet av större lagstiftningsändringar när de börjar tillämpas och av nya initiativ samt för att bedöma frågor inom olika politikområden eller praxis i medlemsstater
  som står inför liknande utmaningar
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Tematiska utvärderingar bör användas oftare för en jämförande analys av medlemsstaternas praxis. De bör äga rum för att bedöma genomförandet av större lagstiftningsändringar när de börjar tillämpas och av nya initiativ samt för att bedöma frågor inom olika politikområden eller praxis i medlemsstater
  som står inför liknande utmaningar
  .

| (13) | Tematiska utvärderingar bör användas oftare för en jämförande analys av medlemsstaternas praxis. De bör äga rum för att bedöma genomförandet av större lagstiftningsändringar när de börjar tillämpas och av nya initiativ samt för att bedöma frågor inom olika politikområden eller
  liknande politik och
  praxis i 
  alla
  medlemsstater. |
| --- | --- |

(13)

Tematiska utvärderingar bör användas oftare för en jämförande analys av medlemsstaternas praxis. De bör äga rum för att bedöma genomförandet av större lagstiftningsändringar när de börjar tillämpas och av nya initiativ samt för att bedöma frågor inom olika politikområden eller
  liknande politik och
  praxis i 
  alla
  medlemsstater.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Oanmälda besök är ett av de effektivaste verktygen för att kontrollera medlemsstaternas praxis och bör
  , beroende på syftet,
  äga rum utan förvarning till den berörda medlemsstaten
  eller med endast kort förvarning
  . Oanmälda besök
  utan förvarning
  bör äga rum i utredningssyfte för att kontrollera efterlevnaden av skyldigheter enligt Schengenregelverket, bland annat som svar på indikationer på att det uppstått systemiska problem som potentiellt kan ha en
  betydande
  inverkan på Schengenområdets funktion eller
  på
  kränkningar av grundläggande rättigheter, särskilt anklagelser om allvarliga kränkningar av grundläggande rättigheter vid de yttre gränserna.
  I sådana fall skulle en förvarning strida mot syftet med besöket. Oanmälda besök med 24 timmars förvarning bör äga rum om huvudsyftet med besöket är att utföra en slumpmässig kontroll av medlemsstatens genomförande av Schengenregelverket. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Oanmälda besök är ett av de effektivaste verktygen för att kontrollera medlemsstaternas praxis och bör
  , beroende på syftet,
  äga rum utan förvarning till den berörda medlemsstaten
  eller med endast kort förvarning
  . Oanmälda besök
  utan förvarning
  bör äga rum i utredningssyfte för att kontrollera efterlevnaden av skyldigheter enligt Schengenregelverket, bland annat som svar på indikationer på att det uppstått systemiska problem som potentiellt kan ha en
  betydande
  inverkan på Schengenområdets funktion eller
  på
  kränkningar av grundläggande rättigheter, särskilt anklagelser om allvarliga kränkningar av grundläggande rättigheter vid de yttre gränserna.
  I sådana fall skulle en förvarning strida mot syftet med besöket. Oanmälda besök med 24 timmars förvarning bör äga rum om huvudsyftet med besöket är att utföra en slumpmässig kontroll av medlemsstatens genomförande av Schengenregelverket.

| (14) | Oanmälda besök är ett av de effektivaste verktygen för att kontrollera medlemsstaternas praxis och bör äga rum utan förvarning till den berörda medlemsstaten. Oanmälda besök bör äga rum i utredningssyfte för att kontrollera efterlevnaden av skyldigheter enligt Schengenregelverket, bland annat som svar på indikationer på att det uppstått systemiska problem som potentiellt kan ha en
  negativ
  inverkan på Schengenområdets funktion eller
  leda till
  kränkningar av grundläggande rättigheter, särskilt anklagelser om allvarliga kränkningar av grundläggande rättigheter vid de yttre gränserna. |
| --- | --- |

(14)

Oanmälda besök är ett av de effektivaste verktygen för att kontrollera medlemsstaternas praxis och bör äga rum utan förvarning till den berörda medlemsstaten. Oanmälda besök bör äga rum i utredningssyfte för att kontrollera efterlevnaden av skyldigheter enligt Schengenregelverket, bland annat som svar på indikationer på att det uppstått systemiska problem som potentiellt kan ha en
  negativ
  inverkan på Schengenområdets funktion eller
  leda till
  kränkningar av grundläggande rättigheter, särskilt anklagelser om allvarliga kränkningar av grundläggande rättigheter vid de yttre gränserna.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | En medlemsstat bör underrättas högst 24 timmar före ett besök med kort varsel, vilket är ett kompletterande verktyg. Ett besök med kort varsel bör endast äga rum om det huvudsakliga syftet med besöket är att göra en stickprovskontroll av en medlemsstats genomförande av Schengenregelverket. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

En medlemsstat bör underrättas högst 24 timmar före ett besök med kort varsel, vilket är ett kompletterande verktyg. Ett besök med kort varsel bör endast äga rum om det huvudsakliga syftet med besöket är att göra en stickprovskontroll av en medlemsstats genomförande av Schengenregelverket.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Programplanering av den verksamhet som genomförs enligt denna förordning genom fleråriga och årliga utvärderingsprogram har redan visat sig ge ett mervärde när det gäller att säkerställa förutsägbarhet och säkerhet. Kommissionen bör därför i samarbete med medlemsstaterna anta fleråriga och årliga utvärderingsprogram. Dessa program bör också ge den flexibilitet som behövs för att kunna anpassa dem till Schengenregelverkets dynamiska karaktär allt eftersom. I händelse av force majeure bör anpassningar av programmen göras i samförstånd med de berörda medlemsstaterna utan att en formell ändring av programmen krävs. Det fleråriga utvärderingsprogrammet, som antas för en sjuårsperiod, bör ange de specifika prioriterade områden som ska omfattas av de periodiska utvärderingarna. Detta tillvägagångssätt bör möjliggöra större flexibilitet, bättre prioritering
  och
  en mer balanserad och strategisk användning av alla tillgängliga verktyg. Förlängningen av det fleråriga utvärderingsprogrammet från fem till sju år bör också leda till en ökad, närmare och mer målinriktad övervakning av medlemsstaterna utan att granskningsnivån minskas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Programplanering av den verksamhet som genomförs enligt denna förordning genom fleråriga och årliga utvärderingsprogram har redan visat sig ge ett mervärde när det gäller att säkerställa förutsägbarhet och säkerhet. Kommissionen bör därför i samarbete med medlemsstaterna anta fleråriga och årliga utvärderingsprogram. Dessa program bör också ge den flexibilitet som behövs för att kunna anpassa dem till Schengenregelverkets dynamiska karaktär allt eftersom. I händelse av force majeure bör anpassningar av programmen göras i samförstånd med de berörda medlemsstaterna utan att en formell ändring av programmen krävs. Det fleråriga utvärderingsprogrammet, som antas för en sjuårsperiod, bör ange de specifika prioriterade områden som ska omfattas av de periodiska utvärderingarna. Detta tillvägagångssätt bör möjliggöra större flexibilitet, bättre prioritering
  och
  en mer balanserad och strategisk användning av alla tillgängliga verktyg. Förlängningen av det fleråriga utvärderingsprogrammet från fem till sju år bör också leda till en ökad, närmare och mer målinriktad övervakning av medlemsstaterna utan att granskningsnivån minskas.

| (15) | Programplanering av den verksamhet som genomförs enligt denna förordning genom fleråriga och årliga utvärderingsprogram har redan visat sig ge ett mervärde när det gäller att säkerställa förutsägbarhet och säkerhet. Kommissionen bör därför i samarbete med medlemsstaterna anta fleråriga och årliga utvärderingsprogram. Dessa program bör också ge den flexibilitet som behövs för att kunna anpassa dem till Schengenregelverkets dynamiska karaktär allt eftersom. I händelse av force majeure bör anpassningar av programmen göras i samförstånd med de berörda medlemsstaterna utan att en formell ändring av programmen krävs. Det fleråriga utvärderingsprogrammet, som antas för en sjuårsperiod, bör ange de specifika prioriterade områden som ska omfattas av de periodiska utvärderingarna. Detta tillvägagångssätt bör möjliggöra större flexibilitet,
  och större anpassningsbarhet på grundval av aktuell information som samlas in genom de olika analyserna i syfte att skapa en bättre situationsbild av Schengenområdets funktion, samt
  bättre prioritering
  , liksom
  en mer balanserad och strategisk användning av alla tillgängliga verktyg. Förlängningen av det fleråriga utvärderingsprogrammet från fem till sju år bör också leda till en ökad, närmare och mer målinriktad övervakning av medlemsstaterna utan att granskningsnivån minskas. |
| --- | --- |

(15)

Programplanering av den verksamhet som genomförs enligt denna förordning genom fleråriga och årliga utvärderingsprogram har redan visat sig ge ett mervärde när det gäller att säkerställa förutsägbarhet och säkerhet. Kommissionen bör därför i samarbete med medlemsstaterna anta fleråriga och årliga utvärderingsprogram. Dessa program bör också ge den flexibilitet som behövs för att kunna anpassa dem till Schengenregelverkets dynamiska karaktär allt eftersom. I händelse av force majeure bör anpassningar av programmen göras i samförstånd med de berörda medlemsstaterna utan att en formell ändring av programmen krävs. Det fleråriga utvärderingsprogrammet, som antas för en sjuårsperiod, bör ange de specifika prioriterade områden som ska omfattas av de periodiska utvärderingarna. Detta tillvägagångssätt bör möjliggöra större flexibilitet,
  och större anpassningsbarhet på grundval av aktuell information som samlas in genom de olika analyserna i syfte att skapa en bättre situationsbild av Schengenområdets funktion, samt
  bättre prioritering
  , liksom
  en mer balanserad och strategisk användning av alla tillgängliga verktyg. Förlängningen av det fleråriga utvärderingsprogrammet från fem till sju år bör också leda till en ökad, närmare och mer målinriktad övervakning av medlemsstaterna utan att granskningsnivån minskas.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Utvärderings- och övervakningsverksamheten bör utföras av grupper bestående av företrädare för kommissionen och experter utsedda av medlemsstaterna. Dessa företrädare och experter bör ha lämpliga kvalifikationer, inbegripet gedigna teoretiska kunskaper och praktiska erfarenheter. För att på ett snabbare och mindre tungrott sätt säkerställa att tillräckligt många erfarna experter deltar bör en expertpool inrättas och upprätthållas av kommissionen i nära samarbete med medlemsstaterna. Poolen bör vara den främsta källan till experter för utvärderings- och övervakningsverksamhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Utvärderings- och övervakningsverksamheten bör utföras av grupper bestående av företrädare för kommissionen och experter utsedda av medlemsstaterna. Dessa företrädare och experter bör ha lämpliga kvalifikationer, inbegripet gedigna teoretiska kunskaper och praktiska erfarenheter. För att på ett snabbare och mindre tungrott sätt säkerställa att tillräckligt många erfarna experter deltar bör en expertpool inrättas och upprätthållas av kommissionen i nära samarbete med medlemsstaterna. Poolen bör vara den främsta källan till experter för utvärderings- och övervakningsverksamhet.

| (16) | Utvärderings- och övervakningsverksamheten bör utföras av grupper bestående av företrädare för kommissionen och experter utsedda av medlemsstaterna
  och unionsobservatörer
  . Dessa företrädare och experter bör ha lämpliga kvalifikationer, inbegripet gedigna teoretiska kunskaper och praktiska erfarenheter
  , och de bör ha genomgått lämplig utbildning. För att säkerställa integriteten i de utvärderingsrapporter som sammanställs av grupper efter en utvärdering bör unionsobservatörerna inte ha några intressekonflikter när verksamheten vid ett unionsorgan eller en unionsbyrå som deltar i genomförandet av Schengenregelverket utvärderas tillsammans med myndigheterna i en medlemsstat.
  För att på ett snabbare och mindre tungrott sätt säkerställa att tillräckligt många erfarna experter deltar bör en expertpool inrättas och upprätthållas av kommissionen i nära samarbete med medlemsstaterna. Poolen bör vara den främsta källan till experter för utvärderings- och övervakningsverksamhet. |
| --- | --- |

(16)

Utvärderings- och övervakningsverksamheten bör utföras av grupper bestående av företrädare för kommissionen och experter utsedda av medlemsstaterna
  och unionsobservatörer
  . Dessa företrädare och experter bör ha lämpliga kvalifikationer, inbegripet gedigna teoretiska kunskaper och praktiska erfarenheter
  , och de bör ha genomgått lämplig utbildning. För att säkerställa integriteten i de utvärderingsrapporter som sammanställs av grupper efter en utvärdering bör unionsobservatörerna inte ha några intressekonflikter när verksamheten vid ett unionsorgan eller en unionsbyrå som deltar i genomförandet av Schengenregelverket utvärderas tillsammans med myndigheterna i en medlemsstat.
  För att på ett snabbare och mindre tungrott sätt säkerställa att tillräckligt många erfarna experter deltar bör en expertpool inrättas och upprätthållas av kommissionen i nära samarbete med medlemsstaterna. Poolen bör vara den främsta källan till experter för utvärderings- och övervakningsverksamhet.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | Utvärderingsrapporterna bör vara korta och
  koncisa. De bör fokusera på
  brister
  med betydande inverkan
  och lyfta fram områden där
  viktiga
  förbättringar
  skulle kunna göras. Mindre betydelsefulla iakttagelser bör inte ingå i rapporterna
  . Gruppen bör
  dock
  påtala
  dessa iakttagelser
  för den utvärderade medlemsstaten i slutet av utvärderingsverksamheten, bland annat för de myndigheter som ansvarar för den relevanta nationella kvalitetskontrollmekanismen. Gruppen bör aktivt försöka identifiera bästa praxis, som bör läggas till i rapporterna. I synnerhet bör nya och innovativa åtgärder som avsevärt förbättrar genomförandet av de gemensamma reglerna och som skulle kunna anammas av andra medlemsstater lyftas fram som bästa praxis i samband med rapporten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Utvärderingsrapporterna bör vara korta och
  koncisa. De bör fokusera på
  brister
  med betydande inverkan
  och lyfta fram områden där
  viktiga
  förbättringar
  skulle kunna göras. Mindre betydelsefulla iakttagelser bör inte ingå i rapporterna
  . Gruppen bör
  dock
  påtala
  dessa iakttagelser
  för den utvärderade medlemsstaten i slutet av utvärderingsverksamheten, bland annat för de myndigheter som ansvarar för den relevanta nationella kvalitetskontrollmekanismen. Gruppen bör aktivt försöka identifiera bästa praxis, som bör läggas till i rapporterna. I synnerhet bör nya och innovativa åtgärder som avsevärt förbättrar genomförandet av de gemensamma reglerna och som skulle kunna anammas av andra medlemsstater lyftas fram som bästa praxis i samband med rapporten.

| (19) | Utvärderingsrapporterna bör vara korta och
  redovisa identifierade
  brister och lyfta fram områden där förbättringar
  bör göras
  . Gruppen bör påtala
  iakttagelserna
  för den utvärderade medlemsstaten i slutet av utvärderingsverksamheten, bland annat för de myndigheter som ansvarar för den relevanta nationella kvalitetskontrollmekanismen. Gruppen bör aktivt försöka identifiera bästa praxis, som bör läggas till i rapporterna. I synnerhet bör nya och innovativa åtgärder som avsevärt förbättrar genomförandet av de gemensamma reglerna och som skulle kunna anammas av andra medlemsstater lyftas fram som bästa praxis i samband med rapporten. |
| --- | --- |

(19)

Utvärderingsrapporterna bör vara korta och
  redovisa identifierade
  brister och lyfta fram områden där förbättringar
  bör göras
  . Gruppen bör påtala
  iakttagelserna
  för den utvärderade medlemsstaten i slutet av utvärderingsverksamheten, bland annat för de myndigheter som ansvarar för den relevanta nationella kvalitetskontrollmekanismen. Gruppen bör aktivt försöka identifiera bästa praxis, som bör läggas till i rapporterna. I synnerhet bör nya och innovativa åtgärder som avsevärt förbättrar genomförandet av de gemensamma reglerna och som skulle kunna anammas av andra medlemsstater lyftas fram som bästa praxis i samband med rapporten.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Utvärderingsrapporterna bör i regel innehålla rekommendationer om hur de konstaterade bristerna (inbegripet kränkningar av grundläggande rättigheter) bör avhjälpas och de bör antas i en enda akt av kommissionen genom genomförandeakter enligt granskningsförfarandet i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 (36). Sammanställningen av rapporten och rekommendationerna i ett enda dokument inom ramen för ett enda antagningsförfarande stärker den naturliga kopplingen mellan utvärderingsresultaten och rekommendationerna. Dessutom bör det påskyndade offentliggörandet av rekommendationerna göra det möjligt för medlemsstaterna att åtgärda bristerna snabbare och effektivare. Samtidigt bör användningen av granskningsförfarandet säkerställa medlemsstaternas engagemang i den beslutsprocess som leder fram till antagandet av rekommendationerna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Utvärderingsrapporterna bör i regel innehålla rekommendationer om hur de konstaterade bristerna (inbegripet kränkningar av grundläggande rättigheter) bör avhjälpas och de bör antas i en enda akt av kommissionen genom genomförandeakter enligt granskningsförfarandet i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 (36). Sammanställningen av rapporten och rekommendationerna i ett enda dokument inom ramen för ett enda antagningsförfarande stärker den naturliga kopplingen mellan utvärderingsresultaten och rekommendationerna. Dessutom bör det påskyndade offentliggörandet av rekommendationerna göra det möjligt för medlemsstaterna att åtgärda bristerna snabbare och effektivare. Samtidigt bör användningen av granskningsförfarandet säkerställa medlemsstaternas engagemang i den beslutsprocess som leder fram till antagandet av rekommendationerna.

| (20) | Utvärderingsrapporterna bör i regel innehålla rekommendationer om hur de konstaterade bristerna (inbegripet kränkningar av grundläggande rättigheter) bör avhjälpas och de bör antas i en enda akt av kommissionen genom genomförandeakter enligt granskningsförfarandet i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 (36)

  och utan onödigt dröjsmål. Uppmärksamhet bör särskilt ägnas åt att identifiera och avhjälpa kränkningar av de grundläggande rättigheterna
  . Sammanställningen av rapporten och rekommendationerna i ett enda dokument inom ramen för ett enda antagningsförfarande stärker den naturliga kopplingen mellan utvärderingsresultaten och rekommendationerna. Dessutom bör det påskyndade offentliggörandet av rekommendationerna göra det möjligt för medlemsstaterna att åtgärda bristerna snabbare och effektivare. Samtidigt bör användningen av granskningsförfarandet säkerställa medlemsstaternas engagemang i den beslutsprocess som leder fram till antagandet av rekommendationerna. |
| --- | --- |

(20)

Utvärderingsrapporterna bör i regel innehålla rekommendationer om hur de konstaterade bristerna (inbegripet kränkningar av grundläggande rättigheter) bör avhjälpas och de bör antas i en enda akt av kommissionen genom genomförandeakter enligt granskningsförfarandet i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 (36)

  och utan onödigt dröjsmål. Uppmärksamhet bör särskilt ägnas åt att identifiera och avhjälpa kränkningar av de grundläggande rättigheterna
  . Sammanställningen av rapporten och rekommendationerna i ett enda dokument inom ramen för ett enda antagningsförfarande stärker den naturliga kopplingen mellan utvärderingsresultaten och rekommendationerna. Dessutom bör det påskyndade offentliggörandet av rekommendationerna göra det möjligt för medlemsstaterna att åtgärda bristerna snabbare och effektivare. Samtidigt bör användningen av granskningsförfarandet säkerställa medlemsstaternas engagemang i den beslutsprocess som leder fram till antagandet av rekommendationerna.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | När en allvarlig brist konstateras vid en utvärdering bör dessutom särskilda bestämmelser tillämpas för att säkerställa att avhjälpande åtgärder vidtas skyndsamt. Med tanke på risken med en sådan brist bör den utvärderade medlemsstaten, så snart den informerats om en allvarlig brist, omedelbart börja vidta åtgärder för att avhjälpa bristen, bland annat genom att vid behov mobilisera alla tillgängliga operativa och finansiella medel. De avhjälpande åtgärderna bör bli föremål för snävare tidsfrister och närmare politisk granskning och övervakning under hela processen. I detta avseende bör kommissionen omedelbart informera rådet och Europaparlamentet när förekomsten av en allvarlig brist konstateras vid en utvärdering och anordna ett återbesök på grund av en allvarlig brist senast
  ett år
  efter dagen för utvärderingen för att kontrollera om medlemsstaten har avhjälpt bristerna i fråga. Kommissionen bör efter återbesöket lägga fram en rapport om återbesöket till rådet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

När en allvarlig brist konstateras vid en utvärdering bör dessutom särskilda bestämmelser tillämpas för att säkerställa att avhjälpande åtgärder vidtas skyndsamt. Med tanke på risken med en sådan brist bör den utvärderade medlemsstaten, så snart den informerats om en allvarlig brist, omedelbart börja vidta åtgärder för att avhjälpa bristen, bland annat genom att vid behov mobilisera alla tillgängliga operativa och finansiella medel. De avhjälpande åtgärderna bör bli föremål för snävare tidsfrister och närmare politisk granskning och övervakning under hela processen. I detta avseende bör kommissionen omedelbart informera rådet och Europaparlamentet när förekomsten av en allvarlig brist konstateras vid en utvärdering och anordna ett återbesök på grund av en allvarlig brist senast
  ett år
  efter dagen för utvärderingen för att kontrollera om medlemsstaten har avhjälpt bristerna i fråga. Kommissionen bör efter återbesöket lägga fram en rapport om återbesöket till rådet.

| (22) | När en allvarlig brist konstateras vid en utvärdering bör dessutom särskilda bestämmelser tillämpas för att säkerställa att avhjälpande åtgärder vidtas skyndsamt. Med tanke på risken med en sådan brist bör den utvärderade medlemsstaten, så snart den informerats om en allvarlig brist, omedelbart börja vidta åtgärder för att avhjälpa bristen, bland annat genom att vid behov mobilisera alla tillgängliga operativa och finansiella medel. De avhjälpande åtgärderna bör bli föremål för snävare tidsfrister och närmare politisk granskning och övervakning under hela processen. I detta avseende bör kommissionen omedelbart informera rådet och Europaparlamentet när förekomsten av en allvarlig brist konstateras vid en utvärdering och
  rapportera om eventuella överträdelseförfaranden som pågår eller ska inledas mot den utvärderade medlemsstaten. Kommissionen bör också
  anordna ett återbesök på grund av en allvarlig brist senast
  180 dagar
  efter dagen för utvärderingen för att kontrollera om medlemsstaten har avhjälpt bristerna i fråga. Kommissionen bör efter återbesöket lägga fram en rapport om återbesöket till rådet
  och Europaparlamentet. Med tanke på de svåra konsekvenser som en allvarlig brist kan få för Schengenområdet bör kommissionen utan dröjsmål inleda ett överträdelseförfarande i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt för att åtgärda de konstaterade bristerna. |
| --- | --- |

(22)

När en allvarlig brist konstateras vid en utvärdering bör dessutom särskilda bestämmelser tillämpas för att säkerställa att avhjälpande åtgärder vidtas skyndsamt. Med tanke på risken med en sådan brist bör den utvärderade medlemsstaten, så snart den informerats om en allvarlig brist, omedelbart börja vidta åtgärder för att avhjälpa bristen, bland annat genom att vid behov mobilisera alla tillgängliga operativa och finansiella medel. De avhjälpande åtgärderna bör bli föremål för snävare tidsfrister och närmare politisk granskning och övervakning under hela processen. I detta avseende bör kommissionen omedelbart informera rådet och Europaparlamentet när förekomsten av en allvarlig brist konstateras vid en utvärdering och
  rapportera om eventuella överträdelseförfaranden som pågår eller ska inledas mot den utvärderade medlemsstaten. Kommissionen bör också
  anordna ett återbesök på grund av en allvarlig brist senast
  180 dagar
  efter dagen för utvärderingen för att kontrollera om medlemsstaten har avhjälpt bristerna i fråga. Kommissionen bör efter återbesöket lägga fram en rapport om återbesöket till rådet
  och Europaparlamentet. Med tanke på de svåra konsekvenser som en allvarlig brist kan få för Schengenområdet bör kommissionen utan dröjsmål inleda ett överträdelseförfarande i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt för att åtgärda de konstaterade bristerna.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | Konstaterandet av en allvarlig brist kräver en grundlig bedömning från fall till fall på grundval av tydliga kriterier om problemens art, omfattning och potentiella konsekvenser, som kan vara olika för varje politikområde. Olika nyckelfaktorer för ett effektivt genomförande av Schengenregelverket och olika kombinationer av faktorer kan leda till att en iakttagelse klassas som en allvarlig brist. Om det emellertid anses att en konstaterad brist äventyrar eller på kort sikt har potential att äventyra den övergripande funktionen för området utan inre gränskontroll eller ha en betydande negativ inverkan på enskildas rättigheter, bör en sådan brist betraktas som en allvarlig brist. När en allvarlig brist i kontrollerna vid de yttre gränserna konstateras i en utvärderingsrapport kan artiklarna 21 och 29 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 (37) vara tillämpliga. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

Konstaterandet av en allvarlig brist kräver en grundlig bedömning från fall till fall på grundval av tydliga kriterier om problemens art, omfattning och potentiella konsekvenser, som kan vara olika för varje politikområde. Olika nyckelfaktorer för ett effektivt genomförande av Schengenregelverket och olika kombinationer av faktorer kan leda till att en iakttagelse klassas som en allvarlig brist. Om det emellertid anses att en konstaterad brist äventyrar eller på kort sikt har potential att äventyra den övergripande funktionen för området utan inre gränskontroll eller ha en betydande negativ inverkan på enskildas rättigheter, bör en sådan brist betraktas som en allvarlig brist. När en allvarlig brist i kontrollerna vid de yttre gränserna konstateras i en utvärderingsrapport kan artiklarna 21 och 29 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 (37) vara tillämpliga.

| (23) | Konstaterandet av en allvarlig brist kräver en grundlig bedömning från fall till fall på grundval av tydliga kriterier om problemens art, omfattning och potentiella konsekvenser, som kan vara olika för varje politikområde. Olika nyckelfaktorer för ett effektivt genomförande av Schengenregelverket och olika kombinationer av faktorer kan leda till att en iakttagelse klassas som en allvarlig brist. Om det emellertid anses att en konstaterad brist äventyrar eller på kort sikt har potential att äventyra den övergripande funktionen för området utan inre gränskontroll eller
  att negativt påverka grundläggande rättigheter eller
  ha en betydande negativ inverkan på enskildas rättigheter, bör en sådan brist betraktas som en allvarlig brist. När en allvarlig brist i kontrollerna vid de yttre gränserna konstateras i en utvärderingsrapport kan artiklarna 21 och 29 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 (37) vara tillämpliga. |
| --- | --- |

(23)

Konstaterandet av en allvarlig brist kräver en grundlig bedömning från fall till fall på grundval av tydliga kriterier om problemens art, omfattning och potentiella konsekvenser, som kan vara olika för varje politikområde. Olika nyckelfaktorer för ett effektivt genomförande av Schengenregelverket och olika kombinationer av faktorer kan leda till att en iakttagelse klassas som en allvarlig brist. Om det emellertid anses att en konstaterad brist äventyrar eller på kort sikt har potential att äventyra den övergripande funktionen för området utan inre gränskontroll eller
  att negativt påverka grundläggande rättigheter eller
  ha en betydande negativ inverkan på enskildas rättigheter, bör en sådan brist betraktas som en allvarlig brist. När en allvarlig brist i kontrollerna vid de yttre gränserna konstateras i en utvärderingsrapport kan artiklarna 21 och 29 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 (37) vara tillämpliga.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | Det är viktigt och önskvärt att Europaparlamentet och rådet regelbundet håller diskussioner på politisk nivå för att öka medvetenheten om vikten av att genomföra Schengenregelverket, ställa medlemsstater som fortlöpande bryter mot de gemensamma reglerna till svars och öka trycket på dem att avhjälpa de konstaterade bristerna. Kommissionen bör lämna tillräckliga bidrag för att underlätta dessa diskussioner, bland annat genom att anta en övergripande årsrapport om de utvärderingar som gjorts under det föregående året och om läget vad gäller genomförandet av rekommendationerna, vilken skulle utgöra en del av rapporten om Schengenläget. Europaparlamentet uppmuntras att anta resolutioner och rådet bör anta slutsatser för att öka trycket på medlemsstater som inte gör tillräckliga framsteg. Schengenforumet är ett unikt forum för att diskutera Schengen på hög nivå med företrädare för Europaparlamentet, medlemsstaterna och kommissionen och bör utgöra en plattform för informella diskussioner som syftar till ett bättre genomförande av Schengenregelverket. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

Det är viktigt och önskvärt att Europaparlamentet och rådet regelbundet håller diskussioner på politisk nivå för att öka medvetenheten om vikten av att genomföra Schengenregelverket, ställa medlemsstater som fortlöpande bryter mot de gemensamma reglerna till svars och öka trycket på dem att avhjälpa de konstaterade bristerna. Kommissionen bör lämna tillräckliga bidrag för att underlätta dessa diskussioner, bland annat genom att anta en övergripande årsrapport om de utvärderingar som gjorts under det föregående året och om läget vad gäller genomförandet av rekommendationerna, vilken skulle utgöra en del av rapporten om Schengenläget. Europaparlamentet uppmuntras att anta resolutioner och rådet bör anta slutsatser för att öka trycket på medlemsstater som inte gör tillräckliga framsteg. Schengenforumet är ett unikt forum för att diskutera Schengen på hög nivå med företrädare för Europaparlamentet, medlemsstaterna och kommissionen och bör utgöra en plattform för informella diskussioner som syftar till ett bättre genomförande av Schengenregelverket.

| (26) | Det är viktigt och önskvärt att Europaparlamentet och rådet regelbundet håller diskussioner på politisk nivå för att öka medvetenheten om vikten av att genomföra Schengenregelverket, ställa medlemsstater som fortlöpande bryter mot de gemensamma reglerna till svars och öka trycket på dem att avhjälpa de konstaterade bristerna.
  Båda institutionerna bör vara fullt och lika informerade om all utveckling i medlemsstaternas genomförande av Schengenregelverket.
  Kommissionen bör lämna tillräckliga bidrag för att underlätta dessa diskussioner, bland annat genom att anta en övergripande årsrapport om de utvärderingar som gjorts under det föregående året och om läget vad gäller genomförandet av rekommendationerna, vilken skulle utgöra en del av rapporten om Schengenläget. Europaparlamentet uppmuntras att anta resolutioner och rådet bör anta slutsatser för att öka trycket på medlemsstater som inte gör tillräckliga framsteg. Schengenforumet är ett unikt forum för att diskutera Schengen på hög nivå med företrädare för Europaparlamentet, medlemsstaterna och kommissionen och bör utgöra en plattform för informella diskussioner som syftar till ett bättre genomförande av Schengenregelverket. |
| --- | --- |

(26)

Det är viktigt och önskvärt att Europaparlamentet och rådet regelbundet håller diskussioner på politisk nivå för att öka medvetenheten om vikten av att genomföra Schengenregelverket, ställa medlemsstater som fortlöpande bryter mot de gemensamma reglerna till svars och öka trycket på dem att avhjälpa de konstaterade bristerna.
  Båda institutionerna bör vara fullt och lika informerade om all utveckling i medlemsstaternas genomförande av Schengenregelverket.
  Kommissionen bör lämna tillräckliga bidrag för att underlätta dessa diskussioner, bland annat genom att anta en övergripande årsrapport om de utvärderingar som gjorts under det föregående året och om läget vad gäller genomförandet av rekommendationerna, vilken skulle utgöra en del av rapporten om Schengenläget. Europaparlamentet uppmuntras att anta resolutioner och rådet bör anta slutsatser för att öka trycket på medlemsstater som inte gör tillräckliga framsteg. Schengenforumet är ett unikt forum för att diskutera Schengen på hög nivå med företrädare för Europaparlamentet, medlemsstaterna och kommissionen och bör utgöra en plattform för informella diskussioner som syftar till ett bättre genomförande av Schengenregelverket.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | Säkerhetsskyddsklassificering av utvärderings- och återbesöksrapporterna bör fastställas i enlighet med tillämpliga säkerhetsbestämmelser i kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 (38). Den utvärderade medlemsstaten bör dock ha kvar möjligheten att begära säkerhetsskyddsklassificering av hela rapporten eller delar av den i enlighet med tillämpliga säkerhetsbestämmelser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

Säkerhetsskyddsklassificering av utvärderings- och återbesöksrapporterna bör fastställas i enlighet med tillämpliga säkerhetsbestämmelser i kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 (38). Den utvärderade medlemsstaten bör dock ha kvar möjligheten att begära säkerhetsskyddsklassificering av hela rapporten eller delar av den i enlighet med tillämpliga säkerhetsbestämmelser.

| (28) | Säkerhetsskyddsklassificering av utvärderings- och återbesöksrapporterna bör fastställas i enlighet med tillämpliga säkerhetsbestämmelser i kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 (38). Den utvärderade medlemsstaten bör dock
  i undantagsfall
  ha kvar möjligheten att begära säkerhetsskyddsklassificering av hela rapporten eller delar av den i enlighet med tillämpliga säkerhetsbestämmelser. |
| --- | --- |

(28)

Säkerhetsskyddsklassificering av utvärderings- och återbesöksrapporterna bör fastställas i enlighet med tillämpliga säkerhetsbestämmelser i kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 (38). Den utvärderade medlemsstaten bör dock
  i undantagsfall
  ha kvar möjligheten att begära säkerhetsskyddsklassificering av hela rapporten eller delar av den i enlighet med tillämpliga säkerhetsbestämmelser.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 29

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (29) | Med tanke på den särskilda roll som Europaparlamentet och de nationella parlamenten ges inom ramen för artikel 70 sista meningen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), vilken också framhålls i artikel 12 c i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) i fråga om de nationella parlamenten, bör rådet och kommissionen lämna fullständig information till Europaparlamentet och de nationella parlamenten om innehållet i och resultatet av utvärderingarna. Om kommissionen skulle lägga fram ett förslag om ändring av denna förordning skulle rådet dessutom, i enlighet med artikel 19.7 h i sin arbetsordning (39), samråda med Europaparlamentet för att i möjligaste mån kunna beakta dess åsikt före antagandet av en slutgiltig text. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29)

Med tanke på den särskilda roll som Europaparlamentet och de nationella parlamenten ges inom ramen för artikel 70 sista meningen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), vilken också framhålls i artikel 12 c i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) i fråga om de nationella parlamenten, bör rådet och kommissionen lämna fullständig information till Europaparlamentet och de nationella parlamenten om innehållet i och resultatet av utvärderingarna. Om kommissionen skulle lägga fram ett förslag om ändring av denna förordning skulle rådet dessutom, i enlighet med artikel 19.7 h i sin arbetsordning (39), samråda med Europaparlamentet för att i möjligaste mån kunna beakta dess åsikt före antagandet av en slutgiltig text.

| (29) | Med tanke på den särskilda roll som Europaparlamentet och de nationella parlamenten ges inom ramen för artikel 70 sista meningen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), vilken också framhålls i artikel 12 c i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) i fråga om de nationella parlamenten, bör rådet och kommissionen lämna fullständig information till Europaparlamentet och de nationella parlamenten om innehållet i och resultatet av utvärderingarna
  senast 14 dagar efter det att utvärderingsförfarandet har slutförts
  . Om kommissionen skulle lägga fram ett förslag om ändring av denna förordning skulle rådet dessutom, i enlighet med artikel 19.7 h i sin arbetsordning (39), samråda med Europaparlamentet för att i möjligaste mån kunna beakta dess åsikt före antagandet av en slutgiltig text. |
| --- | --- |

(29)

Med tanke på den särskilda roll som Europaparlamentet och de nationella parlamenten ges inom ramen för artikel 70 sista meningen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), vilken också framhålls i artikel 12 c i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) i fråga om de nationella parlamenten, bör rådet och kommissionen lämna fullständig information till Europaparlamentet och de nationella parlamenten om innehållet i och resultatet av utvärderingarna
  senast 14 dagar efter det att utvärderingsförfarandet har slutförts
  . Om kommissionen skulle lägga fram ett förslag om ändring av denna förordning skulle rådet dessutom, i enlighet med artikel 19.7 h i sin arbetsordning (39), samråda med Europaparlamentet för att i möjligaste mån kunna beakta dess åsikt före antagandet av en slutgiltig text.

Ändring 21

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Genom denna förordning inrättas en utvärderings- och övervakningsmekanism i syfte att säkerställa att medlemsstaterna tillämpar Schengenregelverket effektivt
  och därigenom bidra till
  ett välfungerande område utan inre gränskontroller. | 1.   Genom denna förordning inrättas en utvärderings- och övervakningsmekanism i syfte att säkerställa att medlemsstaterna tillämpar Schengenregelverket effektivt
  för att säkerställa
  ett välfungerande område utan inre gränskontroller
  och med full respekt för grundläggande rättigheter
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Genom denna förordning inrättas en utvärderings- och övervakningsmekanism i syfte att säkerställa att medlemsstaterna tillämpar Schengenregelverket effektivt
  och därigenom bidra till
  ett välfungerande område utan inre gränskontroller.

1.   Genom denna förordning inrättas en utvärderings- och övervakningsmekanism i syfte att säkerställa att medlemsstaterna tillämpar Schengenregelverket effektivt
  för att säkerställa
  ett välfungerande område utan inre gränskontroller
  och med full respekt för grundläggande rättigheter
  .

Ändring 22

Ändring 22

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 3

Artikel 1 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Utvärderingarna får omfatta samtliga aspekter av Schengenregelverket
  och ta hänsyn till hur de myndigheter som tillämpar Schengenregelverket fungerar
  . | 3.   Utvärderingarna får omfatta samtliga aspekter av Schengenregelverket
  , inbegripet huruvida medlemsstaterna ändamålsenligt och effektivt tillämpar kompletterande åtgärder för yttre gränser, viseringspolitik, Schengens informationssystem, uppgiftsskydd, polissamarbete, samarbete i straffrättsliga frågor, liksom avsaknaden av gränskontroller vid de inre gränserna. Alla utvärderingar ska inbegripa en bedömning av uppfyllandet av grundläggande rättigheter i samband med de aspekter som omfattas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Utvärderingarna får omfatta samtliga aspekter av Schengenregelverket
  och ta hänsyn till hur de myndigheter som tillämpar Schengenregelverket fungerar
  .

3.   Utvärderingarna får omfatta samtliga aspekter av Schengenregelverket
  , inbegripet huruvida medlemsstaterna ändamålsenligt och effektivt tillämpar kompletterande åtgärder för yttre gränser, viseringspolitik, Schengens informationssystem, uppgiftsskydd, polissamarbete, samarbete i straffrättsliga frågor, liksom avsaknaden av gränskontroller vid de inre gränserna. Alla utvärderingar ska inbegripa en bedömning av uppfyllandet av grundläggande rättigheter i samband med de aspekter som omfattas.

Ändring 23

Ändring 23

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 1 – led d

Artikel 2 – stycke 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | oanmäld utvärdering: en utvärdering som inte ingår i de fleråriga och årliga utvärderingsprogrammen och som görs för att kontrollera en eller flera medlemsstaters tillämpning av Schengenregelverket inom ett eller flera politikområden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

oanmäld utvärdering: en utvärdering som inte ingår i de fleråriga och årliga utvärderingsprogrammen och som görs för att kontrollera en eller flera medlemsstaters tillämpning av Schengenregelverket inom ett eller flera politikområden.

| (d) | oanmäld utvärdering: en utvärdering som
  genomförs utan förvarning och som
  inte ingår i de fleråriga och årliga utvärderingsprogrammen och som görs för att kontrollera en eller flera medlemsstaters tillämpning av Schengenregelverket inom ett eller flera politikområden. |
| --- | --- |

(d)

oanmäld utvärdering: en utvärdering som
  genomförs utan förvarning och som
  inte ingår i de fleråriga och årliga utvärderingsprogrammen och som görs för att kontrollera en eller flera medlemsstaters tillämpning av Schengenregelverket inom ett eller flera politikområden.

genomförs utan förvarning och som

Ändring 24

Ändring 24

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 1 – led fa (nytt)

Artikel 2 – stycke 1 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fa) | besök med kort varsel: ett besök som genomförs med högst 24 timmars varsel och med syftet att göra en slumpmässig kontroll av en medlemsstats genomförande av Schengenregelverket. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fa)

(fa)

besök med kort varsel: ett besök som genomförs med högst 24 timmars varsel och med syftet att göra en slumpmässig kontroll av en medlemsstats genomförande av Schengenregelverket.

besök med kort varsel: ett besök som genomförs med högst 24 timmars varsel och med syftet att göra en slumpmässig kontroll av en medlemsstats genomförande av Schengenregelverket.

Ändring 25

Ändring 25

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 1 – led i

Artikel 2 – stycke 1 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (i) | allvarlig brist: en eller flera brister som rör en effektiv tillämpning av
  centrala delar av Schengenregelverket
  och som var för sig eller i kombination
  har
  eller riskerar att
  med tiden ha en betydande negativ inverkan på
  enskildas rättigheter eller Schengenområdets funktion. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(i)

allvarlig brist: en eller flera brister som rör en effektiv tillämpning av
  centrala delar av Schengenregelverket
  och som var för sig eller i kombination
  har
  eller riskerar att
  med tiden ha en betydande negativ inverkan på
  enskildas rättigheter eller Schengenområdets funktion.

centrala delar av Schengenregelverket

har

med tiden ha en betydande negativ inverkan på

| (i) | allvarlig brist: en eller flera brister som rör en effektiv tillämpning av
  Schengenregelverket, eller en del av det, inbegripet upprätthållande av stadgan,
  och som var för sig eller i kombination
  inverkar negativt
  eller riskerar att
  inverka negativt på den fria rörligheten,
  enskildas rättigheter eller Schengenområdets funktion. |
| --- | --- |

(i)

allvarlig brist: en eller flera brister som rör en effektiv tillämpning av
  Schengenregelverket, eller en del av det, inbegripet upprätthållande av stadgan,
  och som var för sig eller i kombination
  inverkar negativt
  eller riskerar att
  inverka negativt på den fria rörligheten,
  enskildas rättigheter eller Schengenområdets funktion.

Schengenregelverket, eller en del av det, inbegripet upprätthållande av stadgan,

inverkar negativt

inverka negativt på den fria rörligheten,

Ändring 26

Ändring 26

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 1 – led k

Artikel 2 – stycke 1 – led k

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (k) | grupp: en grupp bestående av experter som utsetts av medlemsstaterna och företrädare för kommissionen vilka utför utvärderings- och övervakningsverksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(k)

grupp: en grupp bestående av experter som utsetts av medlemsstaterna och företrädare för kommissionen vilka utför utvärderings- och övervakningsverksamhet.

| (k) | grupp: en grupp bestående av experter som utsetts av medlemsstaterna och företrädare för kommissionen
  och observatörer som har utsetts av unionens relevanta institutioner, organ eller byråer,
  vilka utför utvärderings- och övervakningsverksamhet. |
| --- | --- |

(k)

grupp: en grupp bestående av experter som utsetts av medlemsstaterna och företrädare för kommissionen
  och observatörer som har utsetts av unionens relevanta institutioner, organ eller byråer,
  vilka utför utvärderings- och övervakningsverksamhet.

och observatörer som har utsetts av unionens relevanta institutioner, organ eller byråer,

Ändring 27

Ändring 27

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 1 – led ka (nytt)

Artikel 2 – stycke 1 – led ka (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ka) | unionsobservatör: en enskild person som utsetts av en unionsinstitution, ett unionsorgan eller en unionsbyrå i enlighet med artikel 7.1 och som deltar i en utvärderings- eller övervakningsverksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ka)

(ka)

unionsobservatör: en enskild person som utsetts av en unionsinstitution, ett unionsorgan eller en unionsbyrå i enlighet med artikel 7.1 och som deltar i en utvärderings- eller övervakningsverksamhet.

unionsobservatör: en enskild person som utsetts av en unionsinstitution, ett unionsorgan eller en unionsbyrå i enlighet med artikel 7.1 och som deltar i en utvärderings- eller övervakningsverksamhet.

Ändring 28

Ändring 28

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3

Artikel 3 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna
  och
  kommissionen ska samarbeta fullt ut i samtliga skeden av utvärderingarna för att säkerställa ett effektivt genomförande av denna förordning. | 3.   Medlemsstaterna, kommissionen
  och rådet
  ska samarbeta fullt ut i samtliga skeden av utvärderingarna för att säkerställa ett effektivt genomförande av denna förordning
  , samtidigt som de säkerställer att Europaparlamentet hålls fullt informerat om alla viktiga utvecklingar
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna
  och
  kommissionen ska samarbeta fullt ut i samtliga skeden av utvärderingarna för att säkerställa ett effektivt genomförande av denna förordning.

3.   Medlemsstaterna, kommissionen
  och rådet
  ska samarbeta fullt ut i samtliga skeden av utvärderingarna för att säkerställa ett effektivt genomförande av denna förordning
  , samtidigt som de säkerställer att Europaparlamentet hålls fullt informerat om alla viktiga utvecklingar
  .

Ändring 29

Ändring 29

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 4 – stycke 2

Artikel 3 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De ska säkerställa att kommissionen och de grupper som utför utvärderings- och övervakningsverksamhet kan utföra sina uppgifter effektivt, särskilt genom att ge kommissionen och grupperna möjlighet att vända sig direkt till relevanta personer och genom att ge fullständig och obehindrad tillgång till alla områden, lokaler och handlingar till vilka tillgång har begärts, inbegripet nationella och interna riktlinjer och instruktioner, även säkerhetsskyddsklassificerade sådana. | De ska säkerställa att kommissionen och de grupper som utför utvärderings- och övervakningsverksamhet kan utföra sina uppgifter effektivt, särskilt genom att ge kommissionen och grupperna möjlighet att vända sig direkt
  och individuellt
  till relevanta personer och genom att ge fullständig och obehindrad tillgång till alla områden, lokaler och handlingar till vilka tillgång har begärts, inbegripet nationella och interna riktlinjer och instruktioner, även säkerhetsskyddsklassificerade sådana. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De ska säkerställa att kommissionen och de grupper som utför utvärderings- och övervakningsverksamhet kan utföra sina uppgifter effektivt, särskilt genom att ge kommissionen och grupperna möjlighet att vända sig direkt till relevanta personer och genom att ge fullständig och obehindrad tillgång till alla områden, lokaler och handlingar till vilka tillgång har begärts, inbegripet nationella och interna riktlinjer och instruktioner, även säkerhetsskyddsklassificerade sådana.

De ska säkerställa att kommissionen och de grupper som utför utvärderings- och övervakningsverksamhet kan utföra sina uppgifter effektivt, särskilt genom att ge kommissionen och grupperna möjlighet att vända sig direkt
  och individuellt
  till relevanta personer och genom att ge fullständig och obehindrad tillgång till alla områden, lokaler och handlingar till vilka tillgång har begärts, inbegripet nationella och interna riktlinjer och instruktioner, även säkerhetsskyddsklassificerade sådana.

och individuellt

Ändring 30

Ändring 30

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 5 – stycke 2

Artikel 3 – punkt 5 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska stå för kostnaderna för resa och uppehälle för de experter
  och den observatör som i enlighet med
  artikel 16.2 deltar i besöken. | Kommissionen ska stå för kostnaderna för resa och uppehälle för de experter
  liksom för de observatörer som avses i
  artikel 16.2
  och unionsobservatörer som
  deltar i besöken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska stå för kostnaderna för resa och uppehälle för de experter
  och den observatör som i enlighet med
  artikel 16.2 deltar i besöken.

och den observatör som i enlighet med

Kommissionen ska stå för kostnaderna för resa och uppehälle för de experter
  liksom för de observatörer som avses i
  artikel 16.2
  och unionsobservatörer som
  deltar i besöken.

liksom för de observatörer som avses i

och unionsobservatörer som

Ändring 31

Ändring 31

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led ca (nytt)

Artikel 4 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | utvärderingar med kort förvarning, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

utvärderingar med kort förvarning,

utvärderingar med kort förvarning,

Ändring 32

Ändring 32

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led a

Artikel 4 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | för att utvärdera praxis vid de inre gränserna, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

för att utvärdera praxis vid de inre gränserna,

| (a) | för att utvärdera praxis vid de inre gränserna,
  i synnerhet när de inre gränskontrollerna har funnits på plats längre tid än 180 dagar och platser där det finns bevis på kränkningar av de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

(a)

för att utvärdera praxis vid de inre gränserna,
  i synnerhet när de inre gränskontrollerna har funnits på plats längre tid än 180 dagar och platser där det finns bevis på kränkningar av de grundläggande rättigheterna,

i synnerhet när de inre gränskontrollerna har funnits på plats längre tid än 180 dagar och platser där det finns bevis på kränkningar av de grundläggande rättigheterna,

Ändring 33

Ändring 33

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led b

Artikel 4 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | när den får kännedom om framväxande eller
  systemiska
  problem som potentiellt skulle kunna ha en betydande negativ inverkan på Schengenområdets
  funktion
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

när den får kännedom om framväxande eller
  systemiska
  problem som potentiellt skulle kunna ha en betydande negativ inverkan på Schengenområdets
  funktion
  ,

systemiska

funktion

| (b) | när den får kännedom om framväxande eller
  befintliga
  problem som potentiellt skulle kunna ha en betydande negativ inverkan på Schengenområdets
  funktionssätt, inbegripet omständigheter som skulle kunna ge upphov till interna säkerhetshot
  , |
| --- | --- |

(b)

när den får kännedom om framväxande eller
  befintliga
  problem som potentiellt skulle kunna ha en betydande negativ inverkan på Schengenområdets
  funktionssätt, inbegripet omständigheter som skulle kunna ge upphov till interna säkerhetshot
  ,

befintliga

funktionssätt, inbegripet omständigheter som skulle kunna ge upphov till interna säkerhetshot

Ändring 34

Ändring 34

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led c

Artikel 4 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | när den har skäl att anse att en medlemsstat
  allvarligt
  försummar sina skyldigheter enligt Schengenregelverket,
  inbegripet
  anklagelser om allvarliga kränkningar av grundläggande rättigheter vid de yttre gränserna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

när den har skäl att anse att en medlemsstat
  allvarligt
  försummar sina skyldigheter enligt Schengenregelverket,
  inbegripet
  anklagelser om allvarliga kränkningar av grundläggande rättigheter vid de yttre gränserna.

allvarligt

inbegripet

| (c) | när den har skäl att anse att en medlemsstat försummar sina skyldigheter enligt Schengenregelverket,
  särskilt
  anklagelser om allvarliga kränkningar av grundläggande rättigheter vid de yttre gränserna. |
| --- | --- |

(c)

när den har skäl att anse att en medlemsstat försummar sina skyldigheter enligt Schengenregelverket,
  särskilt
  anklagelser om allvarliga kränkningar av grundläggande rättigheter vid de yttre gränserna.

särskilt

Ändring 35

Ändring 35

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3

Artikel 4 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen får anordna tematiska utvärderingar i synnerhet för att bedöma genomförandet av större lagstiftningsändringar när de börjar tillämpas och av nya initiativ eller för att bedöma frågor inom flera politikområden eller praxis i medlemsstater
  som står inför liknande utmaningar
  . | 3.   Kommissionen får anordna tematiska utvärderingar i synnerhet för att bedöma genomförandet av större lagstiftningsändringar när de börjar tillämpas och av nya initiativ eller för att bedöma frågor inom flera politikområden eller
  liknande politik och
  praxis i 
  olika
  medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Kommissionen får anordna tematiska utvärderingar i synnerhet för att bedöma genomförandet av större lagstiftningsändringar när de börjar tillämpas och av nya initiativ eller för att bedöma frågor inom flera politikområden eller praxis i medlemsstater
  som står inför liknande utmaningar
  .

3.   Kommissionen får anordna tematiska utvärderingar i synnerhet för att bedöma genomförandet av större lagstiftningsändringar när de börjar tillämpas och av nya initiativ eller för att bedöma frågor inom flera politikområden eller
  liknande politik och
  praxis i 
  olika
  medlemsstater.

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – stycke 1

Artikel 6 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Sådan utvärderings- och övervakningsverksamhet som avses i artiklarna 4 och 5 får utföras genom anmälda eller oanmälda besök, frågeformulär eller andra distansmetoder. | Sådan utvärderings- och övervakningsverksamhet som avses i artiklarna 4 och 5 får utföras genom anmälda
  besök, med kort förvarning
  eller oanmälda besök, frågeformulär eller andra distansmetoder.
  Sådana bör endast göras om fysiska besök inte anses nödvändiga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Sådan utvärderings- och övervakningsverksamhet som avses i artiklarna 4 och 5 får utföras genom anmälda eller oanmälda besök, frågeformulär eller andra distansmetoder.

Sådan utvärderings- och övervakningsverksamhet som avses i artiklarna 4 och 5 får utföras genom anmälda
  besök, med kort förvarning
  eller oanmälda besök, frågeformulär eller andra distansmetoder.
  Sådana bör endast göras om fysiska besök inte anses nödvändiga.

besök, med kort förvarning

Sådana bör endast göras om fysiska besök inte anses nödvändiga.

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen får ingå överenskommelser med unionens organ, kontor och byråer för att underlätta samarbetet. | Kommissionen får ingå överenskommelser med unionens organ, kontor och byråer för att underlätta samarbetet
  och bjuda in en medlem i unionens organ, kontor eller byråer att delta i de grupper som genomför utvärdering och övervakning, när så är relevant
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen får ingå överenskommelser med unionens organ, kontor och byråer för att underlätta samarbetet.

Kommissionen får ingå överenskommelser med unionens organ, kontor och byråer för att underlätta samarbetet
  och bjuda in en medlem i unionens organ, kontor eller byråer att delta i de grupper som genomför utvärdering och övervakning, när så är relevant
  .

och bjuda in en medlem i unionens organ, kontor eller byråer att delta i de grupper som genomför utvärdering och övervakning, när så är relevant

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1

Artikel 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Frontex ska senast den 31 augusti varje år till kommissionen och medlemsstaterna lämna
  en riskanalys
  som underlag för det årliga utvärderingsprogram som avses i artikel 13 i denna förordning. | 1.   Frontex ska senast den 31 augusti varje år till kommissionen och medlemsstaterna lämna
  riskanalyser
  som underlag för det årliga utvärderingsprogram som avses i artikel 13 i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Frontex ska senast den 31 augusti varje år till kommissionen och medlemsstaterna lämna
  en riskanalys
  som underlag för det årliga utvärderingsprogram som avses i artikel 13 i denna förordning.

1.   Frontex ska senast den 31 augusti varje år till kommissionen och medlemsstaterna lämna
  riskanalyser
  som underlag för det årliga utvärderingsprogram som avses i artikel 13 i denna förordning.

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 8 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den riskanalys
  som avses i punkt 1 ska omfatta alla relevanta aspekter av integrerad gränsförvaltning och den ska också innehålla rekommendationer om oanmälda besök under det påföljande året, oavsett i vilken ordning medlemsstaterna ska utvärderas varje år vilket fastställs i det fleråriga utvärderingsprogrammet i enlighet med artikel 12. | De riskanalyser
  som avses i punkt 1 ska omfatta alla relevanta aspekter av
  europeisk
  integrerad gränsförvaltning
  som fastställs i artikel 3.1 i förordning (EU) 2019/1896, och inbegripa en del för grundläggande rättigheter,
  och den ska också innehålla rekommendationer om oanmälda besök
  eller besök med kort varsel
  under det påföljande året, oavsett i vilken ordning medlemsstaterna ska utvärderas varje år vilket fastställs i det fleråriga utvärderingsprogrammet i enlighet med artikel 12. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den riskanalys
  som avses i punkt 1 ska omfatta alla relevanta aspekter av integrerad gränsförvaltning och den ska också innehålla rekommendationer om oanmälda besök under det påföljande året, oavsett i vilken ordning medlemsstaterna ska utvärderas varje år vilket fastställs i det fleråriga utvärderingsprogrammet i enlighet med artikel 12.

Den riskanalys

De riskanalyser
  som avses i punkt 1 ska omfatta alla relevanta aspekter av
  europeisk
  integrerad gränsförvaltning
  som fastställs i artikel 3.1 i förordning (EU) 2019/1896, och inbegripa en del för grundläggande rättigheter,
  och den ska också innehålla rekommendationer om oanmälda besök
  eller besök med kort varsel
  under det påföljande året, oavsett i vilken ordning medlemsstaterna ska utvärderas varje år vilket fastställs i det fleråriga utvärderingsprogrammet i enlighet med artikel 12.

De riskanalyser

europeisk

som fastställs i artikel 3.1 i förordning (EU) 2019/1896, och inbegripa en del för grundläggande rättigheter,

eller besök med kort varsel

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 8 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Dessa rekommendationer får avse vilken region eller vilket specifikt område som helst och ska innehålla en förteckning över minst tio specifika avsnitt av de yttre gränserna och minst tio specifika gränsövergångsställen, specifika platser som är relevanta för att utvärdera efterlevnaden av direktiv 2008/115/EG (47) samt annan relevant information. | Dessa rekommendationer får avse vilken region eller vilket specifikt område som helst och ska innehålla en förteckning över minst tio specifika avsnitt av de yttre gränserna och minst tio specifika gränsövergångsställen, specifika platser som är relevanta för att utvärdera efterlevnaden av direktiv 2008/115/EG (47) samt annan relevant information. |
| | Kommissionen ska utan dröjsmål översända riskanalyser till Europaparlamentet och rådet i enlighet med förordning (EU) 2019/1896. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Dessa rekommendationer får avse vilken region eller vilket specifikt område som helst och ska innehålla en förteckning över minst tio specifika avsnitt av de yttre gränserna och minst tio specifika gränsövergångsställen, specifika platser som är relevanta för att utvärdera efterlevnaden av direktiv 2008/115/EG (47) samt annan relevant information.

47

Dessa rekommendationer får avse vilken region eller vilket specifikt område som helst och ska innehålla en förteckning över minst tio specifika avsnitt av de yttre gränserna och minst tio specifika gränsövergångsställen, specifika platser som är relevanta för att utvärdera efterlevnaden av direktiv 2008/115/EG (47) samt annan relevant information.

47

Kommissionen ska utan dröjsmål översända riskanalyser till Europaparlamentet och rådet i enlighet med förordning (EU) 2019/1896.

Kommissionen ska utan dröjsmål översända riskanalyser till Europaparlamentet och rådet i enlighet med förordning (EU) 2019/1896.

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9a (ny)

Artikel 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 9a




  Samarbete med Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter




  I enlighet med artikel 4.1 a och d i rådets förordning (EG) nr 168/2007



   (1a)



  ska byrån för grundläggande rättigheter senast den 31 augusti varje år lämna in slutsatser om sin övergripande bedömning av grundläggande rättigheter i förhållande till genomförandet av Schengenregelverket till kommissionen, i syfte att ge den sina slutsatser för upprättandet av det årliga utvärderingsprogram som avses i artikel 13. |
| |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 9a

Samarbete med Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

I enlighet med artikel 4.1 a och d i rådets förordning (EG) nr 168/2007



   (1a)



  ska byrån för grundläggande rättigheter senast den 31 augusti varje år lämna in slutsatser om sin övergripande bedömning av grundläggande rättigheter i förhållande till genomförandet av Schengenregelverket till kommissionen, i syfte att ge den sina slutsatser för upprättandet av det årliga utvärderingsprogram som avses i artikel 13.

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1

Artikel 10 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   När kommissionen förbereder utvärderings- och övervakningsverksamheten ska den använda resultaten av relevanta mekanismer och instrument, inbegripet utvärderings- och övervakningsverksamhet som bedrivs av unionsorgan, unionskontor och unionsbyråer som deltar i genomförandet av Schengenregelverket och av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter samt av oberoende nationella övervakningsmekanismer och övervakningsorgan och andra nationella kvalitetskontrollmekanismer, för att öka medvetenheten om Schengenområdets funktion och undvika dubbelarbete och motstridiga åtgärder. | 1.   När kommissionen förbereder utvärderings- och övervakningsverksamheten ska den använda resultaten av relevanta mekanismer och instrument, inbegripet utvärderings- och övervakningsverksamhet som bedrivs av unionsorgan, unionskontor och unionsbyråer som deltar i genomförandet av Schengenregelverket och av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter samt av oberoende nationella övervakningsmekanismer och övervakningsorgan och andra nationella kvalitetskontrollmekanismer,
  vid fastställandet av behovet av oanmälda utvärderingar eller utvärderingar med kort förvarning och
  för att öka medvetenheten om Schengenområdets funktion och undvika dubbelarbete och motstridiga åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   När kommissionen förbereder utvärderings- och övervakningsverksamheten ska den använda resultaten av relevanta mekanismer och instrument, inbegripet utvärderings- och övervakningsverksamhet som bedrivs av unionsorgan, unionskontor och unionsbyråer som deltar i genomförandet av Schengenregelverket och av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter samt av oberoende nationella övervakningsmekanismer och övervakningsorgan och andra nationella kvalitetskontrollmekanismer, för att öka medvetenheten om Schengenområdets funktion och undvika dubbelarbete och motstridiga åtgärder.

1.   När kommissionen förbereder utvärderings- och övervakningsverksamheten ska den använda resultaten av relevanta mekanismer och instrument, inbegripet utvärderings- och övervakningsverksamhet som bedrivs av unionsorgan, unionskontor och unionsbyråer som deltar i genomförandet av Schengenregelverket och av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter samt av oberoende nationella övervakningsmekanismer och övervakningsorgan och andra nationella kvalitetskontrollmekanismer,
  vid fastställandet av behovet av oanmälda utvärderingar eller utvärderingar med kort förvarning och
  för att öka medvetenheten om Schengenområdets funktion och undvika dubbelarbete och motstridiga åtgärder.

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 3 – stycke 2

Artikel 10 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Informationsutbytet ska ske i enlighet med de berörda unionsorganens, unionskontorens och unionsbyråernas mandat. | Informationsutbytet ska ske i enlighet med de berörda unionsorganens, unionskontorens och unionsbyråernas mandat.
  Sådant informationsutbyte ska äga rum i syfte att säkerställa att unionens berörda organ, kontor och byråer får ökad situationsmedvetenhet och tillhandahåller en förbättrad operativ respons. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Informationsutbytet ska ske i enlighet med de berörda unionsorganens, unionskontorens och unionsbyråernas mandat.

Informationsutbytet ska ske i enlighet med de berörda unionsorganens, unionskontorens och unionsbyråernas mandat.
  Sådant informationsutbyte ska äga rum i syfte att säkerställa att unionens berörda organ, kontor och byråer får ökad situationsmedvetenhet och tillhandahåller en förbättrad operativ respons.

Sådant informationsutbyte ska äga rum i syfte att säkerställa att unionens berörda organ, kontor och byråer får ökad situationsmedvetenhet och tillhandahåller en förbättrad operativ respons.

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – stycke 1

Artikel 11 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vid programplaneringen och genomförandet av utvärderings- och övervakningsverksamheten ska kommissionen beakta information som lämnas av tredje parter, bland annat oberoende myndigheter, icke-statliga organisationer och internationella organisationer. | Vid programplaneringen och genomförandet av utvärderings- och övervakningsverksamheten
  , särskilt vid fastställandet av behovet av oanmälda utvärderingar i enlighet med artikel 4.2 och artikel 4.2 a,
  ska kommissionen beakta information
  och rekommendationer
  som lämnas av
  relevanta
  tredje parter, bland annat oberoende myndigheter, icke-statliga organisationer och internationella organisationer
  , såsom Förenta nationernas och Europarådets institutioner och organ. Om utvärderingen bekräftar brister som påpekats av tredje parter i den information de tillhandahåller ska medlemsstaterna ha möjlighet att lämna synpunkter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid programplaneringen och genomförandet av utvärderings- och övervakningsverksamheten ska kommissionen beakta information som lämnas av tredje parter, bland annat oberoende myndigheter, icke-statliga organisationer och internationella organisationer.

Vid programplaneringen och genomförandet av utvärderings- och övervakningsverksamheten
  , särskilt vid fastställandet av behovet av oanmälda utvärderingar i enlighet med artikel 4.2 och artikel 4.2 a,
  ska kommissionen beakta information
  och rekommendationer
  som lämnas av
  relevanta
  tredje parter, bland annat oberoende myndigheter, icke-statliga organisationer och internationella organisationer
  , såsom Förenta nationernas och Europarådets institutioner och organ. Om utvärderingen bekräftar brister som påpekats av tredje parter i den information de tillhandahåller ska medlemsstaterna ha möjlighet att lämna synpunkter.

, särskilt vid fastställandet av behovet av oanmälda utvärderingar i enlighet med artikel 4.2 och artikel 4.2 a,

och rekommendationer

relevanta

, såsom Förenta nationernas och Europarådets institutioner och organ. Om utvärderingen bekräftar brister som påpekats av tredje parter i den information de tillhandahåller ska medlemsstaterna ha möjlighet att lämna synpunkter.

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 12 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Under varje flerårig utvärderingscykel ska varje medlemsstat genomgå en periodisk utvärdering och minst en oanmäld utvärdering eller
  tematisk utvärdering
  . | Under varje flerårig utvärderingscykel ska varje medlemsstat genomgå en periodisk utvärdering och minst en oanmäld utvärdering eller
  ett besök med kort varsel, liksom en eller fler tematiska utvärderingar. Oanmälda utvärderingar i enlighet med artikel 4 ska anordnas av kommissionen när de omständigheter som föreskrivs i den artikeln uppstår. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Under varje flerårig utvärderingscykel ska varje medlemsstat genomgå en periodisk utvärdering och minst en oanmäld utvärdering eller
  tematisk utvärdering
  .

tematisk utvärdering

Under varje flerårig utvärderingscykel ska varje medlemsstat genomgå en periodisk utvärdering och minst en oanmäld utvärdering eller
  ett besök med kort varsel, liksom en eller fler tematiska utvärderingar. Oanmälda utvärderingar i enlighet med artikel 4 ska anordnas av kommissionen när de omständigheter som föreskrivs i den artikeln uppstår.

ett besök med kort varsel, liksom en eller fler tematiska utvärderingar. Oanmälda utvärderingar i enlighet med artikel 4 ska anordnas av kommissionen när de omständigheter som föreskrivs i den artikeln uppstår.

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 12 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det fleråriga utvärderingsprogrammet ska fastställa de
  specifika prioriterade områden
  som ska omfattas av de periodiska utvärderingarna och inbegripa en preliminär tidsplan för dessa utvärderingar. | Det fleråriga utvärderingsprogrammet ska
  i enlighet med artikel 4
  fastställa de
  aspekter av Schengenregelverket
  som ska omfattas av de periodiska utvärderingarna och inbegripa en preliminär tidsplan för dessa utvärderingar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det fleråriga utvärderingsprogrammet ska fastställa de
  specifika prioriterade områden
  som ska omfattas av de periodiska utvärderingarna och inbegripa en preliminär tidsplan för dessa utvärderingar.

specifika prioriterade områden

Det fleråriga utvärderingsprogrammet ska
  i enlighet med artikel 4
  fastställa de
  aspekter av Schengenregelverket
  som ska omfattas av de periodiska utvärderingarna och inbegripa en preliminär tidsplan för dessa utvärderingar.

i enlighet med artikel 4

aspekter av Schengenregelverket

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3 – stycke 2

Artikel 12 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det ska fastställa en preliminär förteckning över de medlemsstater som ska bli föremål för periodiska utvärderingar, utan att det påverkar de justeringar som görs enligt punkt 4, under ett visst år. Den preliminära ordningsföljd i vilken medlemsstaterna ska bli föremål för en periodisk utvärdering ska fastställas med hänsyn till den tid som har förflutit sedan den föregående periodiska utvärderingen. Hänsyn ska även tas till resultaten av tidigare utvärderingar, takten i genomförandet av handlingsplanerna och annan relevant information som kommissionen förfogar över när det gäller medlemsstaternas praxis. | Det ska fastställa en preliminär förteckning över de medlemsstater som ska bli föremål för periodiska utvärderingar,
  tillsammans med de relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som utför uppgifter med anknytning till tillämpningen av Schengenregelverket,
  utan att det påverkar de justeringar som görs enligt punkt 4, under ett visst år. Den preliminära ordningsföljd i vilken medlemsstaterna ska bli föremål för en periodisk utvärdering ska fastställas med hänsyn till den tid som har förflutit sedan den föregående periodiska utvärderingen. Hänsyn ska även tas till resultaten av tidigare utvärderingar, takten i genomförandet av handlingsplanerna och annan relevant information som kommissionen förfogar över när det gäller medlemsstaternas praxis. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det ska fastställa en preliminär förteckning över de medlemsstater som ska bli föremål för periodiska utvärderingar, utan att det påverkar de justeringar som görs enligt punkt 4, under ett visst år. Den preliminära ordningsföljd i vilken medlemsstaterna ska bli föremål för en periodisk utvärdering ska fastställas med hänsyn till den tid som har förflutit sedan den föregående periodiska utvärderingen. Hänsyn ska även tas till resultaten av tidigare utvärderingar, takten i genomförandet av handlingsplanerna och annan relevant information som kommissionen förfogar över när det gäller medlemsstaternas praxis.

Det ska fastställa en preliminär förteckning över de medlemsstater som ska bli föremål för periodiska utvärderingar,
  tillsammans med de relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som utför uppgifter med anknytning till tillämpningen av Schengenregelverket,
  utan att det påverkar de justeringar som görs enligt punkt 4, under ett visst år. Den preliminära ordningsföljd i vilken medlemsstaterna ska bli föremål för en periodisk utvärdering ska fastställas med hänsyn till den tid som har förflutit sedan den föregående periodiska utvärderingen. Hänsyn ska även tas till resultaten av tidigare utvärderingar, takten i genomförandet av handlingsplanerna och annan relevant information som kommissionen förfogar över när det gäller medlemsstaternas praxis.

tillsammans med de relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som utför uppgifter med anknytning till tillämpningen av Schengenregelverket,

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 14 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vid utarbetandet av frågeformuläret får kommissionen samråda med de relevanta unionsorgan, unionskontor och unionsbyråer som avses i artikel 7. | Vid utarbetandet av frågeformuläret får kommissionen samråda med de relevanta unionsorgan, unionskontor och unionsbyråer som avses i artikel 7.
  I samarbete med Europeiska unionens byrå för de grundläggande rättigheterna ska kommissionen i frågeformuläret inkludera specifika riktmärken mot vilka utvärderingsgrupperna bedömer efterlevnaden av de grundläggande rättigheterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid utarbetandet av frågeformuläret får kommissionen samråda med de relevanta unionsorgan, unionskontor och unionsbyråer som avses i artikel 7.

Vid utarbetandet av frågeformuläret får kommissionen samråda med de relevanta unionsorgan, unionskontor och unionsbyråer som avses i artikel 7.
  I samarbete med Europeiska unionens byrå för de grundläggande rättigheterna ska kommissionen i frågeformuläret inkludera specifika riktmärken mot vilka utvärderingsgrupperna bedömer efterlevnaden av de grundläggande rättigheterna.

I samarbete med Europeiska unionens byrå för de grundläggande rättigheterna ska kommissionen i frågeformuläret inkludera specifika riktmärken mot vilka utvärderingsgrupperna bedömer efterlevnaden av de grundläggande rättigheterna.

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 4 – stycke 3

Artikel 14 – punkt 4 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska göra svaren tillgängliga för de övriga medlemsstaterna. | Kommissionen ska göra svaren tillgängliga för de övriga medlemsstaterna
  samt Europaparlamentet och rådet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska göra svaren tillgängliga för de övriga medlemsstaterna.

Kommissionen ska göra svaren tillgängliga för de övriga medlemsstaterna
  samt Europaparlamentet och rådet
  .

samt Europaparlamentet och rådet

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 16 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna och kommissionen ska i samarbete med relevanta unionsorgan, unionskontor eller unionsbyråer säkerställa att medlemsstaternas experter och kommissionens företrädare får lämplig utbildning för att bli Schengenutvärderare. | Medlemsstaterna och kommissionen ska i samarbete med relevanta unionsorgan, unionskontor eller unionsbyråer säkerställa att medlemsstaternas experter och kommissionens företrädare får lämplig utbildning för att bli Schengenutvärderare.
  Slutförandet av den utbildningen ska vara obligatorisk för alla experter som deltar i en grupp som genomför en utvärdering eller övervakningsverksamhet i enlighet med artikel 18. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna och kommissionen ska i samarbete med relevanta unionsorgan, unionskontor eller unionsbyråer säkerställa att medlemsstaternas experter och kommissionens företrädare får lämplig utbildning för att bli Schengenutvärderare.

Medlemsstaterna och kommissionen ska i samarbete med relevanta unionsorgan, unionskontor eller unionsbyråer säkerställa att medlemsstaternas experter och kommissionens företrädare får lämplig utbildning för att bli Schengenutvärderare.
  Slutförandet av den utbildningen ska vara obligatorisk för alla experter som deltar i en grupp som genomför en utvärdering eller övervakningsverksamhet i enlighet med artikel 18.

Slutförandet av den utbildningen ska vara obligatorisk för alla experter som deltar i en grupp som genomför en utvärdering eller övervakningsverksamhet i enlighet med artikel 18.

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2

Artikel 16 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   I utbildningssyfte får varje grupp som genomför periodiska utvärderingar inbegripa en observatör från
  antingen
  en medlemsstat
  eller
  kommissionen. | 2.   I utbildningssyfte får varje grupp som genomför periodiska utvärderingar inbegripa en observatör från en medlemsstat
  , från
  kommissionen
  eller från ett unionsorgan eller en unionsbyrå som deltar i genomförandet av Schengenregelverket
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   I utbildningssyfte får varje grupp som genomför periodiska utvärderingar inbegripa en observatör från
  antingen
  en medlemsstat
  eller
  kommissionen.

2.   I utbildningssyfte får varje grupp som genomför periodiska utvärderingar inbegripa en observatör från en medlemsstat
  , från
  kommissionen
  eller från ett unionsorgan eller en unionsbyrå som deltar i genomförandet av Schengenregelverket
  .

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 1

Artikel 17 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna varje år inrätta en pool av experter vars yrkesbakgrund
  omfattar de specifika prioriterade områden som anges i
  det fleråriga utvärderingsprogrammet. | 1.   Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna varje år inrätta en pool av experter vars yrkesbakgrund
  inbegriper de aspekter på Schengenregelverket som ska omfattas i enlighet med
  det fleråriga utvärderingsprogrammet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna varje år inrätta en pool av experter vars yrkesbakgrund
  omfattar de specifika prioriterade områden som anges i
  det fleråriga utvärderingsprogrammet.

1.   Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna varje år inrätta en pool av experter vars yrkesbakgrund
  inbegriper de aspekter på Schengenregelverket som ska omfattas i enlighet med
  det fleråriga utvärderingsprogrammet.

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2

Artikel 17 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Parallellt med upprättandet av det årliga utvärderingsprogrammet i enlighet med artikel 13.1 ska medlemsstaterna på inbjudan av kommissionen utse minst en kvalificerad expert för varje
  specifikt område som fastställs
  i det fleråriga utvärderingsprogrammet för nästa års expertpool. | 2.   Parallellt med upprättandet av det årliga utvärderingsprogrammet i enlighet med artikel 13.1 ska medlemsstaterna på inbjudan av kommissionen utse minst en kvalificerad expert för varje
  aspekt på Schengenregelverket som ska utvärderas på det sätt som föreskrivs
  i det fleråriga utvärderingsprogrammet för nästa års expertpool. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Parallellt med upprättandet av det årliga utvärderingsprogrammet i enlighet med artikel 13.1 ska medlemsstaterna på inbjudan av kommissionen utse minst en kvalificerad expert för varje
  specifikt område som fastställs
  i det fleråriga utvärderingsprogrammet för nästa års expertpool.

2.   Parallellt med upprättandet av det årliga utvärderingsprogrammet i enlighet med artikel 13.1 ska medlemsstaterna på inbjudan av kommissionen utse minst en kvalificerad expert för varje
  aspekt på Schengenregelverket som ska utvärderas på det sätt som föreskrivs
  i det fleråriga utvärderingsprogrammet för nästa års expertpool.

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 11

Artikel 17 – punkt 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 11.   Kommissionen ska hålla förteckningen över experter i poolen uppdaterad och informera medlemsstaterna om det antal experter som varje medlemsstat utsett och deras profiler. | 11.   Kommissionen ska hålla förteckningen över experter i poolen uppdaterad och informera medlemsstaterna
  , Europaparlamentet och rådet
  om det antal experter som varje medlemsstat utsett och deras profiler. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

11.   Kommissionen ska hålla förteckningen över experter i poolen uppdaterad och informera medlemsstaterna om det antal experter som varje medlemsstat utsett och deras profiler.

11.   Kommissionen ska hålla förteckningen över experter i poolen uppdaterad och informera medlemsstaterna
  , Europaparlamentet och rådet
  om det antal experter som varje medlemsstat utsett och deras profiler.

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 1

Artikel 18 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska fastställa hur många experter från medlemsstaterna och företrädare för kommissionen som ska delta i en grupp utifrån utvärderings- eller övervakningsverksamhetens särdrag och behov. Kommissionen ska välja ut experter från expertpoolen att bli medlemmar i en grupp. | 1.   Kommissionen ska fastställa hur många experter från medlemsstaterna och företrädare för kommissionen som ska delta i en grupp utifrån utvärderings- eller övervakningsverksamhetens särdrag och behov. Kommissionen ska välja ut experter från expertpoolen att bli medlemmar i en grupp.
  Alla medlemmar i gruppen, utom observatörer eller unionsobservatörer, ska ha genomgått lämplig utbildning i enlighet med artikel 16.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska fastställa hur många experter från medlemsstaterna och företrädare för kommissionen som ska delta i en grupp utifrån utvärderings- eller övervakningsverksamhetens särdrag och behov. Kommissionen ska välja ut experter från expertpoolen att bli medlemmar i en grupp.

1.   Kommissionen ska fastställa hur många experter från medlemsstaterna och företrädare för kommissionen som ska delta i en grupp utifrån utvärderings- eller övervakningsverksamhetens särdrag och behov. Kommissionen ska välja ut experter från expertpoolen att bli medlemmar i en grupp.
  Alla medlemmar i gruppen, utom observatörer eller unionsobservatörer, ska ha genomgått lämplig utbildning i enlighet med artikel 16.1.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 18 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaternas experter får inte delta i en grupp som utför utvärderings- eller övervakningsverksamhet avseende den medlemsstat där de är anställda. | Medlemsstaternas experter får inte delta i en grupp som utför utvärderings- eller övervakningsverksamhet avseende den medlemsstat där de är anställda.
  Om verksamheten i ett av unionens organ eller en av dess byråer med närvaro i medlemsstaten utvärderas som en del av denna medlemsstats utvärdering ska dessutom ingen expert eller observatör från detta organ eller denna byrå delta i utvärderingen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaternas experter får inte delta i en grupp som utför utvärderings- eller övervakningsverksamhet avseende den medlemsstat där de är anställda.

Medlemsstaternas experter får inte delta i en grupp som utför utvärderings- eller övervakningsverksamhet avseende den medlemsstat där de är anställda.
  Om verksamheten i ett av unionens organ eller en av dess byråer med närvaro i medlemsstaten utvärderas som en del av denna medlemsstats utvärdering ska dessutom ingen expert eller observatör från detta organ eller denna byrå delta i utvärderingen.

Om verksamheten i ett av unionens organ eller en av dess byråer med närvaro i medlemsstaten utvärderas som en del av denna medlemsstats utvärdering ska dessutom ingen expert eller observatör från detta organ eller denna byrå delta i utvärderingen.

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 4

Artikel 18 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Vid oanmälda besök ska kommissionen skicka inbjudningarna senast två veckor innan besöket är planerat att inledas. Experterna ska svara inom 72 timmar efter mottagandet av inbjudan, i samförstånd med den myndighet som utsett dem. | 4.   Vid oanmälda besök
  eller besök med kort varsel
  ska kommissionen skicka inbjudningarna senast två veckor innan besöket är planerat att inledas. Experterna ska svara inom 72 timmar efter mottagandet av inbjudan, i samförstånd med den myndighet som utsett dem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Vid oanmälda besök ska kommissionen skicka inbjudningarna senast två veckor innan besöket är planerat att inledas. Experterna ska svara inom 72 timmar efter mottagandet av inbjudan, i samförstånd med den myndighet som utsett dem.

4.   Vid oanmälda besök
  eller besök med kort varsel
  ska kommissionen skicka inbjudningarna senast två veckor innan besöket är planerat att inledas. Experterna ska svara inom 72 timmar efter mottagandet av inbjudan, i samförstånd med den myndighet som utsett dem.

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 6a (ny)

Artikel 18 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Kommissionen ska också uppmana Europaparlamentet att sända en företrädare för att observera återbesök som unionsobservatör. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  Kommissionen ska också uppmana Europaparlamentet att sända en företrädare för att observera återbesök som unionsobservatör.

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 8

Artikel 18 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Om kommissionen inte får bekräftelse på att det erforderliga antalet experter från poolen kommer att delta minst sex veckor innan utvärderings- eller övervakningsverksamheten är planerad att inledas, eller minst
  en vecka
  vid oanmälda besök, ska kommissionen utan dröjsmål bjuda alla medlemsstater att utse kvalificerade experter utanför poolen för de lediga platserna. | 8.   Om kommissionen inte får bekräftelse på att det erforderliga antalet experter från poolen kommer att delta minst sex veckor innan utvärderings- eller övervakningsverksamheten är planerad att inledas, eller minst
  sju dagar
  vid oanmälda besök
  eller besök med kort varsel
  , ska kommissionen utan dröjsmål bjuda alla medlemsstater att utse kvalificerade experter utanför poolen för de lediga platserna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8.   Om kommissionen inte får bekräftelse på att det erforderliga antalet experter från poolen kommer att delta minst sex veckor innan utvärderings- eller övervakningsverksamheten är planerad att inledas, eller minst
  en vecka
  vid oanmälda besök, ska kommissionen utan dröjsmål bjuda alla medlemsstater att utse kvalificerade experter utanför poolen för de lediga platserna.

8.   Om kommissionen inte får bekräftelse på att det erforderliga antalet experter från poolen kommer att delta minst sex veckor innan utvärderings- eller övervakningsverksamheten är planerad att inledas, eller minst
  sju dagar
  vid oanmälda besök
  eller besök med kort varsel
  , ska kommissionen utan dröjsmål bjuda alla medlemsstater att utse kvalificerade experter utanför poolen för de lediga platserna.

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 9 – stycke 2

Artikel 18 – punkt 9 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska utse en ledande expert från kommissionen och föreslå medlemsstaternas ledande expert. Medlemsstaternas ledande expert ska utses av medlemmarna i gruppen så snart som möjligt efter det att gruppen har inrättats. | Kommissionen ska utse en ledande expert från kommissionen och föreslå medlemsstaternas ledande expert. Medlemsstaternas ledande expert ska utses av medlemmarna i gruppen så snart som möjligt efter det att gruppen har inrättats.
  Kommissionen ska utse en expert med ansvar för de delar av besöket eller utvärderingen som rör de grundläggande rättigheterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska utse en ledande expert från kommissionen och föreslå medlemsstaternas ledande expert. Medlemsstaternas ledande expert ska utses av medlemmarna i gruppen så snart som möjligt efter det att gruppen har inrättats.

Kommissionen ska utse en ledande expert från kommissionen och föreslå medlemsstaternas ledande expert. Medlemsstaternas ledande expert ska utses av medlemmarna i gruppen så snart som möjligt efter det att gruppen har inrättats.
  Kommissionen ska utse en expert med ansvar för de delar av besöket eller utvärderingen som rör de grundläggande rättigheterna.

Kommissionen ska utse en expert med ansvar för de delar av besöket eller utvärderingen som rör de grundläggande rättigheterna.

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 19 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det detaljerade programmet för besöken i en medlemsstat eller hos dess konsulat ska fastställas av kommissionen i nära samarbete med de ledande experterna och den berörda medlemsstaten. | Det detaljerade programmet för besöken i en medlemsstat eller hos dess konsulat ska fastställas av kommissionen i nära samarbete med de ledande experterna och den berörda medlemsstaten.
  Kommissionen ska översända det detaljerade projektet till det relevanta nationella parlamentet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det detaljerade programmet för besöken i en medlemsstat eller hos dess konsulat ska fastställas av kommissionen i nära samarbete med de ledande experterna och den berörda medlemsstaten.

Det detaljerade programmet för besöken i en medlemsstat eller hos dess konsulat ska fastställas av kommissionen i nära samarbete med de ledande experterna och den berörda medlemsstaten.
  Kommissionen ska översända det detaljerade projektet till det relevanta nationella parlamentet.

Kommissionen ska översända det detaljerade projektet till det relevanta nationella parlamentet.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 4 – stycke 1

Artikel 19 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Oanmälda besök ska äga rum utan förvarning till den berörda medlemsstaten.
  I undantagsfall får
  kommissionen
  underrätta den berörda medlemsstaten minst 24 timmar innan ett sådant besök ska äga rum när huvudsyftet med det
  oanmälda
  besöket är en slumpmässig kontroll av genomförandet av Schengenregelverket
  . | Oanmälda besök ska äga rum utan förvarning till den berörda medlemsstaten. Kommissionen
  ska fastställa ett detaljerat program för
  oanmälda
  besök
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Oanmälda besök ska äga rum utan förvarning till den berörda medlemsstaten.
  I undantagsfall får
  kommissionen
  underrätta den berörda medlemsstaten minst 24 timmar innan ett sådant besök ska äga rum när huvudsyftet med det
  oanmälda
  besöket är en slumpmässig kontroll av genomförandet av Schengenregelverket
  .

I undantagsfall får

underrätta den berörda medlemsstaten minst 24 timmar innan ett sådant besök ska äga rum när huvudsyftet med det

besöket är en slumpmässig kontroll av genomförandet av Schengenregelverket

Oanmälda besök ska äga rum utan förvarning till den berörda medlemsstaten. Kommissionen
  ska fastställa ett detaljerat program för
  oanmälda
  besök
  .

ska fastställa ett detaljerat program för

besök

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 4 – stycke 2

Artikel 19 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska fastställa ett detaljerat program för oanmälda besök. Om medlemsstater har underrättats får kommissionen samråda med den berörda medlemsstaten om tidsplanen och det detaljerade programmet. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska fastställa ett detaljerat program för oanmälda besök. Om medlemsstater har underrättats får kommissionen samråda med den berörda medlemsstaten om tidsplanen och det detaljerade programmet.

Kommissionen ska fastställa ett detaljerat program för oanmälda besök. Om medlemsstater har underrättats får kommissionen samråda med den berörda medlemsstaten om tidsplanen och det detaljerade programmet.

utgår

utgår

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 5

Artikel 19 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen får i nära samarbete med medlemsstaterna fastställa och uppdatera riktlinjer för oanmälda besök. | 5.   Kommissionen får i nära samarbete med medlemsstaterna fastställa och uppdatera riktlinjer för oanmälda besök
  eller besök med kort varsel och får samråda med medlemsstaterna
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Kommissionen får i nära samarbete med medlemsstaterna fastställa och uppdatera riktlinjer för oanmälda besök.

5.   Kommissionen får i nära samarbete med medlemsstaterna fastställa och uppdatera riktlinjer för oanmälda besök
  eller besök med kort varsel och får samråda med medlemsstaterna
  .

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – stycke 1

Artikel 20 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen får i samarbete med medlemsstaterna fastställa riktlinjer för genomförandet av utvärderings- och övervakningsverksamhet genom frågeformulär eller andra distansmetoder. | Kommissionen får i samarbete med medlemsstaterna fastställa riktlinjer för genomförandet av utvärderings- och övervakningsverksamhet genom frågeformulär eller andra distansmetoder
  , som kompletterande metoder. Distansmetoder ska endast användas om fysiska besök inte anses nödvändiga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen får i samarbete med medlemsstaterna fastställa riktlinjer för genomförandet av utvärderings- och övervakningsverksamhet genom frågeformulär eller andra distansmetoder.

Kommissionen får i samarbete med medlemsstaterna fastställa riktlinjer för genomförandet av utvärderings- och övervakningsverksamhet genom frågeformulär eller andra distansmetoder
  , som kompletterande metoder. Distansmetoder ska endast användas om fysiska besök inte anses nödvändiga.

, som kompletterande metoder. Distansmetoder ska endast användas om fysiska besök inte anses nödvändiga.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1 – stycke 3

Artikel 21 – punkt 1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska
  översända
  utvärderingsrapporten till de nationella parlamenten, Europaparlamentet och rådet. | Kommissionen ska
  senast 14 dagar efter det att
  utvärderingsrapporten
  antagits översända den
  till de nationella parlamenten, Europaparlamentet och rådet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska
  översända
  utvärderingsrapporten till de nationella parlamenten, Europaparlamentet och rådet.

översända

Kommissionen ska
  senast 14 dagar efter det att
  utvärderingsrapporten
  antagits översända den
  till de nationella parlamenten, Europaparlamentet och rådet.

senast 14 dagar efter det att

antagits översända den

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 5

Artikel 21 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Utvärderingsrapporten ska innehålla rekommendationer om åtgärder för att avhjälpa de brister som konstaterades och göra de förbättringar som föreslogs under utvärderingen och ange prioriteringar för genomförandet av dem. Utvärderingsrapporten
  får
  innehålla tidsfrister för genomförandet av rekommendationerna. Om en allvarlig brist konstateras vid utvärderingen ska de särskilda bestämmelserna i artikel 23 tillämpas. | 5.   Utvärderingsrapporten ska innehålla rekommendationer om åtgärder för att avhjälpa de brister som konstaterades och göra de förbättringar som föreslogs under utvärderingen och ange prioriteringar för genomförandet av dem. Utvärderingsrapporten
  ska också
  innehålla tidsfrister för genomförandet av rekommendationerna. Om en allvarlig brist konstateras vid utvärderingen ska de särskilda bestämmelserna i artikel 23 tillämpas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Utvärderingsrapporten ska innehålla rekommendationer om åtgärder för att avhjälpa de brister som konstaterades och göra de förbättringar som föreslogs under utvärderingen och ange prioriteringar för genomförandet av dem. Utvärderingsrapporten
  får
  innehålla tidsfrister för genomförandet av rekommendationerna. Om en allvarlig brist konstateras vid utvärderingen ska de särskilda bestämmelserna i artikel 23 tillämpas.

5.   Utvärderingsrapporten ska innehålla rekommendationer om åtgärder för att avhjälpa de brister som konstaterades och göra de förbättringar som föreslogs under utvärderingen och ange prioriteringar för genomförandet av dem. Utvärderingsrapporten
  ska också
  innehålla tidsfrister för genomförandet av rekommendationerna. Om en allvarlig brist konstateras vid utvärderingen ska de särskilda bestämmelserna i artikel 23 tillämpas.

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 6

Artikel 21 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen ska översända utkastet till utvärderingsrapport till den utvärderade medlemsstaten inom fyra veckor från det att utvärderingsverksamheten avslutats. Den utvärderade medlemsstaten ska lämna sina synpunkter på utkastet till utvärderingsrapport inom två veckor från mottagandet. På begäran av den utvärderade medlemsstaten ska ett möte om utkastet hållas senast fem arbetsdagar efter mottagandet av synpunkterna från den utvärderade medlemsstaten. Den utvärderade medlemsstatens synpunkter
  får
  avspeglas i 
  utkastet till utvärderingsrapport
  . | 6.   Kommissionen ska översända utkastet till utvärderingsrapport till den utvärderade medlemsstaten inom fyra veckor från det att utvärderingsverksamheten avslutats. Den utvärderade medlemsstaten ska lämna sina synpunkter på utkastet till utvärderingsrapport inom två veckor från mottagandet. På begäran av den utvärderade medlemsstaten ska ett möte om utkastet hållas senast fem arbetsdagar efter mottagandet av synpunkterna från den utvärderade medlemsstaten. Den utvärderade medlemsstatens synpunkter
  ska till fullo
  avspeglas i 
  utvärderingsrapporten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Kommissionen ska översända utkastet till utvärderingsrapport till den utvärderade medlemsstaten inom fyra veckor från det att utvärderingsverksamheten avslutats. Den utvärderade medlemsstaten ska lämna sina synpunkter på utkastet till utvärderingsrapport inom två veckor från mottagandet. På begäran av den utvärderade medlemsstaten ska ett möte om utkastet hållas senast fem arbetsdagar efter mottagandet av synpunkterna från den utvärderade medlemsstaten. Den utvärderade medlemsstatens synpunkter
  får
  avspeglas i 
  utkastet till utvärderingsrapport
  .

6.   Kommissionen ska översända utkastet till utvärderingsrapport till den utvärderade medlemsstaten inom fyra veckor från det att utvärderingsverksamheten avslutats. Den utvärderade medlemsstaten ska lämna sina synpunkter på utkastet till utvärderingsrapport inom två veckor från mottagandet. På begäran av den utvärderade medlemsstaten ska ett möte om utkastet hållas senast fem arbetsdagar efter mottagandet av synpunkterna från den utvärderade medlemsstaten. Den utvärderade medlemsstatens synpunkter
  ska till fullo
  avspeglas i 
  utvärderingsrapporten
  .

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 6a (ny)

Artikel 21 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Om utkastet till utvärderingsrapport innehåller resultat som rör verksamheten vid ett unionsorgan eller en unionsbyrå som deltar i genomförandet av Schengenregelverket ska det förfarande som anges i punkt 6 gälla i tillämpliga delar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  Om utkastet till utvärderingsrapport innehåller resultat som rör verksamheten vid ett unionsorgan eller en unionsbyrå som deltar i genomförandet av Schengenregelverket ska det förfarande som anges i punkt 6 gälla i tillämpliga delar.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 6b (ny)

Artikel 21 – punkt 6b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  De utvärderingsrapporter som avses i denna artikel och i artikel 23 i denna förordning ska bidra till bedömningen av en effektiv tillämpning och ett effektivt genomförande av stadgan enligt artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060



   (1a)



  samt bilaga III. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6b.
     
  De utvärderingsrapporter som avses i denna artikel och i artikel 23 i denna förordning ska bidra till bedömningen av en effektiv tillämpning och ett effektivt genomförande av stadgan enligt artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060



   (1a)



  samt bilaga III.

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 22 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Efter samråd med den grupp som utfört utvärderingsverksamheten ska kommissionen lämna synpunkter på handlingsplanens lämplighet och, inom en månad från det att den lämnats in, informera den utvärderade medlemsstaten om sina synpunkter. Rådet
  får
  uppmana medlemsstater att lämna synpunkter på handlingsplanen. | Efter samråd med den grupp som utfört utvärderingsverksamheten ska kommissionen lämna synpunkter på handlingsplanens lämplighet och, inom en månad från det att den lämnats in, informera den utvärderade medlemsstaten om sina synpunkter. Rådet
  ska
  uppmana
  övriga
  medlemsstater att lämna synpunkter på handlingsplanen
  inom ramen för den förstärkta politiska dialogen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Efter samråd med den grupp som utfört utvärderingsverksamheten ska kommissionen lämna synpunkter på handlingsplanens lämplighet och, inom en månad från det att den lämnats in, informera den utvärderade medlemsstaten om sina synpunkter. Rådet
  får
  uppmana medlemsstater att lämna synpunkter på handlingsplanen.

får

Efter samråd med den grupp som utfört utvärderingsverksamheten ska kommissionen lämna synpunkter på handlingsplanens lämplighet och, inom en månad från det att den lämnats in, informera den utvärderade medlemsstaten om sina synpunkter. Rådet
  ska
  uppmana
  övriga
  medlemsstater att lämna synpunkter på handlingsplanen
  inom ramen för den förstärkta politiska dialogen
  .

ska

övriga

inom ramen för den förstärkta politiska dialogen

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 22 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den utvärderade medlemsstaten ska rapportera till kommissionen och rådet om genomförandet av sin handlingsplan var sjätte månad från det att utvärderingsrapporten har antagits till dess att kommissionen anser att handlingsplanen är helt genomförd. Beroende på typen av brister och hur genomförandet av rekommendationerna framskrider får kommissionen kräva en annan rapporteringsfrekvens för den utvärderade medlemsstaten. | Den utvärderade medlemsstaten ska rapportera till kommissionen och rådet om genomförandet av sin handlingsplan var sjätte månad från det att utvärderingsrapporten har antagits till dess att kommissionen anser att handlingsplanen är helt genomförd. Beroende på typen av brister och hur genomförandet av rekommendationerna framskrider får kommissionen kräva en annan rapporteringsfrekvens för den utvärderade medlemsstaten.
  Om kommissionen när 24 månader har gått efter att utvärderingsrapporten antagits inte anser att alla rekommendationerna har hanterats tillräckligt och handlingsplanen inte har genomförts fullt ut ska Europaparlamentet och rådet uttrycka sin inställning i frågan genom ett motiverat beslut. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den utvärderade medlemsstaten ska rapportera till kommissionen och rådet om genomförandet av sin handlingsplan var sjätte månad från det att utvärderingsrapporten har antagits till dess att kommissionen anser att handlingsplanen är helt genomförd. Beroende på typen av brister och hur genomförandet av rekommendationerna framskrider får kommissionen kräva en annan rapporteringsfrekvens för den utvärderade medlemsstaten.

Den utvärderade medlemsstaten ska rapportera till kommissionen och rådet om genomförandet av sin handlingsplan var sjätte månad från det att utvärderingsrapporten har antagits till dess att kommissionen anser att handlingsplanen är helt genomförd. Beroende på typen av brister och hur genomförandet av rekommendationerna framskrider får kommissionen kräva en annan rapporteringsfrekvens för den utvärderade medlemsstaten.
  Om kommissionen när 24 månader har gått efter att utvärderingsrapporten antagits inte anser att alla rekommendationerna har hanterats tillräckligt och handlingsplanen inte har genomförts fullt ut ska Europaparlamentet och rådet uttrycka sin inställning i frågan genom ett motiverat beslut.

Om kommissionen när 24 månader har gått efter att utvärderingsrapporten antagits inte anser att alla rekommendationerna har hanterats tillräckligt och handlingsplanen inte har genomförts fullt ut ska Europaparlamentet och rådet uttrycka sin inställning i frågan genom ett motiverat beslut.

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 3 – stycke 3

Artikel 22 – punkt 3 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska minst två gånger om året informera Europaparlamentet
  och
  rådet om hur genomförandet av handlingsplanerna framskrider. Kommissionen ska särskilt lämna information om sina synpunkter på handlingsplanernas lämplighet i enlighet med punkt 2, resultatet av återbesök och kontrollbesök och huruvida den noterar en märkbar brist på framsteg i genomförandet av en handlingsplan. | Kommissionen ska minst två gånger om året informera Europaparlamentet, rådet
  och de berörda nationella parlamenten
  om hur genomförandet av handlingsplanerna framskrider. Kommissionen ska särskilt lämna information om sina synpunkter på handlingsplanernas lämplighet i enlighet med punkt 2, resultatet av återbesök och kontrollbesök och huruvida den noterar en märkbar brist på framsteg i genomförandet av en handlingsplan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska minst två gånger om året informera Europaparlamentet
  och
  rådet om hur genomförandet av handlingsplanerna framskrider. Kommissionen ska särskilt lämna information om sina synpunkter på handlingsplanernas lämplighet i enlighet med punkt 2, resultatet av återbesök och kontrollbesök och huruvida den noterar en märkbar brist på framsteg i genomförandet av en handlingsplan.

och

Kommissionen ska minst två gånger om året informera Europaparlamentet, rådet
  och de berörda nationella parlamenten
  om hur genomförandet av handlingsplanerna framskrider. Kommissionen ska särskilt lämna information om sina synpunkter på handlingsplanernas lämplighet i enlighet med punkt 2, resultatet av återbesök och kontrollbesök och huruvida den noterar en märkbar brist på framsteg i genomförandet av en handlingsplan.

och de berörda nationella parlamenten

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 23 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den utvärderade medlemsstaten ska omedelbart vidta avhjälpande åtgärder, inbegripet att vid behov mobilisera alla tillgängliga operativa och finansiella medel. Den utvärderade medlemsstaten ska utan dröjsmål informera kommissionen och medlemsstaterna om de omedelbara avhjälpande åtgärder som vidtagits eller planeras. Samtidigt ska kommissionen informera de berörda unionsorgan, unionskontor och unionsbyråer som avses i artikel 7 om den allvarliga bristen så att de eventuellt kan stödja den utvärderade medlemsstaten. Kommissionen ska också informera rådet
  och
  Europaparlamentet. | Den utvärderade medlemsstaten ska omedelbart vidta avhjälpande åtgärder, inbegripet att vid behov mobilisera alla tillgängliga operativa och finansiella medel. Den utvärderade medlemsstaten ska utan dröjsmål informera kommissionen och medlemsstaterna om de omedelbara avhjälpande åtgärder som vidtagits eller planeras. Samtidigt ska kommissionen informera de berörda unionsorgan, unionskontor och unionsbyråer som avses i artikel 7 om den allvarliga bristen så att de eventuellt kan stödja den utvärderade medlemsstaten. Kommissionen ska också
  omedelbart
  informera rådet, Europaparlamentet
  och de nationella parlamenten om den identifierade allvarliga bristen och de eventuella avhjälpande åtgärder som redan har vidtagits av den utvärderade medlemsstaten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den utvärderade medlemsstaten ska omedelbart vidta avhjälpande åtgärder, inbegripet att vid behov mobilisera alla tillgängliga operativa och finansiella medel. Den utvärderade medlemsstaten ska utan dröjsmål informera kommissionen och medlemsstaterna om de omedelbara avhjälpande åtgärder som vidtagits eller planeras. Samtidigt ska kommissionen informera de berörda unionsorgan, unionskontor och unionsbyråer som avses i artikel 7 om den allvarliga bristen så att de eventuellt kan stödja den utvärderade medlemsstaten. Kommissionen ska också informera rådet
  och
  Europaparlamentet.

och

Den utvärderade medlemsstaten ska omedelbart vidta avhjälpande åtgärder, inbegripet att vid behov mobilisera alla tillgängliga operativa och finansiella medel. Den utvärderade medlemsstaten ska utan dröjsmål informera kommissionen och medlemsstaterna om de omedelbara avhjälpande åtgärder som vidtagits eller planeras. Samtidigt ska kommissionen informera de berörda unionsorgan, unionskontor och unionsbyråer som avses i artikel 7 om den allvarliga bristen så att de eventuellt kan stödja den utvärderade medlemsstaten. Kommissionen ska också
  omedelbart
  informera rådet, Europaparlamentet
  och de nationella parlamenten om den identifierade allvarliga bristen och de eventuella avhjälpande åtgärder som redan har vidtagits av den utvärderade medlemsstaten
  .

omedelbart

och de nationella parlamenten om den identifierade allvarliga bristen och de eventuella avhjälpande åtgärder som redan har vidtagits av den utvärderade medlemsstaten

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 5 – stycke 1

Artikel 23 – punkt 5 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Rådet ska anta rekommendationer
  inom två veckor från
  mottagandet av förslaget. | Rådet ska anta rekommendationer
  senast tio dagar efter
  mottagandet av förslaget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Rådet ska anta rekommendationer
  inom två veckor från
  mottagandet av förslaget.

inom två veckor från

Rådet ska anta rekommendationer
  senast tio dagar efter
  mottagandet av förslaget.

senast tio dagar efter

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 5 – stycke 3

Artikel 23 – punkt 5 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Rådet ska fastställa tidsfrister för genomförandet av de rekommendationer som avser en allvarlig brist och ange hur ofta den utvärderade medlemsstaten ska rapportera till kommissionen och rådet om genomförandet av handlingsplanen. | Rådet ska
  skyndsamt diskutera ärendet och
  fastställa
  korta
  tidsfrister för genomförandet av de rekommendationer som avser en allvarlig brist och ange hur ofta den utvärderade medlemsstaten ska rapportera till kommissionen och rådet om genomförandet av handlingsplanen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Rådet ska fastställa tidsfrister för genomförandet av de rekommendationer som avser en allvarlig brist och ange hur ofta den utvärderade medlemsstaten ska rapportera till kommissionen och rådet om genomförandet av handlingsplanen.

Rådet ska
  skyndsamt diskutera ärendet och
  fastställa
  korta
  tidsfrister för genomförandet av de rekommendationer som avser en allvarlig brist och ange hur ofta den utvärderade medlemsstaten ska rapportera till kommissionen och rådet om genomförandet av handlingsplanen.

skyndsamt diskutera ärendet och

korta

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 6 – stycke 1

Artikel 23 – punkt 6 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den utvärderade medlemsstaten ska lämna in sin handlingsplan till kommissionen och rådet inom
  en månad
  efter det att rekommendationerna antagits. Kommissionen ska översända handlingsplanen till Europaparlamentet. | Den utvärderade medlemsstaten ska lämna in sin handlingsplan till kommissionen och rådet inom
  tre veckor
  efter det att rekommendationerna antagits. Kommissionen ska
  utan dröjsmål
  översända handlingsplanen till Europaparlamentet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den utvärderade medlemsstaten ska lämna in sin handlingsplan till kommissionen och rådet inom
  en månad
  efter det att rekommendationerna antagits. Kommissionen ska översända handlingsplanen till Europaparlamentet.

en månad

Den utvärderade medlemsstaten ska lämna in sin handlingsplan till kommissionen och rådet inom
  tre veckor
  efter det att rekommendationerna antagits. Kommissionen ska
  utan dröjsmål
  översända handlingsplanen till Europaparlamentet.

tre veckor

utan dröjsmål

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 7 – stycke 1

Artikel 23 – punkt 7 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För att kontrollera de framsteg som gjorts i genomförandet av de rekommendationer som avser den allvarliga bristen ska kommissionen anordna ett återbesök som ska äga rum senast
  ett år
  efter dagen för utvärderingsverksamheten. | För att kontrollera de framsteg som gjorts i genomförandet av de rekommendationer som avser den allvarliga bristen ska kommissionen anordna ett återbesök som ska äga rum senast
  180 dagar
  efter dagen för utvärderingsverksamheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För att kontrollera de framsteg som gjorts i genomförandet av de rekommendationer som avser den allvarliga bristen ska kommissionen anordna ett återbesök som ska äga rum senast
  ett år
  efter dagen för utvärderingsverksamheten.

ett år

För att kontrollera de framsteg som gjorts i genomförandet av de rekommendationer som avser den allvarliga bristen ska kommissionen anordna ett återbesök som ska äga rum senast
  180 dagar
  efter dagen för utvärderingsverksamheten.

180 dagar

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 8

Artikel 23 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Rådet ska uttrycka sin ståndpunkt om
  rapporten
  . | 8.   Rådet ska uttrycka sin ståndpunkt om
  utvärderingsrapporten och får uppmana kommissionen att lämna in ett förslag till rekommendationer om åtgärder för att avhjälpa de allvarliga kvarstående brister som konstaterades i återbesöksrapporten. Om kommissionen lägger fram ett sådant förslag ska punkterna 6 och 7 tillämpas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8.   Rådet ska uttrycka sin ståndpunkt om
  rapporten
  .

8.   Rådet ska uttrycka sin ståndpunkt om
  utvärderingsrapporten och får uppmana kommissionen att lämna in ett förslag till rekommendationer om åtgärder för att avhjälpa de allvarliga kvarstående brister som konstaterades i återbesöksrapporten. Om kommissionen lägger fram ett sådant förslag ska punkterna 6 och 7 tillämpas.

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 8a (ny)

Artikel 23 – punkt 8a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Om en medlemsstat efter ett återbesök inte på ett tillfredsställande sätt genomför en handlingsplan efter en utvärdering där en allvarlig brist konstaterades, ska kommissionen inleda ett överträdelseförfarande mot den medlemsstaten i enlighet med EUF-fördraget om den anser att den medlemsstaten har underlåtit att uppfylla en skyldighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8a.
     
  Om en medlemsstat efter ett återbesök inte på ett tillfredsställande sätt genomför en handlingsplan efter en utvärdering där en allvarlig brist konstaterades, ska kommissionen inleda ett överträdelseförfarande mot den medlemsstaten i enlighet med EUF-fördraget om den anser att den medlemsstaten har underlåtit att uppfylla en skyldighet.

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 10

Artikel 23 – punkt 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 10.   Om den allvarliga bristen anses utgöra ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten inom området utan inre gränskontroller, eller en allvarlig och systematisk kränkning av grundläggande rättigheter, ska kommissionen – på eget initiativ eller på Europaparlamentets eller en medlemsstats begäran – omedelbart informera Europaparlamentet och rådet om detta. | 10.   Om den allvarliga bristen anses utgöra ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten inom området utan inre gränskontroller, eller en allvarlig och systematisk kränkning av grundläggande rättigheter, ska kommissionen – på eget initiativ eller på Europaparlamentets eller en medlemsstats begäran – omedelbart informera Europaparlamentet och rådet om detta
  och ska informera dem om överträdelseförfaranden som pågår eller kommer att inledas mot den utvärderade medlemsstaten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

10.   Om den allvarliga bristen anses utgöra ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten inom området utan inre gränskontroller, eller en allvarlig och systematisk kränkning av grundläggande rättigheter, ska kommissionen – på eget initiativ eller på Europaparlamentets eller en medlemsstats begäran – omedelbart informera Europaparlamentet och rådet om detta.

10.   Om den allvarliga bristen anses utgöra ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten inom området utan inre gränskontroller, eller en allvarlig och systematisk kränkning av grundläggande rättigheter, ska kommissionen – på eget initiativ eller på Europaparlamentets eller en medlemsstats begäran – omedelbart informera Europaparlamentet och rådet om detta
  och ska informera dem om överträdelseförfaranden som pågår eller kommer att inledas mot den utvärderade medlemsstaten
  .

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 2

Artikel 26 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Rapporternas säkerhetsskyddsklassificering ska fastställas i enlighet med beslut (EU, Euratom) 2015/444.
  De får
  också klassificeras som ”RESTREINT UE/EU RESTRICTED” på vederbörligen motiverad begäran av den utvärderade medlemsstaten. | 2.   Rapporternas säkerhetsskyddsklassificering ska fastställas i enlighet med beslut (EU, Euratom) 2015/444.
  I undantagsfall får delar av utvärderingsrapporterna
  också klassificeras som ”RESTREINT UE/EU RESTRICTED” på vederbörligen motiverad begäran av den utvärderade medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Rapporternas säkerhetsskyddsklassificering ska fastställas i enlighet med beslut (EU, Euratom) 2015/444.
  De får
  också klassificeras som ”RESTREINT UE/EU RESTRICTED” på vederbörligen motiverad begäran av den utvärderade medlemsstaten.

2.   Rapporternas säkerhetsskyddsklassificering ska fastställas i enlighet med beslut (EU, Euratom) 2015/444.
  I undantagsfall får delar av utvärderingsrapporterna
  också klassificeras som ”RESTREINT UE/EU RESTRICTED” på vederbörligen motiverad begäran av den utvärderade medlemsstaten.

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 3

Artikel 26 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Översändande och behandling av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och handlingar vid tillämpningen av denna förordning ska ske i enlighet med tillämpliga säkerhetsbestämmelser. Dessa bestämmelser ska inte hindra att information görs tillgänglig för Europaparlamentet och de relevanta unionsorgan, unionskontor och unionsbyråer som avses i artikel 7. | 3.   Översändande och behandling av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och handlingar vid tillämpningen av denna förordning ska ske i enlighet med tillämpliga säkerhetsbestämmelser. Dessa bestämmelser ska inte hindra att information görs tillgänglig för Europaparlamentet
  , nationella parlament
  och de relevanta unionsorgan, unionskontor och unionsbyråer som avses i artikel 7. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Översändande och behandling av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och handlingar vid tillämpningen av denna förordning ska ske i enlighet med tillämpliga säkerhetsbestämmelser. Dessa bestämmelser ska inte hindra att information görs tillgänglig för Europaparlamentet och de relevanta unionsorgan, unionskontor och unionsbyråer som avses i artikel 7.

3.   Översändande och behandling av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och handlingar vid tillämpningen av denna förordning ska ske i enlighet med tillämpliga säkerhetsbestämmelser. Dessa bestämmelser ska inte hindra att information görs tillgänglig för Europaparlamentet
  , nationella parlament
  och de relevanta unionsorgan, unionskontor och unionsbyråer som avses i artikel 7.

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1

Artikel 30 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska se över tillämpningen av denna förordning och till rådet lämna en rapport inom sex månader från antagandet av samtliga rapporter om de utvärderingar som ingår i det första fleråriga utvärderingsprogram som antagits i enlighet med denna förordning. En sådan översyn ska omfatta allt som ingår i denna förordning, inbegripet frågan om hur förfarandena för antagande av akter enligt utvärderingsmekanismen fungerat. Kommissionen ska lämna den rapporten till Europaparlamentet. | Kommissionen ska se över tillämpningen av denna förordning och till rådet lämna en rapport inom sex månader från antagandet av samtliga rapporter om de utvärderingar som ingår i det första fleråriga utvärderingsprogram som antagits i enlighet med denna förordning. En sådan översyn ska omfatta allt som ingår i denna förordning, inbegripet frågan om hur förfarandena för antagande av akter enligt utvärderingsmekanismen fungerat. Kommissionen ska
  utan något som helst dröjsmål
  lämna den rapporten till Europaparlamentet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska se över tillämpningen av denna förordning och till rådet lämna en rapport inom sex månader från antagandet av samtliga rapporter om de utvärderingar som ingår i det första fleråriga utvärderingsprogram som antagits i enlighet med denna förordning. En sådan översyn ska omfatta allt som ingår i denna förordning, inbegripet frågan om hur förfarandena för antagande av akter enligt utvärderingsmekanismen fungerat. Kommissionen ska lämna den rapporten till Europaparlamentet.

Kommissionen ska se över tillämpningen av denna förordning och till rådet lämna en rapport inom sex månader från antagandet av samtliga rapporter om de utvärderingar som ingår i det första fleråriga utvärderingsprogram som antagits i enlighet med denna förordning. En sådan översyn ska omfatta allt som ingår i denna förordning, inbegripet frågan om hur förfarandena för antagande av akter enligt utvärderingsmekanismen fungerat. Kommissionen ska
  utan något som helst dröjsmål
  lämna den rapporten till Europaparlamentet.

utan något som helst dröjsmål

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30a (ny)

Artikel 30a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 30a




  Översyn




  Eventuella framtida förslag från kommissionen om ändring av denna utvärderings- och övervakningsmekanism för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket ska grunda sig på artikel 77.2 b i EUF-fördraget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 30a

Översyn

Eventuella framtida förslag från kommissionen om ändring av denna utvärderings- och övervakningsmekanism för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket ska grunda sig på artikel 77.2 b i EUF-fördraget.

---

(36)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

36

(36)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

36

(37)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT L 77, 23.3.2016, s. 1).

37

(37)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT L 77, 23.3.2016, s. 1).

37

(38)  Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 av den 13 mars 2015 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 72, 17.3.2015, s. 53).

38

(38)  Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 av den 13 mars 2015 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 72, 17.3.2015, s. 53).

38

(39)  Rådets beslut 2009/937/EU av den 1 december 2009 om antagande av rådets arbetsordning (EUT L 325, 11.12.2009, s. 35).

39

(39)  Rådets beslut 2009/937/EU av den 1 december 2009 om antagande av rådets arbetsordning (EUT L 325, 11.12.2009, s. 35).

39

(47)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/115/EG av den 16 december 2008 om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (EUT L 348, 24.12.2008, s. 98).

47

(47)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/115/EG av den 16 december 2008 om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (EUT L 348, 24.12.2008, s. 98).

47

(1a)  
  Rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (EUT L 53, 22.2.2007, s. 1).

1a

Rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (EUT L 53, 22.2.2007, s. 1).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/160 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/160

---

P9_TA(2022)0127

Parlamentets beräkning av inkomster och utgifter för budgetåret 2023

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2023 (2021/2227(BUI))

(2022/C 434/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1) (budgetförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1) (budgetförordningen),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1023/2013 av den 22 oktober 2013 om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1023/2013 av den 22 oktober 2013 om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen (4),

| — | med beaktande av slutsatserna från sammanträdena i Europaparlamentets presidium den 4 oktober 2021 och den 22 november 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från sammanträdena i Europaparlamentets presidium den 4 oktober 2021 och den 22 november 2021,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets möte den 10 december 2021 om kompletterande insatser för förstärkning av motståndskraft och motverkande av hybridhot, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets möte den 10 december 2021 om kompletterande insatser för förstärkning av motståndskraft och motverkande av hybridhot,

| — | med beaktande av kommissionens ekonomiska vinterprognos 2022, som offentliggjordes den 10 februari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ekonomiska vinterprognos 2022, som offentliggjordes den 10 februari 2022,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 7 juli 2020, i vilken ledamöterna med eftertryck uppmanade talman Sassoli och generalsekreterare Welle att förbättra den hållbara och säkra aktiva mobiliteten i Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 7 juli 2020, i vilken ledamöterna med eftertryck uppmanade talman Sassoli och generalsekreterare Welle att förbättra den hållbara och säkra aktiva mobiliteten i Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Emas halvtidsstrategi 2024, som antogs av styrkommittén för miljöförvaltning i Bryssel den 15 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Emas halvtidsstrategi 2024, som antogs av styrkommittén för miljöförvaltning i Bryssel den 15 december 2020,

| — | med beaktande av additionalitetskraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (direktivet om förnybar energi), särskilt skäl 90 och artikel 27, |
| --- | --- |

—

med beaktande av additionalitetskraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (direktivet om förnybar energi), särskilt skäl 90 och artikel 27,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789), särskilt punkt 9 om kollektivtrafik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789), särskilt punkt 9 om kollektivtrafik,

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 april 2021 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2022 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 april 2021 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2022 (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2021 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2021 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022 (6),

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022 (7) och de gemensamma uttalanden, bifogade till budgeten, som parlamentet, rådet och kommissionen enats om, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022 (7) och de gemensamma uttalanden, bifogade till budgeten, som parlamentet, rådet och kommissionen enats om,

| — | med beaktande av generalsekreterarens rapport till presidiet inför upprättandet av det preliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning för budgetåret 2023, |
| --- | --- |

—

med beaktande av generalsekreterarens rapport till presidiet inför upprättandet av det preliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning för budgetåret 2023,

| — | med beaktande av det preliminära förslag till budgetberäkning som presidiet upprättade den 7 mars 2022 i enlighet med artiklarna 25.7 och 102.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslag till budgetberäkning som presidiet upprättade den 7 mars 2022 i enlighet med artiklarna 25.7 och 102.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till budgetberäkning som budgetutskottet upprättat i enlighet med artikel 102.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till budgetberäkning som budgetutskottet upprättat i enlighet med artikel 102.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 102 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 102 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0087/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0087/2022), och av följande skäl:

| A. | Den budget som generalsekreteraren den 14 februari 2022 föreslog till det preliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning för 2023 innebär en ökning med 4,9 %. |
| --- | --- |

A.

Den budget som generalsekreteraren den 14 februari 2022 föreslog till det preliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning för 2023 innebär en ökning med 4,9 %.

| B. | I sin ekonomiska vinterprognos 2022 beräknade kommissionen inflationstakten i EU till 4,9 % sista kvartalet 2021 och 2,9 % för hela året. Kommissionen uppskattar att inflationen efter toppnoteringen i slutet av 2021 och början av 2022 kommer att stabiliseras till 3,9 % 2022 och 1,9 % 2023. Inflationsnivån för 2023 är för närvarande mycket volatil och ytterst oförutsägbar. Budgetutskottet kommer att övervaka utvecklingen och vid behov agera i enlighet härmed. |
| --- | --- |

B.

I sin ekonomiska vinterprognos 2022 beräknade kommissionen inflationstakten i EU till 4,9 % sista kvartalet 2021 och 2,9 % för hela året. Kommissionen uppskattar att inflationen efter toppnoteringen i slutet av 2021 och början av 2022 kommer att stabiliseras till 3,9 % 2022 och 1,9 % 2023. Inflationsnivån för 2023 är för närvarande mycket volatil och ytterst oförutsägbar. Budgetutskottet kommer att övervaka utvecklingen och vid behov agera i enlighet härmed.

| C. | Europaparlamentets och dess ledamöters trovärdighet i EU-medborgarnas ögon är beroende av parlamentets egen förmåga att säkerställa en god kvalitet på lagstiftnings- och kontrollarbetet och att informera om sina resultat. Parlamentet måste också föregå med gott exempel gentemot andra institutioner och därför även planera och genomföra sina utgifter på ett aktsamt och effektivt sätt och återspegla den rådande ekonomiska verkligheten. |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentets och dess ledamöters trovärdighet i EU-medborgarnas ögon är beroende av parlamentets egen förmåga att säkerställa en god kvalitet på lagstiftnings- och kontrollarbetet och att informera om sina resultat. Parlamentet måste också föregå med gott exempel gentemot andra institutioner och därför även planera och genomföra sina utgifter på ett aktsamt och effektivt sätt och återspegla den rådande ekonomiska verkligheten.

| D. | Europaparlamentets budget bör ha en realistisk grund och den bör vara förenlig med principerna om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentets budget bör ha en realistisk grund och den bör vara förenlig med principerna om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning.

| E. | Det är av yttersta vikt att skydda parlamentets demokratiska röst, särskilt med tanke på den nuvarande geopolitiska situationen, framför allt Rysslands olagliga krigsangrepp på Ukraina och det kommande valet till parlamentet. Cyberhoten mot parlamentet, även från statsstödda grupper, ökar exponentiellt både i fråga om antal och i fråga om sofistikeringsgrad. Industristandarden kräver att 10 % av hela budgeten för information, kommunikation och teknik (IKT) ska gå till cybersäkerhet. Vid sitt sammanträde den 4 oktober 2021 godkände presidiet inrättandet av ett nytt direktorat för cybersäkerhet, särskilt enheten för cybersäkerhetshot, riskövervakning och rapportering om efterlevnad av uppgiftsskydd vid generaldirektoratet för innovation och tekniskt stöd (GD ITEC) och tilldelning av nödvändiga resurser. |
| --- | --- |

E.

Det är av yttersta vikt att skydda parlamentets demokratiska röst, särskilt med tanke på den nuvarande geopolitiska situationen, framför allt Rysslands olagliga krigsangrepp på Ukraina och det kommande valet till parlamentet. Cyberhoten mot parlamentet, även från statsstödda grupper, ökar exponentiellt både i fråga om antal och i fråga om sofistikeringsgrad. Industristandarden kräver att 10 % av hela budgeten för information, kommunikation och teknik (IKT) ska gå till cybersäkerhet. Vid sitt sammanträde den 4 oktober 2021 godkände presidiet inrättandet av ett nytt direktorat för cybersäkerhet, särskilt enheten för cybersäkerhetshot, riskövervakning och rapportering om efterlevnad av uppgiftsskydd vid generaldirektoratet för innovation och tekniskt stöd (GD ITEC) och tilldelning av nödvändiga resurser.

| F. | Cyberangrepp är hot som inte bara riktas mot parlamentet, utan mot alla EU-institutioner. Interinstitutionellt samarbete är avgörande för att på lämpligt sätt förebygga, upptäcka, övervaka och reagera på sådana hot. Generaldirektören för GD ITEC är ordförande för incidenthanteringsorganisationen (CERT-EU), som är ett interinstitutionellt organ på cybersäkerhetsområdet. Parlamentet är fast beslutet att eftersträva ytterligare synergier och samarbete med andra institutioner, bland annat genom att bygga upp CERT-EU:s kapacitet genom att utstationera två tjänstemän från parlamentet, i enlighet med presidiets beslut vid sammanträdet den 4 oktober 2021. |
| --- | --- |

F.

Cyberangrepp är hot som inte bara riktas mot parlamentet, utan mot alla EU-institutioner. Interinstitutionellt samarbete är avgörande för att på lämpligt sätt förebygga, upptäcka, övervaka och reagera på sådana hot. Generaldirektören för GD ITEC är ordförande för incidenthanteringsorganisationen (CERT-EU), som är ett interinstitutionellt organ på cybersäkerhetsområdet. Parlamentet är fast beslutet att eftersträva ytterligare synergier och samarbete med andra institutioner, bland annat genom att bygga upp CERT-EU:s kapacitet genom att utstationera två tjänstemän från parlamentet, i enlighet med presidiets beslut vid sammanträdet den 4 oktober 2021.

| G. | Cyberangrepp är endast en typ av cyberhot. Hybridhot är nu de största hoten mot parlamentet och andra EU-institutioner. Hybridhot avser cyberangrepp, spionage, inblandning i val och desinformationskampanjer, däribland på sociala medier. I slutsatserna från sitt möte den 10 december 2021 om kompletterande insatser för att förstärka motståndskraften och motverka hybridhot uppmanade rådet, med stöd av medlemsstaterna, unionens institutioner, organ och byråer att säkerställa unionens kapacitet att skydda sin integritet och att öka säkerheten i unionens informations- och kommunikationsnät och beslutsprocesser mot alla former av skadlig verksamhet, på grundval av en övergripande hotbildsbedömning. Vid sitt sammanträde den 22 november 2021 godkände presidiet omorganisationen av generaldirektoratet för skydd och säkerhet (GD SAFE), vilket innebar inrättandet av ett nytt direktorat för säkerhetsteknik och säkerhetsinformation som skulle omfatta och samordna de operativa förbindelserna och informationsutbytet med säkerhetstjänsterna vid unionens övriga institutioner, organ och byråer samt med polisen och säkerhetstjänsterna i värdländerna och andra medlemsstater, som ett komplement till GD ITEC:s defensiva verksamhet på cybersäkerhetsområdet. |
| --- | --- |

G.

Cyberangrepp är endast en typ av cyberhot. Hybridhot är nu de största hoten mot parlamentet och andra EU-institutioner. Hybridhot avser cyberangrepp, spionage, inblandning i val och desinformationskampanjer, däribland på sociala medier. I slutsatserna från sitt möte den 10 december 2021 om kompletterande insatser för att förstärka motståndskraften och motverka hybridhot uppmanade rådet, med stöd av medlemsstaterna, unionens institutioner, organ och byråer att säkerställa unionens kapacitet att skydda sin integritet och att öka säkerheten i unionens informations- och kommunikationsnät och beslutsprocesser mot alla former av skadlig verksamhet, på grundval av en övergripande hotbildsbedömning. Vid sitt sammanträde den 22 november 2021 godkände presidiet omorganisationen av generaldirektoratet för skydd och säkerhet (GD SAFE), vilket innebar inrättandet av ett nytt direktorat för säkerhetsteknik och säkerhetsinformation som skulle omfatta och samordna de operativa förbindelserna och informationsutbytet med säkerhetstjänsterna vid unionens övriga institutioner, organ och byråer samt med polisen och säkerhetstjänsterna i värdländerna och andra medlemsstater, som ett komplement till GD ITEC:s defensiva verksamhet på cybersäkerhetsområdet.

| H. | Valdeltagandet i 2019 års val till Europaparlamentet ökade med åtta procentenheter jämfört med 2014 års val. 2023 är ett viktigt år för förberedelserna av valet 2024. |
| --- | --- |

H.

Valdeltagandet i 2019 års val till Europaparlamentet ökade med åtta procentenheter jämfört med 2014 års val. 2023 är ett viktigt år för förberedelserna av valet 2024.

| I. | Fastighetsstrategin efter 2019 är inriktad på behov som ännu inte har åtgärdats i tillräcklig utsträckning, såsom anpassning av lokalerna till en modernisering av modellerna för parlamentariska sammanträden, närheten, framför allt tack vare integreringen av Europa Experience-centrum i förbindelsekontoren, den fortsatta förbättringen av säkerheten i parlamentets byggnader och sammankopplingen av centrala byggnader samt behovet av underhåll av byggnader för att uppfylla nuvarande säkerhetsnormer och användarnas faktiska behov. |
| --- | --- |

I.

Fastighetsstrategin efter 2019 är inriktad på behov som ännu inte har åtgärdats i tillräcklig utsträckning, såsom anpassning av lokalerna till en modernisering av modellerna för parlamentariska sammanträden, närheten, framför allt tack vare integreringen av Europa Experience-centrum i förbindelsekontoren, den fortsatta förbättringen av säkerheten i parlamentets byggnader och sammankopplingen av centrala byggnader samt behovet av underhåll av byggnader för att uppfylla nuvarande säkerhetsnormer och användarnas faktiska behov.

Allmänna ramar

| 1. | Europaparlamentet påminner om att den största delen av parlamentets budget fastställs genom lagstadgade eller avtalsenliga förpliktelser. Parlamentet noterar att 65 % av budgeten är föremål för årlig indexering, vilket motsvarar en ökning på 67 miljoner EUR under 2023 i det preliminära förslag till budgetberäkning som generalsekreteraren föreslog den 14 februari 2022. Parlamentet påminner om att löneindexeringen, i linje med tjänsteföreskrifterna och Europaparlamentets ledamotsstadga, enligt kommissionens beräkningar för närvarande förväntas uppgå till 4,3 % för juli 2022, 1,1 % för april 2023 och 2,6 % för juli 2023. Parlamentet noterar att, mot bakgrund av de nuvarande ekonomiska utsikterna, har parlamentet förutsett en löneindexering på 6 % från och med juli 2022. Parlamentet påminner om att budgeten för 2022, i linje med kommissionens prognoser, innehöll en löneindexering på endast 2,5 % för 2022. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet stöder den överenskommelse som nåddes vid förlikningen mellan presidiet och budgetutskottet den 30 mars 2022 om att fastställa ökningen jämfört med 2022 års budget till 6,24 %, vilket motsvarar en total budgetberäkning på 2 244 696 416 EUR för 2023, minska utgiftsnivån i det preliminära förslag till budgetberäkning som godkändes av presidiet den 7 mars 2022 med 33,96 miljoner EUR, tillhandahålla 60 nya tjänster med anknytning till cybersäkerhet och säkerhet, men att endast begära 52 ytterligare tjänster i tjänsteförteckningen för 2023 med tanke på att 8 tjänster omfördelas från andra administrativa tjänster och att de föreslagna anslagen för följande budgetposter minskas i motsvarande grad:
  1 0 0 4 – Utgifter för ordinarie resor, 1 2 0 0 – Löner och ersättningar, 1 4 0 5 – Utgifter för tolkning, 1 4 2 – Extern översättning, 2 0 0 7 – Uppförande av byggnader och inredning av lokaler, 2 1 0 2 – Databehandling och telekommunikationer – löpande verksamhet – Allmänt användarstöd, 2 1 0 3 – Databehandling och telekommunikationer – Hantering av IKT-tillämpningar, 2 1 0 4 – Databehandling och telekommunikationer – Investeringar i infrastruktur, 2 1 0 5 – Databehandling och telekommunikationer – Investeringar i projekt, 2 1 2 – Inventarier, 2 1 4 – Teknisk utrustning och tekniska installationer, 2 1 6 – Transport av ledamöter, andra personer och varor, 2 3 7 – Flyttningar, 2 3 8 – Övriga administrativa utgifter, 3 0 0 – Utgifter för personalens tjänsteresor och tjänsteresor mellan de tre arbetsorterna, 3 2 0 – Experthjälp, 3 2 1 – Utgifter för parlamentets utredningar, däribland bibliotek, historiska arkiv, bedömning av vetenskapliga och tekniska alternativ (Stoa) och Europeiskt vetenskapligt mediecentrum, 3 2 4 1 – Digitala och traditionella publikationer, 3 2 4 2 – Utgifter för publicering, information och deltagande i offentliga evenemang, 3 2 4 3 – Europaparlamentets besökscentrum, 3 2 4 4 – Anordnande av gruppbesök, Euroscola-programmet och inbjudningar till opinionsbildare i icke-medlemsstater, 3 2 4 8 – Utgifter för audiovisuell information, 4 0 0 – Utgifter för de politiska gruppernas och de grupplösa ledamöternas administration, politiska verksamhet och informationsverksamhet
  Med tanke på den internationella krisens extraordinära effekter på inflationen, de lagstadgade utgifterna och behovet av att stärka parlamentets motståndskraft, särskilt genom investeringar i säkerhet och cybersäkerhet, stöder parlamentet dessutom den ökning av utgiftsnivån med 62 miljoner EUR i det preliminära förslag till budgetberäkning som godkändes av presidiet den 7 mars 2022, och att i enlighet med detta öka de föreslagna anslagen för följande budgetposter:
  1 0 0 0 — Arvoden, 1 0 0 4 — Utgifter för ordinarie resor, 1 0 0 5 — Övriga reseutgifter, 1 0 0 6 — Ersättning för allmänna utgifter, 1 0 2 — Övergångsersättningar, 1 0 3 0 — Ålderspensioner (PEAM), 1 0 3 1 — Invaliditetspensioner (PEAM), 1 0 3 2 — Efterlevandepensioner (PEAM), 1 2 0 0 — Löner och ersättningar, 1 4 0 0 — Övriga anställda — Generalsekretariatet och politiska grupper, 1 4 0 1 — Övrig personal — Säkerhet, 1 4 0 2 — Övriga anställda — Chaufförer vid generalsekretariatet, 1 4 0 5 — Utgifter för tolkning, 2 0 2 4 — Energiförbrukning, 2 1 0 4 — Databehandling och telekommunikationer — Investering i infrastruktur, 4 2 2 — Utgifter för assistentstöd till ledamöterna |
| --- | --- |

2.

1 0 0 4 – Utgifter för ordinarie resor, 1 2 0 0 – Löner och ersättningar, 1 4 0 5 – Utgifter för tolkning, 1 4 2 – Extern översättning, 2 0 0 7 – Uppförande av byggnader och inredning av lokaler, 2 1 0 2 – Databehandling och telekommunikationer – löpande verksamhet – Allmänt användarstöd, 2 1 0 3 – Databehandling och telekommunikationer – Hantering av IKT-tillämpningar, 2 1 0 4 – Databehandling och telekommunikationer – Investeringar i infrastruktur, 2 1 0 5 – Databehandling och telekommunikationer – Investeringar i projekt, 2 1 2 – Inventarier, 2 1 4 – Teknisk utrustning och tekniska installationer, 2 1 6 – Transport av ledamöter, andra personer och varor, 2 3 7 – Flyttningar, 2 3 8 – Övriga administrativa utgifter, 3 0 0 – Utgifter för personalens tjänsteresor och tjänsteresor mellan de tre arbetsorterna, 3 2 0 – Experthjälp, 3 2 1 – Utgifter för parlamentets utredningar, däribland bibliotek, historiska arkiv, bedömning av vetenskapliga och tekniska alternativ (Stoa) och Europeiskt vetenskapligt mediecentrum, 3 2 4 1 – Digitala och traditionella publikationer, 3 2 4 2 – Utgifter för publicering, information och deltagande i offentliga evenemang, 3 2 4 3 – Europaparlamentets besökscentrum, 3 2 4 4 – Anordnande av gruppbesök, Euroscola-programmet och inbjudningar till opinionsbildare i icke-medlemsstater, 3 2 4 8 – Utgifter för audiovisuell information, 4 0 0 – Utgifter för de politiska gruppernas och de grupplösa ledamöternas administration, politiska verksamhet och informationsverksamhet

Med tanke på den internationella krisens extraordinära effekter på inflationen, de lagstadgade utgifterna och behovet av att stärka parlamentets motståndskraft, särskilt genom investeringar i säkerhet och cybersäkerhet, stöder parlamentet dessutom den ökning av utgiftsnivån med 62 miljoner EUR i det preliminära förslag till budgetberäkning som godkändes av presidiet den 7 mars 2022, och att i enlighet med detta öka de föreslagna anslagen för följande budgetposter:

1 0 0 0 — Arvoden, 1 0 0 4 — Utgifter för ordinarie resor, 1 0 0 5 — Övriga reseutgifter, 1 0 0 6 — Ersättning för allmänna utgifter, 1 0 2 — Övergångsersättningar, 1 0 3 0 — Ålderspensioner (PEAM), 1 0 3 1 — Invaliditetspensioner (PEAM), 1 0 3 2 — Efterlevandepensioner (PEAM), 1 2 0 0 — Löner och ersättningar, 1 4 0 0 — Övriga anställda — Generalsekretariatet och politiska grupper, 1 4 0 1 — Övrig personal — Säkerhet, 1 4 0 2 — Övriga anställda — Chaufförer vid generalsekretariatet, 1 4 0 5 — Utgifter för tolkning, 2 0 2 4 — Energiförbrukning, 2 1 0 4 — Databehandling och telekommunikationer — Investering i infrastruktur, 4 2 2 — Utgifter för assistentstöd till ledamöterna

| 3. | Europaparlamentet anser att den totala ökningen med 6,24 % jämfört med 2022 måste ses som en ökning med 2,46 % för denna del under normala förhållanden och, på grund av den exceptionella tid vi lever i nu, en ökning med 79,8 miljoner EUR, vilket motsvarar en krisdel för att täcka exceptionell inflation, den därav följande ökningen av lagstadgade utgifter och investeringar i säkerhet och cybersäkerhet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att de senaste åren har ökningstakten för parlamentets budget varit lägre än ökningstakten för rubrik 7. Parlamentet noterar att parlamentet inte har utnyttjat de 20 % av rubrik 7 som det har rätt till. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att alla EU-institutioner måste iaktta budgetdisciplin när de fastställer sina finansiella behov för nästa år. |
| --- | --- |

5.

Säkerhet mot växande hybridhot

| 6. | Europaparlamentet understryker att parlamentets cybersäkerhet är en central prioritering, särskilt mot bakgrund av de nuvarande geopolitiska spänningarna. Parlamentet stöder därför generalsekreterarens förslag om att förstärka GD ITEC med 40 tjänster för att öka parlamentets cyberförsvarskapacitet och uppnå en tillräcklig intern kapacitet. Parlamentet påminner om att parlamentets personal totalt sett minskades med 6 % under den fleråriga budgetramen 2014–2020, vilket i huvudsak drabbade administrationen. Parlamentet anser att det är nödvändigt att öka parlamentets säkerhetsresurser för att skydda dess IKT-systems integritet. Parlamentet noterar att konsekvenserna för 2023 av de 40 tjänsterna kommer att uppgå till 4,3 miljoner EUR och att investeringar på 5 miljoner EUR i insatser och investeringar inom cybersäkerhet budgeteras för 2023. |
| --- | --- |

6.

| 7. | I detta sammanhang upprepar Europaparlamentet sin begäran till de relevanta tjänsterna att integrera och använda lösningar för direktmeddelanden och virtuella sammanträden som är baserade på öppen källkod och lagras på parlamentets servrar, och som möjliggör säker kommunikation, såsom Matrix och Jitsi, för att avsevärt öka konfidentialiteten för intern kommunikation |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att interinstitutionellt samarbete är avgörande för att öka synergierna mellan administrationerna och på lämpligt sätt skydda unionens institutioner mot cyberhot. Parlamentet stöder helhjärtat att 2 AD-tjänster (av 40 ytterligare tjänster inom cybersäkerhet) tillfälligt utstationeras till CERT-EU tillsammans med en ytterligare årlig budget på 1,564 miljoner EUR. Parlamentet anser att parlamentets ökade kapacitet inom cybersäkerhet kommer att gynna alla institutioner genom att bättre förebygga, upptäcka, dela och skydda unionens intressen mot cyberhot, inbegripet kommissionens nya förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för en hög cybersäkerhetsnivå vid unionens institutioner, organ och byråer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att hoten utvecklas i riktning mot hybridhot. Parlamentet stöder helhjärtat de ytterligare 20 tjänsterna inom GD SAFE för att stärka parlamentets kapacitet och förmåga att upptäcka, förebygga och reagera på dessa nya hybridhot och modernisera och digitalisera säkerhetsprocesserna. Parlamentet noterar den interinstitutionella arbetsgruppen för mänskliga, digitala och hybrida underrättelser (Interinstitutional Task Force on Human, Digital and Hybrid Counter-Intelligence) som syftar till att stärka samarbetet mellan unionens institutioner och samordningen med medlemsstaternas underrättelse- och säkerhetstjänster. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att utnyttja möjliga synergier för att öka effektiviteten inom administrationen och att analysera hur digitaliseringen och de nya arbetssätten bidrar till att rationalisera direktoraten och möjliggöra en överföring av tjänster till prioriterade områden. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang pilottestet av den sammankopplade mikrobloggplattformen EU Voice med öppen källkod som inrättats av Europeiska datatillsynsmannen för att bidra till användarnas integritet, it-säkerhet och motståndskraftiga it-system, unionens tekniska suveränitet, interoperabilitet, konkurrens och användarnas valmöjligheter. |
| --- | --- |

10.

Kommunikationsstrategi för medborgarna

| 11. | Europaparlamentet framhåller sin roll för att skapa en europeisk politisk medvetenhet och främja unionens värden. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att kommunikation från de politiska partierna och ledamöterna själva är en av de främsta drivkrafterna för unionsmedborgarnas höga deltagande, engagemang och intresse i valet till Europaparlamentet. Parlamentet efterlyser samordning mellan generaldirektoratet för kommunikation (GD COMM) och de politiska gruppernas presstjänster, med innehållsstöd från generaldirektoratet för parlamentarisk utredning och analys (GD EPRS) och tekniskt stöd från generaldirektoratet för översättning (GD TRAD), för att säkerställa ett samordnat, lämpligt innehåll och ett tydligt budskap till medborgarna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar de ytterligare resurser (27,5 miljoner EUR) som tilldelats GD COMM för kommunikationsstrategin i samband med valet till Europaparlamentet 2024 i syfte att förklara unionens och särskilt parlamentets roll och funktioner, den konkreta inverkan på medborgarnas liv, varför röstning i valet kan göra skillnad och säkerställa att alla strukturer, verktyg och plattformar finns på plats och är klara 2024. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet efterlyser försiktighet eller konsekvens när det gäller att koppla samman nivån på kommunikationsutgifterna och deltagandet i valet till Europaparlamentet, även i händelse av en nedåtgående trend i valdeltagandet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att parlamentet är lämpligt utrustat mot desinformation. Parlamentet efterlyser ett utökat samarbete mellan GD ITEC, GD SAFE och GD COMM för att på ett korrekt, snabbt och tydligt sätt upptäcka, övervaka och reagera på desinformationskampanjer, särskilt på sociala medier. Parlamentet efterlyser fortsatt samarbete med kommissionen och Europeiska utrikestjänsten när det gäller desinformation. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet stöder inrättandet av Europa Experience-centrum senast 2024 i alla medlemsstater. Parlamentet stöder administrationen i dess policy som syftar till att maximera synergierna. Parlamentet förväntar sig att de långsiktiga budgetkonsekvenserna av Europa Experience-centrum när det gäller löpande kostnader läggs fram för budgetutskottet så snart som möjligt. Parlamentet påminner om att Europa Experience-centrum bör göra det möjligt för alla medborgare att få en bättre förståelse för hur unionens institutioner fungerar och därför är en integrerad del av kommunikationsplanen för valkampanjen. Parlamentet påminner om att det är ytterst viktigt att parlamentet fortlöpande har kontakt med unionsmedborgarna via olika kommunikationskanaler i en anda av politisk dialog som är mångfasetterad, inte bara under valåret utan under hela valperioden. Parlamentet anser att varje uppskjutande av ett projekt bör beslutas i enlighet med på förhand fastställda kriterier och att den geografiska balansen mellan medlemsstaterna bör vara av största vikt. Parlamentet upprepar att det i samarbete med kommissionen och Europeiska utrikestjänsten måste delta i aktiva informationskampanjer i de länder som formellt har ansökt om medlemskap i unionen, nämligen Republiken Moldavien, Ukraina och Georgien. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att så snart som möjligt lämna all den information som krävs enligt artikel 266.6 i budgetförordningen avseende det lån på 37,9 miljoner EUR som föreslagits för att finansiera förvärvet av Europa Experience-centrumets byggnad i Dublin. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att parlamentets förbindelsekontor bör knyta närmare kontakter med medborgare i alla åldrar. Parlamentet påminns om att utveckla fler möten och evenemang mellan ledamöter och medborgare på lokal nivå genom sina förbindelsekontor. Parlamentet upprepar behovet av att förbindelsekontoren ger ledamöterna tillräckligt med stöd för att fastställa dagordningar för möten och evenemang. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet anser att förbindelsekontoren också bör ge information på främmande språk till europeiska befolkningsgrupper som bor i andra europeiska länder. Parlamentet understryker behovet av att förbindelsekontor engagerar sig i ytterligare åtgärder för medborgarutbildning och medborgardeltagande som inbegriper lokalsamhällen, skolor eller universitet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser en särskild tjänst för äldre besökare där man uppmärksammar unionens program och politik som främjar aktivt åldrande. |
| --- | --- |

20.

Miljöanpassning och energioberoende

| 21. | Europaparlamentet upprepar sin övertygelse att parlamentet måste gå i bräschen för att anta mer digitala, flexibla och energieffektiva arbets- och mötesmetoder, dra lärdom av erfarenheterna av covid-19-pandemin och dra nytta av redan genomförda teknikinvesteringar. Parlamentet efterlyser en strategisk bedömning av fastighetspolitikens kostnader, särskilt genom att utvärdera de nya arbetssätt, såsom distansarbete, som har uppstått till följd av covid-19-pandemin, samtidigt som det erkänns att det för det offentliga beslutsfattandet fortfarande är mer effektivt med fysisk närvaro vid politiska förhandlingar, debatter eller åsiktsutbyten. Parlamentet uttrycker oro över den ojämna kvaliteten på tolkningstjänsterna och de tekniska problemen med Interactio. Parlamentet efterlyser brådskande och riktade investeringar för att säkerställa högsta möjliga grad av flerspråkighet. Parlamentet betonar att energikostnaderna har ökat kraftigt efter den politiska, hälsomässiga och ekonomiska krisen, vilket har fått långsiktiga konsekvenser. Parlamentet vill se att hänsyn tas till de ekonomiska konsekvenserna för parlamentets byggnader. Parlamentet rekommenderar att den årliga budgetplaneringen tar hänsyn till den löpande renoveringen av alla byggnader. Parlamentet påpekar att en sådan tilldelning är en del av en proaktiv fastighetspolitik, som måste fokusera på grön renovering av byggnadsbeståndet och garantera att parlamentet strävar efter att maximera energieffektiviteten och därigenom minska energiförbrukningen och kostnaderna för parlamentets lokaler. Parlamentet understryker i detta avseende det brådskande behovet av att uppgradera Trèves I-byggnaden till de senaste energi- och miljöstandarderna. Parlamentet påminner om vikten av en transparent och rättvis beslutsprocess när det gäller parlamentets fastighetspolitik, med vederbörlig hänsyn till artikel 266 i budgetförordningen. Parlamentet påminner om presidiets beslut av den 2 juli 2018 om återställandet av Paul-Henri-Spaak-byggnaden. Parlamentet uppmanar presidiet att i god tid tillkännage sitt beslut om denna byggnad. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att presidiet vid sitt sammanträde den 16 december 2019 godkände de uppdaterade Emas-målen för de centrala resultatindikatorerna på miljöområdet med ett enhetligt måldatum 2024, inbegripet en minskning med 40 % av de totala koldioxidutsläppen jämfört med 2006 års nivåer. Parlamentet påminner om att Emas halvtidsstrategi innehåller en översynsklausul för att höja miljöambitionerna på grundval av de resultat som observerats. Parlamentet efterlyser en uppjustering av Emas-målen för de centrala resultatindikatorerna eftersom många av de mål som fastställdes 2019 redan har uppnåtts, liksom mot bakgrund av covid-19-pandemin och behovet av att påskynda energieffektivitetsåtgärderna och minska vårt gasberoende. Parlamentet upprepar sin uppmaning om att ändra parlamentets nuvarande plan för minskning av koldioxidutsläpp för att uppnå koldioxidneutralitet med hjälp av en internationellt erkänd metod när den har validerats, till exempel en mekanism för intern koldioxidprissättning genom vilken företag frivilligt prissätter sitt koldioxidavtryck och därmed sätter ett värde på sitt växthusgasutsläpp. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att nästan två tredjedelar av parlamentets koldioxidavtryck härrör från person- och varutransporter. Parlamentet efterlyser främjande av koldioxidsnåla transportslag för tjänsteresor. Parlamentet upprepar sin uppfattning att resebeslut måste ta hänsyn till vikten av parlamentarisk närvaro, hälsoaspekter, pris och tidsåtgång. Parlamentet understryker att många ledamöters resor från valkretsen till parlamentets arbetsorter kräver långa resor som endast kan göras med flyg. Parlamentet påminner också om parlamentets mål att ytterligare minska sina utsläpp och understryker att det minst förorenande sättet att genomföra nödvändiga flygresor är med direktflyg och flexibla flygbiljetter. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar administrationen att fortsätta att undersöka kostnadsbesparingar och effektiv förbrukning. Parlamentet efterlyser en färdplan för att fasa ut fossila bränslen. Parlamentet uppmanas att ytterligare öka andelen förnybar energi i sin energimix och särskilt inom energiproduktionen, och förväntar sig att man installerar toppmoderna takmonterade solceller för att uppnå maximal potential i Bryssel. Parlamentet välkomnar de pågående investeringarna. Parlamentet upprepar sin uppmaning till sina tjänster att fortsätta att minska pappersförbrukningen genom att gå över till en papperslös, kollektiv onlinemiljö för alla sammanträden, samt genom att fortsätta att genomföra arrangemang för elektronisk underskrift, och att fokusera på att behålla minskningarna även i den ”nya normala” situationen. Parlamentet upprepar sin begäran om att det snarast möjligt bör göras en analys av alternativ till flyttlårarna i linje med Emas-målet för ett papperslöst parlament. Parlamentet förväntar sig att principerna om energieffektivitet först och om den cirkulära ekonomin tillämpas på alla investeringar, inbegripet digitala investeringar och förvaltningsbeslut. Parlamentet efterlyser förstärkta insatser för att fullt ut genomföra parlamentets strategi för avfallshantering i linje med principerna för avfallshierarkin. Parlamentet anser att ökad medvetenhet inom parlamentet, även genom särskild utbildning, är avgörande för att uppnå tillfredsställande resultat och göra det möjligt att uppgradera Emas-målen på detta område. Parlamentet efterlyser ett fullständigt genomförande av åtgärder för att göra parlamentet fritt från plast för engångsbruk, även i takt med att fler människor återvänder till arbetsplatsen och använder parlamentets cateringtjänster. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar förbättringarna av cykelinfrastrukturen på parlamentets område. Parlamentet uppmuntrar tjänsterna att ytterligare förbättra denna infrastruktur genom att uppgradera cykelparkeringsplatserna i alla byggnader, även för lastcyklar, och genom att skapa ytterligare incitament för cykelpendling. Parlamentet välkomnar parlamentets insatser för att främja kollektivtrafiken genom sin nya parkeringspolicy, genom att öka bidragen till kollektivtrafikkort och främja användningen av elfordon genom installation av elladdningsstationer. Parlamentet begär i detta sammanhang en lämplig ökning av antalet laddare för elfordon i linje med den nuvarande och den nära förestående efterfrågan i Bryssel, Strasbourg och Luxemburg. Parlamentet noterar att den nuvarande parkeringspolicyn inte ger några ekonomiska incitament till aktiv mobilitet. Parlamentet uppmanar tjänsterna att utvärdera framgången med den nya parkeringspolicyn och att vid behov införa ytterligare riktade incitament. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till parlamentet att som en viktig arbetsgivare spela en aktiv roll i debatter och samråd om stadsplanering, med särskilt fokus på att främja aktiv mobilitet genom säker, bekväm och kontinuerlig infrastruktur, öka välbefinnandet genom att skapa allmänt tillgängliga platser av god kvalitet och göra anpassningar till klimatförändringarna genom att undvika värmeöar. Parlamentet framhåller de möjligheter till dialog som erbjuds inom ramen för Brussels GoodMove-planen och planen som efterträder Plan d'Aménagement Directeur Loi, men också när det gäller den fortsatta utvecklingen av den så kallade Archipel i Wacken-kvarteret i Strasbourg, och de pågående förbindelserna med Fonds Kirchberg i Luxemburg. |
| --- | --- |

26.

Övrigt

| 27. | Europaparlamentet noterar att mellan april och juli 2021, på initiativ av parlamentets tidigare talman Sassoli, diskuterade fokusgrupperna för ”En ny syn på parlamentarisk demokrati – ett starkare Europaparlament efter covid-19” det framtida arbetet inom parlamentet med avseende på följande områden: kammaren, parlamentets befogenheter, kommunikation, extern diplomati och intern organisation. Parlamentet välkomnar att fokusgrupperna har lagt fram en slutrapport med rekommendationer, vars genomförande kommer att diskuteras av presidiet med vederbörlig hänsyn till dess kostnader, vid behov med deltagande av budgetutskottet i förhandsbedömningen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Parlamentet påminner om att majoriteten av ledamöterna har uttryckt sitt stöd för ett enda säte. Parlamentet påminner om behovet av att hitta lösningar för att optimera det parlamentariska och institutionella arbetet, de finansiella kostnaderna och koldioxidavtrycket. Parlamentet påminner om att enligt fördraget om Europeiska unionen ska Europaparlamentet ha sitt säte i Strasbourg. Parlamentet noterar att permanenta ändringar skulle kräva en ändring av fördraget. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet upprepar sin begäran, som antagits i kammaren vid flera tillfällen, till presidiet om att inleda arbetet med revideringen av arbetsordningen så att ledamöterna kan utöva sin rätt att rösta på distans under en mamma- eller pappaledighet, vid långvarig sjukdom eller vid force majeure. Parlamentet noterar ändringarna i arbetsordningen den 20 december 2020 som gör det möjligt att rösta på distans. Parlamentet beklagar att omröstning på distans för närvarande inte föreskrivs i parlamentets arbetsordning, såvida inte talmannen fastställer att det föreligger extraordinära omständigheter. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till generalsekreteraren att insistera på vikten av att all rekrytering grundar sig på kompetens, samtidigt som man respekterar behovet av geografisk balans mellan alla medlemsstater på alla personalnivåer. Parlamentet är oroat över svårigheterna med att rekrytera vissa nationaliteter och internalisera vissa jobbprofiler. Parlamentet begär ytterligare insatser för att säkerställa att en anställning vid parlamentet är lika attraktiv för alla nationaliteter i unionen samtidigt som den även i fortsättningen baseras på objektiva processer. Parlamentet uppmanas att bygga upp sin egen kapacitet när det gäller utåtriktad verksamhet i syfte att locka till sig de kvalificerade kandidater till uttagningsprov som parlamentet behöver i fråga om profil, ålder, kön och nationalitet och särskilt från underrepresenterade länder. När det gäller rekrytering av ny personal uppmanar parlamentet generalsekreteraren att rationalisera de administrativa stegen och förkorta processen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanas att göra regelbundna utvärderingar av parlamentets sekretariats organisation och personalbehov och att omfördela lediga tjänster mellan direktoraten för att utföra nya uppgifter med konstant personalstyrka. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att bedöma riskerna med att anställa allt fler kontraktsanställda, bland annat faran för att en tudelad personalstruktur skapas inom parlamentet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som vidtogs av GD INLO under covid-19-pandemin, i syfte att minska riskerna för smitta i parlamentets lokaler och stödja genomförandet av de konkreta solidaritetsåtgärder som beslutats av presidiet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet upprepar att omkring 50 miljoner människor tillhör olika språkliga minoriteter och samhällen i unionen. Parlamentet påminner om att parlamentet uppmuntrar medborgarnas engagemang och deltagande, inbegripet nationella, regionala och språkliga minoriteter, i unionen. Parlamentet påminner om att det till fullo stöder flerspråkighet och främjar nationella, regionala och språkliga minoriteters rättigheter. Parlamentet anser att det kan bidra aktivt till kampen mot desinformation och vid behov tillhandahålla information även på de språk som talas av språkliga minoriteter och språkgemenskaper. Parlamentet uppmuntrar presidiet att överväga att stödja kommunikationsverksamhet som är i linje med behoven hos nationella, regionala och språkliga minoriteter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att analysera om det är möjligt att införa tolkning till internationellt teckenspråk vid samtliga plenardebatter, i linje med den begäran som antagits av kammaren, och att genomföra detta beslut med beaktande av principen om lika tillgång för alla medborgare. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet är bekymrat över kvaliteten på EU:s öppenhetsregister. Parlamentet påminner om att enligt öppenhetsregistrets årsrapporter är ungefär hälften av alla poster i registret felaktiga. Parlamentet uppmanas att vidta åtgärder för att öka registrets korrekthet samt att regelbundet övervaka det när det gäller enheter som företräder intressen för personer och enheter som är föremål för sanktioner, och att omedelbart avlägsna dem från registret så att det kan uppfylla sitt syfte att ge större transparens om intresseföreträdares verksamheter. Parlamentet upprepar sin begäran om att parlamentet ska utarbeta en årlig detaljerad rapport om de företrädare för intressegrupper och andra organisationer som fått tillträde till parlamentets lokaler och offentliggöra denna i enlighet med dataskyddsförordningen (8). |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet vid flera tillfällen röstat för att reformera ersättningen för allmänna utgifter. Parlamentet uppmanar presidiet att utvärdera sitt beslut om ersättning för allmänna utgifter från 2019 på grundval av erfarenheterna från den nionde valperioden och att fatta nödvändiga beslut för att öka transparensen och ansvarsskyldigheten. Parlamentet välkomnar talmannens tillkännagivande om att inrätta en ad hoc-arbetsgrupp inom presidiet för ersättning för allmänna utgifter som ska arbeta med revideringen av de tidigare reglerna. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet upprepar, i samband med det pågående förfarandet att revidera de allmänna genomförandebestämmelserna för ersättning av kostnader för tjänsteresor och av resekostnader och de interna bestämmelserna för tjänsteresor för tjänstemän och övriga anställda vid Europaparlamentet, att plenarförsamlingen vid flera tillfällen uttryckt sin vilja när det gäller storleken på de ersättningar som utbetalas till de ackrediterade assistenterna för tjänsteresor som de gör mellan parlamentets tre arbetsorter, i syfte att säkerställa att presidiet anpassar denna ersättning till nivån för ersättningssystemen för tjänstemän och övriga anställda. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar återigen talmanskonferensen och presidiet att revidera genomförandebestämmelserna för delegationernas verksamhet och uppdrag utanför Europeiska unionen och beslutet om utskottens tjänsteresor utanför de tre arbetsorterna. Parlamentet understryker att en sådan revidering bör beakta möjligheten för ackrediterade assistenter att under vissa villkor följa med ledamöter i parlamentets officiella delegationer och på officiella uppdrag. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet påminner om att det i artikel 27.1 och 27.2 i parlamentets ledamotsstadga (9) fastställs att ”den frivilliga pensionsfond som parlamentet har upprättat ska kvarstå efter ikraftträdandet av denna stadga för ledamöter eller före detta ledamöter som redan förvärvat rättigheter eller framtida rättigheter i denna fond och att de förvärvade och framtida rättigheterna till fullo ska kvarstå”. Parlamentet noterar att det enligt parlamentets rättstjänst framgår av de två domarna att domstolen bekräftar att förvärvade rättigheter som sådana för ledamöter som redan har uppfyllt alla nödvändiga villkor för intjänande av rätten till frivillig tilläggspension är fullt skyddade enligt unionsrättens allmänna principer. Parlamentet noterar dock att domarna också bekräftar att detta inte hindrar presidiet från att ändra villkoren och arrangemangen för denna grupp av ledamöter på villkor att proportionalitetsprincipen vederbörligen respekteras, liksom för de ledamöter som ännu inte har uppfyllt alla villkor för intjänande av pensionsrättigheter och som därför endast innehar framtida pensionsrättigheter inom pensionssystemet. Parlamentet uppmanar därför med eftertryck presidiet och administrationen att snarast föreslå en framtida lämplig lösning som tar hänsyn till pensions- och livssituationen för berättigade ledamöter och tidigare ledamöter samt principerna om sund ekonomisk förvaltning och relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol. Parlamentet uppmanar alla berörda parter att snabbt hitta en hållbar och genomförbar lösning. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar parlamentets policy som syftar till att säkerställa att personer med funktionsnedsättning kan använda parlamentets byggnader på ett helt oberoende sätt, och stöder ytterligare åtgärder och anpassningar som kommer att bli nödvändiga i detta avseende. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet noterar att beslutet att stänga av distributionen av varmvatten i ledamöternas kontor i Bryssel och Strasbourg fattades av kvestorerna den 24 oktober 2017 i samband med den hälsorisk som förekomsten av skadliga legionellabakterier utgör i byggnadernas åldrande och försämrade hydraulsystem. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet understryker att parlamentet bör föregå med gott exempel när det gäller den politik det försvarar och främjar, såsom miljö, jämställdhet och transparens. |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | Europaparlamentet antar budgetberäkningen för budgetåret 2023. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och budgetberäkningen till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  EUT L 287, 29.10.2013, s. 15.

(5)  EUT C 506, 15.12.2021, s. 247.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2021)0432.

(7)  EUT L 45, 24.2.2022.

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

(9)  Europaparlamentets beslut av den 28 september 2005 om antagande av Europaparlamentets ledamotsstadga (2005/684/EG, Euratom) (EUT L 262, 7.10.2005, s. 1).

---