# Uradni list C 481/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 481 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6519. december 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 481

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6519. december 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2022/C 481/01 | Sklep Sveta z dne 25. oktobra 2022 o imenovanju članov in namestnikov članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev za Dansko, Nemčijo, Grčijo, Hrvaško, Italijo, Ciper, Luksemburg, Malto in Portugalsko | 1 |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 481/02 | Menjalni tečaji eura – 16. december 2022 | 4 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2022/C 481/01

Sklep Sveta z dne 25. oktobra 2022 o imenovanju članov in namestnikov članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev za Dansko, Nemčijo, Grčijo, Hrvaško, Italijo, Ciper, Luksemburg, Malto in Portugalsko

1

Evropska komisija

2022/C 481/02

Menjalni tečaji eura – 16. december 2022

4

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 481/03 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10987 – BAIN CAPITAL / CAVERION) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 5 |
| 2022/C 481/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10919 – APOLLO / ATLAS AIR WORLDWIDE HOLDINGS) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 7 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 481/05 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 8 |
| 2022/C 481/06 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 11 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 481/03

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10987 – BAIN CAPITAL / CAVERION) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

5

2022/C 481/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10919 – APOLLO / ATLAS AIR WORLDWIDE HOLDINGS) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

7

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 481/05

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

8

2022/C 481/06

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 19.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 481/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 481/1

---

SKLEP SVETA

z dne 25. oktobra 2022

o imenovanju članov in namestnikov članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev za Dansko, Nemčijo, Grčijo, Hrvaško, Italijo, Ciper, Luksemburg, Malto in Portugalsko

(2022/C 481/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (1) in zlasti členov 23 in 24 Uredbe,

ob upoštevanju seznamov kandidatov, ki so jih Svetu predložile vlade Danske, Nemčije, Grčije, Hrvaške, Italije, Cipra, Luksemburga, Malte in Portugalske,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom z dne 20. septembra 2022 (2) imenoval člane in namestnike članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev za obdobje od 25. septembra 2022 do 24. septembra 2024. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom z dne 20. septembra 2022 (2) imenoval člane in namestnike članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev za obdobje od 25. septembra 2022 do 24. septembra 2024.

| (2) | Vlade Danske, Nemčije, Grčije, Hrvaške, Italije, Cipra, Luksemburga, Malte in Portugalske so predložile sezname predlogov o imenovanju na več prostih mest, ki jih je treba zapolniti – |
| --- | --- |

(2)

Vlade Danske, Nemčije, Grčije, Hrvaške, Italije, Cipra, Luksemburga, Malte in Portugalske so predložile sezname predlogov o imenovanju na več prostih mest, ki jih je treba zapolniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za člane in namestnike članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev se za obdobje do 24. septembra 2024 imenujejo:

I.   PREDSTAVNIKI VLADE

| Država | Člani | Namestniki |
| --- | --- | --- |
| Danska | Stig HANSEN NØRGAARD
  Rikke MARK SEERUP | Lone HENRIKSEN |
| Nemčija | Friedemann BENDER
  Oliver MAOR | Dagmar HILPERT |
| Grčija | Georgios NERANTZIS
  Angeliki LINTZOU | Angeliki TZORTZAKI |
| Hrvaška | Petar STRIŽAK
  Martina ŠPUNDAK | Iva MUSIĆ OREŠKOVIĆ |
| Italija | Daniele LUNETTA | |
| Ciper | Prodromos PRODROMOU
  Antonis KAFOUROS | Alexia TSAOUSI |
| Luksemburg | Patrice FURLANI
  Tom MEYER | Armin SKROZIC |
| Portugalska | Ana Margarida SILVA
  Helena BENTES | |

Država

Člani

Namestniki

Danska

Stig HANSEN NØRGAARD

Rikke MARK SEERUP

Lone HENRIKSEN

Nemčija

Friedemann BENDER

Oliver MAOR

Dagmar HILPERT

Grčija

Georgios NERANTZIS

Angeliki LINTZOU

Angeliki TZORTZAKI

Hrvaška

Petar STRIŽAK

Martina ŠPUNDAK

Iva MUSIĆ OREŠKOVIĆ

Italija

Daniele LUNETTA

Ciper

Prodromos PRODROMOU

Antonis KAFOUROS

Alexia TSAOUSI

Luksemburg

Patrice FURLANI

Tom MEYER

Armin SKROZIC

Portugalska

Ana Margarida SILVA

Helena BENTES

II.   PREDSTAVNIKI SINDIKATOV

| Država | Člani | Namestniki |
| --- | --- | --- |
| Danska | Lotte DICKOW SCHMIDTH
  Christina BORRIES | Käthe MUNK RYOM |
| Nemčija | Alexandra KRAMER
  Nicolas ENGELBARTS | Maria DIMCHEVA |
| Grčija | Stavroula DIMITRIADOU
  Vasilios MANTAZIS | Vaso KRATIMENOU |
| Hrvaška | Vesna MAMIĆ
  Ana KRANJAC JULARIĆ | Ivana ŠEPAK ROBIĆ |
| Italija | Andrea MALPASSI
  Michele BERTI | Ilaria Arianna FONTANIN |
| Ciper | Marina STAVRINOU KOUKOU
  Christos KARYDIS | Stelios CHRISTODOULOU |
| Malta | | Isabella FARRUGIA |
| Portugalska | José Manuel DA LUZ CORDEIRO
  Fernando José MACHADO GOMES | Ana Elisabete MARTINS CLEMENTE BORGES |

Država

Člani

Namestniki

Danska

Lotte DICKOW SCHMIDTH

Christina BORRIES

Käthe MUNK RYOM

Nemčija

Alexandra KRAMER

Nicolas ENGELBARTS

Maria DIMCHEVA

Grčija

Stavroula DIMITRIADOU

Vasilios MANTAZIS

Vaso KRATIMENOU

Hrvaška

Vesna MAMIĆ

Ana KRANJAC JULARIĆ

Ivana ŠEPAK ROBIĆ

Italija

Andrea MALPASSI

Michele BERTI

Ilaria Arianna FONTANIN

Ciper

Marina STAVRINOU KOUKOU

Christos KARYDIS

Stelios CHRISTODOULOU

Malta

Isabella FARRUGIA

Portugalska

José Manuel DA LUZ CORDEIRO

Fernando José MACHADO GOMES

Ana Elisabete MARTINS CLEMENTE BORGES

III.   PREDSTAVNIKI ZDRUŽENJ DELODAJALCEV

| Država | Člani | Namestniki |
| --- | --- | --- |
| Danska | Maja KLUGER DIONIGI
  Trine Birgitte HOUGAARD | Birgitte NYMARK |
| Nemčija | Noora NEUMAYER
  Nicolas KELLER | Teresa HORNUNG |
| Hrvaška | Nuša ŽUNEC
  Dario ĆORIĆ | Mirela GUDAN |
| Italija | Paola ASTORRI
  Paolo BALDAZZI | Fabio ANTONILLI |
| Ciper | Giorgos HADJIKALLIS
  Emilios MICHAEL | Andreas ALEXI |
| Luksemburg | Philippe HECK
  Raymond HORPER | Cristelle BRETNACHER-CERVELLATI |
| Portugalska | Cristina NAGY MORAIS
  Nuno BERNARDO | Afonso Manuel ALVES E PINHO DE CARVALHO |

Država

Člani

Namestniki

Danska

Maja KLUGER DIONIGI

Trine Birgitte HOUGAARD

Birgitte NYMARK

Nemčija

Noora NEUMAYER

Nicolas KELLER

Teresa HORNUNG

Hrvaška

Nuša ŽUNEC

Dario ĆORIĆ

Mirela GUDAN

Italija

Paola ASTORRI

Paolo BALDAZZI

Fabio ANTONILLI

Ciper

Giorgos HADJIKALLIS

Emilios MICHAEL

Andreas ALEXI

Luksemburg

Philippe HECK

Raymond HORPER

Cristelle BRETNACHER-CERVELLATI

Portugalska

Cristina NAGY MORAIS

Nuno BERNARDO

Afonso Manuel ALVES E PINHO DE CARVALHO

Člen 2

Svet bo pozneje imenoval še člane in namestnike članov, ki še niso bili predlagani.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 25. oktobra 2022

Za Svet

predsednik

J. SÍKELA

---

(1)  UL L 141, 27.5.2011, str. 1.

1

(2)  Sklep Sveta z dne 20. septembra 2022 o imenovanju članov in namestnikov članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

---

Evropska komisija

| 19.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 481/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 481/4

---

Menjalni tečaji eura (1)

16. december 2022

(2022/C 481/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0619 |
| JPY | japonski jen | 145,53 |
| DKK | danska krona | 7,4379 |
| GBP | funt šterling | 0,87233 |
| SEK | švedska krona | 11,0153 |
| CHF | švicarski frank | 0,9879 |
| ISK | islandska krona | 150,10 |
| NOK | norveška krona | 10,4833 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,262 |
| HUF | madžarski forint | 407,10 |
| PLN | poljski zlot | 4,6925 |
| RON | romunski lev | 4,9213 |
| TRY | turška lira | 19,8039 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5866 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4506 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,2632 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6687 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4413 |
| KRW | južnokorejski won | 1 389,70 |
| ZAR | južnoafriški rand | 18,6708 |
| CNY | kitajski juan | 7,4037 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5385 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 575,47 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6984 |
| PHP | filipinski peso | 58,967 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 37,145 |
| BRL | brazilski real | 5,6233 |
| MXN | mehiški peso | 21,0634 |
| INR | indijska rupija | 87,8240 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0619

JPY

japonski jen

145,53

DKK

danska krona

7,4379

GBP

funt šterling

0,87233

SEK

švedska krona

11,0153

CHF

švicarski frank

0,9879

ISK

islandska krona

150,10

NOK

norveška krona

10,4833

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

24,262

HUF

madžarski forint

407,10

PLN

poljski zlot

4,6925

RON

romunski lev

4,9213

TRY

turška lira

19,8039

AUD

avstralski dolar

1,5866

CAD

kanadski dolar

1,4506

HKD

hongkonški dolar

8,2632

NZD

novozelandski dolar

1,6687

SGD

singapurski dolar

1,4413

KRW

južnokorejski won

1 389,70

ZAR

južnoafriški rand

18,6708

CNY

kitajski juan

7,4037

HRK

hrvaška kuna

7,5385

IDR

indonezijska rupija

16 575,47

MYR

malezijski ringit

4,6984

PHP

filipinski peso

58,967

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

37,145

BRL

brazilski real

5,6233

MXN

mehiški peso

21,0634

INR

indijska rupija

87,8240

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 19.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 481/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 481/5

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10987 – BAIN CAPITAL / CAVERION)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 481/03)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Bain Capital Investors, LLC („Bain Capital“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Bain Capital Investors, LLC („Bain Capital“, ZDA),

| — | Caverion Corporation („Caverion“, Finska). |
| --- | --- |

—

Caverion Corporation („Caverion“, Finska).

Podjetje Bain Capital pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Caverion.

Koncentracija se izvede z javno ponudbo.

2.

| — | Bain Capital je družba za naložbe zasebnega kapitala, ki prek svoje skupine skladov vlaga v podjetja v številnih sektorjih, med drugim v sektorju informacijske tehnologije, zdravstva, prodaje na drobno in potrošniških izdelkov, komunikacij, finančnih storitev in industrije/proizvodnje, |
| --- | --- |

—

Bain Capital je družba za naložbe zasebnega kapitala, ki prek svoje skupine skladov vlaga v podjetja v številnih sektorjih, med drugim v sektorju informacijske tehnologije, zdravstva, prodaje na drobno in potrošniških izdelkov, komunikacij, finančnih storitev in industrije/proizvodnje,

| — | Caverion je delniška družba, ustanovljena v skladu s pravom Finske. Podjetje Caverion deluje na področju vgradnje in vzdrževanja gradbene tehnologije in industrijskih procesov, zlasti v zvezi z ogrevanjem, električno energijo, energijo, prezračevanjem, hlajenjem, avtomatizacijo stavb in tehničnimi področji za varnost stavb. Poleg tega podjetje Caverion zagotavlja storitve vzdrževanja industrijskih proizvodnih procesov, kot so vodna energija, proizvodnja celuloze in papirja ter kemijski procesi. |
| --- | --- |

—

Caverion je delniška družba, ustanovljena v skladu s pravom Finske. Podjetje Caverion deluje na področju vgradnje in vzdrževanja gradbene tehnologije in industrijskih procesov, zlasti v zvezi z ogrevanjem, električno energijo, energijo, prezračevanjem, hlajenjem, avtomatizacijo stavb in tehničnimi področji za varnost stavb. Poleg tega podjetje Caverion zagotavlja storitve vzdrževanja industrijskih proizvodnih procesov, kot so vodna energija, proizvodnja celuloze in papirja ter kemijski procesi.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10987 – BAIN CAPITAL / CAVERION

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 19.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 481/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 481/7

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10919 – APOLLO / ATLAS AIR WORLDWIDE HOLDINGS)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 481/04)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Apollo Management, L.P. („Apollo“, Združene države), |
| --- | --- |

—

Apollo Management, L.P. („Apollo“, Združene države),

| — | Atlas Air Worldwide Holdings, Inc. („Atlas Air“, Združene države). |
| --- | --- |

—

Atlas Air Worldwide Holdings, Inc. („Atlas Air“, Združene države).

Podjetje Apollo pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Atlas Air.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | Apollo je globalni upravljavec premoženja, dejaven na področju portfeljskih naložb, |
| --- | --- |

—

Apollo je globalni upravljavec premoženja, dejaven na področju portfeljskih naložb,

| — | Atlas Air zagotavlja zunanje izvajanje storitev upravljanja zrakoplovov in letalstva, večinoma za tovor in v bolj omejenem obsegu za potnike, dejavno pa je v Afriki, Aziji, Pacifiku, Evropi, na Bližnjem vzhodu ter v Severni in Južni Ameriki. |
| --- | --- |

—

Atlas Air zagotavlja zunanje izvajanje storitev upravljanja zrakoplovov in letalstva, večinoma za tovor in v bolj omejenem obsegu za potnike, dejavno pa je v Afriki, Aziji, Pacifiku, Evropi, na Bližnjem vzhodu ter v Severni in Južni Ameriki.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10919 – APOLLO / ATLAS AIR WORLDWIDE HOLDINGS

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 19.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 481/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 481/8

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 481/05)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Rökt Vättersik“

EU št.: PDO-SE-02591 – 7. novembra 2019

ZOP (x) ZGO ( )

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

„Rökt Vättersik“

2.   Država članica ali tretja država

Švedska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   
  Vrsta proizvoda

Skupina 1.7 Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

3.2.   
  Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Ribe „Rökt Vättersik“ so ribe iz poddružine ozimic (Coregonus ssp.) iz jezera Vättern, ki se prekajajo v prekajevalnicah.

Ribe „Rökt Vättersik“ se prodajajo nepakirane ali vakuumsko pakirane za daljši rok uporabnosti.

Lastnosti

Velikost: običajno med 0,3 in 0,6 kg, vendar so primerki lahko tudi težji.

Vsebnost maščob: 0,5–2,5 %. Vsebnost maščob se razlikuje po mestu ulova.

Zunanja barva: iz temne čokoladno rjave z vijoličnim odtenkom (hrbet) in temne kremasto rjave z medeninastim odtenkom (trebuh) prehaja v barvo svetlega medeninastega leska.

Barva mesa: različni svetli in temnejši odtenki temno rjavordeče barve s pridihom temne čokoladno rjave barve.

Konsistenca: ribje meso je na otip izrazito kuhano in prijetno grizno.

Okus: močan, slan in izrazito prekajen okus, z nežno sladko-kislo noto, ki spominja na katran.

Vonj: močan, izrazit vonj po dimu.

3.3.   
  Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Ozimice se večinoma prehranjujejo z rakci, ki so relikt iz ledene dobe (Mysis sp., Pallasea sp. in Pontoporeia sp.), ribjimi ikrami, polži, školjkami, raki ter majhnimi ribami, ki so naravno prisotni v jezeru Vättern.

Ozimica (Coregonus ssp.) iz jezera Vättern, imenovana „Vättersik“.

3.4.   
  Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vsi proizvodni postopki, od ulova rib, ki so naravno prisotne v jezeru Vättern, do proizvodnje „Rökt Vättersik“ s prekajevanjem rib, morajo potekati na geografskem območju, opisanem v točki 4.

3.5.   
  Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

3.6.   
  Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje rib „Rökt Vättersik“ zajema jezero Vättern in njegovo okolico v polmeru do 10 km od višine vode ob normalnih vodostajih.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava med geografskim območjem in lastnostmi rib „Rökt Vättersik“ temelji na naravnih razmerah na geografskem območju in človeških dejavnikih.

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Jezero Vättern, peto največje jezero v Evropi, se je od Baltskega morja ločilo pred približno 8 000 leti. Danes je gladina jezera 88,5 m nad gladino Baltskega morja.

Zaradi izoliranosti od drugih vodnih sistemov se je populacija ozimic (Coregonus ssp.) v jezeru Vättern razvijala ločeno od drugih populacij ozimic in se zdaj od teh populacij genetsko razlikuje.

Jezero Vättern je značilno s hranili osiromašeno hladnovodno jezero (povprečna temperatura vode znaša približno 10 °C) z bistro vodo (prozornost vode je približno 15 m) in počasno izmenjavo vode (približno 60 let).

Hladna voda je habitat, ki ustreza značilnim hladnovodnim vrstam, kot so ozimice iz jezera Vättern, in rakom, ki so relikt iz ledene dobe in so glavni vir hrane teh rib.

Zaradi mrzle in s hranili osiromašene vode jezera Vättern imajo ozimice iz tega jezera pustejše meso (vsebnost maščobe je 0,5–2,5 %, odvisno od letnega časa in mesta ulova) ter so manjše (običajno tehtajo 0,3–0,6 kg) od ozimic, ulovljenih v drugih vodnih sistemih.

Nizka vsebnost maščob daje ribam „Rökt Vättersik“ izrazito čvrstejše meso in prijetnejšo griznost kot meso drugih prekajenih rib, ki so splošno dostopne na trgu. Nizka vsebnost maščob prav tako pripomore k okusu rib „Rökt Vättersik“, ki je bolj prefinjen in eleganten kot okus drugih običajnih vrst prekajenih rib.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Zgodovinsko gledano je bila proizvodnja rib „Rökt Vättersik“ izjemno pomembna za ljudi, ki živijo ob jezeru Vättern. Ribiči so ribe „Rökt Vättersik“ tradicionalno prekajevali in prodajali sami. Ta tradicija se še vedno ohranja, čeprav so se danes vanjo vključili tudi tisti, ki ozimice iz jezera Vättern le lovijo ali le prekajujejo.

Lov na ozimice in njihovo prekajevanje sta tradicionalni obrti, ki temeljita na poznavanju dejavnikov, kot so obnašanje ozimic iz jezera Vättern in način prekajevanja puste ribe. To znanje je bilo pridobljeno skozi generacije in se je pogosto prenašalo iz roda v rod.

Ozimice se v jezeru Vättern zadržujejo na različnih lokacijah in na različnih globinah, odvisno od dejavnikov, kot sta zaloga hrane in letni čas. V obdobju med avgustom in novembrom se zadržujejo v plitvinah, ne več kot 30 metrov globoko, v bližini drstišč. Od decembra ozimice odplavajo vse globlje v jezero, tako da se na koncu februarja lovijo na globini 90–120 metrov. Zaloga hrane v plitvinah jezera Vättern je večja spomladi, kar pomeni, da se ozimice vrnejo na plitva območja jezera.

Za ribolov ozimice morajo ribiči poznati njene vzorce sezonskega premika, ko si išče hrano. Izberejo ribolovna območja na jezeru, kjer se bodo ozimice v določenem letnem času najverjetneje pojavile.

Prekajevanje ozimice je treba prilagoditi številnim dejavnikom, da proizvod pridobi lastnosti rib „Rökt Vättersik“. Postopek prekajevanja je treba prilagoditi dejavnikom, kot so letni čas, podnebje in zračni tlak. Območja ribolova in ribolovna sezona – letni čas, v katerem se ozimica lovi – prav tako vplivajo na postopek prekajevanja, saj se vsebnost maščob v ribah spreminja.

Tudi poznavanje posebnih lastnosti vsake prekajevalnice – koliko dima proizvede peč in kako je ta porazdeljen znotraj peči – je odločilnega pomena za lastnosti končnega proizvoda.

Ker ima vsaka prekajevalnica svoje posebne lastnosti, prekajevalci uporabljajo postopek prekajevanja, ki je prilagojen njihovi lastni prekajevalnici. Glede na zasnovo prekajevalnice je morda treba ozimico premikati po njej, da se med postopkom prekajevanja enakomerno prekadi. Proizvajanje dima v prekajevalnici se nadzoruje tako, da se izmenjuje uporaba posušenega in namočenega ali sveže posekanega lesa.

Čas, potreben za prekajevanje, je odvisen od temperature (običajno 70–80 °C) in sproščanja dima v prekajevalnici. Prekajevalec se o tem, kdaj je ozimica pripravljena, odloči tako, da preveri teksturo mesa in vonj ter otipa, kako trdno se je držijo plavuti.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/foretag-regler-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/ansokan_vattersik_2022_07_07.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 19.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 481/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 481/11

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 481/06)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Αφρίνα / Αfrina“

EU št.: PGI-GR-02822 – 6. decembra 2021

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

„Αφρίνα / Αfrina“

2.   Država članica ali tretja država

Grčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   
  Vrsta proizvoda

Skupina 2.6 Sol

3.2.   
  Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Sol „Αφρίνα / Afrina“ je solni cvet, ki se proizvaja izključno v t. i. belem slanem mokrišču regije Mesolongi. Je nepredelana morska sol, ki ne vsebuje dodatkov in se po pobiranju ne obdela.

Sol „Αφρίνα / Afrina“ sestoji iz drobnih, belih kristalov natrijevega klorida, ki nastanejo na slani površini kristalizacijskih bazenov v ugodnih podnebnih razmerah (veter, temperatura in sončna svetloba). Je manj slana od soli in ima zaradi visoke vsebnosti magnezija rahlo grenak okus, zaradi česar je zelo primerna za pripravo surovih ali pečenih jedi ali celo sladic. Vsebuje veliko elementov v sledeh – kovin, ki jih vsebuje morska voda – zlasti magnezija (Mg).

Sol „Αφρίνα / Afrina“ se pobira le ročno ter ima organoleptične, fizikalne in kemijske lastnosti, navedene v preglednicah 1 in 2.

Preglednica 1

Organoleptične in fizikalne lastnosti

| Videz | beli kristali |
| --- | --- |
| Okus | slan |
| Vonj | brez vonja |
| Velikost zrn | > 3 mm 0 %
  1–3 mm 45–55 %
  < 1 mm 45–55 % |

Videz

beli kristali

Okus

slan

Vonj

brez vonja

Velikost zrn

> 3 mm 0 %

1–3 mm 45–55 %

< 1 mm 45–55 %

Preglednica 2

Kemična sestava

| Kemijski parametri | Vsebnost (%) |
| --- | --- |
| Vlaga | 1,0 –5,0 |
| Netopno v vodi | 0,020 –0,120 |
| Kalcij (v suhi snovi) | 0,010 –0,300 |
| Magnezij (v suhi snovi) | 0,060 –0,300 |
| Sulfati (v suhi snovi) | 0,200 –1,100 |
| NaCl (v suhi snovi) | 97,0 –99,5 |

Kemijski parametri

Vsebnost (%)

Vlaga

1,0 –5,0

Netopno v vodi

0,020 –0,120

Kalcij (v suhi snovi)

0,010 –0,300

Magnezij (v suhi snovi)

0,060 –0,300

Sulfati (v suhi snovi)

0,200 –1,100

NaCl (v suhi snovi)

97,0 –99,5

3.3.   
  Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

–

3.4.   
  Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Na geografskem območju potekajo naslednji postopki:

| — | pridobivanje iz morja, |
| --- | --- |

—

pridobivanje iz morja,

| — | kroženje pridobljene vode v bazenih za izhlapevanje, |
| --- | --- |

—

kroženje pridobljene vode v bazenih za izhlapevanje,

| — | dovod v kristalizacijske bazene, |
| --- | --- |

—

dovod v kristalizacijske bazene,

| — | pobiranje, |
| --- | --- |

—

pobiranje,

| — | naravno odcejanje soli „Αφρίνα / Afrina“. |
| --- | --- |

—

naravno odcejanje soli „Αφρίνα / Afrina“.

3.5.   
  Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

3.6.   
  Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Po zgodovinskih, geografskih in antropoloških merilih geografsko območje, na katerem se proizvaja sol „Αφρίνα / Afrina“, leži v občini Iera Polis Mesolongiou v regionalni enoti Aitoloakarnania znotraj regije Zahodne Grčije, opredeljujejo pa ga geografske meje belega slanega mokrišča, ki tečejo:

| — | severno od močvirja Foinikia, |
| --- | --- |

—

severno od močvirja Foinikia,

| — | vzhodno in severovzhodno od stare nacionalne ceste Mesolongi–Aitolikos, |
| --- | --- |

—

vzhodno in severovzhodno od stare nacionalne ceste Mesolongi–Aitolikos,

| — | zahodno od lagune Mesolongi, |
| --- | --- |

—

zahodno od lagune Mesolongi,

| — | jugojugovzhodno od občinske enote Iera Polis Mesolongiou. |
| --- | --- |

—

jugojugovzhodno od občinske enote Iera Polis Mesolongiou.

5.   Povezava z geografskim območjem

Sol „Αφρίνα / Afrina“ se proizvaja v laguni Mesolongi ter je pridobila izvrsten ugled in precejšen sloves v Grčiji in na tujem. Njen ugled in lastnosti, ki jih ima zaradi geografskega porekla, so zato podlaga za njeno povezavo z geografskim območjem.

Ta ugled temelji zlasti na njeni teksturi in okusu, ki ju oblikujeta posebna mikroklima solin in lagune Mesolongi ter tradicionalno ročno pobiranje, ki se skozi leta skoraj ni spremenilo.

Soline Mesolongi so najprimernejše proizvodno okolje ter so zaščitene z Ramsarsko konvencijo o zaščiti mokrišč in kot območje Natura 2000. Ugled proizvoda še povečuje edinstvena narava ekosistema solin Mesolongi in sloves lagune Mesolongi – Homerjevega „čudovitega jezera“. Profesor Christos Siasos (Agrinioculture, 2014) regijo Mesolongi opisuje kot „deželo belega zaklada“.

Aktivne površine solin (bazeni za izhlapevanje in kristalizacijski bazeni) so glinene, saj je glina neprepustna za vodo. Morska voda se zgosti v bazenih za izhlapevanje, sol pa kristalizira v kristalizacijskih bazenih. Površina kristalizacijskih bazenov je ravna po vsej dolžini in širini. To pomeni, da lahko tudi majhni valovi sol „Αφρίνα / Afrina“ ponesejo na rob bazenov, kjer se nato pobere.

Za proizvodnjo soli „Αφρίνα / Afrina“ je potrebno stalno izhlapevanje/zgoščevanje zadostne količine morske vode, dokler sol v njej ne začne kristalizirati. Zgoščevanje je naravni pojav kot posledica sončne energije in prevladujoče mikroklime, tj. hitrosti vetra, temperature in relativne vlažnosti. Za zgoščevanje slane vode so zlasti poleti poleg sončne svetlobe potrebni močni vetrovi, v obdobju kristalizacije pa ne sme močno deževati, da sol lahko kristalizira.

Na površini kristalizacijskih bazenov se tvori tanka plast velikih solnih kristalov. Zahodni vetrovi to površinsko plast kristalov ponesejo na vzhodno stran bazenov, kjer se sol „Αφρίνα / Afrina“ nazadnje pobere.

Pomemben je tudi človeški dejavnik, saj se tradicionalni postopek pobiranja skozi leta skoraj ni spremenil ter je hkrati pripomogel k ustvarjanju in ohranjanju ugleda proizvoda. Izurjeni delavci sol „Αφρίνα / Afrina“ pobirajo ročno z uporabo lesenih orodij ter s svojo usposobljenostjo in izkušnjami zagotavljajo enotnost končnega proizvoda. Za prepoznavanje in ločevanje proizvoda so potrebne izkušnje in spretnosti. Ta tradicionalna tehnika se prenaša iz enega roda solinarjev v drugega.

Zaradi ročnega pobiranja solnih kristalov s površine je proizvod zelo čist ter ne vsebuje nobenega blata (saj kristali ne pridejo v stik z dnom kristalizacijskega bazena) in je naravne bele barve. Zato ga ni potrebno izpirati, kar pomeni, da vsebuje več neorganskih soli, zlasti topnih magnezijevih soli. Vsebnost magnezija v soli „Αφρίνα / Afrina“ tako presega vsebnost magnezija v drugih običajnih soleh in predelanih komercialnih soleh, kar ji daje poseben okus (nekoliko grenak, manj slan), zaradi katerega je zelo primerna za pripravo surovih ali pečenih jedi ali celo sladic.

Ime „Αφρίνα / Afrina“ se tradicionalno uporablja za solni cvet, proizveden v regiji Mesolongi. Beseda afrina, ki izvira iz besede afrós„pena“, sama po sebi nakazuje način proizvodnje soli. V svoji knjigi z naslovom Mesolongi (1925) je K. A. Stasinopoulos zapisal: „Luksuzna sol afrina, ki se pridobiva z naravnim izhlapevanjem, se prav tako pridobiva v laguni. Peno ustvarjajo nežni valovi, ki se lomijo ob obali lagune. Sončna toplota peno zgosti in tako nastane afrina.“

Ugled proizvoda potrjujejo številne omembe v zgodovinskih in bibliografskih virih.

Prve zgodovinske omembe soli „Αφρίνα / Afrina“ segajo v začetek prejšnjega stoletja. V svoji knjigi z naslovom To alas (Sol) (1906) je K. A. Stasinopoulos zapisal, da je „med vsemi vrstami soli, ki se pridobivajo z naravnim izhlapevanjem, in na splošno vsemi grškimi vrstami soli najboljša afrina iz regije Mesolongi“. Sol „Αφρίνα / Afrina“ je bila priznana kot sol vrhunske kakovosti in okusa, povpraševanje po njej kot luksuznem darilu pa je bilo veliko (Mesolongi, K. A. Stasinopoulos, 1925).

Njen okus in teksturo so močno pohvalili strokovnjaki, na primer: v knjigi z naslovom To alas (Sol) (1906) je K. A. Stasinopoulos zapisal: „pena je bela kot sneg in nežna kot eter“. Poleg tega profesor Christos Siasos (Agrinioculture, 2014) omenja naslednje lastnosti: „Rahel veter okrog kristalizacijskih bazenov ustvari kosmom podobne oblike, preden se sol pobere iz bazenov. Iz teh kosmov nastane solni cvet, ki se v tej regiji imenuje afrina. Afrina se pobira ročno. Šteje se za najboljšo in najokusnejšo sol. Ima značilno teksturo ter se stopi v ustih in povzroči eksplozijo okusov“.

V svoji nagrajeni knjigi z naslovom Spregovori po mesolonško (1979), ki vsebuje približno 2000 lokalnih besed in izrazov, je pisateljica Akakia Kordosi iz Mesolongija zapisala: „afrina: solna pena“.

V svoji knjigi z naslovom SALT – Salt in European History and Civilisation (SOL – sol v evropski zgodovini in kulturi) (1997) je profesorica Theodora Petanidou z Egejske univerze zapisala, da je „v regiji Mesolongi afrina tradicionalno ime za majhno količino solnih kristalov, ki se tvorijo na slani površini“.

Današnje omembe v tisku in na spletu ter na radiu, televiziji in v posebnih kuharskih oddajah ohranjajo in krepijo poseben ugled in sloves proizvoda.

Sol „Αφρίνα / Afrina“ uporablja veliko poznanih kuharskih mojstrov. En primer take uporabe je jed, ki je mlademu kuharskemu mojstru Nikosu Billosu v San Pellegrinu, kjer je zastopal sredozemske države, prinesla nagrado (Gastronomos, 2016). Kuharski mojstri Stelios Parliaros, George Calombaris, Sotiris Kontizas, Argyros Barbarigos in drugi v svojih jedeh prav tako uporabljajo sol „Αφρίνα / Afrina“.

Omeniti je treba, da je bil prvi grški muzej soli ustanovljen leta 2019 na območju Tourlida v regiji Mesolongi, s čimer je bil potrjen sloves regije in njena tesna povezava s soljo.

Odlična kakovost soli „Αφρίνα / Afrina“ se v zadnjih letih vedno znova priznava. Ni naključje, da je bila na mednarodnih tekmovanjih v hrani in okusih dvakrat nagrajena – s srebrno medaljo leta 2016 na tekmovanju Olymp Awards Food and Beverage Competition (tekmovanje za nagrade Olimp za hrano in pijačo) v Atenah in s priznanjem leta 2020 na tekmovanju Great Taste Awards (nagrade Odličen okus) v Londonu. Omembe vredna je tudi izbira soli „Αφρίνα / Afrina“ za spominek, ki je bil voditeljem leta 2016 podarjen na vrhu južnoevropskih držav v Atenah.

Sklic na objavo specifikacije

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_afrina280622.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---