# Eiropas Savienības C 469/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 469 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 9. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 469

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 9. decembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2022/C 469/01 | Padomes Ieteikums (2022. gada 28. novembris) Ceļi uz panākumiem skolā un ar ko aizstāj Padomes 2011. gada 28. jūnija Ieteikumu par politiku, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu (
  1
  ) | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2022/C 469/01

Padomes Ieteikums (2022. gada 28. novembris) Ceļi uz panākumiem skolā un ar ko aizstāj Padomes 2011. gada 28. jūnija Ieteikumu par politiku, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu (
  1
  )

1

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 469/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10431 – ALI GROUP / WELBILT) (
  1
  ) | 16 |
| 2022/C 469/03 | Komisijas paziņojums par to, kā piemērojamas ekodizaina prasības attiecībā uz serveru un datu glabāšanas ražojumu barošanas bloku efektivitāti un ekodizaina prasības attiecībā uz metināšanas aparātu barošanas avotu efektivitāti (
  1
  ) | 17 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 469/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10431 – ALI GROUP / WELBILT) (
  1
  )

1

16

2022/C 469/03

Komisijas paziņojums par to, kā piemērojamas ekodizaina prasības attiecībā uz serveru un datu glabāšanas ražojumu barošanas bloku efektivitāti un ekodizaina prasības attiecībā uz metināšanas aparātu barošanas avotu efektivitāti (
  1
  )

1

17

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2022/C 469/04 | Padomes secinājumi par atbalstu labbūtībai digitālajā izglītībā | 19 |
| 2022/C 469/05 | Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2022/2412, un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005, kuru īsteno ar Regulu (ES) 2022/2401, par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā | 29 |
| 2022/C 469/06 | Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā | 30 |
| 2022/C 469/07 | Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2022/2398, un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2022/2397, par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā | 32 |
| 2022/C 469/08 | Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā | 33 |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 469/09 | Euro maiņas kurss – 2022. gada 8. decembris | 35 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2022/C 469/04

Padomes secinājumi par atbalstu labbūtībai digitālajā izglītībā

19

2022/C 469/05

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2022/2412, un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005, kuru īsteno ar Regulu (ES) 2022/2401, par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā

29

2022/C 469/06

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā

30

2022/C 469/07

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2022/2398, un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2022/2397, par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā

32

2022/C 469/08

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā

33

Eiropas Komisija

2022/C 469/09

Euro maiņas kurss – 2022. gada 8. decembris

35

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 469/10 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 36 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2022/C 469/10

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 9.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 469/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 469/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 28. novembris)

“Ceļi uz panākumiem skolā” un ar ko aizstāj Padomes 2011. gada 28. jūnija Ieteikumu par politiku, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 469/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 165. un 166. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| 1. | Eiropas sociālo tiesību pīlāra (1) pirmajā un vienpadsmitajā principā ir uzsvērts, ka ir svarīgi ikvienam, sākot jau no maza vecuma, garantēt kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību. Šo principu efektīva īstenošana ir atkarīga no dalībvalstu apņēmības un rīcības. ES līmeņa darbības var papildināt valstu darbības, un Komisija iepazīstināja ar savu ieguldījumu Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas sociālo tiesību pīlāra (1) pirmajā un vienpadsmitajā principā ir uzsvērts, ka ir svarīgi ikvienam, sākot jau no maza vecuma, garantēt kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību. Šo principu efektīva īstenošana ir atkarīga no dalībvalstu apņēmības un rīcības. ES līmeņa darbības var papildināt valstu darbības, un Komisija iepazīstināja ar savu ieguldījumu Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā (2).

| 2. | Eiropas Komisija 2020. gada 30. septembrī publicēja Paziņojumu par Eiropas izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam, kurā iekļautība ir viena no tās sešām dimensijām (3). Padome 2021. gada 18. februārī apstiprināja Padomes Rezolūciju par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (4), kā pirmo stratēģisko prioritāti izvirzot mērķi uzlabot kvalitāti, taisnīgumu, iekļautību un panākumus izglītībā un mācībās ikvienam. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Komisija 2020. gada 30. septembrī publicēja Paziņojumu par Eiropas izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam, kurā iekļautība ir viena no tās sešām dimensijām (3). Padome 2021. gada 18. februārī apstiprināja Padomes Rezolūciju par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (4), kā pirmo stratēģisko prioritāti izvirzot mērķi uzlabot kvalitāti, taisnīgumu, iekļautību un panākumus izglītībā un mācībās ikvienam.

| 3. | Eiropas Jaunatnes gada (2022) (5) mērķis ir iesaistīt jauniešus un dot viņiem iespējas veidot savu nākotni un Eiropas nākotni, piedāvājot viņiem lielākas iespējas iesaistīties tādu lēmumu pieņemšanā, kas ietekmē viņu dzīvi. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Jaunatnes gada (2022) (5) mērķis ir iesaistīt jauniešus un dot viņiem iespējas veidot savu nākotni un Eiropas nākotni, piedāvājot viņiem lielākas iespējas iesaistīties tādu lēmumu pieņemšanā, kas ietekmē viņu dzīvi.

| 4. | Ziņojumā par Konferences par Eiropas nākotni galīgo rezultātu iedzīvotāji aicina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis līdz 2025. gadam izveidot iekļaujošu Eiropas izglītības telpu, kurā visiem iedzīvotājiem, tostarp lauku un attālos reģionos, būtu vienlīdzīga piekļuve pilnvērtīgai izglītībai un mūžizglītībai (6). Komisijas 2020. gada paziņojumā iekļaušana un dzimumu līdztiesība ir identificētas kā galvenā Eiropas izglītības telpas dimensija, kas jāīsteno līdz 2025. gadam, un aicināts pārraut saikni starp izglītības rezultātiem un sociālekonomisko statusu. Padome ir piekritusi, ka līdz 2030. gadam tādu 15 gadus vecu personu īpatsvaram, kurām ir vāja lasītprasme un vājas prasmes matemātikā un dabaszinātnēs, vajadzētu būt mazākam par 15 %, un ir apņēmusies panākt, ka izglītību priekšlaicīgi pametušo īpatsvars ir mazāks par 9 %. |
| --- | --- |

4.

Ziņojumā par Konferences par Eiropas nākotni galīgo rezultātu iedzīvotāji aicina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis līdz 2025. gadam izveidot iekļaujošu Eiropas izglītības telpu, kurā visiem iedzīvotājiem, tostarp lauku un attālos reģionos, būtu vienlīdzīga piekļuve pilnvērtīgai izglītībai un mūžizglītībai (6). Komisijas 2020. gada paziņojumā iekļaušana un dzimumu līdztiesība ir identificētas kā galvenā Eiropas izglītības telpas dimensija, kas jāīsteno līdz 2025. gadam, un aicināts pārraut saikni starp izglītības rezultātiem un sociālekonomisko statusu. Padome ir piekritusi, ka līdz 2030. gadam tādu 15 gadus vecu personu īpatsvaram, kurām ir vāja lasītprasme un vājas prasmes matemātikā un dabaszinātnēs, vajadzētu būt mazākam par 15 %, un ir apņēmusies panākt, ka izglītību priekšlaicīgi pametušo īpatsvars ir mazāks par 9 %.

| 5. | Lai gan izglītību priekšlaicīgi pametušo skaits ir ievērojami samazinājies ES līmeni, proti, par 3,9 procentpunktiem laikposmā no 2010. gada līdz 2021. gadam, daudzi izglītojamie joprojām priekšlaicīgi pamet izglītību. 2021. gadā izglītību priekšlaicīgi pametušo īpatsvars ES bija vidēji 9,7 %, kas ir nedaudz mazāk par ES līmeņa ET 2020 mērķi 2020. gadam – 10 %. Joprojām vairāk nekā 3,2 miljoni jauniešu (vecumā no18–24 gadiem) ES priekšlaicīgi pamet izglītību. Arvien pastāv ievērojamas atšķirības starp dalībvalstīm un dalībvalstīs, kā arī nevienlīdzība starp noteiktām grupām (piemēram, migrantiem, jauniem vīriešiem, tādām etniskām minoritātēm kā romiem un jauniešiem lauku un attālos reģionos ir sliktāki rezultāti). |
| --- | --- |

5.

Lai gan izglītību priekšlaicīgi pametušo skaits ir ievērojami samazinājies ES līmeni, proti, par 3,9 procentpunktiem laikposmā no 2010. gada līdz 2021. gadam, daudzi izglītojamie joprojām priekšlaicīgi pamet izglītību. 2021. gadā izglītību priekšlaicīgi pametušo īpatsvars ES bija vidēji 9,7 %, kas ir nedaudz mazāk par ES līmeņa ET 2020 mērķi 2020. gadam – 10 %. Joprojām vairāk nekā 3,2 miljoni jauniešu (vecumā no18–24 gadiem) ES priekšlaicīgi pamet izglītību. Arvien pastāv ievērojamas atšķirības starp dalībvalstīm un dalībvalstīs, kā arī nevienlīdzība starp noteiktām grupām (piemēram, migrantiem, jauniem vīriešiem, tādām etniskām minoritātēm kā romiem un jauniešiem lauku un attālos reģionos ir sliktāki rezultāti).

| 6. | ESAO Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) 2018. gada rezultāti liecina, ka laikposmā no 2009. gada līdz 2018. gadam daudzās valstīs bija tendence palielināties to personu skaitam, kurām ir zems pamatprasmju līmenis. Šobrīd joprojām katram piektajam 15 gadus vecam Eiropas iedzīvotājam nav atbilstošu lasītprasmes, matemātikas vai dabaszinātņu kompetenču. Turklāt 2018. gada Starptautiskā datorpratības un informācijpratības pētījuma (ICILS) rezultāti liecina, ka piektajai daļai jauniešu ES nav digitālo pamatprasmju, un atklāj arī to, ka sociālekonomiskais statuss ir iemesls būtiskajām atšķirībām snieguma rezultātos, līdz ar ko draud palielināties digitālā plaisa (7). |
| --- | --- |

6.

ESAO Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) 2018. gada rezultāti liecina, ka laikposmā no 2009. gada līdz 2018. gadam daudzās valstīs bija tendence palielināties to personu skaitam, kurām ir zems pamatprasmju līmenis. Šobrīd joprojām katram piektajam 15 gadus vecam Eiropas iedzīvotājam nav atbilstošu lasītprasmes, matemātikas vai dabaszinātņu kompetenču. Turklāt 2018. gada Starptautiskā datorpratības un informācijpratības pētījuma (ICILS) rezultāti liecina, ka piektajai daļai jauniešu ES nav digitālo pamatprasmju, un atklāj arī to, ka sociālekonomiskais statuss ir iemesls būtiskajām atšķirībām snieguma rezultātos, līdz ar ko draud palielināties digitālā plaisa (7).

| 7. | Dati apstiprina, ka sociālekonomiskā situācija ir nozīmīgākais faktors, kas nosaka izglītības rezultātus. Vairumā ES dalībvalstu izglītojamie, kas pamet izglītību, neiegūstot vidējo izglītību, pārsvarā nāk no nelabvēlīgas vides. 2018. gada PISA novērtējums atklāja, ka vairumā ES dalībvalstu to skolēnu īpatsvars, kam ir nepietiekama lasītprasme, ir daudz lielāks ekonomiskā, sociālā un kultūras stāvokļa (ESCS) indeksa apakšējā ceturtdaļā nekā skolēnu īpatsvars šā rādītāja augšējā ceturtdaļā; dažās ES dalībvalstīs šī atšķirība pārsniedza 40 procentpunktus. Akadēmiskas publikācijas apstiprina, ka skolēni no sociālekonomiski nelabvēlīgas vides biežās saskaras ar grūtībām attīstīt akadēmiskās un valodas prasmes. Viņiem biežāk ir ar mācīšanos saistītas uzvedības problēmas, zemāka motivācija mācīties, viņi ātrāk pamet izglītību, viņu iegūtā kvalifikācija ir zemāka un viņiem ir nepietiekamas prasmes, lai pilnībā iesaistītos sabiedrības dzīvē. |
| --- | --- |

7.

Dati apstiprina, ka sociālekonomiskā situācija ir nozīmīgākais faktors, kas nosaka izglītības rezultātus. Vairumā ES dalībvalstu izglītojamie, kas pamet izglītību, neiegūstot vidējo izglītību, pārsvarā nāk no nelabvēlīgas vides. 2018. gada PISA novērtējums atklāja, ka vairumā ES dalībvalstu to skolēnu īpatsvars, kam ir nepietiekama lasītprasme, ir daudz lielāks ekonomiskā, sociālā un kultūras stāvokļa (ESCS) indeksa apakšējā ceturtdaļā nekā skolēnu īpatsvars šā rādītāja augšējā ceturtdaļā; dažās ES dalībvalstīs šī atšķirība pārsniedza 40 procentpunktus. Akadēmiskas publikācijas apstiprina, ka skolēni no sociālekonomiski nelabvēlīgas vides biežās saskaras ar grūtībām attīstīt akadēmiskās un valodas prasmes. Viņiem biežāk ir ar mācīšanos saistītas uzvedības problēmas, zemāka motivācija mācīties, viņi ātrāk pamet izglītību, viņu iegūtā kvalifikācija ir zemāka un viņiem ir nepietiekamas prasmes, lai pilnībā iesaistītos sabiedrības dzīvē.

| 8. | Pēdējo gadu laikā dalībvalstis savās izglītības un mācību sistēmās ir integrējušas lielu skaitu skolas vecuma trešo valstu migrantu (tostarp bēgļu (8)), kuru vidū ir daži, kuriem ierodoties ir ļoti zems pamatprasmju līmenis. Papildu problēmas rodas saistībā ar cilvēkiem, kuri bēg no kara Ukrainā un no kuriem liela daļa ir skolas vecuma bērni, kam vajadzīgs mērķtiecīgs mācību (tostarp valodas apguves, lai varētu mācīties) un psihosociālais atbalsts. |
| --- | --- |

8.

Pēdējo gadu laikā dalībvalstis savās izglītības un mācību sistēmās ir integrējušas lielu skaitu skolas vecuma trešo valstu migrantu (tostarp bēgļu (8)), kuru vidū ir daži, kuriem ierodoties ir ļoti zems pamatprasmju līmenis. Papildu problēmas rodas saistībā ar cilvēkiem, kuri bēg no kara Ukrainā un no kuriem liela daļa ir skolas vecuma bērni, kam vajadzīgs mērķtiecīgs mācību (tostarp valodas apguves, lai varētu mācīties) un psihosociālais atbalsts.

| 9. | PISA 2015. un 2018. gada novērtējums arī atklāja, ka aizvien vairāk samazinās skolēnu piederības izjūta skolā un plaši izplatās un palielinās iebiedēšana/kiberiebiedēšana. Pētījumos uzsvērts tas, cik svarīga ir emocionālā, sociālā un fiziskā labbūtība skolās, lai uzlabotu bērnu un jauniešu iespējas gūt panākumus izglītībā un dzīvē. Tie apliecina, ka garīgās veselības problēmām, kā arī vardarbībai un iebiedēšanai, rasismam, ksenofobijai un citām neiecietības formām un diskriminācijai ir postošas sekas attiecībā uz bērnu un jauniešu emocionālo labbūtību un izglītības rezultātiem. Pētījumi arī liecina, ka nelabvēlīgā situācijā esošas grupas ir vairāk pakļautas iebiedēšanai un ka izglītojamiem no skolām, kas atrodas sociālekonomiski nelabvēlīgā vidē, ir mazāka piederības izjūta nekā viņu materiāli labāk nodrošinātajiem vienaudžiem. |
| --- | --- |

9.

PISA 2015. un 2018. gada novērtējums arī atklāja, ka aizvien vairāk samazinās skolēnu piederības izjūta skolā un plaši izplatās un palielinās iebiedēšana/kiberiebiedēšana. Pētījumos uzsvērts tas, cik svarīga ir emocionālā, sociālā un fiziskā labbūtība skolās, lai uzlabotu bērnu un jauniešu iespējas gūt panākumus izglītībā un dzīvē. Tie apliecina, ka garīgās veselības problēmām, kā arī vardarbībai un iebiedēšanai, rasismam, ksenofobijai un citām neiecietības formām un diskriminācijai ir postošas sekas attiecībā uz bērnu un jauniešu emocionālo labbūtību un izglītības rezultātiem. Pētījumi arī liecina, ka nelabvēlīgā situācijā esošas grupas ir vairāk pakļautas iebiedēšanai un ka izglītojamiem no skolām, kas atrodas sociālekonomiski nelabvēlīgā vidē, ir mazāka piederības izjūta nekā viņu materiāli labāk nodrošinātajiem vienaudžiem.

| 10. | Līdz ar Covid-19 pandēmiju šo problēmu risināšana ir kļuvusi vēl svarīgāka. Vairāki pētījumi liecina, ka līdz ar krīzi varētu būt palielinājusies iespēja, ka izglītojamie, kuriem pastāv risks zaudēt saikni ar skolu, faktiski pametīs mācības un ka krīze ir negatīvi ietekmējusi izglītojamo garīgo veselību un labbūtību kopumā (9). |
| --- | --- |

10.

Līdz ar Covid-19 pandēmiju šo problēmu risināšana ir kļuvusi vēl svarīgāka. Vairāki pētījumi liecina, ka līdz ar krīzi varētu būt palielinājusies iespēja, ka izglītojamie, kuriem pastāv risks zaudēt saikni ar skolu, faktiski pametīs mācības un ka krīze ir negatīvi ietekmējusi izglītojamo garīgo veselību un labbūtību kopumā (9).

| 11. | Padome 2011. gadā pieņēma Ieteikumu par politiku, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu (10). Eiropas un valstu līmenī ir daudz darīts ieteikuma īstenošanai, jo īpaši organizējot savstarpējo mācīšanos un paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm Eiropas politikas sadarbības ET 2020 satvarā. Plašs resursu klāsts, sekmīgu pasākumu piemēri un resursu materiāli ir pieejami tiešsaistē Eiropas rīkkopā skolām un Cedefop profesionālās izglītības un apmācības (PIA) rīkkopā izglītības priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanai. 2019. gadā publicētais Ieteikuma īstenošanas neatkarīgais novērtējums (11) skaidri apliecina to, ka ieteikums un saistītais ES politikas rīku kopums ir sekmējuši izglītības un mācību iestāžu un politiku pārveidi un veicinājuši izglītības priekšlaicīgas pamešanas samazināšanos. Tajā ir arī uzsvērtas jomas, kur ieguldāms papildu darbs. |
| --- | --- |

11.

Padome 2011. gadā pieņēma Ieteikumu par politiku, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu (10). Eiropas un valstu līmenī ir daudz darīts ieteikuma īstenošanai, jo īpaši organizējot savstarpējo mācīšanos un paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm Eiropas politikas sadarbības ET 2020 satvarā. Plašs resursu klāsts, sekmīgu pasākumu piemēri un resursu materiāli ir pieejami tiešsaistē Eiropas rīkkopā skolām un Cedefop profesionālās izglītības un apmācības (PIA) rīkkopā izglītības priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanai. 2019. gadā publicētais Ieteikuma īstenošanas neatkarīgais novērtējums (11) skaidri apliecina to, ka ieteikums un saistītais ES politikas rīku kopums ir sekmējuši izglītības un mācību iestāžu un politiku pārveidi un veicinājuši izglītības priekšlaicīgas pamešanas samazināšanos. Tajā ir arī uzsvērtas jomas, kur ieguldāms papildu darbs.

| 12. | No Erasmus+ programmas ir atbalstīti vairāki iekļaušanas pārrobežu projekti dažādās izglītības jomās, kuru mērķis bija novērst nesekmību un izglītības priekšlaicīgu pamešanu. Iekļaušana ir viena no galvenajām Erasmus+ prioritātēm laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam. Programma arī ietver konkrēto politikas prioritāti – novērst mācīšanās trūkumus, izglītības priekšlaicīgu pamešanu un pamatprasmju vāju apguvi, ļaujot ieinteresētajām personām saņemt Erasmus+ finansējumu politikas ieteikumu īstenošanai. |
| --- | --- |

12.

No Erasmus+ programmas ir atbalstīti vairāki iekļaušanas pārrobežu projekti dažādās izglītības jomās, kuru mērķis bija novērst nesekmību un izglītības priekšlaicīgu pamešanu. Iekļaušana ir viena no galvenajām Erasmus+ prioritātēm laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam. Programma arī ietver konkrēto politikas prioritāti – novērst mācīšanās trūkumus, izglītības priekšlaicīgu pamešanu un pamatprasmju vāju apguvi, ļaujot ieinteresētajām personām saņemt Erasmus+ finansējumu politikas ieteikumu īstenošanai.

| 13. | Eiropas strukturālie un investīciju fondi (ESI fondi) 2014.–2020. gadam ir ļāvuši piesaistīt ievērojamus ieguldījumus, lai novērstu izglītības priekšlaicīgu pamešanu, nodrošinot atbalstu vairākiem lieliem projektiem atbilstoši Padomes 2011. gada Ieteikumam. No Eiropas Sociālā fonda Plus atbalsta personas, reģionus un dalībvalstis, kas saskaras ar noteiktām problēmām – sākot no atgūšanās no Covid-19 pandēmijas un beidzot ar ES klimata, nodarbinātības, sociālās iekļaušanas un izglītības mērķu sasniegšanu. ESIF un 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu izmantošanu cita starpā nosaka konkrētai valstij adresēti ieteikumi, kas izdoti Eiropas pusgada ietvaros. |
| --- | --- |

13.

Eiropas strukturālie un investīciju fondi (ESI fondi) 2014.–2020. gadam ir ļāvuši piesaistīt ievērojamus ieguldījumus, lai novērstu izglītības priekšlaicīgu pamešanu, nodrošinot atbalstu vairākiem lieliem projektiem atbilstoši Padomes 2011. gada Ieteikumam. No Eiropas Sociālā fonda Plus atbalsta personas, reģionus un dalībvalstis, kas saskaras ar noteiktām problēmām – sākot no atgūšanās no Covid-19 pandēmijas un beidzot ar ES klimata, nodarbinātības, sociālās iekļaušanas un izglītības mērķu sasniegšanu. ESIF un 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu izmantošanu cita starpā nosaka konkrētai valstij adresēti ieteikumi, kas izdoti Eiropas pusgada ietvaros.

| 14. | Tehniskā atbalsta instruments piedāvā dalībvalstīm iespēju pēc pieprasījuma saņemt atbalstu, lai dažādās jomās veiktu pielāgotas reformas, piemēram, uzlabotu bērnu izglītības rezultātus, pirmsskolas izglītību un aprūpi, noteiktu valsts stratēģijas un rīcības plānus nolūkā risināt un novērst izglītības priekšlaicīgas pamešanas problēmu, izstrādātu rīkus skolotāju piesaistei un profesionālai attīstībai vai sagatavotu un īstenotu mācību programmas reformu. Tehniskā atbalsta instrumentu un tā priekšteci – strukturālo reformu atbalsta programmu – vairākas dalībvalstis izmantoja tādu reformu atbalstam, kas novērš izglītības priekšlaicīgu pamešanu, jo īpaši attiecībā uz bērniem no neaizsargātām grupām. |
| --- | --- |

14.

Tehniskā atbalsta instruments piedāvā dalībvalstīm iespēju pēc pieprasījuma saņemt atbalstu, lai dažādās jomās veiktu pielāgotas reformas, piemēram, uzlabotu bērnu izglītības rezultātus, pirmsskolas izglītību un aprūpi, noteiktu valsts stratēģijas un rīcības plānus nolūkā risināt un novērst izglītības priekšlaicīgas pamešanas problēmu, izstrādātu rīkus skolotāju piesaistei un profesionālai attīstībai vai sagatavotu un īstenotu mācību programmas reformu. Tehniskā atbalsta instrumentu un tā priekšteci – strukturālo reformu atbalsta programmu – vairākas dalībvalstis izmantoja tādu reformu atbalstam, kas novērš izglītības priekšlaicīgu pamešanu, jo īpaši attiecībā uz bērniem no neaizsargātām grupām.

| 15. | Bērniem un pusaudžiem ir vajadzīgs līdzsvarots kognitīvo, sociālo un emocionālo kompetenču kopums, lai panāktu pozitīvus rezultātus skolā un dzīvē. Padomes Ieteikumā (2018. gada 22. maijs) par pamatkompetencēm mūžizglītībā (12) ir definētas “personīgās, sociālās un mācīšanās mācīties kompetences”. Tas ietver spēju tikt galā ar nenoteiktību un sarežģītību, rūpes par savu fizisko un emocionālo labbūtību, spēju saglabāt fizisko un garīgo veselību, veidot uz sadarbību vērstas un pozitīvas attiecības, dzīvot, rūpējoties par veselību un domājot par nākotni, un spēju pārvaldīt konfliktus iekļaujošā un atbalstošā kontekstā. |
| --- | --- |

15.

Bērniem un pusaudžiem ir vajadzīgs līdzsvarots kognitīvo, sociālo un emocionālo kompetenču kopums, lai panāktu pozitīvus rezultātus skolā un dzīvē. Padomes Ieteikumā (2018. gada 22. maijs) par pamatkompetencēm mūžizglītībā (12) ir definētas “personīgās, sociālās un mācīšanās mācīties kompetences”. Tas ietver spēju tikt galā ar nenoteiktību un sarežģītību, rūpes par savu fizisko un emocionālo labbūtību, spēju saglabāt fizisko un garīgo veselību, veidot uz sadarbību vērstas un pozitīvas attiecības, dzīvot, rūpējoties par veselību un domājot par nākotni, un spēju pārvaldīt konfliktus iekļaujošā un atbalstošā kontekstā.

| 16. | Padomes secinājumos par to, kā ar taisnīgumu un iekļautību izglītībā un mācībās veicināt panākumus izglītībā ikvienam (13), dalībvalstis tiek aicinātas īstenot izglītības politikas pasākumus un vajadzības gadījumā reformēt izglītības un mācību sistēmas, aplūkojot visu izglītības un mācību spektru kopumā un izmantojot visas iestādes aptverošu pieeju, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas un iekļaušanu un sekmētu panākumus jebkāda veida izglītībā un mācībās visos to līmeņos. |
| --- | --- |

16.

Padomes secinājumos par to, kā ar taisnīgumu un iekļautību izglītībā un mācībās veicināt panākumus izglītībā ikvienam (13), dalībvalstis tiek aicinātas īstenot izglītības politikas pasākumus un vajadzības gadījumā reformēt izglītības un mācību sistēmas, aplūkojot visu izglītības un mācību spektru kopumā un izmantojot visas iestādes aptverošu pieeju, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas un iekļaušanu un sekmētu panākumus jebkāda veida izglītībā un mācībās visos to līmeņos.

| 17. | Padomes secinājumos par Eiropas skolotājiem un pasniedzējiem nākotnei (14) tiek atzīts, ka skolotāji, pasniedzēji un skolu vadītāji ir neaizstājams izglītības un mācību virzītājspēks, un uzsvērts, ka ir svarīgi turpināt attīstīt un atjaunināt to kompetences. Paziņojumā par Eiropas izglītības telpu un Padomes rezolūcijā ir atzīta skolotāju un pasniedzēju ļoti lielā nozīme. |
| --- | --- |

17.

Padomes secinājumos par Eiropas skolotājiem un pasniedzējiem nākotnei (14) tiek atzīts, ka skolotāji, pasniedzēji un skolu vadītāji ir neaizstājams izglītības un mācību virzītājspēks, un uzsvērts, ka ir svarīgi turpināt attīstīt un atjaunināt to kompetences. Paziņojumā par Eiropas izglītības telpu un Padomes rezolūcijā ir atzīta skolotāju un pasniedzēju ļoti lielā nozīme.

| 18. | Padomes Ieteikumā (2019. gada 22. maijs) par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām (15) uzsvērts, ka visiem bērniem nodrošināta piekļuve kvalitatīviem pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumiem veicina bērnu veselīgu attīstību un panākumus izglītībā, palīdz samazināt sociālo nevienlīdzību un mazina kompetenču atšķirības dažādos sociālekonomiskos apstākļos dzīvojošiem bērniem. |
| --- | --- |

18.

Padomes Ieteikumā (2019. gada 22. maijs) par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām (15) uzsvērts, ka visiem bērniem nodrošināta piekļuve kvalitatīviem pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumiem veicina bērnu veselīgu attīstību un panākumus izglītībā, palīdz samazināt sociālo nevienlīdzību un mazina kompetenču atšķirības dažādos sociālekonomiskos apstākļos dzīvojošiem bērniem.

| 19. | Padomes Ieteikumā (2021. gada 29. novembris) par jaukta tipa mācīšanās pieejām kvalitatīvai un iekļaujošai pamatizglītībai un vidējai izglītībai (16) tiek atbalstītas jaukta tipa mācīšanās pieejas, kurās tiek nodrošināta skolas telpu un tālmācības vides kombinēšana, kā arī digitāli un nedigitāli mācīšanās rīki, lai veidotu noturīgākas un iekļaujošākas izglītības un mācību sistēmas. Šāda prakse ļauj izmantot dažādotas un diferencētas pieejas un rīkus, lai labāk atbalstītu visus skolēnus – īpaši skolēnus ar konkrētām vajadzībām vai no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām – un lai uzlabotu to motivāciju mācīties. |
| --- | --- |

19.

Padomes Ieteikumā (2021. gada 29. novembris) par jaukta tipa mācīšanās pieejām kvalitatīvai un iekļaujošai pamatizglītībai un vidējai izglītībai (16) tiek atbalstītas jaukta tipa mācīšanās pieejas, kurās tiek nodrošināta skolas telpu un tālmācības vides kombinēšana, kā arī digitāli un nedigitāli mācīšanās rīki, lai veidotu noturīgākas un iekļaujošākas izglītības un mācību sistēmas. Šāda prakse ļauj izmantot dažādotas un diferencētas pieejas un rīkus, lai labāk atbalstītu visus skolēnus – īpaši skolēnus ar konkrētām vajadzībām vai no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām – un lai uzlabotu to motivāciju mācīties.

| 20. | Eiropas Prasmju programmā (17) ir definēti pasākumi, ar ko stiprināt ilgtspējīgu konkurētspēju, veidot noturību reaģēšanai uz krīzēm un palīdzēt iedzīvotājiem un uzņēmumiem attīstīt attiecīgu prasmju kopumu, pamatojoties uz Covid-19 pandēmijas laikā gūtajām atziņām. Padomes Ieteikumā (2020. gada 24. novembris) par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (18) ir ierosināts atjaunināts ES politikas redzējums par PIA, kam ir izšķirīga nozīme, lai novērstu un risinātu izglītības priekšlaicīgas pamešanas problēmu un sekmētu iespēju vienlīdzību. |
| --- | --- |

20.

Eiropas Prasmju programmā (17) ir definēti pasākumi, ar ko stiprināt ilgtspējīgu konkurētspēju, veidot noturību reaģēšanai uz krīzēm un palīdzēt iedzīvotājiem un uzņēmumiem attīstīt attiecīgu prasmju kopumu, pamatojoties uz Covid-19 pandēmijas laikā gūtajām atziņām. Padomes Ieteikumā (2020. gada 24. novembris) par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (18) ir ierosināts atjaunināts ES politikas redzējums par PIA, kam ir izšķirīga nozīme, lai novērstu un risinātu izglītības priekšlaicīgas pamešanas problēmu un sekmētu iespēju vienlīdzību.

| 21. | Digitālās izglītības rīcības plānā (19) ir izklāstītas darbības tādu digitālo prasmju un kompetenču uzlabošanai, kas vajadzīgas digitālajai pārveidei, nolūkā nodrošināt, ka neviens izglītojamais netiek atstāts novērtā un ka visiem absolventiem ir darba tirgū nepieciešamās kompetences. Tajā paredzēta kopīgu pamatnostādņu izstrāde skolotājiem un izglītības darbiniekiem par to, kā veicināt digitālo pratību un cīnīties pret dezinformāciju, Eiropas digitālo kompetenču satvara atjaunināšana un priekšlikums Padomes Ieteikumam par digitālo prasmju nodrošināšanas uzlabošanu izglītībā un mācībās. Rīcības plānā arī mudināts pielikt pūles, lai novērstu dzimumu nelīdztiesību STEM jomā. |
| --- | --- |

21.

Digitālās izglītības rīcības plānā (19) ir izklāstītas darbības tādu digitālo prasmju un kompetenču uzlabošanai, kas vajadzīgas digitālajai pārveidei, nolūkā nodrošināt, ka neviens izglītojamais netiek atstāts novērtā un ka visiem absolventiem ir darba tirgū nepieciešamās kompetences. Tajā paredzēta kopīgu pamatnostādņu izstrāde skolotājiem un izglītības darbiniekiem par to, kā veicināt digitālo pratību un cīnīties pret dezinformāciju, Eiropas digitālo kompetenču satvara atjaunināšana un priekšlikums Padomes Ieteikumam par digitālo prasmju nodrošināšanas uzlabošanu izglītībā un mācībās. Rīcības plānā arī mudināts pielikt pūles, lai novērstu dzimumu nelīdztiesību STEM jomā.

| 22. | Padomes Ieteikumā (2021. gada 14. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (20), dalībvalstis tiek aicinātas garantēt efektīvu un brīvu piekļuvi izglītībai un skolas nodarbībām bērniem, kam vajadzīga palīdzība (proti, bērniem, kas ir pakļauti nabadzības vai sociālās atstumtības riskam, jo īpaši romu bērniem). ES stratēģijā par bērna tiesībām (21) tiek aicināts veidot iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību. Jaunajā Eiropas stratēģijā "Bērniem labāks internets (BIK+) (22) ir aicināts veidot tādu digitālo vidi, kurā bērni ir aizsargāti, saņem iespējas un tiek cienīti, un tajā uzsvērts, ka neaizsargātā situācijā esošiem bērniem vajadzētu būt vienlīdzīgām iespējām, lai viņi varētu izmantotu digitālās desmitgades sniegtās iespējas. |
| --- | --- |

22.

Padomes Ieteikumā (2021. gada 14. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (20), dalībvalstis tiek aicinātas garantēt efektīvu un brīvu piekļuvi izglītībai un skolas nodarbībām bērniem, kam vajadzīga palīdzība (proti, bērniem, kas ir pakļauti nabadzības vai sociālās atstumtības riskam, jo īpaši romu bērniem). ES stratēģijā par bērna tiesībām (21) tiek aicināts veidot iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību. Jaunajā Eiropas stratēģijā "Bērniem labāks internets (BIK+) (22) ir aicināts veidot tādu digitālo vidi, kurā bērni ir aizsargāti, saņem iespējas un tiek cienīti, un tajā uzsvērts, ka neaizsargātā situācijā esošiem bērniem vajadzētu būt vienlīdzīgām iespējām, lai viņi varētu izmantotu digitālās desmitgades sniegtās iespējas.

| 23. | Jaunajā ES vienlīdzības stratēģiju un iekļaušanas politikas satvaru kopumā, kas pieņemts 2020. un 2021. gadā (23), ir īpaši uzsvērta vienlīdzības un iekļaušanas sekmēšana un cīņa pret diskrimināciju izglītībā, izmantojot mērķorientētu atbalstu visnelabvēlīgākajā situācijā esošām un diskriminācijas riskam visvairāk pakļautajām personām. |
| --- | --- |

23.

Jaunajā ES vienlīdzības stratēģiju un iekļaušanas politikas satvaru kopumā, kas pieņemts 2020. un 2021. gadā (23), ir īpaši uzsvērta vienlīdzības un iekļaušanas sekmēšana un cīņa pret diskrimināciju izglītībā, izmantojot mērķorientētu atbalstu visnelabvēlīgākajā situācijā esošām un diskriminācijas riskam visvairāk pakļautajām personām.

| 24. | Padomes Ieteikumā (2020. gada 30. oktobris) “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” un ar ko aizstāj Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (24), ir ieteikts palīdzēt jauniešu atgriezties izglītībā un mācībās, dažādojot tālākizglītības piedāvājumu un attiecīgā gadījumā nodrošinot neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu. Papildus tam iniciatīva ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve – orientācija, mācības, meistarība, rezultāts) palīdz nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem vecumā no 18 līdz 30 gadiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), atrast savu ceļu darba tirgū mītnes valstī, un apvieno atbalstu izglītībai, arodmācībām vai nodarbinātībai ar iekārtošanu darbā citā ES dalībvalstī, lai uzlabotu jauniešu prasmes, zināšanas un pieredzi. |
| --- | --- |

24.

Padomes Ieteikumā (2020. gada 30. oktobris) “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” un ar ko aizstāj Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (24), ir ieteikts palīdzēt jauniešu atgriezties izglītībā un mācībās, dažādojot tālākizglītības piedāvājumu un attiecīgā gadījumā nodrošinot neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu. Papildus tam iniciatīva ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve – orientācija, mācības, meistarība, rezultāts) palīdz nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem vecumā no 18 līdz 30 gadiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), atrast savu ceļu darba tirgū mītnes valstī, un apvieno atbalstu izglītībai, arodmācībām vai nodarbinātībai ar iekārtošanu darbā citā ES dalībvalstī, lai uzlabotu jauniešu prasmes, zināšanas un pieredzi.

| 25. | Padomes 2011. gada Ieteikuma īstenošanas gaitā gūtās atziņas, pētījumu un apspriešanās ar ieinteresētajām personām rezultātā gūtie jaunie ieskati liecina, ka ir nepieciešama plašāka, iekļaujošāka un sistemātiskāka pieeja panākumu sasniegšanai skolā, vienlaikus īstenojot ES līmeņa mērķi attiecībā uz pamatprasmēm un novēršot izglītības priekšlaicīgu pamešanu, kā arī pilnībā iekļaujot labbūtības dimensiju. Šādai pieejai būtu jānodrošina to kompetenču attīstība, kas vajadzīgas sekmju gūšanai izglītībā un dzīvē, un tā dos iespēju gūt jēgpilnu mācību pieredzi, panākt iesaisti, plašāku līdzdalību kopienas dzīvē un pāreju uz stabilu pieaugušā dzīvi un aktīvu pilsoniskumu. |
| --- | --- |

25.

Padomes 2011. gada Ieteikuma īstenošanas gaitā gūtās atziņas, pētījumu un apspriešanās ar ieinteresētajām personām rezultātā gūtie jaunie ieskati liecina, ka ir nepieciešama plašāka, iekļaujošāka un sistemātiskāka pieeja panākumu sasniegšanai skolā, vienlaikus īstenojot ES līmeņa mērķi attiecībā uz pamatprasmēm un novēršot izglītības priekšlaicīgu pamešanu, kā arī pilnībā iekļaujot labbūtības dimensiju. Šādai pieejai būtu jānodrošina to kompetenču attīstība, kas vajadzīgas sekmju gūšanai izglītībā un dzīvē, un tā dos iespēju gūt jēgpilnu mācību pieredzi, panākt iesaisti, plašāku līdzdalību kopienas dzīvē un pāreju uz stabilu pieaugušā dzīvi un aktīvu pilsoniskumu.

| 26. | Dalībvalstīm visā ES ir sistemātiski jāņem vērā, ka mērķis ir samazināt nesekmību un izglītības priekšlaicīgu pamešanu, kā arī veicināt panākumus skolā. Sistēmas līmenī ir vajadzīga politikas pasākumu konsekvence, koordinēšana ar citām attiecīgajām politikas jomām (piemēram, jaunatne, veselība, kultūra, sociālie pakalpojumi, nodarbinātība, mājoklis, tieslietas, migrācija un integrācija) un efektīva sadarbība starp dažādiem dalībniekiem visos līmeņos (valsts, reģionālā, vietējā, skolas līmenī), lai nodrošinātu saskaņotu atbalstu bērniem, jauniešiem un viņu ģimenēm. Vienlaikus skolas līmenī atbilstoši valsts apstākļiem būtu jāsekmē visas skolas mēroga pieejas, kas aptver visas darbības jomas (mācīšanu un mācīšanos, plānošanu un pārvaldību utt.) un iesaista visus galvenos dalībniekus (izglītojamos, skolu vadītājus, akadēmisko un neakadēmisko personālu, vecākus un ģimenes un vietējās un plašākas kopienas) (25). |
| --- | --- |

26.

Dalībvalstīm visā ES ir sistemātiski jāņem vērā, ka mērķis ir samazināt nesekmību un izglītības priekšlaicīgu pamešanu, kā arī veicināt panākumus skolā. Sistēmas līmenī ir vajadzīga politikas pasākumu konsekvence, koordinēšana ar citām attiecīgajām politikas jomām (piemēram, jaunatne, veselība, kultūra, sociālie pakalpojumi, nodarbinātība, mājoklis, tieslietas, migrācija un integrācija) un efektīva sadarbība starp dažādiem dalībniekiem visos līmeņos (valsts, reģionālā, vietējā, skolas līmenī), lai nodrošinātu saskaņotu atbalstu bērniem, jauniešiem un viņu ģimenēm. Vienlaikus skolas līmenī atbilstoši valsts apstākļiem būtu jāsekmē visas skolas mēroga pieejas, kas aptver visas darbības jomas (mācīšanu un mācīšanos, plānošanu un pārvaldību utt.) un iesaista visus galvenos dalībniekus (izglītojamos, skolu vadītājus, akadēmisko un neakadēmisko personālu, vecākus un ģimenes un vietējās un plašākas kopienas) (25).

| 27. | Šajā Padomes ieteikumā ir pilnīgi ievērots subsidiaritātes princips un proporcionalitātes princips. |
| --- | --- |

27.

Šajā Padomes ieteikumā ir pilnīgi ievērots subsidiaritātes princips un proporcionalitātes princips.

AR ŠO IESAKA DALĪBVALSTĪM:

| 1. | Attiecīgā gadījumā līdz 2025. gadam atbilstošā līmenī un saskaņā ar savu izglītības un mācību sistēmas struktūru vēl vairāk nostiprināt integrētu un visaptverošu stratēģiju (26)
  panākumu veicināšanai skolā, lai līdz minimumam samazinātu sociālekonomiskā statusa ietekmi uz izglītības un mācību rezultātiem, sekmētu iekļaušanu izglītībā un mācībās un vēl vairāk samazinātu izglītības priekšlaicīgu pamešanu un nesekmību pamatprasmju apguvē, ņemot vērā pielikumā ietvertajā politikas satvarā izklāstītos daudzveidīgos pasākumus. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš labbūtībai skolā kā galvenajam elementam, kas nodrošina panākumus skolā. Šādai stratēģijai būtu jāietver preventīvie, intervences un kompensējošie pasākumi (tostarp pastiprinātās Garantijas jauniešiem (27) ietvaros piedāvātie pasākumi), tai vajadzētu būt pamatotai ar pierādījumiem un apvienot vispārējus pasākumus ar mērķorientētiem un/vai individuāliem nosacījumiem izglītojamajiem, kam vajadzīga papildu uzmanība un atbalsts iekļaujošā vidē (piemēram, izglītojamajiem, kas atrodas nelabvēlīgā sociālekonomiskajā situācijā, migrantu, bēgļu un romu izcelsmes izglītojamajiem, izglītojamajiem ar redzamu un neredzamu invaliditāti, izglītojamajiem ar īpašām izglītības vajadzībām vai garīgās veselības problēmām un izglītojamajiem, kas dzīvo izolētos, salu vai attālos apgabalos, piemēram, ES tālākajos reģionos, ņemot vērā valsts apstākļus). Šāda stratēģija būtu arī jābalsta uz strukturētu sadarbību starp dalībniekiem, kuri pārstāv dažādas politikas jomas, pārvaldības un izglītības un mācību līmeņus, tai būtu jāsaņem atbilstošs finansējums un jāpievieno skaidrs īstenošanas un izvērtēšanas plāns. |
| --- | --- |

1.

Attiecīgā gadījumā līdz 2025. gadam atbilstošā līmenī un saskaņā ar savu izglītības un mācību sistēmas struktūru vēl vairāk nostiprināt integrētu un visaptverošu stratēģiju (26)
  panākumu veicināšanai skolā, lai līdz minimumam samazinātu sociālekonomiskā statusa ietekmi uz izglītības un mācību rezultātiem, sekmētu iekļaušanu izglītībā un mācībās un vēl vairāk samazinātu izglītības priekšlaicīgu pamešanu un nesekmību pamatprasmju apguvē, ņemot vērā pielikumā ietvertajā politikas satvarā izklāstītos daudzveidīgos pasākumus. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš labbūtībai skolā kā galvenajam elementam, kas nodrošina panākumus skolā. Šādai stratēģijai būtu jāietver preventīvie, intervences un kompensējošie pasākumi (tostarp pastiprinātās Garantijas jauniešiem (27) ietvaros piedāvātie pasākumi), tai vajadzētu būt pamatotai ar pierādījumiem un apvienot vispārējus pasākumus ar mērķorientētiem un/vai individuāliem nosacījumiem izglītojamajiem, kam vajadzīga papildu uzmanība un atbalsts iekļaujošā vidē (piemēram, izglītojamajiem, kas atrodas nelabvēlīgā sociālekonomiskajā situācijā, migrantu, bēgļu un romu izcelsmes izglītojamajiem, izglītojamajiem ar redzamu un neredzamu invaliditāti, izglītojamajiem ar īpašām izglītības vajadzībām vai garīgās veselības problēmām un izglītojamajiem, kas dzīvo izolētos, salu vai attālos apgabalos, piemēram, ES tālākajos reģionos, ņemot vērā valsts apstākļus). Šāda stratēģija būtu arī jābalsta uz strukturētu sadarbību starp dalībniekiem, kuri pārstāv dažādas politikas jomas, pārvaldības un izglītības un mācību līmeņus, tai būtu jāsaņem atbilstošs finansējums un jāpievieno skaidrs īstenošanas un izvērtēšanas plāns.

| 2. | Izstrādāt un attiecīgā gadījumā vēl vairāk nostiprināt datu apkopošanas un uzraudzības sistēmas valsts, reģionālā un vietējā līmenī, kas ļauj sistemātiski apkopot kvalitatīvu un kvantitatīvu informāciju par izglītojamajiem, kā arī mācību rezultātus ietekmējošiem faktoriem, jo īpaši sociālekonomisko situāciju. Šīm sistēmām jāatbilst persondatu aizsardzības prasībām un valsts tiesību aktiem. Tām, ciktāl iespējams, būtu jānodrošina, ka sadalīti dati un informācija par plašu aspektu kopumu (tostarp pašu izglītojamo viedokļiem) ir pieejami dažādos politikas līmeņos un tiek izmantoti (attiecīgā gadījumā anonimizētā veidā) analīzei, preventīviem pasākumiem un agrīnai intervencei, politikas izstrādei un norādīto stratēģiju vadībai, uzraudzībai un izvērtēšana. |
| --- | --- |

2.

Izstrādāt un attiecīgā gadījumā vēl vairāk nostiprināt datu apkopošanas un uzraudzības sistēmas valsts, reģionālā un vietējā līmenī, kas ļauj sistemātiski apkopot kvalitatīvu un kvantitatīvu informāciju par izglītojamajiem, kā arī mācību rezultātus ietekmējošiem faktoriem, jo īpaši sociālekonomisko situāciju. Šīm sistēmām jāatbilst persondatu aizsardzības prasībām un valsts tiesību aktiem. Tām, ciktāl iespējams, būtu jānodrošina, ka sadalīti dati un informācija par plašu aspektu kopumu (tostarp pašu izglītojamo viedokļiem) ir pieejami dažādos politikas līmeņos un tiek izmantoti (attiecīgā gadījumā anonimizētā veidā) analīzei, preventīviem pasākumiem un agrīnai intervencei, politikas izstrādei un norādīto stratēģiju vadībai, uzraudzībai un izvērtēšana.

| 3. | Integrētas un visaptverošas stratēģijas kontekstā un atbilstoši valsts apstākļiem apvienot preventīvos, intervences un kompensējošos pasākumus, piemēram, tādus, kas ierosināti pielikumā norādītajā politikas satvarā, lai atbalstītu:






  3.1 | izglītojamos, sistemātiski apvienojot daudzveidīgus pasākumus, kuros galvenā uzmanība pievērsta izglītojamo interesēm un vajadzībām un ņemts vērā viņu viedoklis; |
| --- | --- | --- |

3.

Integrētas un visaptverošas stratēģijas kontekstā un atbilstoši valsts apstākļiem apvienot preventīvos, intervences un kompensējošos pasākumus, piemēram, tādus, kas ierosināti pielikumā norādītajā politikas satvarā, lai atbalstītu:

3.1

izglītojamos, sistemātiski apvienojot daudzveidīgus pasākumus, kuros galvenā uzmanība pievērsta izglītojamo interesēm un vajadzībām un ņemts vērā viņu viedoklis;

| 3.2 | skolu vadītājus, skolotājus, pasniedzējus un citu personālu, tostarp pirmsskolas izglītībā un aprūpē, palīdzot viņiem apgūt zināšanas, prasmes un kompetences un sniedzot atbalstu pastāvīgai profesionālajai pilnveidei, kā arī nodrošinot, ka viņiem ir pietiekami daudz laika, vieta un atbalsts, lai efektīvi strādātu ar visiem izglītojamajiem, tostarp tiem, kas ir pakļauti izslēgšanas, nesekmības un izglītības priekšlaicīgas pamešanas riskam. Būtu jāņem vērā viņu darba atzīšana un novērtēšana (tostarp finansiāla); |
| --- | --- |

3.2

skolu vadītājus, skolotājus, pasniedzējus un citu personālu, tostarp pirmsskolas izglītībā un aprūpē, palīdzot viņiem apgūt zināšanas, prasmes un kompetences un sniedzot atbalstu pastāvīgai profesionālajai pilnveidei, kā arī nodrošinot, ka viņiem ir pietiekami daudz laika, vieta un atbalsts, lai efektīvi strādātu ar visiem izglītojamajiem, tostarp tiem, kas ir pakļauti izslēgšanas, nesekmības un izglītības priekšlaicīgas pamešanas riskam. Būtu jāņem vērā viņu darba atzīšana un novērtēšana (tostarp finansiāla);

| 3.3 | skolas, kad tās izstrādā “visas skolas mēroga pieeju” panākumu skolā nodrošināšanai; šādas pieejas īstenošanā ir iesaistīti visi skolas kopienas locekļi (skolas vadītāji, skolotāji, pasniedzēji un cits akadēmiskais personāls, izglītojamie, vecāki un ģimenes, kā arī vietējā kopiena), kā arī plašs ieinteresēto personu loks, kas aktīvi un uz sadarbību vērstā veidā iesaistās, lai sekmētu visu izglītojamo panākumus izglītībā; |
| --- | --- |

3.3

skolas, kad tās izstrādā “visas skolas mēroga pieeju” panākumu skolā nodrošināšanai; šādas pieejas īstenošanā ir iesaistīti visi skolas kopienas locekļi (skolas vadītāji, skolotāji, pasniedzēji un cits akadēmiskais personāls, izglītojamie, vecāki un ģimenes, kā arī vietējā kopiena), kā arī plašs ieinteresēto personu loks, kas aktīvi un uz sadarbību vērstā veidā iesaistās, lai sekmētu visu izglītojamo panākumus izglītībā;

| 3.4 | sistēmas līmenī pasākumus un starpnozaru pieeju, lai uzlabotu taisnīgumu un iekļaušanu izglītībā un mācībās un veicinātu visu izglītojamo panākumus izglītībā, tostarp pievēršoties struktūrām un mehānismiem, kam var būt īpaši negatīva ietekme uz izglītojamajiem no nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām. |
| --- | --- |

3.4

sistēmas līmenī pasākumus un starpnozaru pieeju, lai uzlabotu taisnīgumu un iekļaušanu izglītībā un mācībās un veicinātu visu izglītojamo panākumus izglītībā, tostarp pievēršoties struktūrām un mehānismiem, kam var būt īpaši negatīva ietekme uz izglītojamajiem no nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām.

| 4. | Optimizēt, ņemot vērā valsts, reģionālās un vietējās vajadzības, valsts un ES resursu izmantošanu ieguldījumiem infrastruktūrā, mācībās, rīkos un resursos, lai uzlabotu iekļaušanu, vienlīdzību un labbūtību izglītībā; tas ietver ES finansējumu un zināšanas reformu veikšanai un ieguldījumiem infrastruktūrā, rīkos, pedagoģijā un veselīgas mācību vides veidošanā, jo īpaši tādus instrumentus kā Erasmus+, Atveseļošanas un noturības mehānisms, Eiropas Sociālais fonds Plus, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, programma “Digitālā Eiropa”, programma “Apvārsnis Eiropa”, tehniskā atbalsta instruments, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds utt., un nodrošināt, ka finansējuma izmantošana atbilst vispārējai stratēģijai. |
| --- | --- |

4.

Optimizēt, ņemot vērā valsts, reģionālās un vietējās vajadzības, valsts un ES resursu izmantošanu ieguldījumiem infrastruktūrā, mācībās, rīkos un resursos, lai uzlabotu iekļaušanu, vienlīdzību un labbūtību izglītībā; tas ietver ES finansējumu un zināšanas reformu veikšanai un ieguldījumiem infrastruktūrā, rīkos, pedagoģijā un veselīgas mācību vides veidošanā, jo īpaši tādus instrumentus kā Erasmus+, Atveseļošanas un noturības mehānisms, Eiropas Sociālais fonds Plus, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, programma “Digitālā Eiropa”, programma “Apvārsnis Eiropa”, tehniskā atbalsta instruments, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds utt., un nodrošināt, ka finansējuma izmantošana atbilst vispārējai stratēģijai.

| 5. | Ziņot par savu stratēģiju, veiktajiem pasākumiem, attiecīgu uzraudzības un novērtēšanas kārtību un piešķirto budžetu atbilstoši esošajai Eiropas izglītības telpas (tostarp izmantojot stratēģisko satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā (2021–2030)) un Eiropas pusgada ziņošanas kārtībai. |
| --- | --- |

5.

Ziņot par savu stratēģiju, veiktajiem pasākumiem, attiecīgu uzraudzības un novērtēšanas kārtību un piešķirto budžetu atbilstoši esošajai Eiropas izglītības telpas (tostarp izmantojot stratēģisko satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā (2021–2030)) un Eiropas pusgada ziņošanas kārtībai.

| 6. | Aktīvi iesaistīt jauniešus Padomes ieteikuma īstenošanā, šajā nolūkā cita starpā izmantojot ES jaunatnes dialogu, lai nodrošinātu, ka jauniešu, tostarp tādu, kas nāk no nelabvēlīgas vides, viedoklis, uzskati un vajadzības tiek uzklausīti un ņemti vērā. |
| --- | --- |

6.

Aktīvi iesaistīt jauniešus Padomes ieteikuma īstenošanā, šajā nolūkā cita starpā izmantojot ES jaunatnes dialogu, lai nodrošinātu, ka jauniešu, tostarp tādu, kas nāk no nelabvēlīgas vides, viedoklis, uzskati un vajadzības tiek uzklausīti un ņemti vērā.

AR ŠO AICINA KOMISIJU:

| 1. | Atbalstīt Padomes ieteikuma, kā arī saistīto iniciatīvu, piemēram, Eiropas Garantijas bērniem un pastiprinātās garantijas jauniešiem, īstenošanu, proti, veicināt savstarpēju mācīšanos un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām par to, kā nodrošināt panākumus izglītībā ikvienam ar šādām darbībām:






  1.1 | īstenot stratēģisko satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030), kurā galvenās prioritārās jomas ir izglītības priekšlaicīgas pamešanas samazināšana, pamatprasmju apguves un labbūtības uzlabošana izglītojamajiem, skolotājiem un pasniedzējiem; |
| --- | --- | --- |

1.

Atbalstīt Padomes ieteikuma, kā arī saistīto iniciatīvu, piemēram, Eiropas Garantijas bērniem un pastiprinātās garantijas jauniešiem, īstenošanu, proti, veicināt savstarpēju mācīšanos un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām par to, kā nodrošināt panākumus izglītībā ikvienam ar šādām darbībām:

1.1

īstenot stratēģisko satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030), kurā galvenās prioritārās jomas ir izglītības priekšlaicīgas pamešanas samazināšana, pamatprasmju apguves un labbūtības uzlabošana izglītojamajiem, skolotājiem un pasniedzējiem;

| 1.2 | izveidot ekspertu grupu darbam ar stratēģijām nesekmības riskam pakļauto grupu atbalstošas mācīšanās vides radīšanai un labbūtības skolā uzlabošanas atbalstam un sekmēt šīs grupas darbību, jo tas ļaus turpināt paraugprakses noteikšanu attiecībā uz atbalstošas un veselīgas mācīšanās vides izveidi, garīgās veselības, veselīga dzīvesveida un fiziskās un emocionālās labbūtības veicināšanu (tostarp ar posttraumatiskā stresa novēršanas palīdzību) un iebiedēšanas un vardarbības skolā novēršanu, kā arī izstrādāt priekšlikumus sekmīgas prakses efektīvai izmantošanai skolās un ieteikumus informētības uzlabošanas pasākumiem ES un valstu līmenī; |
| --- | --- |

1.2

izveidot ekspertu grupu darbam ar stratēģijām nesekmības riskam pakļauto grupu atbalstošas mācīšanās vides radīšanai un labbūtības skolā uzlabošanas atbalstam un sekmēt šīs grupas darbību, jo tas ļaus turpināt paraugprakses noteikšanu attiecībā uz atbalstošas un veselīgas mācīšanās vides izveidi, garīgās veselības, veselīga dzīvesveida un fiziskās un emocionālās labbūtības veicināšanu (tostarp ar posttraumatiskā stresa novēršanas palīdzību) un iebiedēšanas un vardarbības skolā novēršanu, kā arī izstrādāt priekšlikumus sekmīgas prakses efektīvai izmantošanai skolās un ieteikumus informētības uzlabošanas pasākumiem ES un valstu līmenī;

| 1.3 | izmantot ES sadarbības rīkus, tiešsaistes platformas un kopienas, kas paredzētas izglītības un mācību nodrošināšanai, – tostarp eTwinning, jauno Eiropas skolu izglītības platformu, Erasmus+ Alumni, Cedefop vēstniekus izglītības priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanai un Mācību stūrīti vairākvalodu mācību materiāliem par ES –, lai identificētu un kopīgotu sekmīgu praksi (tostarp attiecībā uz savstarpējo mācīšanos un līdzbiedru mentorēšanu), pamatnostādnes un praktiskus rīkus, kas palīdzētu izstrādāt, īstenot un izvērtēt valsts, reģionālo un vietējo politiku un praksi, tostarp tādu, kura vērsta uz izglītojamajiem, kas nāk no nelabvēlīgas vides; |
| --- | --- |

1.3

izmantot ES sadarbības rīkus, tiešsaistes platformas un kopienas, kas paredzētas izglītības un mācību nodrošināšanai, – tostarp eTwinning, jauno Eiropas skolu izglītības platformu, Erasmus+ Alumni, Cedefop vēstniekus izglītības priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanai un Mācību stūrīti vairākvalodu mācību materiāliem par ES –, lai identificētu un kopīgotu sekmīgu praksi (tostarp attiecībā uz savstarpējo mācīšanos un līdzbiedru mentorēšanu), pamatnostādnes un praktiskus rīkus, kas palīdzētu izstrādāt, īstenot un izvērtēt valsts, reģionālo un vietējo politiku un praksi, tostarp tādu, kura vērsta uz izglītojamajiem, kas nāk no nelabvēlīgas vides;

| 1.4 | veicināt izpratni un sekmēt turpmāk norādīto ES fondu sniegto iespēju izmantošanu, lai veicinātu, atbalstītu un iespējotu iekļaušanu, taisnīgumu un labbūtību izglītībā un mācībās: Erasmus+, Atveseļošanas un noturības mehānisms, Eiropas Sociālais fonds Plus, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, programma “Digitālā Eiropa”, programma “Apvārsnis Eiropa”, tehniskā atbalsta instruments, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds utt.; |
| --- | --- |

1.4

veicināt izpratni un sekmēt turpmāk norādīto ES fondu sniegto iespēju izmantošanu, lai veicinātu, atbalstītu un iespējotu iekļaušanu, taisnīgumu un labbūtību izglītībā un mācībās: Erasmus+, Atveseļošanas un noturības mehānisms, Eiropas Sociālais fonds Plus, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, programma “Digitālā Eiropa”, programma “Apvārsnis Eiropa”, tehniskā atbalsta instruments, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds utt.;

| 1.5 | atbalstīt ES mēroga pētniecību un apsekojumus; mudināt veidot pētniecības tīklus un atbalstīt dialogu starp pētniecības jomām un politikas nostādnēm, kā arī starp pētniekiem un praktiķiem; |
| --- | --- |

1.5

atbalstīt ES mēroga pētniecību un apsekojumus; mudināt veidot pētniecības tīklus un atbalstīt dialogu starp pētniecības jomām un politikas nostādnēm, kā arī starp pētniekiem un praktiķiem;

| 1.6 | ņemt vērā rezultātus, kas gūti strukturētajā dialogā par digitālo izglītību un prasmēm. |
| --- | --- |

1.6

ņemt vērā rezultātus, kas gūti strukturētajā dialogā par digitālo izglītību un prasmēm.

| 2. | Sadarbībā ar dalībvalstīm un brīvprātīgai izmantošanai dalībvalstīs palīdzēt izstrādāt un izplatīt vadlīnijas un resursus par panākumiem izglītībā visiem izglītojamajiem (tostarp par migrantu integrēšanu un valodas apguvi), tostarp turpināt izstrādāt un popularizēt Eiropas rīkkopu skolām attiecībā uz iekļaujošas izglītības veicināšanu un izglītības priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanu, iedvesmojošas prakses apkopojumu par iekļaujošu un pilsonisku izglītību un Cedefop PIA rīkkopu, kas paredzēta izglītības priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanai. |
| --- | --- |

2.

Sadarbībā ar dalībvalstīm un brīvprātīgai izmantošanai dalībvalstīs palīdzēt izstrādāt un izplatīt vadlīnijas un resursus par panākumiem izglītībā visiem izglītojamajiem (tostarp par migrantu integrēšanu un valodas apguvi), tostarp turpināt izstrādāt un popularizēt Eiropas rīkkopu skolām attiecībā uz iekļaujošas izglītības veicināšanu un izglītības priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanu, iedvesmojošas prakses apkopojumu par iekļaujošu un pilsonisku izglītību un Cedefop PIA rīkkopu, kas paredzēta izglītības priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanai.

| 3. | Atbalstīt profesionālās izaugsmes iespējas izglītības darbiniekiem un citām ieinteresētajām personām:






  3.1 | dalīties paraugpraksē, kas gūta, darbiniekiem piedaloties Erasmus+, projektos un tīklos, tostarp izmantojot eTwinning tiešsaistes kopienu, Erasmus+ skolotāju akadēmijas un profesionālās izcilības centrus; |
| --- | --- | --- |

3.

Atbalstīt profesionālās izaugsmes iespējas izglītības darbiniekiem un citām ieinteresētajām personām:

3.1

dalīties paraugpraksē, kas gūta, darbiniekiem piedaloties Erasmus+, projektos un tīklos, tostarp izmantojot eTwinning tiešsaistes kopienu, Erasmus+ skolotāju akadēmijas un profesionālās izcilības centrus;

| 3.2 | darīt pieejamus masveida atvērtos interneta kursus (MOOC) un izglītības iespējas (tostarp mikrokvalifikāciju) skolotāju, pasniedzēju, skolu vadītāju un skolotāju izglītotāju pastāvīgai profesionālajai pilnveidei, šajā nolūkā izmantojot jauno Eiropas skolu izglītības platformu, un veicināt šo kursu plašu izmantošanu. |
| --- | --- |

3.2

darīt pieejamus masveida atvērtos interneta kursus (MOOC) un izglītības iespējas (tostarp mikrokvalifikāciju) skolotāju, pasniedzēju, skolu vadītāju un skolotāju izglītotāju pastāvīgai profesionālajai pilnveidei, šajā nolūkā izmantojot jauno Eiropas skolu izglītības platformu, un veicināt šo kursu plašu izmantošanu.

| 4. | Uzraudzīt Padomes ieteikuma īstenošanu saskaņā ar esošajiem Eiropas izglītības telpas mehānismiem (tostarp stratēģisko satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā) un Eiropas pusgadu (tostarp pārskatīto sociālo rezultātu pārskatu) ziņot par to. |
| --- | --- |

4.

Uzraudzīt Padomes ieteikuma īstenošanu saskaņā ar esošajiem Eiropas izglītības telpas mehānismiem (tostarp stratēģisko satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā) un Eiropas pusgadu (tostarp pārskatīto sociālo rezultātu pārskatu) ziņot par to.

| 5. | Izmantojot ziņojumus par Eiropas izglītības telpu, uzraudzīt ES līmeņa mērķu sasniegšanā panākto progresu un periodiski ziņot par to; ciešā sadarbībā ar Rādītāju un kritēriju pastāvīgo grupu apsvērt, kā var uzlabot uzraudzību ES līmenī, jo īpaši novērtēt pašreizējos ES līmeņa rādītājus un – pēc vajadzības un attiecīgā gadījumā – ierosināt jaunus rādītājus, sevišķi attiecībā uz iekļaušanu un taisnīgumu. |
| --- | --- |

5.

Izmantojot ziņojumus par Eiropas izglītības telpu, uzraudzīt ES līmeņa mērķu sasniegšanā panākto progresu un periodiski ziņot par to; ciešā sadarbībā ar Rādītāju un kritēriju pastāvīgo grupu apsvērt, kā var uzlabot uzraudzību ES līmenī, jo īpaši novērtēt pašreizējos ES līmeņa rādītājus un – pēc vajadzības un attiecīgā gadījumā – ierosināt jaunus rādītājus, sevišķi attiecībā uz iekļaušanu un taisnīgumu.

Padomes 2011. gada 28. jūnija Ieteikumu par politiku, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu, aizstāj ar šo ieteikumu.

Briselē, 2022. gada 28. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. BALAŠ

---

(1)  OV C 428, 13.12.2017., 10. lpp.

1

(2)  COM(2021) 102 final.

2

(3)  COM(2020) 625 final.

3

(4)  OV C 66, 26.2.2021., 1. lpp.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2021/2316 (2021. gada 22. decembris) par Eiropas Jaunatnes gadu (2022) (OV L 462, 28.12.2021., 1. lpp.)

5

(6)  Konference par Eiropas nākotni, Ziņojums par galīgo rezultātu, 2022. gada maijs, 46. priekšlikums, 88. lpp.

6

Konference par Eiropas nākotni, Ziņojums par galīgo rezultātu

(7)  Digitālās prasmes ir uzskatāmas par daļu no pamatprasmēm, tomēr tās netiek tieši apskatītas šajā ieteikumā, jo tām jau ir pievērsta uzmanība citās iniciatīvās, piemēram, “Digitālās izglītības rīcības plānā”.

7

(8)  Šajā dokumentā termins “bēglis” ir lietots plašā politiskā nozīmē, nevis tā, kā definēts Ženēvas Konvencijā un ES patvēruma tiesību aktos.

8

(9)  Skatīt, piemēram: Koehler, C., Psacharopoulos, G., un Van der Graaf, L., “The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof” (Covid-19 ietekme uz nelabvēlīgā situācijā esošiem bērniem un tās sociālekonomsikās sekas), NESET-EENEE ziņojums, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2022. gads; Eiropas Komisija, Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ģenerāldirektorāts, “Impacts of COVID-19 on school education” (Covid-19 ietekme uz izglītību skolās), Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2022. gads; Blaskó, Z., da Costa, P., un Schnepf, S. V., “Learning Loss and Educational Inequalities in Europe: Mapping the Potential Consequences of the COVID-19 Crisis” (Mācīšanās iespēju zudums un nevienlīdzība izglītības jomā Eiropā: Covid-19 krīzes potenciālo seku kartēšana), IZA Discussion Paper 14298, Bonna, 2021. gads.

9

Koehler, C., Psacharopoulos, G.,

Van der Graaf, L.

“The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof”

NESET-EENEE

“Impacts of COVID-19 on school education”

Blaskó, Z., da Costa, P.,

Schnepf, S. V.

“Learning Loss and Educational Inequalities in Europe: Mapping the Potential Consequences of the COVID-19 Crisis”

IZA Discussion Paper 14298

(10)  OV C 191, 1.7.2011., 1. lpp.

10

(11)  Eiropas Komisija, Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ģenerāldirektorāts, Donlevy, V., Day, L., Andriescu, M., Downes, P., “Assessment of the implementation of the 2011 Council recommendation on policies to reduce early school leaving: final report” (Novērtējums par Padomes 2011. gada Ieteikuma par politiku, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu, īstenošanu: galīgais ziņojums), Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2019. gads

11

Donlevy, V., Day, L., Andriescu, M., Downes, P.

“Assessment of the implementation of the 2011 Council recommendation on policies to reduce early school leaving: final report”

(12)  OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.

12

(13)  OV C 221, 10.6.2021., 3. lpp.

13

(14)  OV C 193, 9.6.2020., 11. lpp.

14

(15)  OV C 189, 5.6.2019., 4. lpp.

15

(16)  OV C 504, 14.12.2021., 21. lpp.

16

(17)  COM(2020) 274 final.

17

(18)  OV C 417, 2.12.2020., 1. lpp.

18

(19)  COM(2020) 624 final.

19

(20)  OV L 223, 22.6.2021., 14. lpp.

20

(21)  COM(2021) 142 final.

21

(22)  COM(2022) 212 final.

22

(23)  Dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam (2020. gads), ES rasisma apkarošanas rīcības plāns 2020.–2025. gadam (2020. gads), ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars (2020. gads) un saistītie Padomes ieteikumi (2021. gads), LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam (2020. gads), Rīcības plāns par integrāciju un iekļaušanu 2021.–2027. gadam (2020. gads), Personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam (2021. gads), ES stratēģija antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam 2021.–2030. gadam (2021. gads).

23

(24)  OV C 372, 4.11.2020., 1. lpp.

24

(25)  Skatīt definīciju Komisijas dienestu darba dokumentā SWD(2022) 176 final.

25

(26)  Šādu stratēģiju var iekļaut attiecīgajos valsts stratēģiskajos dokumentos.

26

(27)  Padomes Ieteikums (2020. gada 30. oktobris) “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana un ar ko aizstāj Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi” (OV C 372, 4.11.2020., 1. lpp.)

27

---

PIELIKUMA

Politikas satvars panākumiem skolā

Šajā pielikumā ir ierosināts politikas satvars, kas kalpo kā atsauces instruments valsts, reģionālā un vietējā līmeņa politikas veidotājiem un izglītības un mācību jomas praktiķiem un kas var būt iedvesmas avots sistēmiskai politikas rīcībai ar mērķi visiem izglītojamajiem nodrošināt labākus izglītības rezultātus.

Šajā politikas satvarā ir aprakstīta sistēmiska pieeja panākumu uzlabošanai skolā visiem izglītojamajiem neatkarīgi no viņu personīgajām īpašībām, kā arī ģimenes, kultūras un sociālekonomiskajiem apstākļiem. Tajā ir noteikti galvenie nosacījumi un pasākumi, kuru mērķis ir samazināt priekšlaicīgu izglītības pamešanu un pamatprasmju nepietiekamu apguvi, pamatojoties uz pierādījumiem un labo praksi, kas konstatēta ES dalībvalstīs, un jaunākajiem pētījumiem. Satvara pamatā ir plaša un iekļaujoša pieeja panākumiem skolā, kas nozīmē, ka tiek ņemti vērā ne tikai mācību rezultāti, bet arī tādi elementi kā personīgā, sociālā un emocionālā attīstība un izglītojamo labbūtība skolā. Tas ir veidots, balstoties uz vairākiem vispārējiem nosacījumiem (1. un 2. punkts) un iespējamo darbību kopumu, kas jāveicina skolu un sistēmas līmenī atbilstoši attiecīgajai valsts izglītības sistēmai.

1.

| a) | koordinācijas nodrošināšana ar citām politikas jomām (piemēram, jaunatni, veselības aprūpi, kultūru, sociālajiem pakalpojumiem, nodarbinātību, mājokļu jomu, tieslietām, bēgļu un citu migrantu iekļaušanu un nediskrimināciju) un noturīgas sadarbības veidošana starp dažādiem izglītības un mācību sistēmas pārvaldības līmeņiem, kā arī sistemātiska dialoga uzturēšana ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām (tostarp izglītojamajiem, vecākiem un ģimenēm, kā arī ar personām, kuras pārstāv marginalizētāku grupu viedokļus) no plānošanas posma līdz pat īstenošanai un izvērtēšanai; |
| --- | --- |

a)

koordinācijas nodrošināšana ar citām politikas jomām (piemēram, jaunatni, veselības aprūpi, kultūru, sociālajiem pakalpojumiem, nodarbinātību, mājokļu jomu, tieslietām, bēgļu un citu migrantu iekļaušanu un nediskrimināciju) un noturīgas sadarbības veidošana starp dažādiem izglītības un mācību sistēmas pārvaldības līmeņiem, kā arī sistemātiska dialoga uzturēšana ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām (tostarp izglītojamajiem, vecākiem un ģimenēm, kā arī ar personām, kuras pārstāv marginalizētāku grupu viedokļus) no plānošanas posma līdz pat īstenošanai un izvērtēšanai;

| b) | līdzsvarots, saskaņots un koordinēts politikas pasākumu kopums, kas apvieno prevenciju, intervenci un kompensēšanu, īpašu uzmanību pievēršot preventīviem un intervences pasākumiem; |
| --- | --- |

b)

līdzsvarots, saskaņots un koordinēts politikas pasākumu kopums, kas apvieno prevenciju, intervenci un kompensēšanu, īpašu uzmanību pievēršot preventīviem un intervences pasākumiem;

| c) | uz izglītības priekšlaicīgas pamešanas novēršanu vērstu valsts, reģionālu un vietēju stratēģisku pieeju (pēc vajadzības) integrēšana tādās pieejās, kuru mērķis ir sekmēt pamatprasmes, novērst iebiedēšanu un kiberiebiedēšanu (tostarp dzimumbalstītu iebiedēšanu un seksuālu uzmākšanos) un sekmēt labbūtību; |
| --- | --- |

c)

uz izglītības priekšlaicīgas pamešanas novēršanu vērstu valsts, reģionālu un vietēju stratēģisku pieeju (pēc vajadzības) integrēšana tādās pieejās, kuru mērķis ir sekmēt pamatprasmes, novērst iebiedēšanu un kiberiebiedēšanu (tostarp dzimumbalstītu iebiedēšanu un seksuālu uzmākšanos) un sekmēt labbūtību;

| d) | iekļaujošā vidē vispārēju skolas līmeņa pasākumu, kas paredzēti visiem izglītojamajiem, sistemātiska apvienošana ar mērķtiecīgām darbībām, kas paredzētas dažiem izglītojamajiem vai tādu izglītojamo grupām, kuriem ir līdzīgas vajadzības vai vidējs risks, un ar pielāgotākiem pasākumiem tiem, kam ir sarežģītas vai hroniskas vajadzības un visaugstākais risks; |
| --- | --- |

d)

iekļaujošā vidē vispārēju skolas līmeņa pasākumu, kas paredzēti visiem izglītojamajiem, sistemātiska apvienošana ar mērķtiecīgām darbībām, kas paredzētas dažiem izglītojamajiem vai tādu izglītojamo grupām, kuriem ir līdzīgas vajadzības vai vidējs risks, un ar pielāgotākiem pasākumiem tiem, kam ir sarežģītas vai hroniskas vajadzības un visaugstākais risks;

| e) | sadarbībā ar sociālās un veselības jomas ekspertiem īpašas uzmanības pievēršana diskriminācijas vai nelabvēlīgas vides riskam pakļautiem bērniem un jauniešiem, nodrošinot starpnozaru pieeju un ietverot attiecīgus pasākumus riskam pakļautām grupām, piemēram, bērniem no sociālekonomiski nelabvēlīgas vides, migrantu izcelsmes bērniem vai romu izcelsmes bērniem, bēgļiem, izglītojamajiem ar redzamu un neredzamu invaliditāti, tostarp ar ilgtermiņa vai īstermiņa fiziskiem, garīgiem, intelektuāliem vai sensoriem traucējumiem, un izglītojamajiem ar speciālās izglītības vajadzībām vai garīgās veselības problēmām; |
| --- | --- |

e)

sadarbībā ar sociālās un veselības jomas ekspertiem īpašas uzmanības pievēršana diskriminācijas vai nelabvēlīgas vides riskam pakļautiem bērniem un jauniešiem, nodrošinot starpnozaru pieeju un ietverot attiecīgus pasākumus riskam pakļautām grupām, piemēram, bērniem no sociālekonomiski nelabvēlīgas vides, migrantu izcelsmes bērniem vai romu izcelsmes bērniem, bēgļiem, izglītojamajiem ar redzamu un neredzamu invaliditāti, tostarp ar ilgtermiņa vai īstermiņa fiziskiem, garīgiem, intelektuāliem vai sensoriem traucējumiem, un izglītojamajiem ar speciālās izglītības vajadzībām vai garīgās veselības problēmām;

| f) | īpašas uzmanības pievēršana dzimumu nelīdztiesības identificēšanai izglītībā un mācībās, cita starpā pastiprināti uzraugot zēnu un meiteņu sniegumu, kā arī pēc vajadzības īstenojot konkrētus pasākumus; |
| --- | --- |

f)

īpašas uzmanības pievēršana dzimumu nelīdztiesības identificēšanai izglītībā un mācībās, cita starpā pastiprināti uzraugot zēnu un meiteņu sniegumu, kā arī pēc vajadzības īstenojot konkrētus pasākumus;

| g) | neformālās izglītības un ikdienējās mācīšanās procesu nozīmības apsvēršana attiecībā uz panākumu gūšanu mācībās un visu attiecīgo partneru iesaistīšana; |
| --- | --- |

g)

neformālās izglītības un ikdienējās mācīšanās procesu nozīmības apsvēršana attiecībā uz panākumu gūšanu mācībās un visu attiecīgo partneru iesaistīšana;

| h) | uz pierādījumiem balstītas pieejas izmantošana, ko nodrošina stabilas datu vākšanas un uzraudzības sistēmas (sk. turpmāk 2. punktu) un atbalsta jaunākie kvantitatīvie un kvalitatīvie pētījumi, ņemot vērā praksi un rīkus, kas uzskatāmi palīdzējuši visiem izglītojamajiem gūt panākumus izglītībā. Tas ietver iedvesmas smelšanos no Eiropas līmenī nodrošinātiem materiāliem, piemēram, Eiropas rīkkopas skolām, Iedvesmojošas prakses apkopojuma par iekļaujošu un pilsonisku izglītību, Cedefop PIA rīkkopas, kas paredzēta izglītības priekšlaicīgas pamešanas problēmu risināšanai, un Mūžilga karjeras atbalsta sistēmu un prakšu krājuma (Inventory of lifelong guidance systems and practices); |
| --- | --- |

h)

uz pierādījumiem balstītas pieejas izmantošana, ko nodrošina stabilas datu vākšanas un uzraudzības sistēmas (sk. turpmāk 2. punktu) un atbalsta jaunākie kvantitatīvie un kvalitatīvie pētījumi, ņemot vērā praksi un rīkus, kas uzskatāmi palīdzējuši visiem izglītojamajiem gūt panākumus izglītībā. Tas ietver iedvesmas smelšanos no Eiropas līmenī nodrošinātiem materiāliem, piemēram, Eiropas rīkkopas skolām, Iedvesmojošas prakses apkopojuma par iekļaujošu un pilsonisku izglītību, Cedefop PIA rīkkopas, kas paredzēta izglītības priekšlaicīgas pamešanas problēmu risināšanai, un Mūžilga karjeras atbalsta sistēmu un prakšu krājuma (Inventory of lifelong guidance systems and practices);

| i) | samērīgu resursu piešķiršana, tostarp valsts un ES līdzekļu izmantošana, kā arī cita veida atbalsts reformām un ieguldījumiem izglītības rīkos, infrastruktūrā un pedagoģijā (jo īpaši Erasmus+, Atveseļošanas un noturības mehānisms, Eiropas Sociālais fonds Plus, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, programma “Digitālā Eiropa”, “Apvārsnis Eiropa”, tehniskā atbalsta instruments, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta finansēšanas shēma (EISI 2)); |
| --- | --- |

i)

samērīgu resursu piešķiršana, tostarp valsts un ES līdzekļu izmantošana, kā arī cita veida atbalsts reformām un ieguldījumiem izglītības rīkos, infrastruktūrā un pedagoģijā (jo īpaši Erasmus+, Atveseļošanas un noturības mehānisms, Eiropas Sociālais fonds Plus, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, programma “Digitālā Eiropa”, “Apvārsnis Eiropa”, tehniskā atbalsta instruments, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta finansēšanas shēma (EISI 2));

| j) | īstenošanas plāns ar skaidriem mērķrādītājiem un atskaites punktiem, uzraudzības un izvērtēšanas plāns un koordinācijas mehānisma vai struktūras izveidošana valsts apstākļiem atbilstošā līmenī, lai sekmētu sadarbību, atbalstītu īstenošanu un ļautu veikt uzraudzību, izvērtēšanu un politikas pārskatīšanu. |
| --- | --- |

j)

īstenošanas plāns ar skaidriem mērķrādītājiem un atskaites punktiem, uzraudzības un izvērtēšanas plāns un koordinācijas mehānisma vai struktūras izveidošana valsts apstākļiem atbilstošā līmenī, lai sekmētu sadarbību, atbalstītu īstenošanu un ļautu veikt uzraudzību, izvērtēšanu un politikas pārskatīšanu.

2.

| a) | būtu jānodrošina iespēja visos politikas līmeņos (valsts, reģionālā un vietējā) veikt analīzi par nesekmības un izglītības priekšlaicīgas pamešanas apmēriem, biežumu un iespējamajiem iemesliem, tostarp, apkopojot marginalizētu izglītojamo un viņu ģimenes locekļu viedokļus; |
| --- | --- |

a)

būtu jānodrošina iespēja visos politikas līmeņos (valsts, reģionālā un vietējā) veikt analīzi par nesekmības un izglītības priekšlaicīgas pamešanas apmēriem, biežumu un iespējamajiem iemesliem, tostarp, apkopojot marginalizētu izglītojamo un viņu ģimenes locekļu viedokļus;

| b) | tās būtu jāizmanto, lai veidotu un virzītu politikas izstrādi, uzraudzītu īstenošanu un izvērtētu pieņemto pasākumu efektivitāti un lietderību; |
| --- | --- |

b)

tās būtu jāizmanto, lai veidotu un virzītu politikas izstrādi, uzraudzītu īstenošanu un izvērtētu pieņemto pasākumu efektivitāti un lietderību;

| c) | būtu jānodrošina iespēja agrīni atklāt un noteikt tos izglītojamos, kuri ir pakļauti izglītības priekšlaicīgas pamešanas riskam, un tos, kuri izglītību jau ir pametuši, lai nodrošinātu savlaicīgu un atbilstošu atbalstu, izvairoties no šādu izglītojamo stigmatizēšanas vai kategorizēšanas; |
| --- | --- |

c)

būtu jānodrošina iespēja agrīni atklāt un noteikt tos izglītojamos, kuri ir pakļauti izglītības priekšlaicīgas pamešanas riskam, un tos, kuri izglītību jau ir pametuši, lai nodrošinātu savlaicīgu un atbilstošu atbalstu, izvairoties no šādu izglītojamo stigmatizēšanas vai kategorizēšanas;

| d) | būtu jānodrošina pamats efektīvu norādījumu izstrādei un atbalsta sniegšanai skolām. |
| --- | --- |

d)

būtu jānodrošina pamats efektīvu norādījumu izstrādei un atbalsta sniegšanai skolām.

Ideālā gadījumā datiem un informācijai būtu jāaptver visi līmeņi (pirmsskolas izglītība un aprūpe, pamatskola un vidusskola) un visi izglītības un mācību veidi (tostarp PIA), jābūt pieejamiem dažādos politikas līmeņos un jāatbilst tiesību aktiem par persondatu aizsardzību. Atbilstoši valsts apstākļiem būtu jāapkopo kvantitatīva un kvalitatīva informācija augstā sadalīšanas pakāpē (piemēram, par dzimumu, sociālekonomisko situāciju, migrantu izcelsmi, reģionālām atšķirībām u. c.), kā arī par plašu tādu faktoru klāstu, kuriem ir negatīva vai pozitīva ietekme uz mācību rezultātiem (piemēram, iesaiste pirmsskolas izglītībā un aprūpē, mācību apmeklētība, iesaiste mācīšanās procesos, pamatprasmju apguve, labbūtība skolā, garīgā veselība, piederības izjūta, uzvedības problēmas, diskriminācijas gadījumi utt.).

3.

| | Preventīvie pasākumi







  a) | Nodrošināt riska faktoru, piemēram, mācīšanās traucējumu, attīstības problēmu, valodu prasmes un speciālās izglītības vajadzību, tostarp sociālo un emocionālo grūtību, agrīnu identificēšanu, kā arī tādu izglītojamo agrīnu atklāšanu, kam ir nesekmības un izglītības pamešanas risks, vienlaikus izvairoties no stigmatizēšanas un kategorizēšanas. |
| --- | --- | --- |

Preventīvie pasākumi

a)

Nodrošināt riska faktoru, piemēram, mācīšanās traucējumu, attīstības problēmu, valodu prasmes un speciālās izglītības vajadzību, tostarp sociālo un emocionālo grūtību, agrīnu identificēšanu, kā arī tādu izglītojamo agrīnu atklāšanu, kam ir nesekmības un izglītības pamešanas risks, vienlaikus izvairoties no stigmatizēšanas un kategorizēšanas.

| b) | Izstrādāt mācību programmas, kas ir vērstas uz izglītojamo un pamatojas uz iekļaujošām un attiecības veidojošām pedagoģijas metodēm un ļauj ieviest daudzveidīgas un personalizētas mācīšanas un mācīšanās formas. Attiecīgā gadījumā būtu jāapsver bērnu un jauniešu aktīva iesaiste mācību materiālu izstrādē, jo īpaši saistībā ar materiāliem par iebiedēšanas novēršanu, sociālo un emocionālo izglītību, konfliktu risināšanu un aizspriedumu pārvarēšanu. |
| --- | --- |

b)

Izstrādāt mācību programmas, kas ir vērstas uz izglītojamo un pamatojas uz iekļaujošām un attiecības veidojošām pedagoģijas metodēm un ļauj ieviest daudzveidīgas un personalizētas mācīšanas un mācīšanās formas. Attiecīgā gadījumā būtu jāapsver bērnu un jauniešu aktīva iesaiste mācību materiālu izstrādē, jo īpaši saistībā ar materiāliem par iebiedēšanas novēršanu, sociālo un emocionālo izglītību, konfliktu risināšanu un aizspriedumu pārvarēšanu.

| c) | Sākot ar pirmsskolas izglītību un aprūpi un beidzot ar vidējo izglītību un mācībām, mācību programmās iekļaut sociālo un emocionālo izglītību, mācības par iebiedēšanas novēršanu un garīgo un fizisko veselību. |
| --- | --- |

c)

Sākot ar pirmsskolas izglītību un aprūpi un beidzot ar vidējo izglītību un mācībām, mācību programmās iekļaut sociālo un emocionālo izglītību, mācības par iebiedēšanas novēršanu un garīgo un fizisko veselību.

| d) | Stiprināt mācību procesā izmantotās(-o) valodas(-u) prasmi, vienlaikus augstu novērtējot un atbalstot izglītojamo valodu daudzveidību kā pedagoģisku resursu turpmākām mācībām un izglītības rezultātu sasniegšanai. Tas var ietvert, piemēram, iepriekšēju valodas zināšanu novērtēšanu, spēcīgu atbalstu izglītojamā dzimtajā valodā (pirmajā valodā) un mācību valodā, piekļuvi dzimtās valodas apmācībai un attiecīgā gadījumā atbalsta mehānismus pārejai no uzņemšanas klasēm uz parastajām klasēm dažādos izglītības līmeņos. |
| --- | --- |

d)

Stiprināt mācību procesā izmantotās(-o) valodas(-u) prasmi, vienlaikus augstu novērtējot un atbalstot izglītojamo valodu daudzveidību kā pedagoģisku resursu turpmākām mācībām un izglītības rezultātu sasniegšanai. Tas var ietvert, piemēram, iepriekšēju valodas zināšanu novērtēšanu, spēcīgu atbalstu izglītojamā dzimtajā valodā (pirmajā valodā) un mācību valodā, piekļuvi dzimtās valodas apmācībai un attiecīgā gadījumā atbalsta mehānismus pārejai no uzņemšanas klasēm uz parastajām klasēm dažādos izglītības līmeņos.

| e) | Saistībā ar mācību valodas apguvi jo īpaši atbalstīt bēgļus un nesen ieceļojušus migrantus, izmantojot agrīnu iekļaušanu parastajās klasēs un mācību programmu apguvē un atbilstošā līmenī sniedzot papildu individuālu atbalstu, lai paātrinātu mācīšanos sociālā vidē un skolā. Būtiska nozīme var būt arī pastāvīgai piekļuvei valodu apguves un mācību atbalstam, karjeras konsultācijām visos izglītības un mācību līmeņos un starpkultūru izglītībai, kā arī vecāku iesaistei. |
| --- | --- |

e)

Saistībā ar mācību valodas apguvi jo īpaši atbalstīt bēgļus un nesen ieceļojušus migrantus, izmantojot agrīnu iekļaušanu parastajās klasēs un mācību programmu apguvē un atbilstošā līmenī sniedzot papildu individuālu atbalstu, lai paātrinātu mācīšanos sociālā vidē un skolā. Būtiska nozīme var būt arī pastāvīgai piekļuvei valodu apguves un mācību atbalstam, karjeras konsultācijām visos izglītības un mācību līmeņos un starpkultūru izglītībai, kā arī vecāku iesaistei.

| f) | Sekmēt pedagoģiskas pieejas, kas ir interaktīvas, pamatojas uz pieredzi un ņem vērā izglītojamā kultūru un valodu, lai veidotu izglītojamo autonomiju un atbildību par mācībām un lai dotu tiem iespēju aktīvi iesaistīties savu kompetenču attīstībā. Šādas pieejas var ietvert kombinētās mācīšanās iespējas (tostarp digitālus resursus, piekļuvi bibliotēkām, laboratorijām, muzejiem, citām kultūras iestādēm, piemēram, mūzikas skolām vai mākslas skolām, kopienu centriem un dabai), ņemot vērā izglītojamo ar invaliditāti vajadzības vai speciālās izglītības vajadzības, elastīgu un heterogēnu mācību laika un vides organizāciju, starpdisciplināru mācīšanu un mācīšanos, uz sadarbību vērstu mācīšanos un vienaudžu atbalstu, kā arī palīgtehnoloģiju izmantošanu izglītojamajiem ar invaliditāti. |
| --- | --- |

f)

Sekmēt pedagoģiskas pieejas, kas ir interaktīvas, pamatojas uz pieredzi un ņem vērā izglītojamā kultūru un valodu, lai veidotu izglītojamo autonomiju un atbildību par mācībām un lai dotu tiem iespēju aktīvi iesaistīties savu kompetenču attīstībā. Šādas pieejas var ietvert kombinētās mācīšanās iespējas (tostarp digitālus resursus, piekļuvi bibliotēkām, laboratorijām, muzejiem, citām kultūras iestādēm, piemēram, mūzikas skolām vai mākslas skolām, kopienu centriem un dabai), ņemot vērā izglītojamo ar invaliditāti vajadzības vai speciālās izglītības vajadzības, elastīgu un heterogēnu mācību laika un vides organizāciju, starpdisciplināru mācīšanu un mācīšanos, uz sadarbību vērstu mācīšanos un vienaudžu atbalstu, kā arī palīgtehnoloģiju izmantošanu izglītojamajiem ar invaliditāti.

| g) | Sekmēt novērtēšanas praksi, kas atspoguļo un atbalsta individuālās mācīšanās vajadzības un ceļus, jo īpaši, plaši izmantojot formatīvo un pastāvīgo vērtējumu, kā arī apvienojot vairākus digitālus un nedigitālus veidus un rīkus (piemēram, portfeļus, salīdzinošo izvērtējumu un pašnovērtējumu), kas ir iekļaujoši, atbilst kultūras īpatnībām un nodrošina līdzdalību. |
| --- | --- |

g)

Sekmēt novērtēšanas praksi, kas atspoguļo un atbalsta individuālās mācīšanās vajadzības un ceļus, jo īpaši, plaši izmantojot formatīvo un pastāvīgo vērtējumu, kā arī apvienojot vairākus digitālus un nedigitālus veidus un rīkus (piemēram, portfeļus, salīdzinošo izvērtējumu un pašnovērtējumu), kas ir iekļaujoši, atbilst kultūras īpatnībām un nodrošina līdzdalību.

| | Intervences pasākumi







  h) | Nodrošināt tādu satvaru skolās, kas piedāvā mērķtiecīgu atbalstu visiem izglītojamajiem, kuri saskaras ar grūtībām vai kuriem ir nesekmības risks, izmantojot daudzdisciplināru un grupu darba pieeju (piemēram, vecāku iesaistes programmas, izmantojot visas skolas mēroga pieeju, mentorēšanas shēmas, kas ietver līdzbiedru mentorēšanu, atbalsta personāla piesaisti, papildu mācīšanās laiku mācību gada laikā un/vai brīvlaikos, piekļuvi papildu mācību vidēm). |
| --- | --- | --- |

Intervences pasākumi

h)

Nodrošināt tādu satvaru skolās, kas piedāvā mērķtiecīgu atbalstu visiem izglītojamajiem, kuri saskaras ar grūtībām vai kuriem ir nesekmības risks, izmantojot daudzdisciplināru un grupu darba pieeju (piemēram, vecāku iesaistes programmas, izmantojot visas skolas mēroga pieeju, mentorēšanas shēmas, kas ietver līdzbiedru mentorēšanu, atbalsta personāla piesaisti, papildu mācīšanās laiku mācību gada laikā un/vai brīvlaikos, piekļuvi papildu mācību vidēm).

| i) | Iekļaujošā un piekļūstamā vidē piedāvāt uzlabotu, pielāgotu atbalstu izglītojamajiem ar dažādām sarežģītām vajadzībām, tostarp sociālām, emocionālām un garīgās veselības vajadzībām (piemēram, privātstundas, individuālus mācību plānus, speciālista konsultācijas saistībā ar emocionālām problēmām, psihoterapeita konsultācijas, daudzdisciplināras grupas, ģimenes atbalstu). |
| --- | --- |

i)

Iekļaujošā un piekļūstamā vidē piedāvāt uzlabotu, pielāgotu atbalstu izglītojamajiem ar dažādām sarežģītām vajadzībām, tostarp sociālām, emocionālām un garīgās veselības vajadzībām (piemēram, privātstundas, individuālus mācību plānus, speciālista konsultācijas saistībā ar emocionālām problēmām, psihoterapeita konsultācijas, daudzdisciplināras grupas, ģimenes atbalstu).

| j) | Nodrošināt risinājumus skolas līmenī vai sadarbībā ar citiem dalībniekiem attiecībā uz izglītojamajiem, kam savas sociālekonomiskās situācijas dēļ ir grūtības nodrošināt pamatvajadzības (piemēram, nav mācību materiālu, ir grūtības nokļūt mācību iestādē, nav pārtikas, uztura un miega deficīts). |
| --- | --- |

j)

Nodrošināt risinājumus skolas līmenī vai sadarbībā ar citiem dalībniekiem attiecībā uz izglītojamajiem, kam savas sociālekonomiskās situācijas dēļ ir grūtības nodrošināt pamatvajadzības (piemēram, nav mācību materiālu, ir grūtības nokļūt mācību iestādē, nav pārtikas, uztura un miega deficīts).

| k) | Nodrošināt mērķtiecīgu finansiālu un/vai nefinansiālu atbalstu nelabvēlīgā situācijā esošiem izglītojamajiem, lai sekmētu viņu virzību uz vidējo un augstāko izglītības un mācību līmeni un sekmīgu vidējās izglītības apgūšanu, kā rezultātā tiek piešķirta attiecīgā kvalifikācija. |
| --- | --- |

k)

Nodrošināt mērķtiecīgu finansiālu un/vai nefinansiālu atbalstu nelabvēlīgā situācijā esošiem izglītojamajiem, lai sekmētu viņu virzību uz vidējo un augstāko izglītības un mācību līmeni un sekmīgu vidējās izglītības apgūšanu, kā rezultātā tiek piešķirta attiecīgā kvalifikācija.

| l) | Nodrošināt finansēšanas kārtību bēgļiem un nesen ieceļojušiem izglītojamajiem migrantiem, lai vajadzības gadījumā dotu piekļuvi mācībām vai sagatavošanas nodarbībām un palīdzētu viegli iekļauties visos izglītības un mācību sistēmas līmeņos. |
| --- | --- |

l)

Nodrošināt finansēšanas kārtību bēgļiem un nesen ieceļojušiem izglītojamajiem migrantiem, lai vajadzības gadījumā dotu piekļuvi mācībām vai sagatavošanas nodarbībām un palīdzētu viegli iekļauties visos izglītības un mācību sistēmas līmeņos.

| | Kombinēti intervences/ kompensējošie pasākumi







  m) | Sniegt sociālu, emocionālu un psiholoģisku atbalstu izglītojamajiem, jo īpaši tiem, kam ir slikta bērnības pieredze, trauma vai smaga sociālā vai emocionālā spriedze, kas kavē viņu iesaisti skolā. Tas varētu ietvert konsultantu un mentoru nozīmības stiprināšanu personāla vidū, lai sekmētu skolēnu piekļuvi garīgās veselības speciālistiem un pakalpojumiem skolās un to tuvumā, un agrīnu intervenci iebiedēšanas upuriem un veicējiem. Radīt savstarpēju un kopienas atbalstu, lai novērstu iebiedēšanu/kiberiebiedēšanu un jebkādas diskriminācijas izpausmes. |
| --- | --- | --- |

Kombinēti intervences/ kompensējošie pasākumi

m)

Sniegt sociālu, emocionālu un psiholoģisku atbalstu izglītojamajiem, jo īpaši tiem, kam ir slikta bērnības pieredze, trauma vai smaga sociālā vai emocionālā spriedze, kas kavē viņu iesaisti skolā. Tas varētu ietvert konsultantu un mentoru nozīmības stiprināšanu personāla vidū, lai sekmētu skolēnu piekļuvi garīgās veselības speciālistiem un pakalpojumiem skolās un to tuvumā, un agrīnu intervenci iebiedēšanas upuriem un veicējiem. Radīt savstarpēju un kopienas atbalstu, lai novērstu iebiedēšanu/kiberiebiedēšanu un jebkādas diskriminācijas izpausmes.

| n) | Nodrošināt piekļuvi vienlīdzīgam, situācijai atbilstošam un pienācīgam atbalstam bēgļiem un nesen ieceļojušiem migrantiem, tostarp sociālu, emocionālu un psiholoģisku atbalstu, lai viņiem palīdzētu pārvarēt problēmas, kas saistītas ar posttraumatisko stresu un migrācijas vai integrācijas pieredzi. Šis atbalsts būtu jāiekļauj plašākā starpnozaru shēmā, lai ņemtu vērā visas izglītojamo specifiskās vajadzības, un būtu jāsadarbojas ar sociālajiem un veselības dienestiem, garīgās veselības iestādēm un visiem citiem attiecīgajiem dienestiem un iestādēm, aktīvi iesaistot šajā procesā izglītojamos un viņu ģimenes vai aprūpētājus. |
| --- | --- |

n)

Nodrošināt piekļuvi vienlīdzīgam, situācijai atbilstošam un pienācīgam atbalstam bēgļiem un nesen ieceļojušiem migrantiem, tostarp sociālu, emocionālu un psiholoģisku atbalstu, lai viņiem palīdzētu pārvarēt problēmas, kas saistītas ar posttraumatisko stresu un migrācijas vai integrācijas pieredzi. Šis atbalsts būtu jāiekļauj plašākā starpnozaru shēmā, lai ņemtu vērā visas izglītojamo specifiskās vajadzības, un būtu jāsadarbojas ar sociālajiem un veselības dienestiem, garīgās veselības iestādēm un visiem citiem attiecīgajiem dienestiem un iestādēm, aktīvi iesaistot šajā procesā izglītojamos un viņu ģimenes vai aprūpētājus.

| o) | Sekmēt piekļuvi ārpusklases un ārpusskolas pasākumiem (sporta un mākslas nodarbībām, brīvprātīgajam darbam vai jauniešu darbam utt.) un uzlabot izglītojamo mācīšanās rezultātu dokumentēšanu un validēšanu. |
| --- | --- |

o)

Sekmēt piekļuvi ārpusklases un ārpusskolas pasākumiem (sporta un mākslas nodarbībām, brīvprātīgajam darbam vai jauniešu darbam utt.) un uzlabot izglītojamo mācīšanās rezultātu dokumentēšanu un validēšanu.

| p) | Stiprināt izglītības orientāciju, karjeras virzību un konsultācijas, kā arī karjeras izglītību, lai sekmētu karjeras vadības prasmju un kompetenču ieguvi. Tam būtu jāietver mācību un ārpusskolas darbības, piemēram, mācības darba vidē, darba vietu apmeklējumus, profesiju ēnošanu, karjeras spēles vai ievadkursus. |
| --- | --- |

p)

Stiprināt izglītības orientāciju, karjeras virzību un konsultācijas, kā arī karjeras izglītību, lai sekmētu karjeras vadības prasmju un kompetenču ieguvi. Tam būtu jāietver mācību un ārpusskolas darbības, piemēram, mācības darba vidē, darba vietu apmeklējumus, profesiju ēnošanu, karjeras spēles vai ievadkursus.

4.

| | Preventīvie pasākumi







  a) | Integrēt iekļaušanas, taisnīguma un daudzveidības jautājumus, izpratni par nesekmību un saiknes zaudēšanu, kā arī labbūtību, garīgo veselību un iebiedēšanas novēršanu visās skolotāju sākotnējās izglītības programmās. |
| --- | --- | --- |

Preventīvie pasākumi

a)

Integrēt iekļaušanas, taisnīguma un daudzveidības jautājumus, izpratni par nesekmību un saiknes zaudēšanu, kā arī labbūtību, garīgo veselību un iebiedēšanas novēršanu visās skolotāju sākotnējās izglītības programmās.

| b) | Pārliecināties, ka kvalitatīva un pētījumos balstīta skolotāju sākotnējā izglītība un profesionālās kvalifikācijas celšana sagatavo skolu vadītājus, skolotājus, pasniedzējus un citus izglītības darbiniekus:






  — | izprast risku un aizsardzības faktorus, kam varētu būt ietekme uz mācību rezultātiem, saiknes zaudēšanu vai izglītības priekšlaicīgu pamešanu, kā arī sociālām, emocionālām un uzvedības grūtībām; |
| --- | --- | --- |

b)

Pārliecināties, ka kvalitatīva un pētījumos balstīta skolotāju sākotnējā izglītība un profesionālās kvalifikācijas celšana sagatavo skolu vadītājus, skolotājus, pasniedzējus un citus izglītības darbiniekus:

—

izprast risku un aizsardzības faktorus, kam varētu būt ietekme uz mācību rezultātiem, saiknes zaudēšanu vai izglītības priekšlaicīgu pamešanu, kā arī sociālām, emocionālām un uzvedības grūtībām;

| — | izprast labbūtību, invaliditāti un garīgās veselības problēmas, kas ietver posttraumatisko stresu, un atbalstīt izglītojamo sociālās un emocionālās kompetences attīstību; |
| --- | --- |

—

izprast labbūtību, invaliditāti un garīgās veselības problēmas, kas ietver posttraumatisko stresu, un atbalstīt izglītojamo sociālās un emocionālās kompetences attīstību;

| — | attīstīt kompetences, lai mācītu daudzvalodu un daudzkultūru vidē; |
| --- | --- |

—

attīstīt kompetences, lai mācītu daudzvalodu un daudzkultūru vidē;

| — | atzīt un mazināt dzimumu stereotipus mācīšanas un mācīšanās procesā (ieskaitot zemas gaidas attiecībā uz zēnu sekmēm un dzimumu atšķirības STEM jomās) un izveidot dzimumsensitīvu mācīšanas praksi, kas labāk sekmē zēnu un meiteņu motivēšanu un iesaistīšanu; |
| --- | --- |

—

atzīt un mazināt dzimumu stereotipus mācīšanas un mācīšanās procesā (ieskaitot zemas gaidas attiecībā uz zēnu sekmēm un dzimumu atšķirības STEM jomās) un izveidot dzimumsensitīvu mācīšanas praksi, kas labāk sekmē zēnu un meiteņu motivēšanu un iesaistīšanu;

| — | atzīt un novērst dažādu veidu mācīšanās grūtības; |
| --- | --- |

—

atzīt un novērst dažādu veidu mācīšanās grūtības;

| — | izmantot sadarbības praksi un strādāt daudzdisciplinārās grupās skolā, kā arī ar ārējiem partneriem; |
| --- | --- |

—

izmantot sadarbības praksi un strādāt daudzdisciplinārās grupās skolā, kā arī ar ārējiem partneriem;

| — | pēc vajadzības izmantot dažādas mācīšanās pieejas, rīkus un vides un aktīvi īstenot kombinēto mācīšanos, apvienojot nodarbības telpās un brīvā dabā, individuālu un grupas mācīšanu un mācīšanos, digitālus un nedigitālus resursus utt.; |
| --- | --- |

—

pēc vajadzības izmantot dažādas mācīšanās pieejas, rīkus un vides un aktīvi īstenot kombinēto mācīšanos, apvienojot nodarbības telpās un brīvā dabā, individuālu un grupas mācīšanu un mācīšanos, digitālus un nedigitālus resursus utt.;

| — | mācīšanas un mācīšanās procesā izmantot formatīva vērtējuma metodes un rīkus; |
| --- | --- |

—

mācīšanas un mācīšanās procesā izmantot formatīva vērtējuma metodes un rīkus;

| — | sekmēt pozitīvu mācīšanās gaisotni, izmantojot klases pārvaldības, iebiedēšanas novēršanas un konfliktu risināšanas stratēģijas, un veidot uzticēšanās attiecības ar izglītojamajiem, vecākiem, ģimenēm un aprūpētājiem, jo īpaši ar tiem, kas nāk no nelabvēlīgākas vides. |
| --- | --- |

—

sekmēt pozitīvu mācīšanās gaisotni, izmantojot klases pārvaldības, iebiedēšanas novēršanas un konfliktu risināšanas stratēģijas, un veidot uzticēšanās attiecības ar izglītojamajiem, vecākiem, ģimenēm un aprūpētājiem, jo īpaši ar tiem, kas nāk no nelabvēlīgākas vides.

| c) | Nodrošināt skolotājiem, pasniedzējiem, skolu vadītājiem un citiem izglītības darbiniekiem stimulus darbam skolās, kurās ir liels skaits skolēnu, kas nāk no nelabvēlīgas sociālekonomiskās vides. Iedrošināt studējošus skolotājus sākt darbu šādās skolās. |
| --- | --- |

c)

Nodrošināt skolotājiem, pasniedzējiem, skolu vadītājiem un citiem izglītības darbiniekiem stimulus darbam skolās, kurās ir liels skaits skolēnu, kas nāk no nelabvēlīgas sociālekonomiskās vides. Iedrošināt studējošus skolotājus sākt darbu šādās skolās.

| d) | Nodrošināt, ka viss profesionālajā izglītībā un mācību vai karjeras konsultāciju sniegšanā iesaistītais personāls ir mācīts un kvalificēts un tam ir piekļuve sākotnējai un turpmākai izglītībai. |
| --- | --- |

d)

Nodrošināt, ka viss profesionālajā izglītībā un mācību vai karjeras konsultāciju sniegšanā iesaistītais personāls ir mācīts un kvalificēts un tam ir piekļuve sākotnējai un turpmākai izglītībai.

| e) | Atbalstīt skolotāju, pasniedzēju, skolu vadītāju un cita skolas personāla labbūtību un uzlabot skolotāja profesijas pievilcību, tostarp, nodrošinot pienācīgus darba apstākļus, profesionālo autonomiju un skolotāju un pasniedzēju aktīvu iesaisti skolas pārvaldībā, kvalitatīvu sākotnējo izglītību un profesionālās kvalifikācijas celšanu, piekļuvi atbalsta un garīgās veselības speciālistiem un pakalpojumiem, sadarbību un kolēģu atbalstu. |
| --- | --- |

e)

Atbalstīt skolotāju, pasniedzēju, skolu vadītāju un cita skolas personāla labbūtību un uzlabot skolotāja profesijas pievilcību, tostarp, nodrošinot pienācīgus darba apstākļus, profesionālo autonomiju un skolotāju un pasniedzēju aktīvu iesaisti skolas pārvaldībā, kvalitatīvu sākotnējo izglītību un profesionālās kvalifikācijas celšanu, piekļuvi atbalsta un garīgās veselības speciālistiem un pakalpojumiem, sadarbību un kolēģu atbalstu.

| | Intervences pasākumi







  f) | Sekmēt personāla apmaiņu, savstarpējo mācīšanos un līdzbiedru atbalstu skolotāju, pasniedzēju un citu izglītības darbinieku un speciālistu starpā, izmantojot tīklošanas pasākumus, “ēnošanu” darbā, seminārus un vairāku profesiju mācību kopienas, kā arī piekļuvi īpašo zināšanu centriem un atbilstošiem resursiem, kas var palīdzēt pielāgot mācīšanu un mācīšanos visu izglītojamo specifiskajām vajadzībām. Jo īpaši nodrošināt piekļuvi specializētiem resursu centriem vai konsultatīvām grupām, kas var nodrošināt nepieciešamos rīkus un pedagoģiskās metodes, lai atbalstītu bēgļus un nesen ieceļojušus izglītojamos migrantus un strādātu vairākās vietās un skolās. |
| --- | --- | --- |

Intervences pasākumi

f)

Sekmēt personāla apmaiņu, savstarpējo mācīšanos un līdzbiedru atbalstu skolotāju, pasniedzēju un citu izglītības darbinieku un speciālistu starpā, izmantojot tīklošanas pasākumus, “ēnošanu” darbā, seminārus un vairāku profesiju mācību kopienas, kā arī piekļuvi īpašo zināšanu centriem un atbilstošiem resursiem, kas var palīdzēt pielāgot mācīšanu un mācīšanos visu izglītojamo specifiskajām vajadzībām. Jo īpaši nodrošināt piekļuvi specializētiem resursu centriem vai konsultatīvām grupām, kas var nodrošināt nepieciešamos rīkus un pedagoģiskās metodes, lai atbalstītu bēgļus un nesen ieceļojušus izglītojamos migrantus un strādātu vairākās vietās un skolās.

| g) | Ja iespējams, pētīt, kā alternatīvi ceļi uz skolotāja profesiju var sekmēt lielāku dažādību izglītības darbinieku vidū un atvērt durvis uz skolotāja profesiju personām ar dažādu izcelsmi, tostarp kandidātiem, kas paši saskārušies ar sociālekonomiskām grūtībām. |
| --- | --- |

g)

Ja iespējams, pētīt, kā alternatīvi ceļi uz skolotāja profesiju var sekmēt lielāku dažādību izglītības darbinieku vidū un atvērt durvis uz skolotāja profesiju personām ar dažādu izcelsmi, tostarp kandidātiem, kas paši saskārušies ar sociālekonomiskām grūtībām.

5.

| | Preventīvie pasākumi







  a) | Nodrošināt skolu vadītājiem un pārvaldības struktūrām pietiekamu autonomijas līmeni lēmumu pieņemšanā, ko papildina stingra pārskatatbildība. |
| --- | --- | --- |

Preventīvie pasākumi

a)

Nodrošināt skolu vadītājiem un pārvaldības struktūrām pietiekamu autonomijas līmeni lēmumu pieņemšanā, ko papildina stingra pārskatatbildība.

| b) | Veicināt to, lai skolas plānošanas un pārvaldības procesos (skolas attīstības plānos, pamatuzdevumos, gada vai daudzgadu pedagoģiskajos plānos utt.) tiktu iekļauti centieni nodrošināt visiem panākumus skolā un labbūtību (tostarp iebiedēšanas un diskriminācijas novēršanu, dzimumsensitivitāti un veselības problēmu risināšanu), kā arī iedrošināt skolas izstrādāt, uzraudzīt un novērtēt konkrētus iekļaušanas un labbūtības plānus. |
| --- | --- |

b)

Veicināt to, lai skolas plānošanas un pārvaldības procesos (skolas attīstības plānos, pamatuzdevumos, gada vai daudzgadu pedagoģiskajos plānos utt.) tiktu iekļauti centieni nodrošināt visiem panākumus skolā un labbūtību (tostarp iebiedēšanas un diskriminācijas novēršanu, dzimumsensitivitāti un veselības problēmu risināšanu), kā arī iedrošināt skolas izstrādāt, uzraudzīt un novērtēt konkrētus iekļaušanas un labbūtības plānus.

| c) | Veicināt panākumus skolā visiem izglītojamajiem un labbūtību skolā kā daļu no iekšējiem un ārējiem kvalitātes nodrošināšanas mehānismiem un sekmēt mērķu un rādītāju iekļaušanu arī saistībā ar tādiem jautājumiem kā mācību gaisotne, iebiedēšana un labbūtība. Nodrošināt, ka ārējas novērtēšanas/pārbaudes rezultātā pārbaudītās skolas saņem ieteikumus un atbalstu un tā palīdz skolām sevi novērtēt un sekmē pašizvērtēšanas kultūru, kā arī iekļaušanas un labbūtības stratēģiju un prakses uzlabošanu. |
| --- | --- |

c)

Veicināt panākumus skolā visiem izglītojamajiem un labbūtību skolā kā daļu no iekšējiem un ārējiem kvalitātes nodrošināšanas mehānismiem un sekmēt mērķu un rādītāju iekļaušanu arī saistībā ar tādiem jautājumiem kā mācību gaisotne, iebiedēšana un labbūtība. Nodrošināt, ka ārējas novērtēšanas/pārbaudes rezultātā pārbaudītās skolas saņem ieteikumus un atbalstu un tā palīdz skolām sevi novērtēt un sekmē pašizvērtēšanas kultūru, kā arī iekļaušanas un labbūtības stratēģiju un prakses uzlabošanu.

| d) | Nodrošināt profesionālās pilnveides iespējas un konsultācijas, lai palīdzētu skolu vadītājiem veikt organizatoriskās pārmaiņas un sekmēt iekļaujošu praksi. |
| --- | --- |

d)

Nodrošināt profesionālās pilnveides iespējas un konsultācijas, lai palīdzētu skolu vadītājiem veikt organizatoriskās pārmaiņas un sekmēt iekļaujošu praksi.

| e) | Veicināt uz līdzdalību vērstu un demokrātisku skolas vidi, kurā skolēni tiek iesaistīti lēmumu pieņemšanā skolā un klasē un tiek izmantotas līdzdalības metodes, kas pielāgotas bērniem un jauniešiem, tostarp no marginalizētām grupām. |
| --- | --- |

e)

Veicināt uz līdzdalību vērstu un demokrātisku skolas vidi, kurā skolēni tiek iesaistīti lēmumu pieņemšanā skolā un klasē un tiek izmantotas līdzdalības metodes, kas pielāgotas bērniem un jauniešiem, tostarp no marginalizētām grupām.

| f) | Sekmēt skolas kultūru, kurā tiek augstu vērtēta dažādība, sekmēta izglītojamo labbūtība, veicināta viņu piederības izjūta un veidota droša vide dialogam par pretrunīgiem jautājumiem. |
| --- | --- |

f)

Sekmēt skolas kultūru, kurā tiek augstu vērtēta dažādība, sekmēta izglītojamo labbūtība, veicināta viņu piederības izjūta un veidota droša vide dialogam par pretrunīgiem jautājumiem.

| | Kombinēti preventīvie un intervences pasākumi







  g) | Iedrošināt īstenot sadarbības un daudzdisciplināru praksi skolā un partnerības ar vietējiem dienestiem, jaunatnes darbiniekiem, sociālā darba un veselības aprūpes speciālistiem, uzņēmumiem un visu kopienu. |
| --- | --- | --- |

Kombinēti preventīvie un intervences pasākumi

g)

Iedrošināt īstenot sadarbības un daudzdisciplināru praksi skolā un partnerības ar vietējiem dienestiem, jaunatnes darbiniekiem, sociālā darba un veselības aprūpes speciālistiem, uzņēmumiem un visu kopienu.

| h) | Veicināt skolu kā kopienas mūžizglītības centru pastāvēšanu, kur izglītība, mācības un sociālā dzīve ir cieši saistītas ar norisēm vietējā apkaimē un kur kopiena uzņemas kopēju atbildību par skolu kā par mācīšanās vietu. |
| --- | --- |

h)

Veicināt skolu kā kopienas mūžizglītības centru pastāvēšanu, kur izglītība, mācības un sociālā dzīve ir cieši saistītas ar norisēm vietējā apkaimē un kur kopiena uzņemas kopēju atbildību par skolu kā par mācīšanās vietu.

| i) | Sekmēt tīklošanu starp skolām, kā arī dažādu profesiju mācību kopienas vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī, lai veicinātu savstarpējo mācīšanos. Mudināt skolas izmantot resursus, kas pieejami Eiropas rīkkopā skolām, Iedvesmojošas prakses apkopojumā par iekļaujošu un pilsonisku izglītību un Cedefop PIA rīkkopā, kas paredzēta izglītības priekšlaicīgas pamešanas problēmu risināšanai. |
| --- | --- |

i)

Sekmēt tīklošanu starp skolām, kā arī dažādu profesiju mācību kopienas vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī, lai veicinātu savstarpējo mācīšanos. Mudināt skolas izmantot resursus, kas pieejami Eiropas rīkkopā skolām, Iedvesmojošas prakses apkopojumā par iekļaujošu un pilsonisku izglītību un Cedefop PIA rīkkopā, kas paredzēta izglītības priekšlaicīgas pamešanas problēmu risināšanai.

| j) | Sekmēt “valodas izpratni” skolās un to apkārtnē, mudinot visus dalībniekus pārdomāt normas, vērtības un attieksmi pret valodu un kultūru daudzveidību, tostarp, apzinot un ņemot vērā visas valodas, ko lieto skolas kopienā, valodu izglītībā iesaistot vecākus un ģimenes locekļus, aprūpētājus un plašāku sabiedrību, veidojot dažādu valodu resursu bibliotēkas un veicinot pēcskolas valodas nodarbības. |
| --- | --- |

j)

Sekmēt “valodas izpratni” skolās un to apkārtnē, mudinot visus dalībniekus pārdomāt normas, vērtības un attieksmi pret valodu un kultūru daudzveidību, tostarp, apzinot un ņemot vērā visas valodas, ko lieto skolas kopienā, valodu izglītībā iesaistot vecākus un ģimenes locekļus, aprūpētājus un plašāku sabiedrību, veidojot dažādu valodu resursu bibliotēkas un veicinot pēcskolas valodas nodarbības.

| k) | Atbalstīt skolas, lai tās varētu ieviest efektīvu praksi ikvienā valodas mācīšanās posmā saistībā ar nesen ieceļojušiem migrantiem (arī bēgļiem), tostarp uzņemšanā un novērtēšanā (piemēram, veicot visaptverošu un daudzdimensionālu rakstpratības, valodas un citu pamatkompetenču novērtēšanu), iekārtošanā un reģistrēšanā skolā (piemēram, pēc vajadzības un attiecīgā gadījumā piedāvājot laikā ierobežotas sākotnējās sagatavošanas nodarbības un sniedzot sociālu un mācību atbalstu, lai sekmētu netraucētu pāreju uz parasto izglītību), kā arī uzraudzībā (lai novērstu izglītojamo migrantu ģeogrāfisko segregāciju skolas noteikto iestāšanās un uzņemšanas kritēriju dēļ). |
| --- | --- |

k)

Atbalstīt skolas, lai tās varētu ieviest efektīvu praksi ikvienā valodas mācīšanās posmā saistībā ar nesen ieceļojušiem migrantiem (arī bēgļiem), tostarp uzņemšanā un novērtēšanā (piemēram, veicot visaptverošu un daudzdimensionālu rakstpratības, valodas un citu pamatkompetenču novērtēšanu), iekārtošanā un reģistrēšanā skolā (piemēram, pēc vajadzības un attiecīgā gadījumā piedāvājot laikā ierobežotas sākotnējās sagatavošanas nodarbības un sniedzot sociālu un mācību atbalstu, lai sekmētu netraucētu pāreju uz parasto izglītību), kā arī uzraudzībā (lai novērstu izglītojamo migrantu ģeogrāfisko segregāciju skolas noteikto iestāšanās un uzņemšanas kritēriju dēļ).

| l) | Sekmēt efektīvu saziņu un sadarbību ar vecākiem, likumiskajiem aizbildņiem un ģimenes locekļiem saistībā ar bērnu sekmēm mācībās un viņu labbūtību, tostarp izmantot arī vietējās kopienas kultūras starpnieku palīdzību. Iesaistīt vecākus, ģimeni un likumiskos aizbildņus mācību un ārpusskolas pasākumos (piemēram, brīvprātīgo darbā klasē, lasīšanas un mājasdarbu pulciņos, privātstundās skolu bibliotēkās un pēcskolas programmās, kā arī darba pulciņos, darba gadatirgos, pasākumos darba vietās, karjeras centru apmeklējumos u. c.). |
| --- | --- |

l)

Sekmēt efektīvu saziņu un sadarbību ar vecākiem, likumiskajiem aizbildņiem un ģimenes locekļiem saistībā ar bērnu sekmēm mācībās un viņu labbūtību, tostarp izmantot arī vietējās kopienas kultūras starpnieku palīdzību. Iesaistīt vecākus, ģimeni un likumiskos aizbildņus mācību un ārpusskolas pasākumos (piemēram, brīvprātīgo darbā klasē, lasīšanas un mājasdarbu pulciņos, privātstundās skolu bibliotēkās un pēcskolas programmās, kā arī darba pulciņos, darba gadatirgos, pasākumos darba vietās, karjeras centru apmeklējumos u. c.).

| m) | Sekmēt vecāku un ģimenes aktīvu iesaisti lēmumu pieņemšanā skolā, kas ietver arī lēmumus par mācību programmu, plānošanu un novērtēšanu, labbūtību un garīgās veselības programmām, sociālo un emocionālo izglītību un karjeras konsultācijām, kā arī sekmēt un atbalstīt vecāku no marginalizētām sociālekonomiskajām grupām līdzdalību. |
| --- | --- |

m)

Sekmēt vecāku un ģimenes aktīvu iesaisti lēmumu pieņemšanā skolā, kas ietver arī lēmumus par mācību programmu, plānošanu un novērtēšanu, labbūtību un garīgās veselības programmām, sociālo un emocionālo izglītību un karjeras konsultācijām, kā arī sekmēt un atbalstīt vecāku no marginalizētām sociālekonomiskajām grupām līdzdalību.

| n) | Atbalstīt vecāku iesaisti bērnu agrīnā lasīšanas un matemātikas prasmju apgūšanā, piemēram, izmantojot shēmas grāmatu nodrošināšanai mājās, ģimenes rakstpratības iniciatīvas utt. Kopā ar vietējiem dienestiem un NVO palielināt iespējas ģimenes mācībām un vecāku izglītībai, jo īpaši tad, ja šīm personām ir zems izglītības līmenis un tās ir pakļautas nabadzības riskam. |
| --- | --- |

n)

Atbalstīt vecāku iesaisti bērnu agrīnā lasīšanas un matemātikas prasmju apgūšanā, piemēram, izmantojot shēmas grāmatu nodrošināšanai mājās, ģimenes rakstpratības iniciatīvas utt. Kopā ar vietējiem dienestiem un NVO palielināt iespējas ģimenes mācībām un vecāku izglītībai, jo īpaši tad, ja šīm personām ir zems izglītības līmenis un tās ir pakļautas nabadzības riskam.

| o) | Sniegt papildu atbalstu skolām, kuras atrodas sociālekonomiski nelabvēlīgos rajonos un kurās ir daudz skolēnu no marginalizētām grupām. Tas varētu nozīmēt, ka šādās skolās, ja nepieciešams, tiek samazināts skolēnu skaits uz vienu skolotāju, kā arī tiek mērķtiecīgi nodrošināti materiāli, aprīkojums un infrastruktūra. |
| --- | --- |

o)

Sniegt papildu atbalstu skolām, kuras atrodas sociālekonomiski nelabvēlīgos rajonos un kurās ir daudz skolēnu no marginalizētām grupām. Tas varētu nozīmēt, ka šādās skolās, ja nepieciešams, tiek samazināts skolēnu skaits uz vienu skolotāju, kā arī tiek mērķtiecīgi nodrošināti materiāli, aprīkojums un infrastruktūra.

6.

| a) | Nodrošināt visiem taisnīgu piekļuvi finansiāli pieejamai, kvalitatīvai un no personāla viedokļa pienācīgi nokomplektētai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, kura var uzlabot bērnu labbūtību un kognitīvo, kā arī plašāku sociālo un emocionālu attīstību, tādējādi nodrošinot bērniem nepieciešamo pamatu panākumu gūšanai izglītībā un dzīvē. |
| --- | --- |

a)

Nodrošināt visiem taisnīgu piekļuvi finansiāli pieejamai, kvalitatīvai un no personāla viedokļa pienācīgi nokomplektētai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, kura var uzlabot bērnu labbūtību un kognitīvo, kā arī plašāku sociālo un emocionālu attīstību, tādējādi nodrošinot bērniem nepieciešamo pamatu panākumu gūšanai izglītībā un dzīvē.

| b) | Stiprināt kvalitatīvu, pievilcīgu un elastīgu profesionālo izglītību un mācības, kas apvieno profesionālo prasmju un pamatkompetenču apgūšanu. |
| --- | --- |

b)

Stiprināt kvalitatīvu, pievilcīgu un elastīgu profesionālo izglītību un mācības, kas apvieno profesionālo prasmju un pamatkompetenču apgūšanu.

| c) | Sekmēt aktīvu segregācijas novēršanas politiku, jo īpaši, pieņemot tādus uzņemšanas noteikumus, kas ļauj veidot daudzveidīgu skolas sastāvu un politiku, kura vērsta uz mācību kvalitāti, kā arī uzlabot informētību par to, ka dažādība klasē var uzlabot izglītības rezultātus visiem izglītojamajiem. |
| --- | --- |

c)

Sekmēt aktīvu segregācijas novēršanas politiku, jo īpaši, pieņemot tādus uzņemšanas noteikumus, kas ļauj veidot daudzveidīgu skolas sastāvu un politiku, kura vērsta uz mācību kvalitāti, kā arī uzlabot informētību par to, ka dažādība klasē var uzlabot izglītības rezultātus visiem izglītojamajiem.

| d) | Atbalstīt izglītojamo ar invaliditāti un/vai speciālās izglītības vajadzībām iekļaušanu parastās skolās, nodrošinot, ka attiecīgi mācīti pedagogi un citi izglītības darbinieki/konsultanti, vai veselības aprūpes speciālisti sniedz efektīvu atbalstu. Papildus būtu jānodrošina, ka tiek novērsti fiziski šķēršļi skolas vidē, ir pieejami atbilstoša formāta mācību materiāli un tiek izmantotas dažādotas un individualizētas mācīšanas un mācīšanās pieejas. |
| --- | --- |

d)

Atbalstīt izglītojamo ar invaliditāti un/vai speciālās izglītības vajadzībām iekļaušanu parastās skolās, nodrošinot, ka attiecīgi mācīti pedagogi un citi izglītības darbinieki/konsultanti, vai veselības aprūpes speciālisti sniedz efektīvu atbalstu. Papildus būtu jānodrošina, ka tiek novērsti fiziski šķēršļi skolas vidē, ir pieejami atbilstoša formāta mācību materiāli un tiek izmantotas dažādotas un individualizētas mācīšanas un mācīšanās pieejas.

| e) | Cik vien iespējams, izvairīties no atkārtotas mācīšanās vienā un tajā pašā klasē un veicināt tādu instrumentu izmantošanu, kas jau agrīnā posmā ļauj uzraudzīt un pamanīt bērnu un jauniešu mācību vajadzības un grūtības un vajadzības gadījumā sniedz mērķtiecīgu un pielāgotāku atbalstu. |
| --- | --- |

e)

Cik vien iespējams, izvairīties no atkārtotas mācīšanās vienā un tajā pašā klasē un veicināt tādu instrumentu izmantošanu, kas jau agrīnā posmā ļauj uzraudzīt un pamanīt bērnu un jauniešu mācību vajadzības un grūtības un vajadzības gadījumā sniedz mērķtiecīgu un pielāgotāku atbalstu.

| f) | Apsvērt citas iespējas agrīnai izglītojamo spēju apzināšanai, lai sekmētu pozitīvu mijiedarbību starp izglītojamajiem ar dažādu spēju līmeni daudzveidīgās grupās un samazinātu sociālekonomiskās situācijas ietekmi uz izglītojamo sniegumu ar mācībām saistītas segregācijas dēļ. |
| --- | --- |

f)

Apsvērt citas iespējas agrīnai izglītojamo spēju apzināšanai, lai sekmētu pozitīvu mijiedarbību starp izglītojamajiem ar dažādu spēju līmeni daudzveidīgās grupās un samazinātu sociālekonomiskās situācijas ietekmi uz izglītojamo sniegumu ar mācībām saistītas segregācijas dēļ.

| g) | Palielināt izglītības ceļu elastību un caurlaidību, piemēram, veidojot moduļu kursus, piedāvājot profesionāli orientētus kursus vai sekmējot elastību attiecībā uz ilgumu un iestāšanos. Sekmēt pāreju no viena izglītības un mācību līmeņa un veida uz citu, kā arī no skolas uz turpmāko nodarbinātību, tostarp ar atzīšanas un validēšanas kārtību, kvalificētu praktiķu sniegtām karjeras konsultācijām un aktīvu sadarbību ar ieinteresētajām personām, tostarp uzņēmumiem. |
| --- | --- |

g)

Palielināt izglītības ceļu elastību un caurlaidību, piemēram, veidojot moduļu kursus, piedāvājot profesionāli orientētus kursus vai sekmējot elastību attiecībā uz ilgumu un iestāšanos. Sekmēt pāreju no viena izglītības un mācību līmeņa un veida uz citu, kā arī no skolas uz turpmāko nodarbinātību, tostarp ar atzīšanas un validēšanas kārtību, kvalificētu praktiķu sniegtām karjeras konsultācijām un aktīvu sadarbību ar ieinteresētajām personām, tostarp uzņēmumiem.

| h) | Piedāvāt ceļus atpakaļ uz parasto izglītību un mācībām un nodrošināt brīvu piekļuvi kvalitatīvām otrās iespējas programmām visiem tiem, kas izglītību un mācības pametuši priekšlaicīgi; to varētu ierosināt arī kā daļu no pastiprinātās Garantijas jauniešiem. |
| --- | --- |

h)

Piedāvāt ceļus atpakaļ uz parasto izglītību un mācībām un nodrošināt brīvu piekļuvi kvalitatīvām otrās iespējas programmām visiem tiem, kas izglītību un mācības pametuši priekšlaicīgi; to varētu ierosināt arī kā daļu no pastiprinātās Garantijas jauniešiem.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 9.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 469/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 469/16

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10431 – ALI GROUP / WELBILT)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 469/02)

Komisija 2022. gada 17. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu kopā ar 6. panta 2. punktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10431. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10431. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 9.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 469/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 469/17

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par to, kā piemērojamas ekodizaina prasības attiecībā uz serveru un datu glabāšanas ražojumu barošanas bloku efektivitāti un ekodizaina prasības attiecībā uz metināšanas aparātu barošanas avotu efektivitāti

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 469/03)

Komisijas Regulu (ES) 2019/424 (1), ar ko nosaka ekodizaina prasības serveriem un datu glabāšanas ražojumiem, piemēro no 2020. gada 1. marta. Konkrētāk, regulas II pielikuma 1.1. punktā ir ietvertas prasības par serveros un datu glabāšanas ražojumos izmantoto barošanas bloku minimālo efektivitāti. Vispirms, proti, 2020. gada 1. martā, kļuva piemērojamas minimālās efektivitātes prasības, kas noteiktas II pielikuma 1.1.1. punktā. No 2023. gada 1. janvāra tiks piemērotas stingrākas (salīdzinājumā ar pašlaik piemērojamajām vērtībām) barošanas bloku minimālās efektivitātes vērtības prasības.

Komisijas Regulu (ES) 2019/1784 (2), ar ko nosaka ekodizaina prasības metināšanas aparātiem, piemēro no 2021. gada 1. janvāra. Regulas II pielikuma 1. punktā ir ietvertas metināšanas aparātu barošanas avotu efektivitātes minimālās prasības. Šīs prasības piemēros no 2023. gada 1. janvāra.

Lai uzlabotu serveru un datu glabāšanas ražojumu barošanas bloku energoefektivitāti un metināšanas aparātu barošanas avotu energoefektivitāti saskaņā ar jaunajām prasībām, ražotājiem ir jāuzstāda komponenti, kas satur jaunas drukātās shēmas plates. Šīs jaunās drukātās shēmas plates ražo, izmantojot pusvadītāju mikroshēmas. Tomēr pašreizējā globālā pusvadītāju mikroshēmu piegādes krīze, ko izraisījusi Covid-19 pandēmija, liedz drukātās shēmas plašu ražotājiem apmierināt augošo pieprasījumu. Rezultātā klienti šo būtisko komponentu piegādē saskaras ar daudz ilgāku izpildes laiku, nekā sākotnēji gaidīts.

Šo ārkārtas apstākļu dēļ ražotāji nespēj nodrošināt, ka ražojumi, kurus paredzēts laist tirgū no 2023. gada 1. janvāra, atbilst jaunajām energoefektivitātes prasībām. Globālās mikroshēmu nepietiekamības nozīmīgā ietekme uz ražošanas nozarēm ir atspoguļota nesenajos ziņojumos, tostarp Eiropas mikroshēmu apsekojumā (3), un bija nesenā Komisijas priekšlikuma par Eiropas Mikroshēmu aktu galvenais virzītājspēks. Paredzams, ka šī situācija nebūs ilgstoša un lielā mērā tiks atrisināta līdz 2024. gada 1. janvārim.

Vairākas dalībvalstis ir informējušas Komisiju par to, ka tās zina, ar kādām grūtībām saskaras nozare, un saprot, cik problemātiski nozarei būs izpildīt šos pienākumus. Arī vairākas nozaru apvienības ir Komisiju informējušas par šīm grūtībām. To vidū ir nozares, kas piegādā ražojumus vairākiem svarīgiem ekonomikas sektoriem, piemēram, datu glabāšanas, banku un būvniecības sektoram.

Atbilstība ES saskaņošanas tiesību aktiem, piemēram, ekodizaina prasībām, tiek uzraudzīta un nodrošināta ar tirgus uzraudzību, ko dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes veic saskaņā ar 11. un 14.–20. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/1020 (4) par tirgus uzraudzību un produktu atbilstību.

Ņemot vērā problēmas, ar kurām varētu saskarties ražotāji, kas vēlas izpildīt ekodizaina prasības attiecībā uz serveru un datu glabāšanas ražojumu barošanas bloku energoefektivitāti un metināšanas aparātu barošanas avotu energoefektivitāti, Komisija izklāsta vairākus apsvērumus, kuri būtu jāņem vērā saistībā ar šo pienākumu izpildi.

Pirmkārt, jāatzīmē, ka dalībvalstu tirgus uzraudzības iestāžu pienākums uzraudzīt atbilstību ir pastāvīgs un nav saistīts ar kādu konkrētu datumu pēc tam, kad šīs prasības sāk piemērot 2023. gada 1. janvārī.

Otrkārt, runājot par efektīvas tirgus uzraudzības nodrošināšanu, Komisija atgādina Regulas (ES) 2019/1020 14. panta 2. punktā noteikto prasību, ka tirgus uzraudzības iestādēm šajā pantā noteiktās pilnvaras jāīsteno efektīvi, lietderīgi un saskaņā ar proporcionalitātes principu.

Komisija atgādina, ka ne Komisijai, ne atsevišķām dalībvalstīm nav pilnvaru neievērot kādus saistošus termiņus vai citas prasības, kas noteiktas Savienības tiesību aktos, izņemot gadījumus, kad, izmantojot atbilstīgas procedūras, ir veikti šo termiņu vai prasību grozījumi.

Tomēr, gādājot par Savienības tiesību aktu izpildi, dalībvalstīm ir pienācīgi jāņem vērā proporcionalitātes princips. Šādā kontekstā dalībvalstis, kad tās piemēro ES tiesību aktus un gādā par attiecīgajās regulās noteikto prasību izpildi, ir aicinātas ņemt vērā visus šos nosacījumus:

| — | ārkārtējos un neparedzētos apstākļus, kuri saistīti ar pusvadītāju mikroshēmu globālo piegādes krīzi, ko izraisījusi Covid-19 pandēmija, kā to pierādījuši ražotāji, un kuri var liegt ražotājiem laikus izpildīt attiecīgās ekodizaina prasības; |
| --- | --- |

—

ārkārtējos un neparedzētos apstākļus, kuri saistīti ar pusvadītāju mikroshēmu globālo piegādes krīzi, ko izraisījusi Covid-19 pandēmija, kā to pierādījuši ražotāji, un kuri var liegt ražotājiem laikus izpildīt attiecīgās ekodizaina prasības;

| — | neilgo problēmas pastāvēšanas periodu, ņemot vērā to, ka ražotāji varētu turpināt laist tirgū ražojumus, kuri vēl neatbilst jaunajām energoefektivitātes prasībām, tikai salīdzinoši īsu laiku; |
| --- | --- |

—

neilgo problēmas pastāvēšanas periodu, ņemot vērā to, ka ražotāji varētu turpināt laist tirgū ražojumus, kuri vēl neatbilst jaunajām energoefektivitātes prasībām, tikai salīdzinoši īsu laiku;

| — | to, ka ražotājiem jāspēj turpināt laist ražojumus tirgū, ņemot vērā arī to, ka reglamentēto produktu droša piegāde ir ļoti svarīga vairāku būtisku ekonomikas sektoru darbībai. |
| --- | --- |

—

to, ka ražotājiem jāspēj turpināt laist ražojumus tirgū, ņemot vērā arī to, ka reglamentēto produktu droša piegāde ir ļoti svarīga vairāku būtisku ekonomikas sektoru darbībai.

Ja valsts tirgus uzraudzības iestādes, ņēmušas vērā šos nosacījumus, no 2023. gada 1. janvāra nenodrošinās ekodizaina prasību izpildi attiecībā uz serveru un datu glabāšanas ražojumu barošanas bloku energoefektivitāti un metināšanas aparātu barošanas avotu energoefektivitāti, Komisija atturēsies no pārkāpuma procedūru sākšanas, kamēr vien šāda neizpilde nepārsniedz nepieciešamo un ilgst ierobežotu laikposmu no 2023. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 1. janvārim.

Šī pieeja būtu jāpiemēro visām atsevišķām ražojuma modeļa vienībām, kas laistas tirgū norādītajā laikposmā. Tas nozīmē arī to, ka gadījumā, ja tirgus uzraudzības iestādes pēc 2024. gada 1. janvāra konstatē neatbilstīgu ražojuma vienību, kas tika laista tirgū pirms minētā datuma, piemērojami tie paši apsvērumi.

---

(1)  Komisijas Regula (ES) 2019/424 (2019. gada 15. marts), ar ko nosaka ekodizaina prasības serveriem un datu glabāšanas ražojumiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2009/125/EK un groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 617/2013 (OV L 74, 18.3.2019., 46. lpp.).

(2)  Komisijas Regula (ES) 2019/1784 (2019. gada 1. oktobris), ar ko nosaka ekodizaina prasības metināšanas aparātiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK (OV L 272, 25.10.2019., 121. lpp.).

(3)  Sk. https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/european-chips-survey.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1020 (2019. gada 20. jūnijs) par tirgus uzraudzību un produktu atbilstību un ar ko groza Direktīvu 2004/42/EK un Regulas (EK) Nr. 765/2008 un (ES) Nr. 305/2011 (OV L 169, 25.6.2019., 1. lpp.).

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 9.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 469/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 469/19

---

Padomes secinājumi par atbalstu labbūtībai digitālajā izglītībā

(2022/C 469/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME

SAISTĪBĀ AR:

| 1. | Gēteborgas sociālajā samitā 2017. gadā notikušajām politiskajām diskusijām, kurās tika uzsvērts, ka 44 % eiropiešu nav digitālo pamatprasmju, ka 90 % darbvietu nākotnē būs vajadzīgas digitālās prasmes un kompetences un ka 40 % Eiropas uzņēmumu ir grūtības pieņemt darbā IKT speciālistus. Viena no idejām, ko tajā pasākumā apsprieda Eiropas līderi, bija sākt pārdomu procesu par mācīšanās nākotni, lai reaģētu uz nākotnes tendencēm un digitālo revolūciju, cita starpā mākslīgo intelektu (MI). |
| --- | --- |

1.

Gēteborgas sociālajā samitā 2017. gadā notikušajām politiskajām diskusijām, kurās tika uzsvērts, ka 44 % eiropiešu nav digitālo pamatprasmju, ka 90 % darbvietu nākotnē būs vajadzīgas digitālās prasmes un kompetences un ka 40 % Eiropas uzņēmumu ir grūtības pieņemt darbā IKT speciālistus. Viena no idejām, ko tajā pasākumā apsprieda Eiropas līderi, bija sākt pārdomu procesu par mācīšanās nākotni, lai reaģētu uz nākotnes tendencēm un digitālo revolūciju, cita starpā mākslīgo intelektu (MI).

| 2. | Eiropas sociālo tiesību pīlāra pirmo principu, t. i., ka ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību, lai varētu saglabāt un iegūt prasmes, kas ļauj pilnā mērā piedalīties sabiedrības dzīvē un veiksmīgi mainīt darbu darba tirgū. |
| --- | --- |

2.

Eiropas sociālo tiesību pīlāra pirmo principu, t. i., ka ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību, lai varētu saglabāt un iegūt prasmes, kas ļauj pilnā mērā piedalīties sabiedrības dzīvē un veiksmīgi mainīt darbu darba tirgū.

| 3. | Komisijas paziņojumu par Eiropas izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam – paziņojumu, kurā uzsvērta nepieciešamība radīt atbalstošu mācību vidi grupām, kurām draud nesekmība, un atbalstīt labbūtību skolā. |
| --- | --- |

3.

Komisijas paziņojumu par Eiropas izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam – paziņojumu, kurā uzsvērta nepieciešamība radīt atbalstošu mācību vidi grupām, kurām draud nesekmība, un atbalstīt labbūtību skolā.

| 4. | Padomes Rezolūciju par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) – rezolūciju, kurā uzsvērts, ka izglītībai un apmācībai ir būtiska nozīme Eiropas nākotnes veidošanā laikā, kad ir izšķiroši svarīgi, lai iedzīvotāji varētu sevi pilnveidot un labi justies, būt gatavi pielāgoties mainīgajam darba tirgum un tajā darboties, kā arī aktīvi un atbildīgi iesaistīties pilsoniskajā dzīvē. |
| --- | --- |

4.

Padomes Rezolūciju par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) – rezolūciju, kurā uzsvērts, ka izglītībai un apmācībai ir būtiska nozīme Eiropas nākotnes veidošanā laikā, kad ir izšķiroši svarīgi, lai iedzīvotāji varētu sevi pilnveidot un labi justies, būt gatavi pielāgoties mainīgajam darba tirgum un tajā darboties, kā arī aktīvi un atbildīgi iesaistīties pilsoniskajā dzīvē.

| 5. | Digitālās izglītības rīcības plānu (2021–2027), kurā izklāstīts augstas veiktspējas digitālās izglītības ekosistēmas jēdziens un uzsvērta digitālo prasmju un kompetenču attīstīšanas nozīme ikdienas dzīvē. |
| --- | --- |

5.

Digitālās izglītības rīcības plānu (2021–2027), kurā izklāstīts augstas veiktspējas digitālās izglītības ekosistēmas jēdziens un uzsvērta digitālo prasmju un kompetenču attīstīšanas nozīme ikdienas dzīvē.

| 6. | Notiekošo strukturēto dialogu ar dalībvalstīm par digitālo izglītību un prasmēm, kuru Komisija uzsāka 2021. gadā, un tās visas valdības pieeju digitālajai izglītībai. |
| --- | --- |

6.

Notiekošo strukturēto dialogu ar dalībvalstīm par digitālo izglītību un prasmēm, kuru Komisija uzsāka 2021. gadā, un tās visas valdības pieeju digitālajai izglītībai.

| 7. | Padomes Ieteikumu (ES) 2021/1004 (2021. gada 14. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem, kuras mērķis ir novērst un apkarot sociālo atstumtību un nodrošināt vienlīdzīgas iespējas, garantējot brīvu piekļuvi izglītībai bērniem no nelabvēlīgas vides. Šajā sakarībā ieteikumā ir uzsvērts, cik svarīgi ir nodrošināt digitālos izglītības rīkus, ātrdarbīgu savienojamību, digitālos pakalpojumus un pienācīgu aprīkojumu, kā arī uzlabot digitālās prasmes un novērst visu veidu digitālo plaisu. |
| --- | --- |

7.

Padomes Ieteikumu (ES) 2021/1004 (2021. gada 14. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem, kuras mērķis ir novērst un apkarot sociālo atstumtību un nodrošināt vienlīdzīgas iespējas, garantējot brīvu piekļuvi izglītībai bērniem no nelabvēlīgas vides. Šajā sakarībā ieteikumā ir uzsvērts, cik svarīgi ir nodrošināt digitālos izglītības rīkus, ātrdarbīgu savienojamību, digitālos pakalpojumus un pienācīgu aprīkojumu, kā arī uzlabot digitālās prasmes un novērst visu veidu digitālo plaisu.

| 8. | Personu ar invaliditāti tiesību stratēģiju 2021.–2030. gadam, kurā norādīts, ka – lai efektīvi izmantotu digitālās tehnoloģijas, ir jānovērš piekļūstamības šķēršļi personām ar invaliditāti un jāiegulda šo personu digitālajās prasmēs. |
| --- | --- |

8.

Personu ar invaliditāti tiesību stratēģiju 2021.–2030. gadam, kurā norādīts, ka – lai efektīvi izmantotu digitālās tehnoloģijas, ir jānovērš piekļūstamības šķēršļi personām ar invaliditāti un jāiegulda šo personu digitālajās prasmēs.

| 9. | Padomes ieteikumu “Ceļi uz panākumiem skolā” un ar ko aizstāj Padomes 2011. gada 28. jūnija Ieteikumu par politiku mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas mazināšanai, – ieteikumu, kura mērķis ir veicināt labākus izglītības rezultātus visiem Eiropas jauniešiem neatkarīgi no viņu personiskajām iezīmēm, ģimenes, kultūras un sociālekonomiskās situācijas un kurā uzsvērts, ka labbūtība skolā un fiziskā un garīgā veselība ir galvenie pamatelementi panākumiem skolā. |
| --- | --- |

9.

Padomes ieteikumu “Ceļi uz panākumiem skolā” un ar ko aizstāj Padomes 2011. gada 28. jūnija Ieteikumu par politiku mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas mazināšanai, – ieteikumu, kura mērķis ir veicināt labākus izglītības rezultātus visiem Eiropas jauniešiem neatkarīgi no viņu personiskajām iezīmēm, ģimenes, kultūras un sociālekonomiskās situācijas un kurā uzsvērts, ka labbūtība skolā un fiziskā un garīgā veselība ir galvenie pamatelementi panākumiem skolā.

| 10. | Komisijas neformālo ekspertu grupu, ko pašlaik veido, lai sekmētu atbalstošu mācību vidi nesekmības riskam pakļautajām grupām un lai atbalstītu labbūtību skolās. |
| --- | --- |

10.

Komisijas neformālo ekspertu grupu, ko pašlaik veido, lai sekmētu atbalstošu mācību vidi nesekmības riskam pakļautajām grupām un lai atbalstītu labbūtību skolās.

| 11. | Padomes Ieteikumu (2021. gada 29. novembris) par jaukta tipa mācīšanās pieejām kvalitatīvai un iekļaujošai pamatizglītībai un vidējai izglītībai – ieteikumu, kurā uzsvērts, cik svarīgi ir par prioritāti noteikt labbūtību (gan fizisko, gan garīgo), un kurā ierosināts skolu izvirzītajos mērķos iekļaut izglītojamo labbūtības un cīņas pret iebiedēšanu politiku, kā arī pievērst lielāku uzmanību skolotāju un pasniedzēju, skolu vadītāju un citu izglītības darbinieku labbūtībai un profesionālās dzīves kvalitātei, lai mazinātu stresu un novērstu izdegšanu. |
| --- | --- |

11.

Padomes Ieteikumu (2021. gada 29. novembris) par jaukta tipa mācīšanās pieejām kvalitatīvai un iekļaujošai pamatizglītībai un vidējai izglītībai – ieteikumu, kurā uzsvērts, cik svarīgi ir par prioritāti noteikt labbūtību (gan fizisko, gan garīgo), un kurā ierosināts skolu izvirzītajos mērķos iekļaut izglītojamo labbūtības un cīņas pret iebiedēšanu politiku, kā arī pievērst lielāku uzmanību skolotāju un pasniedzēju, skolu vadītāju un citu izglītības darbinieku labbūtībai un profesionālās dzīves kvalitātei, lai mazinātu stresu un novērstu izdegšanu.

| 12. | Padomes Ieteikumu (2020. gada 24. novembris) par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai – ieteikumu, kurā uzsvērta digitālajai ekonomikai piemērota PIA rīcībpolitika. |
| --- | --- |

12.

Padomes Ieteikumu (2020. gada 24. novembris) par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai – ieteikumu, kurā uzsvērta digitālajai ekonomikai piemērota PIA rīcībpolitika.

| 13. | Osnabrikas deklarāciju par tādu profesionālo izglītību un mācībām, kas veicina atveseļošanu un taisnīgu pārkārtošanos uz digitālo un zaļo ekonomiku, kuras mērķis ir attīstīt PIA digitalizāciju jaunā mūžizglītības kultūrā. |
| --- | --- |

13.

Osnabrikas deklarāciju par tādu profesionālo izglītību un mācībām, kas veicina atveseļošanu un taisnīgu pārkārtošanos uz digitālo un zaļo ekonomiku, kuras mērķis ir attīstīt PIA digitalizāciju jaunā mūžizglītības kultūrā.

| 14. | Padomes secinājumus par digitālo izglītību Eiropas zināšanu sabiedrībā, kuros uzsvērts, ka digitālajā izglītībā būtu jāņem vērā visu mācīšanās procesā iesaistīto dalībnieku labbūtība. |
| --- | --- |

14.

Padomes secinājumus par digitālo izglītību Eiropas zināšanu sabiedrībā, kuros uzsvērts, ka digitālajā izglītībā būtu jāņem vērā visu mācīšanās procesā iesaistīto dalībnieku labbūtība.

| 15. | 2021. gada Izglītības un apmācības pārskatu, kurā galvenā uzmanība pievērsta jautājumam par labbūtību izglītībā. |
| --- | --- |

15.

2021. gada Izglītības un apmācības pārskatu, kurā galvenā uzmanība pievērsta jautājumam par labbūtību izglītībā.

| 16. | Komisijas paziņojumu “Digitāla desmitgade bērniem un jauniešiem. Jaunā Eiropas stratēģija “Bērniem labāks Internets: ” (BIK+)”, kurā galvenā uzmanība veltīta bērnu labbūtības uzlabošanai tiešsaistes vidēs. |
| --- | --- |

16.

Komisijas paziņojumu “Digitāla desmitgade bērniem un jauniešiem. Jaunā Eiropas stratēģija “Bērniem labāks Internets: ” (BIK+)”, kurā galvenā uzmanība veltīta bērnu labbūtības uzlabošanai tiešsaistes vidēs.

| 17. | Komisijas izstrādāto atjaunināto digitālās kompetences satvaru pilsoņiem (DigComp 2.2), kurā uzsvērta drošība, piemēram, saistībā ar labbūtības un veselības atbalstīšanu, kā arī izpratni par iebiedēšanu tiešsaistē un cīņu pret to. |
| --- | --- |

17.

Komisijas izstrādāto atjaunināto digitālās kompetences satvaru pilsoņiem (DigComp 2.2), kurā uzsvērta drošība, piemēram, saistībā ar labbūtības un veselības atbalstīšanu, kā arī izpratni par iebiedēšanu tiešsaistē un cīņu pret to.

| 18. | Eiropas satvaru pedagogu digitālajai kompetencei (DigCompEdu), kurā uzsvērts, cik svarīgi ir pasākumi, kas paredzēti, lai nodrošinātu izglītojamo fizisko, psiholoģisko un sociālo labbūtību digitālo tehnoloģiju izmantošanas laikā. |
| --- | --- |

18.

Eiropas satvaru pedagogu digitālajai kompetencei (DigCompEdu), kurā uzsvērts, cik svarīgi ir pasākumi, kas paredzēti, lai nodrošinātu izglītojamo fizisko, psiholoģisko un sociālo labbūtību digitālo tehnoloģiju izmantošanas laikā.

ATZĪST, KA:

| 19. | Šajos Padomes secinājumos “labbūtību digitālajā izglītībā” saprot kā fiziskas, kognitīvas, sociālas un emocionālas apmierinātības sajūtu, kas ļauj visiem indivīdiem pozitīvi iesaistīties visās digitālās mācīšanās vidēs, cita starpā ar digitālās izglītības un apmācības rīku un metožu palīdzību, maksimāli palielina viņu potenciālu un pašrealizāciju un palīdz viņiem droši rīkoties tiešsaistē un atbalsta viņu iespējas tiešsaistes vidēs (1). Šajos Padomes secinājumos galvenā uzmanība ir pievērsta digitālajai labbūtībai pamatskolas un zemākās vidējās un augstākās vidējās izglītības un apmācības līmenī un ar tās starpniecību, cita starpā profesionālajā izglītībā un apmācībā. |
| --- | --- |

19.

Šajos Padomes secinājumos “labbūtību digitālajā izglītībā” saprot kā fiziskas, kognitīvas, sociālas un emocionālas apmierinātības sajūtu, kas ļauj visiem indivīdiem pozitīvi iesaistīties visās digitālās mācīšanās vidēs, cita starpā ar digitālās izglītības un apmācības rīku un metožu palīdzību, maksimāli palielina viņu potenciālu un pašrealizāciju un palīdz viņiem droši rīkoties tiešsaistē un atbalsta viņu iespējas tiešsaistes vidēs (1). Šajos Padomes secinājumos galvenā uzmanība ir pievērsta digitālajai labbūtībai pamatskolas un zemākās vidējās un augstākās vidējās izglītības un apmācības līmenī un ar tās starpniecību, cita starpā profesionālajā izglītībā un apmācībā.

| 20. | Šajos Padomes secinājumos termins “izglītojamie” aptver visus skolēnus, studentus un mācekļus, kas apmeklē sākotnējās formālās izglītības sistēmu pamatskolas un zemākās vidējās un augstākās vidējās izglītības līmeņos, tostarp sākotnējo profesionālo izglītību un apmācību. |
| --- | --- |

20.

Šajos Padomes secinājumos termins “izglītojamie” aptver visus skolēnus, studentus un mācekļus, kas apmeklē sākotnējās formālās izglītības sistēmu pamatskolas un zemākās vidējās un augstākās vidējās izglītības līmeņos, tostarp sākotnējo profesionālo izglītību un apmācību.

| 21. | Šajos Padomes secinājumos termins “pedagogi” ietver skolotājus, skolu vadītājus, pasniedzējus un citus pedagoģiskos darbiniekus, kas iesaistīti audzēkņu mācīšanā sākotnējās formālās izglītības sistēmu, tostarp sākotnējās profesionālās izglītības un apmācības, pamatskolas un vidusskolas līmenī. |
| --- | --- |

21.

Šajos Padomes secinājumos termins “pedagogi” ietver skolotājus, skolu vadītājus, pasniedzējus un citus pedagoģiskos darbiniekus, kas iesaistīti audzēkņu mācīšanā sākotnējās formālās izglītības sistēmu, tostarp sākotnējās profesionālās izglītības un apmācības, pamatskolas un vidusskolas līmenī.

| 22. | Digitālās tehnoloģijas ir radikāli mainījušas veidus, kā cilvēki mācās, strādā, izmanto informāciju un sazinās. Digitālā pārveide rada jaunus izaicinājumus un iespējas izglītojamajiem un ietekmē viņu kognitīvo, fizisko, sociālo un emocionālo dzīvi. |
| --- | --- |

22.

Digitālās tehnoloģijas ir radikāli mainījušas veidus, kā cilvēki mācās, strādā, izmanto informāciju un sazinās. Digitālā pārveide rada jaunus izaicinājumus un iespējas izglītojamajiem un ietekmē viņu kognitīvo, fizisko, sociālo un emocionālo dzīvi.

| 23. | Covid-19 pandēmija un pāreja uz ārkārtas attālinātu un tiešsaistes mācīšanu un mācīšanos ir radījusi daudzus izaicinājumus digitālajai mācību videi. Veids, kādā digitālās izglītības un apmācības sistēmas, cita starpā izglītojamie un pedagogi, un citi attiecīgie rīcībspēki, ir reaģējuši uz šiem izaicinājumiem, var kalpot kā noderīga pieredze un gūtā mācība labbūtības pieeju izstrādē digitālajā izglītībā. |
| --- | --- |

23.

Covid-19 pandēmija un pāreja uz ārkārtas attālinātu un tiešsaistes mācīšanu un mācīšanos ir radījusi daudzus izaicinājumus digitālajai mācību videi. Veids, kādā digitālās izglītības un apmācības sistēmas, cita starpā izglītojamie un pedagogi, un citi attiecīgie rīcībspēki, ir reaģējuši uz šiem izaicinājumiem, var kalpot kā noderīga pieredze un gūtā mācība labbūtības pieeju izstrādē digitālajā izglītībā.

| 24. | Kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un apmācībai būtu jāpalielina digitālās pārveides pavērtās iespējas, lai atbalstītu izglītojamo un pedagogu labbūtību digitālajās mācību vidēs. Tas būtu sistemātiski jāatbalsta un jāveicina visos digitālās izglītības ekosistēmas aspektos (2). |
| --- | --- |

24.

Kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un apmācībai būtu jāpalielina digitālās pārveides pavērtās iespējas, lai atbalstītu izglītojamo un pedagogu labbūtību digitālajās mācību vidēs. Tas būtu sistemātiski jāatbalsta un jāveicina visos digitālās izglītības ekosistēmas aspektos (2).

| 25. | Izglītojamo labbūtības stiprināšana digitālās izglītības kontekstā ir divvirzienu process. Digitālās vides var radīt dažas problēmas, cita starpā arī digitālās izglītības kontekstā, piemēram, iebiedēšanu tiešsaistē, kas var negatīvi ietekmēt labbūtību, jo īpaši, ja daži no aspektiem, kas šīs vides raksturo, ir slikti projektēti vai ieviesti. Turpretī labi projektētas digitālās izglītības ekosistēmas, kas ir efektīvas un iekļaujošas, var sekmēt izglītojamo labbūtības attīstību un uzlabot viņu izglītības, dzīves un darba izredzes. |
| --- | --- |

25.

Izglītojamo labbūtības stiprināšana digitālās izglītības kontekstā ir divvirzienu process. Digitālās vides var radīt dažas problēmas, cita starpā arī digitālās izglītības kontekstā, piemēram, iebiedēšanu tiešsaistē, kas var negatīvi ietekmēt labbūtību, jo īpaši, ja daži no aspektiem, kas šīs vides raksturo, ir slikti projektēti vai ieviesti. Turpretī labi projektētas digitālās izglītības ekosistēmas, kas ir efektīvas un iekļaujošas, var sekmēt izglītojamo labbūtības attīstību un uzlabot viņu izglītības, dzīves un darba izredzes.

| 26. | Digitālā plaisa nopietni apdraud gan izglītojamo, gan pedagogu labbūtību digitālajā izglītībā un apmācībā, bieži pastiprinot esošo nevienlīdzību vai radot jaunu nevienlīdzību. Skolu sistēmām valsts, reģionālā un vietējā līmenī būtu jāspēj reaģēt uz jebkādām problēmām saistībā ar nepietiekamu piekļuvi, nepiemērotu aprīkojumu vai neapmierinošiem mācību apstākļiem, ar ko saskaras izglītojamie, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esoši izglītojamie, cita starpā izglītojamie ar invaliditāti un/vai speciālām izglītības vajadzībām, un tie, kuri saskaras ar problēmām, kas saistītas ar digitālo prasmju un iespēju atšķirību starp dzimumiem. |
| --- | --- |

26.

Digitālā plaisa nopietni apdraud gan izglītojamo, gan pedagogu labbūtību digitālajā izglītībā un apmācībā, bieži pastiprinot esošo nevienlīdzību vai radot jaunu nevienlīdzību. Skolu sistēmām valsts, reģionālā un vietējā līmenī būtu jāspēj reaģēt uz jebkādām problēmām saistībā ar nepietiekamu piekļuvi, nepiemērotu aprīkojumu vai neapmierinošiem mācību apstākļiem, ar ko saskaras izglītojamie, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esoši izglītojamie, cita starpā izglītojamie ar invaliditāti un/vai speciālām izglītības vajadzībām, un tie, kuri saskaras ar problēmām, kas saistītas ar digitālo prasmju un iespēju atšķirību starp dzimumiem.

| 27. | Jauni mācību modeļi, tostarp tādi, kas ietver piekļūstamu un atrodamu digitālo rīku izmantošanu, aptver arī nelabvēlīgā situācijā esošus izglītojamos, tostarp tos, kuriem ir invaliditāte un/vai speciālas izglītības vajadzības, un tos, kuri īslaicīgi nespēj apmeklēt skolu veselības stāvokļa dēļ, kā arī izglītojamos, kas dzīvo izolētos, salu vai attālos reģionos, piemēram, ES tālākajos reģionos. Tie arī atbalsta spēcīgāku motivāciju un apņemšanos gūt labumu no tiešsaistes pieredzes, un kopā ar pieejām, kas vērstas uz izglītojamajiem, tās palīdz mazināt digitālo plaisu. |
| --- | --- |

27.

Jauni mācību modeļi, tostarp tādi, kas ietver piekļūstamu un atrodamu digitālo rīku izmantošanu, aptver arī nelabvēlīgā situācijā esošus izglītojamos, tostarp tos, kuriem ir invaliditāte un/vai speciālas izglītības vajadzības, un tos, kuri īslaicīgi nespēj apmeklēt skolu veselības stāvokļa dēļ, kā arī izglītojamos, kas dzīvo izolētos, salu vai attālos reģionos, piemēram, ES tālākajos reģionos. Tie arī atbalsta spēcīgāku motivāciju un apņemšanos gūt labumu no tiešsaistes pieredzes, un kopā ar pieejām, kas vērstas uz izglītojamajiem, tās palīdz mazināt digitālo plaisu.

| 28. | Ierodoties migrantu izcelsmes izglītojamajiem un/vai tiem, kuru pirmā valoda atšķiras no mācību valodas, digitālie rīki un augstas kvalitātes izglītības saturs var atvieglināt viņu izglītības un apmācības nepārtrauktību, palīdzēt viņiem saglabāt saikni ar savu valodu un izcelsmes kultūru un tikt galā ar iespējamo traumatisko pieredzi un jauniem izaicinājumiem. |
| --- | --- |

28.

Ierodoties migrantu izcelsmes izglītojamajiem un/vai tiem, kuru pirmā valoda atšķiras no mācību valodas, digitālie rīki un augstas kvalitātes izglītības saturs var atvieglināt viņu izglītības un apmācības nepārtrauktību, palīdzēt viņiem saglabāt saikni ar savu valodu un izcelsmes kultūru un tikt galā ar iespējamo traumatisko pieredzi un jauniem izaicinājumiem.

| 29. | Biežāka un arvien plašāka piekļuve digitālajām vidēm un to izmantošana var pakļaut izglītojamos lielākam riskam ciest no draudiem digitālajā pasaulē, piemēram, iebiedēšanas tiešsaistē un/vai izolācijas. Ir jāpieliek pūles, lai nodrošinātu, ka izglītojamie ir izglītoti un ka pedagogi ir pienācīgi apmācīti un sadarbojas ar citiem attiecīgajiem profesionāļiem, lai patiesi veicinātu drošu digitālo mācību vidi. |
| --- | --- |

29.

Biežāka un arvien plašāka piekļuve digitālajām vidēm un to izmantošana var pakļaut izglītojamos lielākam riskam ciest no draudiem digitālajā pasaulē, piemēram, iebiedēšanas tiešsaistē un/vai izolācijas. Ir jāpieliek pūles, lai nodrošinātu, ka izglītojamie ir izglītoti un ka pedagogi ir pienācīgi apmācīti un sadarbojas ar citiem attiecīgajiem profesionāļiem, lai patiesi veicinātu drošu digitālo mācību vidi.

| 30. | Izglītības un apmācības sistēmās būtu jāpastiprina koncentrēšanās uz kritisko domāšanu, medijpratību un digitālo pratību un noturību pret dezinformāciju un maldinošu informāciju, lai izglītojamajiem dotu iespējas apgūt prasmes, kas vajadzīgas, lai reaģētu uz iespējamiem apdraudējumiem un problēmām, un nodrošinātu drošāku un pozitīvāku pieredzi tiešsaistē. |
| --- | --- |

30.

Izglītības un apmācības sistēmās būtu jāpastiprina koncentrēšanās uz kritisko domāšanu, medijpratību un digitālo pratību un noturību pret dezinformāciju un maldinošu informāciju, lai izglītojamajiem dotu iespējas apgūt prasmes, kas vajadzīgas, lai reaģētu uz iespējamiem apdraudējumiem un problēmām, un nodrošinātu drošāku un pozitīvāku pieredzi tiešsaistē.

| 31. | Pedagogiem kopā ar administratīvajiem un vadošajiem darbiniekiem ir svarīga un neaizstājama loma izglītības un apmācības vides attīstībā (3) un izglītojamo labbūtības atbalstīšanā. Viņiem būtu jāattīsta un jāstiprina savas digitālās kompetences un jāuzlabo zināšanas par ieguvumiem un problēmām, ko rada digitālo rīku izmantošana izglītībā un apmācībā, piemēram, viņu sākotnējā izglītībā, ievadīšanā darbā un pastāvīgā profesionālajā izaugsmē, kā arī par to, cik svarīgi ir palielināt IKT prasmju attīstības pievilcību meitenēm, cita starpā izmantojot dzimumsensitīvas pieejas ar digitalizāciju saistītu kompetenču mācīšanai. |
| --- | --- |

31.

Pedagogiem kopā ar administratīvajiem un vadošajiem darbiniekiem ir svarīga un neaizstājama loma izglītības un apmācības vides attīstībā (3) un izglītojamo labbūtības atbalstīšanā. Viņiem būtu jāattīsta un jāstiprina savas digitālās kompetences un jāuzlabo zināšanas par ieguvumiem un problēmām, ko rada digitālo rīku izmantošana izglītībā un apmācībā, piemēram, viņu sākotnējā izglītībā, ievadīšanā darbā un pastāvīgā profesionālajā izaugsmē, kā arī par to, cik svarīgi ir palielināt IKT prasmju attīstības pievilcību meitenēm, cita starpā izmantojot dzimumsensitīvas pieejas ar digitalizāciju saistītu kompetenču mācīšanai.

| 32. | Digitālās tehnoloģijas nav paredzētas, lai aizstātu fizisko klātbūtni un mijiedarbību klātienē starp pedagogiem un izglītojamajiem. Digitālo tehnoloģiju integrēšanas izglītības procesos nolūks ir atbalstīt un atvieglināt pedagogu darbu un uzlabot izglītojamo mācību pieredzi. |
| --- | --- |

32.

Digitālās tehnoloģijas nav paredzētas, lai aizstātu fizisko klātbūtni un mijiedarbību klātienē starp pedagogiem un izglītojamajiem. Digitālo tehnoloģiju integrēšanas izglītības procesos nolūks ir atbalstīt un atvieglināt pedagogu darbu un uzlabot izglītojamo mācību pieredzi.

ATZĪST, KA:

Izglītojamo un pedagogu labbūtību digitālās izglītības un apmācības kontekstā var atbalstīt ar:

| A. | Tādu zināšanu, prasmju un kompetenču apguvi, kas vajadzīgas labbūtības sekmēšanai digitālajā izglītībā un apmācībā







  33. | Cilvēki visas savas personiskās, profesionālās un pilsoniskās dzīves laikā iesaistās digitālā vidē. Digitālo zināšanu, prasmju un kompetenču attīstīšana var atbalstīt viņu emocionālo labklājību un apmierinātību un veicināt viņu spēju pienācīgi reaģēt uz problēmām un riskiem, kas rodas gan digitālajā, gan fiziskajā pasaulē. |
| --- | --- | --- |

A.

Tādu zināšanu, prasmju un kompetenču apguvi, kas vajadzīgas labbūtības sekmēšanai digitālajā izglītībā un apmācībā

33.

Cilvēki visas savas personiskās, profesionālās un pilsoniskās dzīves laikā iesaistās digitālā vidē. Digitālo zināšanu, prasmju un kompetenču attīstīšana var atbalstīt viņu emocionālo labklājību un apmierinātību un veicināt viņu spēju pienācīgi reaģēt uz problēmām un riskiem, kas rodas gan digitālajā, gan fiziskajā pasaulē.

| 34. | Rīcībpolitika un pasākumi attiecībā uz digitālo prasmju un kompetenču attīstību būtu jāizstrādā, pienācīgi ņemot vērā izglītojamo labbūtību un viņu individuālās vajadzības, īpašu uzmanību pievēršot nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Minētās rīcībpolitikas un pasākumu mērķim vajadzētu būt arī palielināt viņu noturību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu. Digitālā kompetence (4) ietver pārliecinātu, kritisku, atbildīgu, ētisku un drošāku iesaisti ar digitālajām tehnoloģijām. Digitālās prasmes, piemēram, analītiski algoritmiskā domāšana, IKT problēmu risināšana un datpratība, ir vajadzīgas gan izglītības un apmācības sākumposmā, gan visa mūža garumā, lai indivīdi varētu labāk integrēties sabiedrībā un labāk piekļūt darba iespējām. |
| --- | --- |

34.

Rīcībpolitika un pasākumi attiecībā uz digitālo prasmju un kompetenču attīstību būtu jāizstrādā, pienācīgi ņemot vērā izglītojamo labbūtību un viņu individuālās vajadzības, īpašu uzmanību pievēršot nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Minētās rīcībpolitikas un pasākumu mērķim vajadzētu būt arī palielināt viņu noturību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu. Digitālā kompetence (4) ietver pārliecinātu, kritisku, atbildīgu, ētisku un drošāku iesaisti ar digitālajām tehnoloģijām. Digitālās prasmes, piemēram, analītiski algoritmiskā domāšana, IKT problēmu risināšana un datpratība, ir vajadzīgas gan izglītības un apmācības sākumposmā, gan visa mūža garumā, lai indivīdi varētu labāk integrēties sabiedrībā un labāk piekļūt darba iespējām.

| 35. | Digitālās tehnoloģijas ietekmē to, kā izglītojamie mācās, meklē un kopīgo informāciju, kā arī to, kā viņi savstarpēji mijiedarbojas un socializējas. Izglītojamie ir pakļauti plašam informācijas klāstam, cita starpā dezinformācijai un maldinošai informācijai, tāpēc ir būtiski attīstīt digitālo pratību un medijpratību, kritisko domāšanu un problēmu risināšanas prasmes. |
| --- | --- |

35.

Digitālās tehnoloģijas ietekmē to, kā izglītojamie mācās, meklē un kopīgo informāciju, kā arī to, kā viņi savstarpēji mijiedarbojas un socializējas. Izglītojamie ir pakļauti plašam informācijas klāstam, cita starpā dezinformācijai un maldinošai informācijai, tāpēc ir būtiski attīstīt digitālo pratību un medijpratību, kritisko domāšanu un problēmu risināšanas prasmes.

| 36. | Izglītojamajiem būtu jāapgūst un jāattīsta nepieciešamās zināšanas, prasmes un kompetences, kas veicinās digitālo rīku nekaitīgu, drošu un ētisku izmantošanu, cita starpā kiberdrošības prasmes un zināšanas par MI algoritmu robežām. Tas varētu būtiski ietekmēt izglītojamo labbūtību un noturību. |
| --- | --- |

36.

Izglītojamajiem būtu jāapgūst un jāattīsta nepieciešamās zināšanas, prasmes un kompetences, kas veicinās digitālo rīku nekaitīgu, drošu un ētisku izmantošanu, cita starpā kiberdrošības prasmes un zināšanas par MI algoritmu robežām. Tas varētu būtiski ietekmēt izglītojamo labbūtību un noturību.

| 37. | Personiskās un sociālās kompetences attīstīšana var palīdzēt izglītojamajiem izmantot digitālos sociālos tīklus ar mazāku emocionāla vai sociāla kaitējuma risku un palielināt viņu informētību par digitālo tehnoloģiju pārmērīgas izmantošanas riskiem. |
| --- | --- |

37.

Personiskās un sociālās kompetences attīstīšana var palīdzēt izglītojamajiem izmantot digitālos sociālos tīklus ar mazāku emocionāla vai sociāla kaitējuma risku un palielināt viņu informētību par digitālo tehnoloģiju pārmērīgas izmantošanas riskiem.

| 38. | Izglītojamajiem vajadzētu būt iespējai apgūt zināšanas, prasmes un kompetences, kas vajadzīgas, lai viņi varētu radīt, kopīgot un izmantot digitālo saturu, un viņiem vajadzētu būt informētiem par noteikumiem, kas saistīti ar intelektuālo īpašumu. |
| --- | --- |

38.

Izglītojamajiem vajadzētu būt iespējai apgūt zināšanas, prasmes un kompetences, kas vajadzīgas, lai viņi varētu radīt, kopīgot un izmantot digitālo saturu, un viņiem vajadzētu būt informētiem par noteikumiem, kas saistīti ar intelektuālo īpašumu.

| 39. | Padziļinātas un specializētas prasmes ir vajadzīgas IKT produktu un pakalpojumu un progresīvu digitālo tehnoloģiju izstrādei, tostarp tādu produktu, pakalpojumu un tehnoloģiju izstrādei, kam var būt pozitīva ietekme uz indivīdu, piemēram, personu ar invaliditāti un/vai speciālām izglītības vajadzībām, labbūtību. |
| --- | --- |

39.

Padziļinātas un specializētas prasmes ir vajadzīgas IKT produktu un pakalpojumu un progresīvu digitālo tehnoloģiju izstrādei, tostarp tādu produktu, pakalpojumu un tehnoloģiju izstrādei, kam var būt pozitīva ietekme uz indivīdu, piemēram, personu ar invaliditāti un/vai speciālām izglītības vajadzībām, labbūtību.

| 40. | Pedagogi būtu jāatbalsta savu digitālo zināšanu, prasmju un kompetenču apgūšanā un attīstīšanā, piemēram, sākotnējā izglītībā, ievadīšanā darbā un pastāvīgā profesionālajā izaugsmē, un viņiem vajadzētu būt labi informētiem par ieguvumiem un problēmām, ko rada digitālo rīku izmantošana, un iespējām, kas izriet no to izmantošanas izglītībā un apmācībā. Pedagogiem izglītojamie būtu jāatbalsta, lai viņi tehnoloģijas izmantotu drošā, atbildīgā un radošā veidā. |
| --- | --- |

40.

Pedagogi būtu jāatbalsta savu digitālo zināšanu, prasmju un kompetenču apgūšanā un attīstīšanā, piemēram, sākotnējā izglītībā, ievadīšanā darbā un pastāvīgā profesionālajā izaugsmē, un viņiem vajadzētu būt labi informētiem par ieguvumiem un problēmām, ko rada digitālo rīku izmantošana, un iespējām, kas izriet no to izmantošanas izglītībā un apmācībā. Pedagogiem izglītojamie būtu jāatbalsta, lai viņi tehnoloģijas izmantotu drošā, atbildīgā un radošā veidā.

| B. | Tādu mācīšanas un mācīšanās pieeju un digitālās vides izstrādi, kas uzlabo izglītojamo labbūtību







  41. | Mācīšanas un mācīšanās pieejām, kas ietver mācīšanas un mācīšanās metodes un organizatoriskos aspektus, būtu jāuzlabo izglītības un apmācības procesa atbilstība un efektivitāte, kā arī izglītojamo apmierinātība un pašapziņa visās mācību vidēs. Šajā kontekstā izšķiroša nozīme ir digitālās infrastruktūras un digitālo tehnoloģiju piekļūstamībai, drošībai un kvalitātei. Progresīvu digitālo tehnoloģiju izstrāde un izmantošana izglītībā un apmācībā var būt izdevīga, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošiem izglītojamajiem, tostarp personām ar invaliditāti un/vai speciālām izglītības vajadzībām. |
| --- | --- | --- |

B.

Tādu mācīšanas un mācīšanās pieeju un digitālās vides izstrādi, kas uzlabo izglītojamo labbūtību

41.

Mācīšanas un mācīšanās pieejām, kas ietver mācīšanas un mācīšanās metodes un organizatoriskos aspektus, būtu jāuzlabo izglītības un apmācības procesa atbilstība un efektivitāte, kā arī izglītojamo apmierinātība un pašapziņa visās mācību vidēs. Šajā kontekstā izšķiroša nozīme ir digitālās infrastruktūras un digitālo tehnoloģiju piekļūstamībai, drošībai un kvalitātei. Progresīvu digitālo tehnoloģiju izstrāde un izmantošana izglītībā un apmācībā var būt izdevīga, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošiem izglītojamajiem, tostarp personām ar invaliditāti un/vai speciālām izglītības vajadzībām.

| 42. | Izstrādājot digitālās izglītības politiku, būtu jāņem vērā šādi aspekti:






  — | vide, kurā notiek mācīšanās, ņemot vērā izglītojamo sociālekonomisko, kultūras un ģimenes izcelsmi, kā arī citus būtiskus apstākļus; |
| --- | --- | --- |

42.

Izstrādājot digitālās izglītības politiku, būtu jāņem vērā šādi aspekti:

—

vide, kurā notiek mācīšanās, ņemot vērā izglītojamo sociālekonomisko, kultūras un ģimenes izcelsmi, kā arī citus būtiskus apstākļus;

| — | izmantotie rīki un ierīces, pielāgojot to izmantošanu izglītojamo individuālajām vajadzībām (ko ietekmē, piemēram, veselības stāvoklis, speciālās izglītības vajadzības un sociālekonomiskā izcelsme):






  — | Digitālās izglītības ekosistēmām būtu jāatbalsta darbs ar inovatīviem izglītības rīkiem, kas varētu ietvert spēliskošanu, izglītības risinājumus, kuru pamatā ir, piemēram, tāds pagarinātās realitātes tehnoloģijas kā paplašinātā/virtuālā realitāte, mākslīgais intelekts (MI), mācīšanās analīze un sociālie tīkli, kuros tiek ievērota ētiska un pārredzama pieeja, datu privātums un jau no projektēšanas stadijas integrēts diskriminācijas aizliegums, vienlaikus ņemot vērā ieguvumus un potenciālos riskus (5). |
| --- | --- | --- |

—

izmantotie rīki un ierīces, pielāgojot to izmantošanu izglītojamo individuālajām vajadzībām (ko ietekmē, piemēram, veselības stāvoklis, speciālās izglītības vajadzības un sociālekonomiskā izcelsme):

—

Digitālās izglītības ekosistēmām būtu jāatbalsta darbs ar inovatīviem izglītības rīkiem, kas varētu ietvert spēliskošanu, izglītības risinājumus, kuru pamatā ir, piemēram, tāds pagarinātās realitātes tehnoloģijas kā paplašinātā/virtuālā realitāte, mākslīgais intelekts (MI), mācīšanās analīze un sociālie tīkli, kuros tiek ievērota ētiska un pārredzama pieeja, datu privātums un jau no projektēšanas stadijas integrēts diskriminācijas aizliegums, vienlaikus ņemot vērā ieguvumus un potenciālos riskus (5).

| — | Digitālie risinājumi būtu jāizstrādā tā, lai nodrošinātu un veicinātu spēju pielāgoties digitālās izglītības mērķiem un respektēt visu indivīdu, jo īpaši izglītojamo no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, atšķirīgo izcelsmi un vajadzības. Attiecīgā gadījumā būtu jāveicina izglītībā un apmācībā izmantoto digitālo risinājumu sadarbspēja. |
| --- | --- |

—

Digitālie risinājumi būtu jāizstrādā tā, lai nodrošinātu un veicinātu spēju pielāgoties digitālās izglītības mērķiem un respektēt visu indivīdu, jo īpaši izglītojamo no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, atšķirīgo izcelsmi un vajadzības. Attiecīgā gadījumā būtu jāveicina izglītībā un apmācībā izmantoto digitālo risinājumu sadarbspēja.

| — | Progresīvas un specializētas digitālās tehnoloģijas (piemēram, MI, paplašinātā/virtuālā realitāte, lietu internets, digitālie dvīņi u. c.) var uzlabot mācību un apmācības vides pieejamību un kvalitāti un sinerģiski papildināt nedigitālas mācīšanas un mācīšanās pieejas. Inovatīvu digitālo risinājumu integrācija var veicināt audzēkņu prasmīgumu profesionālajā izglītībā un apmācībā. |
| --- | --- |

—

Progresīvas un specializētas digitālās tehnoloģijas (piemēram, MI, paplašinātā/virtuālā realitāte, lietu internets, digitālie dvīņi u. c.) var uzlabot mācību un apmācības vides pieejamību un kvalitāti un sinerģiski papildināt nedigitālas mācīšanas un mācīšanās pieejas. Inovatīvu digitālo risinājumu integrācija var veicināt audzēkņu prasmīgumu profesionālajā izglītībā un apmācībā.

| — | Digitālo tehnoloģiju izmantošana var aizņemt laiku, ko varētu izmantot citām veselībai labvēlīgām darbībām, piemēram, fiziskām aktivitātēm vai miegam. Tādēļ būtu jāapsver līdzsvars starp ekrāna un bezekrāna laiku un laika pārvaldību; |
| --- | --- |

—

Digitālo tehnoloģiju izmantošana var aizņemt laiku, ko varētu izmantot citām veselībai labvēlīgām darbībām, piemēram, fiziskām aktivitātēm vai miegam. Tādēļ būtu jāapsver līdzsvars starp ekrāna un bezekrāna laiku un laika pārvaldību;

| — | mācību uzdevumi, ko izmanto izglītības procesā, lai sasniegtu plānotos mācību rezultātus:






  — | Tāda augstas kvalitātes digitālās izglītības satura izmantošana, kas izstrādāts ar labiem pedagoģiskiem mērķiem un tiek sniegts mūsdienīgā, piekļūstamā un viegli lietojamā veidā (6). |
| --- | --- | --- |

—

mācību uzdevumi, ko izmanto izglītības procesā, lai sasniegtu plānotos mācību rezultātus:

—

Tāda augstas kvalitātes digitālās izglītības satura izmantošana, kas izstrādāts ar labiem pedagoģiskiem mērķiem un tiek sniegts mūsdienīgā, piekļūstamā un viegli lietojamā veidā (6).

| — | Atbalsts uz izglītojamo vērstām pieejām, cita starpā izglītojamo autonomijas veicināšana; |
| --- | --- |

—

Atbalsts uz izglītojamo vērstām pieejām, cita starpā izglītojamo autonomijas veicināšana;

| — | pedagogi, kuriem vajadzētu būt labi apmācītiem un spējīgiem sniegt norādījumus izglītojamajiem par digitālo tehnoloģiju pienācīgu izmantošanu, cita starpā pārdomātu un līdzsvarotu ekrāna laika un bezekrāna laika sadalījumu. Labi apmācīti pedagogi spēj ņemt vērā dažādu digitālās mācīšanās vides specifiku, strādāt ar inovatīviem digitālajiem rīkiem, mācīšanas un mācīšanās pieejām un īstenot tās pedagoģiskā kontekstā, vienlaikus paturot prātā digitālo tehnoloģiju pārmērīgas izmantošanas riskus. |
| --- | --- |

—

pedagogi, kuriem vajadzētu būt labi apmācītiem un spējīgiem sniegt norādījumus izglītojamajiem par digitālo tehnoloģiju pienācīgu izmantošanu, cita starpā pārdomātu un līdzsvarotu ekrāna laika un bezekrāna laika sadalījumu. Labi apmācīti pedagogi spēj ņemt vērā dažādu digitālās mācīšanās vides specifiku, strādāt ar inovatīviem digitālajiem rīkiem, mācīšanas un mācīšanās pieejām un īstenot tās pedagoģiskā kontekstā, vienlaikus paturot prātā digitālo tehnoloģiju pārmērīgas izmantošanas riskus.

| C. | Cilvēku savstarpējās attiecības digitālās izglītības ekosistēmā







  43. | Digitālās izglītības ekosistēmas balstās ne tikai uz digitālo infrastruktūru un digitālajiem rīkiem un saturu, bet arī uz sociālo mijiedarbību starp iesaistītajām personām, t. i., izglītojamajiem, pedagogiem un citiem rīcībspēkiem, kas izmanto tehnoloģiskos līdzekļus komunikācijai un satura un tīklu izstrādei, kā arī uz viņu fizisko un sociālo vidi. Izstrādājot digitālās izglītības ekosistēmas, ir svarīgi ņemt vērā šo sociālo mijiedarbību. |
| --- | --- | --- |

C.

Cilvēku savstarpējās attiecības digitālās izglītības ekosistēmā

43.

Digitālās izglītības ekosistēmas balstās ne tikai uz digitālo infrastruktūru un digitālajiem rīkiem un saturu, bet arī uz sociālo mijiedarbību starp iesaistītajām personām, t. i., izglītojamajiem, pedagogiem un citiem rīcībspēkiem, kas izmanto tehnoloģiskos līdzekļus komunikācijai un satura un tīklu izstrādei, kā arī uz viņu fizisko un sociālo vidi. Izstrādājot digitālās izglītības ekosistēmas, ir svarīgi ņemt vērā šo sociālo mijiedarbību.

| 44. | Tehnoloģiskais progress ir mainījis komunikācijas formas un pavēris jaunus ceļus iespēju nodrošināšanai, pašizpausmei un digitālajam pilsoniskumam (7), tostarp aktīvai līdzdalībai sabiedrībā ar tiešsaistes rīku starpniecību. |
| --- | --- |

44.

Tehnoloģiskais progress ir mainījis komunikācijas formas un pavēris jaunus ceļus iespēju nodrošināšanai, pašizpausmei un digitālajam pilsoniskumam (7), tostarp aktīvai līdzdalībai sabiedrībā ar tiešsaistes rīku starpniecību.

| 45. | Digitālā mijiedarbība var palīdzēt attīstīt sociālās prasmes un stiprināt sociālos sakarus. Tomēr izglītojamie un pedagogi var būt pakļauti arī digitālajiem riskiem (8) (piemēram, iebiedēšanai tiešsaistē, naida runai, viltus ziņām, privātuma pārkāpumiem, krāpšanai tiešsaistē, atbalss kamerām (9) u. c.) (10), kas kaitē viņu labbūtībai (11). Ir svarīgi, lai izglītojamie, pedagogi un vecāki būtu informēti par šo risku apmēru un daudzveidību un zinātu, kā no tiem izvairīties un/vai tos novērst, kur rast atbalstu un kā veidot noturību. Lai risinātu digitālos riskus, ir svarīgi arī izmantot mijiedarbību, kā arī mācīšanas un mācīšanās pieejas digitālajā mācību vidē. |
| --- | --- |

45.

Digitālā mijiedarbība var palīdzēt attīstīt sociālās prasmes un stiprināt sociālos sakarus. Tomēr izglītojamie un pedagogi var būt pakļauti arī digitālajiem riskiem (8) (piemēram, iebiedēšanai tiešsaistē, naida runai, viltus ziņām, privātuma pārkāpumiem, krāpšanai tiešsaistē, atbalss kamerām (9) u. c.) (10), kas kaitē viņu labbūtībai (11). Ir svarīgi, lai izglītojamie, pedagogi un vecāki būtu informēti par šo risku apmēru un daudzveidību un zinātu, kā no tiem izvairīties un/vai tos novērst, kur rast atbalstu un kā veidot noturību. Lai risinātu digitālos riskus, ir svarīgi arī izmantot mijiedarbību, kā arī mācīšanas un mācīšanās pieejas digitālajā mācību vidē.

| 46. | Izglītības un apmācības sistēmām un skolām būtu jāapzina veidi, kā stiprināt labbūtību digitālajā izglītībā, jāveicina izpratne par digitālo risku un rika novēršana, kā arī visas skolas politika, cita starpā organizatoriska rakstura skolu procedūras, kas atbalsta droša digitālās izglītības vidi un pievēršas problēmām, kas saistītas ar digitālajiem riskiem. |
| --- | --- |

46.

Izglītības un apmācības sistēmām un skolām būtu jāapzina veidi, kā stiprināt labbūtību digitālajā izglītībā, jāveicina izpratne par digitālo risku un rika novēršana, kā arī visas skolas politika, cita starpā organizatoriska rakstura skolu procedūras, kas atbalsta droša digitālās izglītības vidi un pievēršas problēmām, kas saistītas ar digitālajiem riskiem.

| 47. | Tiešsaistes pasaulē veicinātie sociālie salīdzinājumi var negatīvi ietekmēt garīgo veselību un pašnovērtējumu, jo īpaši pusaudžu vecumā. Izglītojamo bažas par sava ķermeņa tēlu un sociālās atsvešināšanās izjūtu var stimulēt vai pastiprināt, ja viņi sociālajos medijos ir pakļauti “ideāliem” attēliem. Tiešsaistes sociālo mediju izmantošana saistās arī ar fenomenu, kas pazīstama kā bailes kaut ko palaist garām (fear of missing out). Pedagogiem digitālajās mācību vidēs būtu jāapzinās šie riski, jāpalielina informētība par šo fenomenu negatīvajām sekām un šīm sekām jāpievēršas, kā arī jāveicina prasmju attīstīšana izglītojamo vidū, lai šos jautājumus risinātu. |
| --- | --- |

47.

Tiešsaistes pasaulē veicinātie sociālie salīdzinājumi var negatīvi ietekmēt garīgo veselību un pašnovērtējumu, jo īpaši pusaudžu vecumā. Izglītojamo bažas par sava ķermeņa tēlu un sociālās atsvešināšanās izjūtu var stimulēt vai pastiprināt, ja viņi sociālajos medijos ir pakļauti “ideāliem” attēliem. Tiešsaistes sociālo mediju izmantošana saistās arī ar fenomenu, kas pazīstama kā bailes kaut ko palaist garām (fear of missing out). Pedagogiem digitālajās mācību vidēs būtu jāapzinās šie riski, jāpalielina informētība par šo fenomenu negatīvajām sekām un šīm sekām jāpievēršas, kā arī jāveicina prasmju attīstīšana izglītojamo vidū, lai šos jautājumus risinātu.

| 48. | Pedagogiem būtu jāatbalsta izglītojamo motivācija mācīties un pilnībā attīstīt savu potenciālu, lai viņiem palīdzētu kļūt par harmoniskiem, nobriedušiem indivīdiem, kuri apzinās savas stiprās puses, vājās puses, dzīves mērķus un centienus un ir izveidojuši pozitīvu paštēlu, vienlaikus respektējot citus un viņu individuālās vajadzības. Šāda uzvedība ir būtisks labbūtības faktors digitālajā izglītībā. |
| --- | --- |

48.

Pedagogiem būtu jāatbalsta izglītojamo motivācija mācīties un pilnībā attīstīt savu potenciālu, lai viņiem palīdzētu kļūt par harmoniskiem, nobriedušiem indivīdiem, kuri apzinās savas stiprās puses, vājās puses, dzīves mērķus un centienus un ir izveidojuši pozitīvu paštēlu, vienlaikus respektējot citus un viņu individuālās vajadzības. Šāda uzvedība ir būtisks labbūtības faktors digitālajā izglītībā.

| 49. | Viedai digitālajai audzināšanai un atbalstošai ģimenes videi vajadzētu būt daļai no digitālās izglītības ekosistēmas, vienlaikus ņemot vērā ģimenes izcelsmi. Skolām būtu jāapzinās, cik svarīga ir komunikācija un sadarbība ar vecākiem vai aprūpētājiem par iespējām, ieguvumiem un problēmām, ko rada digitālā izglītība, kā arī par digitālajiem riskiem un laika pārvaldības nozīmi digitālo rīku izmantošanā izglītības un apmācības nolūkos. |
| --- | --- |

49.

Viedai digitālajai audzināšanai un atbalstošai ģimenes videi vajadzētu būt daļai no digitālās izglītības ekosistēmas, vienlaikus ņemot vērā ģimenes izcelsmi. Skolām būtu jāapzinās, cik svarīga ir komunikācija un sadarbība ar vecākiem vai aprūpētājiem par iespējām, ieguvumiem un problēmām, ko rada digitālā izglītība, kā arī par digitālajiem riskiem un laika pārvaldības nozīmi digitālo rīku izmantošanā izglītības un apmācības nolūkos.

AICINA DALĪBVALSTIS ATBILSTOŠI TO APSTĀKĻIEM VALSTĪ UN SASKAŅĀ AR SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU

| 50. | izstrādājot valsts politiku un stratēģijas digitālās izglītības jomā, likt uzsvaru uz izglītojamo un pedagogu labbūtības stiprināšanu; |
| --- | --- |

50.

izstrādājot valsts politiku un stratēģijas digitālās izglītības jomā, likt uzsvaru uz izglītojamo un pedagogu labbūtības stiprināšanu;

| 51. | sekmēt mācīšanas un mācīšanās procesu projektēšanu, ņemot vērā to ietekmi uz izglītojamo labbūtību, un attiecīgā gadījumā veicināt ciešu sadarbību starp digitālās izglītības ekosistēmām un garīgo veselību un psihosociālo jautājumu profesionāļiem un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

51.

sekmēt mācīšanas un mācīšanās procesu projektēšanu, ņemot vērā to ietekmi uz izglītojamo labbūtību, un attiecīgā gadījumā veicināt ciešu sadarbību starp digitālās izglītības ekosistēmām un garīgo veselību un psihosociālo jautājumu profesionāļiem un pakalpojumiem;

| 52. | veicināt mācīšanas un mācīšanās procesus, kuru pamatā ir uz izglītojamo vērsta pieeja, piemēram, integrējot progresīvas digitālās tehnoloģijas, ētiski izmantojot MI un datus (12), īpašu uzsvaru liekot uz atbalstu nelabvēlīgā situācijā un neaizsargātā situācijā esošo izglītojamo personu labbūtībai, cita starpā personu ar invaliditāti un/vai speciālām izglītības vajadzībām labbūtībai, kā arī apdāvinātu izglītojamo labbūtībai, un uz digitālo prasmju un iespēju atšķirības starp dzimumiem novēršanu; |
| --- | --- |

52.

veicināt mācīšanas un mācīšanās procesus, kuru pamatā ir uz izglītojamo vērsta pieeja, piemēram, integrējot progresīvas digitālās tehnoloģijas, ētiski izmantojot MI un datus (12), īpašu uzsvaru liekot uz atbalstu nelabvēlīgā situācijā un neaizsargātā situācijā esošo izglītojamo personu labbūtībai, cita starpā personu ar invaliditāti un/vai speciālām izglītības vajadzībām labbūtībai, kā arī apdāvinātu izglītojamo labbūtībai, un uz digitālo prasmju un iespēju atšķirības starp dzimumiem novēršanu;

| 53. | stiprināt izglītojamo un pedagogu informētību par to, ka ir labi jālīdzsvaro ekrāna un bezekrāna laiks, un – ja vien tas iespējams – atbalstīt skolas atbilstošas laika pārvaldības izstrādē attiecībā uz digitālajām un klātienes mācīšanas un mācīšanās aktivitātēm; |
| --- | --- |

53.

stiprināt izglītojamo un pedagogu informētību par to, ka ir labi jālīdzsvaro ekrāna un bezekrāna laiks, un – ja vien tas iespējams – atbalstīt skolas atbilstošas laika pārvaldības izstrādē attiecībā uz digitālajām un klātienes mācīšanas un mācīšanās aktivitātēm;

| 54. | apzināt veidus, kā atbalstīt mācīšanas un mācīšanās procesu projektēšanu un īstenošanu un digitālo tehnoloģiju izmantošanu izglītībā un apmācībā, lai atvieglotu migrantu izcelsmes izglītojamo un/vai to izglītojamo, kuru pirmā valoda atšķiras no mācību valodas, integrāciju dalībvalstu izglītības un apmācības sistēmās, vienlaikus ļaujot viņiem saglabāt saikni ar savu dzimto valodu un attiecīgajām kultūrām; |
| --- | --- |

54.

apzināt veidus, kā atbalstīt mācīšanas un mācīšanās procesu projektēšanu un īstenošanu un digitālo tehnoloģiju izmantošanu izglītībā un apmācībā, lai atvieglotu migrantu izcelsmes izglītojamo un/vai to izglītojamo, kuru pirmā valoda atšķiras no mācību valodas, integrāciju dalībvalstu izglītības un apmācības sistēmās, vienlaikus ļaujot viņiem saglabāt saikni ar savu dzimto valodu un attiecīgajām kultūrām;

| 55. | atbalstīt (13) izglītojamo informētību par iespējamiem draudiem digitālajā pasaulē un viņu noturības attīstību, lai mazinātu riskus un jauniešiem piedāvātu drošas tiešsaistes iespējas, vienlaikus atbalstot datu aizsardzību un privātumu tiešsaistē; |
| --- | --- |

55.

atbalstīt (13) izglītojamo informētību par iespējamiem draudiem digitālajā pasaulē un viņu noturības attīstību, lai mazinātu riskus un jauniešiem piedāvātu drošas tiešsaistes iespējas, vienlaikus atbalstot datu aizsardzību un privātumu tiešsaistē;

| 56. | apzināt veidus, kā atbalstīt pedagogus izglītojamo kritiskās domāšanas, medijpratības un digitālās pratības veicināšanā un darbā ar datiem un informāciju, cita starpā uz informāciju balstītu pieeju maldinošai informācijai un dezinformācijai (14); |
| --- | --- |

56.

apzināt veidus, kā atbalstīt pedagogus izglītojamo kritiskās domāšanas, medijpratības un digitālās pratības veicināšanā un darbā ar datiem un informāciju, cita starpā uz informāciju balstītu pieeju maldinošai informācijai un dezinformācijai (14);

| 57. | mudināt skolas attiecīgā gadījumā piemērot tādas visas skolas pieejas, kas sistemātiski sekmētu labbūtību digitālajā izglītībā pamatskolas, vidusskolas un PIA līmenī, cita starpā elastīgu politiku, kas atbalstītu profilaksi un noturību un pievērstos tādām problēmām kā digitālie riski, kā arī skolu organizatoriskās procedūras; |
| --- | --- |

57.

mudināt skolas attiecīgā gadījumā piemērot tādas visas skolas pieejas, kas sistemātiski sekmētu labbūtību digitālajā izglītībā pamatskolas, vidusskolas un PIA līmenī, cita starpā elastīgu politiku, kas atbalstītu profilaksi un noturību un pievērstos tādām problēmām kā digitālie riski, kā arī skolu organizatoriskās procedūras;

| 58. | apsvērt iespēju izmantot izdevības, ko piedāvā esošie ES instrumenti (Eiropas Sociālais fonds Plus, Erasmus+, tehniskā atbalsta instruments u. c.), lai veicinātu digitālās izglītības politiku, kas vērsta uz izglītojamo un pedagogu labbūtību digitālajās mācību vidēs; |
| --- | --- |

58.

apsvērt iespēju izmantot izdevības, ko piedāvā esošie ES instrumenti (Eiropas Sociālais fonds Plus, Erasmus+, tehniskā atbalsta instruments u. c.), lai veicinātu digitālās izglītības politiku, kas vērsta uz izglītojamo un pedagogu labbūtību digitālajās mācību vidēs;

AICINA KOMISIJU SASKAŅĀ AR LĪGUMIEM UN PILNĪBĀ IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU

| 59. | atbalstīt pētījumus par digitālo tehnoloģiju izmantošanas ietekmi uz izglītojamo un pedagogu labbūtību visās dalībvalstīs un sagatavot uz pierādījumiem balstītu pētījumu par pašreizējo stāvokli saistībā ar labbūtības vajadzībām digitālās izglītības vidē. Projektēt iedarbīgas prakses modeli, kura mērķis ir uzlabot labbūtību digitālās mācīšanās ekosistēmās, un, visbeidzot, kritērijus “digitālās labbūtības skolas modelim” skolās, kas varētu kalpot par iespējamu piemēru un ko dalībvalstis var izmantot brīvprātīgi. Šo modeli projektējot, izvērtēt darbu, ko veic pašlaik izveides stadijā esošā Komisijas neformālā ekspertu grupa jautājumos, kuri saistīti ar atbalstošu mācību vidi nesekmības riskam pakļautajām grupām, un atbalstam labbūtībai skolā; |
| --- | --- |

59.

atbalstīt pētījumus par digitālo tehnoloģiju izmantošanas ietekmi uz izglītojamo un pedagogu labbūtību visās dalībvalstīs un sagatavot uz pierādījumiem balstītu pētījumu par pašreizējo stāvokli saistībā ar labbūtības vajadzībām digitālās izglītības vidē. Projektēt iedarbīgas prakses modeli, kura mērķis ir uzlabot labbūtību digitālās mācīšanās ekosistēmās, un, visbeidzot, kritērijus “digitālās labbūtības skolas modelim” skolās, kas varētu kalpot par iespējamu piemēru un ko dalībvalstis var izmantot brīvprātīgi. Šo modeli projektējot, izvērtēt darbu, ko veic pašlaik izveides stadijā esošā Komisijas neformālā ekspertu grupa jautājumos, kuri saistīti ar atbalstošu mācību vidi nesekmības riskam pakļautajām grupām, un atbalstam labbūtībai skolā;

| 60. | mudināt izstrādāt un kopīgot kvalitatīvu saturu pedagogiem un citiem attiecīgiem profesionāļiem, lai vēl vairāk uzlabotu viņu zināšanas, prasmes un kompetences, uz izglītojamo vērstas pedagoģiskās pieejas un strādātu ar dažādām izglītojamo grupām; |
| --- | --- |

60.

mudināt izstrādāt un kopīgot kvalitatīvu saturu pedagogiem un citiem attiecīgiem profesionāļiem, lai vēl vairāk uzlabotu viņu zināšanas, prasmes un kompetences, uz izglītojamo vērstas pedagoģiskās pieejas un strādātu ar dažādām izglītojamo grupām;

| 61. | apsvērt iespēju labbūtību digitālajā izglītībā veicināt kā daļu no ikgadējā digitālās izglītības hakatona; |
| --- | --- |

61.

apsvērt iespēju labbūtību digitālajā izglītībā veicināt kā daļu no ikgadējā digitālās izglītības hakatona;

| 62. | palielināt informētību visu tādu attiecīgo ieinteresēto personu vidū kā digitālo rīku un pakalpojumu projektētāji, piemēram, izglītības tehnoloģiju nozare (EdTech) un tās ieinteresētās personas, kas koncentrējas uz kiberdrošību, par lietotājdraudzīgu pieeju un risinājumu integrēšanu, kas atbalstītu izglītojamo un pedagogu labbūtību digitālajā izglītībā. Palielināt informētību starp visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, kas izstrādā digitālās izglītības saturu, par labbūtības aspekta integrēšanu ne tikai pašā saturā, bet arī mācīšanas un mācīšanās procesos; |
| --- | --- |

62.

palielināt informētību visu tādu attiecīgo ieinteresēto personu vidū kā digitālo rīku un pakalpojumu projektētāji, piemēram, izglītības tehnoloģiju nozare (EdTech) un tās ieinteresētās personas, kas koncentrējas uz kiberdrošību, par lietotājdraudzīgu pieeju un risinājumu integrēšanu, kas atbalstītu izglītojamo un pedagogu labbūtību digitālajā izglītībā. Palielināt informētību starp visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, kas izstrādā digitālās izglītības saturu, par labbūtības aspekta integrēšanu ne tikai pašā saturā, bet arī mācīšanas un mācīšanās procesos;

| 63. | atbalstīt tādu ES programmu izmantošanu kā Erasmus+, Eiropas Sociālais fonds Plus, Eiropas Solidaritātes korpuss, “Apvārsnis Eiropa” un programma “Digitālā Eiropa”, lai veicinātu izglītojamo un pedagogu labbūtību digitālajās mācību vidēs un progresīvu digitālo tehnoloģiju izmantošanu, piemēram, izglītojamajiem ar invaliditāti un/vai speciālām izglītības vajadzībām, kā arī spēliskošanas, uz MI balstītu izglītības risinājumu un pagarinātās realitātes tehnoloģiju, piemēram, paplašinātās/virtuālās realitātes, izstrādi, testēšanu un ieviešanu pedagoģiskiem nolūkiem; |
| --- | --- |

63.

atbalstīt tādu ES programmu izmantošanu kā Erasmus+, Eiropas Sociālais fonds Plus, Eiropas Solidaritātes korpuss, “Apvārsnis Eiropa” un programma “Digitālā Eiropa”, lai veicinātu izglītojamo un pedagogu labbūtību digitālajās mācību vidēs un progresīvu digitālo tehnoloģiju izmantošanu, piemēram, izglītojamajiem ar invaliditāti un/vai speciālām izglītības vajadzībām, kā arī spēliskošanas, uz MI balstītu izglītības risinājumu un pagarinātās realitātes tehnoloģiju, piemēram, paplašinātās/virtuālās realitātes, izstrādi, testēšanu un ieviešanu pedagoģiskiem nolūkiem;

| 64. | Digitālās izglītības rīcības plāna (2021–2027) patlaban notiekošajā īstenošanā un gaidāmajos priekšlikumos – priekšlikumā Padomes Ieteikumam par faktoriem, kas veicina digitālo izglītību, un priekšlikumā Padomes Ieteikumam par digitālo prasmju nodrošināšanas uzlabošanu izglītībā un apmācībā – atspoguļot vajadzību pēc tādas holistiskas, integrētas un ilgtspējīgas digitālās izglītības ekosistēmas dalībvalstīs, kas veicina kvalitāti un iekļaušanu un sekmē labbūtību digitālajā izglītībā. |
| --- | --- |

64.

Digitālās izglītības rīcības plāna (2021–2027) patlaban notiekošajā īstenošanā un gaidāmajos priekšlikumos – priekšlikumā Padomes Ieteikumam par faktoriem, kas veicina digitālo izglītību, un priekšlikumā Padomes Ieteikumam par digitālo prasmju nodrošināšanas uzlabošanu izglītībā un apmācībā – atspoguļot vajadzību pēc tādas holistiskas, integrētas un ilgtspējīgas digitālās izglītības ekosistēmas dalībvalstīs, kas veicina kvalitāti un iekļaušanu un sekmē labbūtību digitālajā izglītībā.

---

(1)  Kognitīvo labbūtību var definēt kā izglītojamo “veiksmīgu līdzdalību sabiedrībā dažādās lomās – kā mūžizglītības apguvējiem, kā produktīviem darbiniekiem, kā aktīviem pilsoņiem”. Šo līdzdalību cita starpā dara iespējamu viņu zināšanas un kompetences. Fizisko labbūtību var saprast kā indivīdu veselības līmeni un viņu spēju ievērot veselīgu dzīvesveidu. Sociālā labbūtība ietver izglītojamo mijiedarbību ar citiem, kā arī viņu izpratni par digitālo mācību vidi. Psiholoģiskā labbūtība attiecas uz izglītojamo viedokļiem un izjūtām par viņu dzīvi un personiskajiem mērķiem, ko viņi sev izvirzījuši (Panesi, S., Bocconi, S. and Ferlino, L., Promoting Students’ Well-Being and Inclusion in Schools Through Digital Technologies: Perceptions of Students, Teachers, and School Leaders in Italy Expressed Through SELFIE Piloting Activities [Audzēkņu labbūtības un iekļaušanas veicināšana skolās ar digitālo tehnoloģiju starpniecību: audzēkņu, skolotāju un skolu vadītāju Itālijā uztvere, kas izteikta ar SELFIE pilotaktivitātēm], Frontiers in Psychology, 2020).

(2)  Digitālās izglītības ekosistēma ietver digitālās izglītības infrastruktūru, savienojamību un aprīkojumu (cita starpā piekļūstamas tehnoloģijas un palīgtehnoloģijas); augstas kvalitātes digitālās izglītības saturu; izglītojamos un pedagogus ar zinātību digitālo tehnoloģiju integrēšanai pedagoģiskajā procesā; un digitālo zināšanu, prasmju un kompetenču, kā arī cilvēku savstarpējo attiecību nosacījumu izstrādi digitālajās mācību vidēs.

(3)  Pedagogu vispārējo labbūtību var ietekmēt dažādi faktori, piemēram, pārmērīga darba slodze, iespaids par atzinības un respekta trūkumu pret skolotāja profesiju, pārmērīgs klases lielums, atbalsta trūkums skolām ar nepārvaldāmām audzēkņu sliktas uzvedības problēmām un dažās valstīs nepietiekams vai nevienlīdzīgs finansējums (Viac, C. and Fraser, P., Teachers’ well-being: A framework for data collection and analysis [Skolotāju labbūtība: datu vākšanas un analīzes satvars], OECD Education Working Paper No. 213, OECD Publishing, Paris, 2020).

(4)  Sk., piemēram, Eiropas Komisija, Kopīgais pētniecības centrs, Vuorikari, R., Kluzer, S., Punie, Y., DigComp 2.2, The Digital Competence framework for citizens: with new examples of knowledge, skills and attitudes [DigComp 2.2 – Digitālās kompetences satvars iedzīvotājiem: jauni zināšanu, prasmju un attieksmes piemēri], 2022, un Padomes Ieteikums (2018. gada 22. maijs) par pamatkompetencēm mūžizglītībā (OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.).

(5)  Tie ietver, piemēram, atkarību no interneta, pārmērīgu ekrāna laiku, spēļu izraisītus traucējumus un ar veselību saistītus jautājumus, piemēram, mazkustīgu dzīvesveidu, kas izraisa aptaukošanos.

(6)  Ciktāl ir runa par izglītības saturu, gaidāmais Komisijas digitālās izglītības satura satvars var sniegt noderīgas norādes.

(7)  Saskaņā ar Eiropas Padomi “digitālais pilsonis ir persona, kas līdz ar plaša spektra kompetenču attīstīšanu spēj aktīvi, pozitīvi un atbildīgi iesaistīties gan tiešsaistes, gan bezsaistes kopienās, neraugoties uz to, vai šīm kopienām ir vietējs, valsts vai globāls raksturs” (Richardson, J., Milovidov, E., Digital citizenship education handbook: being online, well-being online, rights online [Izglītošanas rokasgrāmata digitāla pilsoniskuma jautājumos: atrašanās tiešsaistē, labbūtība tiešsaistē, tiesības tiešsaistē], Eiropas Padome, 2019).

(8)  Digitālos riskus var sasaistīt, piemēram, ar pārmērīgu vai nepiemērotu digitālo tehnoloģiju izmantošanu vai izglītojamo mijiedarbību ar digitālo pasauli.

(9)  Termins “atbalss kamera” [echo chamber] “attiecas uz situācijām sociālajos medijos un tiešsaistes diskusiju grupās, kurās uzskatus pastiprina vai padara spēcīgākus saziņa un atkārtošanās slēgtā, izolētā sistēmā. Dalībnieki parasti saņem informāciju, kas pastiprina viņu pašreizējo viedokli, nesastopoties ar pretējiem viedokļiem” (Vuorikari, R., Kluzer, S. and Punie, Y., DigComp 2.2: The Digital Competence Framework for Citizens - With new examples of knowledge, skills and attitudes [Digitālās kompetences ietvars pilsoņiem – ar zināšanu, prasmju un attieksmes piemēriem], Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2022).

(10)  ESAO 2019. gada pētījumā ir definēta risku tipoloģija: kontakta risks, satura risks, privātuma risks un patērētāja risks (Burns, T., Gottschalk, F. (eds.) Educating 21st Century Children: Emotional Well-being in the Digital Age, Educational Research and Innovation [21. gadsimta bērnu izglītošana: emocionālā labbūtība digitālajā laikmetā], Educational Research and Innovation [Izglītības pētniecība un inovācija], OECD Publishing, Paris, 2019).

(11)  Piemēram, iebiedēšana tiešsaistē var būt vēl kaitīgāka nekā parasti iebiedēšanas veidi, jo pazemošanas tvērums tiek paplašināts, aptverot plašu auditoriju tiešsaistē, un vārdi un attēli tiešsaistes vidē var palikt uz nenoteiktu laiku.

(12)  Komisijas sagatavotās ētikas vadlīnijas par mākslīgā intelekta un datu izmantošanu mācīšanas un mācīšanās procesā pedagogiem var uzskatīt par noderīgu norāžu un atbalsta avotu šajā sakarā.

(13)  Piemēram, izmantojot ES līdzfinansēto Drošāka interneta centru tīklu dalībvalstīs un platformu betterinternetforkids.eu, Eiropas mēroga bērnu tiešsaistes drošības centru, kas satur materiālus skolotājiem, vecākiem un bērniem visās ES oficiālajās valodās.

(14)  Komisijas sagatavotās vadlīnijas skolotājiem un pedagogiem par dezinformācijas apkarošanu un digitālās pratības veicināšanu ar izglītību un apmācību var uzskatīt par noderīgu norāžu un atbalsta avotu šajā sakarā.

---

PIELIKUMS

PAMATINFORMĀCIJAS DOKUMENTI

Eiropadome

| — | Eiropadomes 2017. gada 14. decembra secinājumi (dok. EUCO 19/1/17 REV 1). |
| --- | --- |

—

Eiropadomes 2017. gada 14. decembra secinājumi (dok. EUCO 19/1/17 REV 1).

Eiropas Savienības Padome

| — | Padomes secinājumi attiecībā uz ES stratēģiju par bērna tiesībām (dok. 10024/22). |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi attiecībā uz ES stratēģiju par bērna tiesībām (dok. 10024/22).

| — | Padomes Ieteikums par jaukta tipa mācīšanās pieejām kvalitatīvai un iekļaujošai pamatizglītībai un vidējai izglītībai (OV C 504, 14.12.2021., 21. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes Ieteikums par jaukta tipa mācīšanās pieejām kvalitatīvai un iekļaujošai pamatizglītībai un vidējai izglītībai (OV C 504, 14.12.2021., 21. lpp.).

| — | Padomes Ieteikums (ES) 2021/1004 (2021. gada 14. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (OV L 223, 22.6.2021., 14. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes Ieteikums (ES) 2021/1004 (2021. gada 14. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (OV L 223, 22.6.2021., 14. lpp.).

| — | Padomes secinājumi par to, kā ar taisnīgumu un iekļautību izglītībā un mācībās veicināt panākumus izglītībā ikvienam (OV C 221, 10.6.2021., 3. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par to, kā ar taisnīgumu un iekļautību izglītībā un mācībās veicināt panākumus izglītībā ikvienam (OV C 221, 10.6.2021., 3. lpp.).

| — | Padomes Rezolūcija par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (OV C 66, 26.2.2021., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes Rezolūcija par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (OV C 66, 26.2.2021., 1. lpp.).

| — | Padomes Ieteikums (2020. gada 24. novembris) par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (OV C 417, 2.12.2020, 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes Ieteikums (2020. gada 24. novembris) par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (OV C 417, 2.12.2020, 1. lpp.).

| — | Padomes secinājumi par digitālo izglītību Eiropas zināšanu sabiedrībā (OV C 415, 1.12.2020., 22. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par digitālo izglītību Eiropas zināšanu sabiedrībā (OV C 415, 1.12.2020., 22. lpp.).

| — | Padomes secinājumi par Covid-19 krīzes pārvarēšanu izglītības un apmācības jomā (OV C 212I, 26.6.2020., 9. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par Covid-19 krīzes pārvarēšanu izglītības un apmācības jomā (OV C 212I, 26.6.2020., 9. lpp.).

| — | Padomes secinājumi par Eiropas skolotājiem un pasniedzējiem nākotnei (OV C 193, 9.6.2020., 11. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par Eiropas skolotājiem un pasniedzējiem nākotnei (OV C 193, 9.6.2020., 11. lpp.).

| — | Padomes secinājumi par labklājības ekonomiku (OV C 400, 26.11.2019., 9. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par labklājības ekonomiku (OV C 400, 26.11.2019., 9. lpp.).

| — | Padomes Rezolūcija par Eiropas izglītības telpas turpmāku attīstīšanu nolūkā atbalstīt uz nākotni orientētas izglītības un apmācības sistēmas (OV C 389, 18.11.2019., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes Rezolūcija par Eiropas izglītības telpas turpmāku attīstīšanu nolūkā atbalstīt uz nākotni orientētas izglītības un apmācības sistēmas (OV C 389, 18.11.2019., 1. lpp.).

| — | Padomes secinājumi par virzību uz redzējumu par Eiropas izglītības telpu (OV C 195, 7.6.2018., 7. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par virzību uz redzējumu par Eiropas izglītības telpu (OV C 195, 7.6.2018., 7. lpp.).

| — | Padomes Ieteikums par pamatkompetencēm mūžizglītībā (OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes Ieteikums par pamatkompetencēm mūžizglītībā (OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.).

Deklarācijas

| — | Osnabrikas deklarācija par tādu profesionālo izglītību un mācībām, kas veicina atveseļošanu un taisnīgu pārkārtošanos uz digitālo un zaļo ekonomiku (2020. gada 30. novembris). |
| --- | --- |

—

Osnabrikas deklarācija par tādu profesionālo izglītību un mācībām, kas veicina atveseļošanu un taisnīgu pārkārtošanos uz digitālo un zaļo ekonomiku (2020. gada 30. novembris).

Eiropas Komisija

| — | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Digitāla desmitgade bērniem un jauniešiem. Jaunā Eiropas stratēģija “Bērniem labāks internets” (BIK+) (COM(2022) 212 final). |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Digitāla desmitgade bērniem un jauniešiem. Jaunā Eiropas stratēģija “Bērniem labāks internets” (BIK+) (COM(2022) 212 final).

| — | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns (COM(2021) 102 final). |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns (COM(2021) 102 final).

| — | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam (COM(2021) 101 final). |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam (COM(2021) 101 final).

| — | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam (COM(2020) 625 final). |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam (COM(2020) 625 final).

| — | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Digitālās izglītības rīcības plāns 2021.–2027. gadam. Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam (COM(2020) 624 final). |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Digitālās izglītības rīcības plāns 2021.–2027. gadam. Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam (COM(2020) 624 final).

| — | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (COM(2020) 274 final). |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (COM(2020) 274 final).

| — | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam (COM(2020) 152 final). |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam (COM(2020) 152 final).

| — | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Eiropas identitātes stiprināšana ar izglītību un kultūru – Eiropas Komisijas ieguldījums vadītāju 2017. gada 17. novembra sanāksmē Gēteborgā (COM(2017) 673 final). |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Eiropas identitātes stiprināšana ar izglītību un kultūru – Eiropas Komisijas ieguldījums vadītāju 2017. gada 17. novembra sanāksmē Gēteborgā (COM(2017) 673 final).

Starpiestāžu akti

| — | Eiropas sociālo tiesību pīlārs. Iestāžu kopīgā proklamācija (OV C 428, 13.12.2017., 10. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas sociālo tiesību pīlārs. Iestāžu kopīgā proklamācija (OV C 428, 13.12.2017., 10. lpp.).

Pētījumi

| — | Vuorikari, R., Kluzer, S. and Punie, Y., DigComp 2.2: The Digital Competence Framework for Citizens - With new examples of knowledge, skills and attitudes [Digitālās kompetences ietvars pilsoņiem – ar zināšanu, prasmju un attieksmes piemēriem], Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2022. |
| --- | --- |

—

Vuorikari, R., Kluzer, S. and Punie, Y., DigComp 2.2: The Digital Competence Framework for Citizens - With new examples of knowledge, skills and attitudes [Digitālās kompetences ietvars pilsoņiem – ar zināšanu, prasmju un attieksmes piemēriem], Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2022.

| — | Weber, H., Elsner, A., Wolf, D., Rohs, M., and Turner-Cmuchal, M. (eds.), Inclusive Digital Education [Iekļaujoša digitālā izglītība], Eiropas Speciālās un iekļaujošās izglītības aģentūra, Odense, 2022. |
| --- | --- |

—

Weber, H., Elsner, A., Wolf, D., Rohs, M., and Turner-Cmuchal, M. (eds.), Inclusive Digital Education [Iekļaujoša digitālā izglītība], Eiropas Speciālās un iekļaujošās izglītības aģentūra, Odense, 2022.

| — | Eiropas Komisija, Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ģenerāldirektorāts, Education and training monitor 2021: education and well-being [2021. gada Izglītības un apmācības pārskats: izglītība un labbūtība], 2021. |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisija, Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ģenerāldirektorāts, Education and training monitor 2021: education and well-being [2021. gada Izglītības un apmācības pārskats: izglītība un labbūtība], 2021.

| — | Panesi, S., Bocconi, S. and Ferlino, L., Promoting Students’ Well-Being and Inclusion in Schools Through Digital Technologies: Perceptions of Students, Teachers, and School Leaders in Italy Expressed Through SELFIE Piloting Activities [Audzēkņu labbūtības un iekļaušanas veicināšana skolās ar digitālo tehnoloģiju starpniecību: audzēkņu, skolotāju un skolu vadītāju Itālijā uztvere, kas izteikta ar SELFIE pilotaktivitātēm], Frontiers in Psychology, 2020. |
| --- | --- |

—

Panesi, S., Bocconi, S. and Ferlino, L., Promoting Students’ Well-Being and Inclusion in Schools Through Digital Technologies: Perceptions of Students, Teachers, and School Leaders in Italy Expressed Through SELFIE Piloting Activities [Audzēkņu labbūtības un iekļaušanas veicināšana skolās ar digitālo tehnoloģiju starpniecību: audzēkņu, skolotāju un skolu vadītāju Itālijā uztvere, kas izteikta ar SELFIE pilotaktivitātēm], Frontiers in Psychology, 2020.

| — | Punie, Y., redaktors(-i), Redecker, C., European Framework for the Digital Competence of Educators: DigCompEdu [Eiropas satvars pedagogu digitālajai kompetencei: DigCompEdu], Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2017. |
| --- | --- |

—

Punie, Y., redaktors(-i), Redecker, C., European Framework for the Digital Competence of Educators: DigCompEdu [Eiropas satvars pedagogu digitālajai kompetencei: DigCompEdu], Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2017.

| — | Viac, C. and Fraser, P., Teachers’ well-being: A framework for data collection and analysis [Skolotāju labbūtība: datu vākšanas un analīzes satvars], OECD Education Working Paper No. 213, OECD Publishing, Paris, 2020. |
| --- | --- |

—

Viac, C. and Fraser, P., Teachers’ well-being: A framework for data collection and analysis [Skolotāju labbūtība: datu vākšanas un analīzes satvars], OECD Education Working Paper No. 213, OECD Publishing, Paris, 2020.

| — | Eiropas Komisija, Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ģenerāldirektorāts, Ētikas vadlīnijas uzticamam mākslīgajam intelektam, Publikāciju birojs, 2019. |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisija, Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ģenerāldirektorāts, Ētikas vadlīnijas uzticamam mākslīgajam intelektam, Publikāciju birojs, 2019.

| — | Richardson, J., Milovidov, E., Digital citizenship education handbook: being online, well-being online, rights online [Izglītošanas rokasgrāmata digitālā pilsoniskuma jautājumos: atrašanās tiešsaistē, labbūtība tiešsaistē, tiesības tiešsaistē], Eiropas Padome, 2019. |
| --- | --- |

—

Richardson, J., Milovidov, E., Digital citizenship education handbook: being online, well-being online, rights online [Izglītošanas rokasgrāmata digitālā pilsoniskuma jautājumos: atrašanās tiešsaistē, labbūtība tiešsaistē, tiesības tiešsaistē], Eiropas Padome, 2019.

| — | OECD, How’s Life in the Digital Age?: Opportunities and risks of the Digital Transformation for People’s Well-being [Kāda ir dzīve digitālajā laikmetā: digitālās pārveides sniegtās iespējas un riski cilvēku labbūtībai], OECD Publishing, Paris, 2019. |
| --- | --- |

—

OECD, How’s Life in the Digital Age?: Opportunities and risks of the Digital Transformation for People’s Well-being [Kāda ir dzīve digitālajā laikmetā: digitālās pārveides sniegtās iespējas un riski cilvēku labbūtībai], OECD Publishing, Paris, 2019.

| — | Burns, T., Gottschalk, F. (eds.), Educating 21st Century Children: Emotional Well-being in the Digital Age, Educational Research and Innovation [21. gadsimta bērnu izglītošana: emocionālā labbūtība digitālajā laikmetā], Educational Research and Innovation [Izglītības pētniecība un inovācija], OECD Publishing, Paris, 2019. |
| --- | --- |

—

Burns, T., Gottschalk, F. (eds.), Educating 21st Century Children: Emotional Well-being in the Digital Age, Educational Research and Innovation [21. gadsimta bērnu izglītošana: emocionālā labbūtība digitālajā laikmetā], Educational Research and Innovation [Izglītības pētniecība un inovācija], OECD Publishing, Paris, 2019.

| — | OECD, The Protection of Children Online: Risks Faced by Children Online and Policies to Protect Them [Bērnu aizsardzība tiešsaistē: riski, ar ko bērni tiešsaistē saskaras, un politika viņu aizsardzībai], OECD Digital Economy Papers, No. 179, OECD Publishing, Paris, 2011. |
| --- | --- |

—

OECD, The Protection of Children Online: Risks Faced by Children Online and Policies to Protect Them [Bērnu aizsardzība tiešsaistē: riski, ar ko bērni tiešsaistē saskaras, un politika viņu aizsardzībai], OECD Digital Economy Papers, No. 179, OECD Publishing, Paris, 2011.

---

| 9.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 469/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 469/29

---

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2022/2412, un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005, kuru īsteno ar Regulu (ES) 2022/2401, par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā

(2022/C 469/05)

Turpmākā informācija tiek darīta zināma personām, kas norādītas II pielikumā Padomes Lēmumam 2010/788/KĀDP (1), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2022/2412 (2), un Ia pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 1183/2005 (3), kuru īsteno ar Padomes Regulu (ES) 2022/2401 (4), par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā.

Eiropas Savienības Padome ir pieņēmusi lēmumu, ka minētajos pielikumos norādītās personas būtu arī turpmāk jāiekļauj tādu personu un vienību sarakstos, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā. Pamatojums minēto personu iekļaušanai sarakstā ir izklāstīts minēto pielikumu attiecīgajos ierakstos.

Attiecīgo personu uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu kompetentām attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) iestādēm, kā norādīts Padomes Regulas (EK) Nr. 1183/2005 II pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, lai iegūtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus pamatvajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. regulas 3. pantu).

Attiecīgās personas pirms 2023. gada 1. septembra, pievienojot apliecinošus dokumentus, var iesniegt Padomei lūgumu pārskatīt lēmumu par viņu iekļaušanu minētajā sarakstā, lūgumu nosūtot uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Visi saņemtie komentāri tiks ņemti vērā, kad Padome, ievērojot Lēmuma 2010/788/KĀDP 9. pantu, veiks nākamo pārskatīšanu.

Attiecīgo personu uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju Padomes lēmumu apstrīdēt Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 275. panta otrajā daļā un 263. panta ceturtajā un sestajā daļā.

---

(1)  OV L 336, 21.12.2010., 30. lpp.

(2)  OV L 317, 9.12.2022., 122.. lpp.

(3)  OV L 193, 23.7.2005., 1. lpp.

(4)  OV L 317, 9.12.2022., 32.. lpp.

---

| 9.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 469/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 469/30

---

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā

(2022/C 469/06)

Datu subjektu uzmanība tiek vērsta uz šādu informāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (1) 16. pantu.

Šīs apstrādes darbības juridiskais pamats ir Padomes Lēmums 2010/788/KĀDP (2), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2022/2412 (3), un Padomes Regula (EK) Nr. 1183/2005 (4), kuru īsteno ar Padomes Regulu (ES) Nr. 2022/2401 (5), par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā.

Šīs apstrādes darbības pārzinis ir Eiropas Savienības Padome, ko pārstāv Padomes Ģenerālsekretariāta RELEX (Ārējās attiecības) ģenerāldirektors, un struktūrvienība, kurai uzticēta apstrādes darbība, ir RELEX.1, ar kuru var sazināties, izmantojot šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Ar PĢS datu aizsardzības speciālistu var sazināties, izmantojot šādu adresi:

Datu aizsardzības speciālists

data.protection@consilium.europa.eu

Apstrādes darbības mērķis ir izveidot un atjaunināt to personu sarakstu, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus saskaņā ar Lēmumu 2010/788/KĀDP, ko groza ar Lēmumu (KĀDP) 2022/2412, un Regulu (EK) Nr. 1183/2005, kuru īsteno ar Regulu (ES) 2022/2401.

Datu subjekti ir fiziskas personas, kuras atbilst Lēmumā 2010/788/KĀDP un Regulā (ES) Nr. 1183/2005 izklāstītajiem kritērijiem iekļaušanai sarakstā.

Savāktie personas dati ietver datus, kas vajadzīgi, lai pareizi identificētu attiecīgo personu, pamatojumu iekļaušanai sarakstā un citus ar to saistītus datus.

Savāktos personas datus vajadzības gadījumā var sniegt arī Eiropas Ārējās darbības dienestam un Komisijai.

Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā paredzētos ierobežojumus, atbilde datu subjektiem par viņu tiesību, piemēram, piekļuves tiesību, kā arī tiesību uz labošanu vai tiesību izteikt iebildumus, īstenošanu tiks sniegta saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725.

Personas datus glabā 5 gadus no brīža, kad datu subjekts ir svītrots no tādu personu saraksta, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi, vai no brīža, kad ir beidzies pasākuma derīguma termiņš, vai uz tiesvedības laiku, ja tāda bijusi sākta.

Neskarot tiesību aizsardzību tiesā, administratīvā vai ārpustiesas kārtā, datu subjekti var iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

(2)  OV L 336, 21.12.2010., 30. lpp.

(3)  OV L 317, 9.12.2022., 122.. lpp.

(4)  OV L 193, 23.7.2005., 1. lpp.

(5)  OV L 317, 9.12.2022., 32.. lpp.

---

| 9.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 469/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 469/32

---

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2022/2398, un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2022/2397, par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā

(2022/C 469/07)

Turpmākā informācija tiek darīta zināma personām, kas norādītas II pielikumā Padomes Lēmumam 2010/788/KĀDP (1), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2022/2398 (2), un Ia pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 1183/2005 (3), kuru īsteno ar Padomes Regulu (ES) 2022/2397 (4), par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā.

Eiropas Savienības Padome ir pieņēmusi lēmumu, ka astoņas personas būtu jāiekļauj tādu personu un vienību sarakstā, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā. Pamatojums minēto personu iekļaušanai sarakstā ir izklāstīts minēto pielikumu attiecīgajos ierakstos.

Attiecīgo personu uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu kompetentām attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) iestādēm, kā norādīts Padomes Regulas (EK) Nr. 1183/2005 II pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, lai iegūtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus pamatvajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. regulas 3. pantu).

Attiecīgās personas pirms 2023. gada 1. septembra, pievienojot apliecinošus dokumentus, var iesniegt Padomei lūgumu pārskatīt lēmumu par viņu iekļaušanu minētajā sarakstā, lūgumu nosūtot uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Visi saņemtie komentāri tiks ņemti vērā, kad Padome, ievērojot Lēmuma 2010/788/KĀDP 9. pantu, veiks nākamo pārskatīšanu.

Attiecīgo personu uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju Padomes lēmumu apstrīdēt Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 275. panta otrajā daļā un 263. panta ceturtajā un sestajā daļā.

---

(1)  OV L 336, 21.12.2010., 30. lpp.

(2)  OV L 316 I, 8.12.2022., 7.. lpp.

(3)  OV L 193, 23.7.2005., 1. lpp.

(4)  OV L 316 I, 8.12.2022., 1.. lpp.

---

| 9.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 469/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 469/33

---

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā

(2022/C 469/08)

Datu subjektu uzmanība tiek vērsta uz šādu informāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (1) 16. pantu.

Šīs apstrādes darbības juridiskais pamats ir Padomes Lēmums 2010/788/KĀDP (2), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas Padomes lēmumu (KĀDP) 2022/2398 (3), un Padomes Regula (EK) Nr. 1183/2005 (4), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2022/2397 (5), par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā.

Šīs apstrādes darbības pārzinis ir Eiropas Savienības Padome, ko pārstāv Padomes Ģenerālsekretariāta RELEX (Ārējās attiecības) ģenerāldirektors, un struktūrvienība, kurai uzticēta apstrādes darbība, ir RELEX.1, ar kuru var sazināties, izmantojot šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Ar PĢS datu aizsardzības speciālistu var sazināties, izmantojot šādu adresi:

Datu aizsardzības speciālists

data.protection@consilium.europa.eu

Apstrādes darbības mērķis ir izveidot un atjaunināt to personu sarakstu, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus saskaņā ar Lēmumu 2010/788/KĀDP, kuru īsteno ar Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2022/2398, un Regulu (EK) Nr. 1183/2005, kuru īsteno ar Īstenošanas Regulu (ES) 2022/2397.

Datu subjekti ir fiziskas personas, kuras atbilst Lēmumā 2010/788/KĀDP un Regulā (ES) Nr. 1183/2005 izklāstītajiem kritērijiem iekļaušanai sarakstā.

Savāktie personas dati ietver datus, kas vajadzīgi, lai pareizi identificētu attiecīgo personu, pamatojumu iekļaušanai sarakstā un citus ar to saistītus datus.

Savāktos personas datus vajadzības gadījumā var sniegt arī Eiropas Ārējās darbības dienestam un Komisijai.

Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā paredzētos ierobežojumus, atbilde datu subjektiem par viņu tiesību, piemēram, piekļuves tiesību, kā arī tiesību uz labošanu vai tiesību izteikt iebildumus, īstenošanu tiks sniegta saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725.

Personas datus glabā 5 gadus no brīža, kad datu subjekts ir svītrots no tādu personu saraksta, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi, vai no brīža, kad ir beidzies pasākuma derīguma termiņš, vai uz tiesvedības laiku, ja tāda bijusi sākta.

Neskarot tiesību aizsardzību tiesā, administratīvā vai ārpustiesas kārtā, datu subjekti var iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

(2)  OV L 336, 21.12.2010., 30. lpp.

(3)  OV L 316 I, 8.12.2022., 7.. lpp.

(4)  OV L 193, 23.7.2005., 1. lpp.

(5)  OV L 316 I, 8.12.2022., 1.. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 9.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 469/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 469/35

---

Euro maiņas kurss (1)

2022. gada 8. decembris

(2022/C 469/09)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0519 |
| JPY | Japānas jena | 143,75 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4382 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86258 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,9060 |
| CHF | Šveices franks | 0,9889 |
| ISK | Islandes krona | 149,50 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,4880 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,324 |
| HUF | Ungārijas forints | 417,66 |
| PLN | Polijas zlots | 4,6853 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9131 |
| TRY | Turcijas lira | 19,6114 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5590 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4307 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,1889 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6547 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4256 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 387,06 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 18,0225 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,3324 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5553 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 423,92 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6257 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,233 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 36,559 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,4880 |
| MXN | Meksikas peso | 20,6989 |
| INR | Indijas rūpija | 86,6755 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0519

JPY

Japānas jena

143,75

DKK

Dānijas krona

7,4382

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86258

SEK

Zviedrijas krona

10,9060

CHF

Šveices franks

0,9889

ISK

Islandes krona

149,50

NOK

Norvēģijas krona

10,4880

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,324

HUF

Ungārijas forints

417,66

PLN

Polijas zlots

4,6853

RON

Rumānijas leja

4,9131

TRY

Turcijas lira

19,6114

AUD

Austrālijas dolārs

1,5590

CAD

Kanādas dolārs

1,4307

HKD

Hongkongas dolārs

8,1889

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6547

SGD

Singapūras dolārs

1,4256

KRW

Dienvidkorejas vona

1 387,06

ZAR

Dienvidāfrikas rands

18,0225

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,3324

HRK

Horvātijas kuna

7,5553

IDR

Indonēzijas rūpija

16 423,92

MYR

Malaizijas ringits

4,6257

PHP

Filipīnu peso

58,233

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

36,559

BRL

Brazīlijas reāls

5,4880

MXN

Meksikas peso

20,6989

INR

Indijas rūpija

86,6755

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 9.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 469/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 469/36

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2022/C 469/10)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Vicomté d'Aumelas”

PGI-FR-A1107-AM01

Paziņojuma datums: 19.9.2022.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Produkta organoleptiskais apraksts

Ir grozīts aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Vicomté d'Aumelas” specifikācijas I nodaļas 3.3. punkts “Vīnu organoleptiskais apraksts”, lai papildinātu to ar katras krāsas vīna organoleptiskajām īpašībām.

Uz vienotā dokumentā punktu “Vīnu apraksts” pārnes tālāk minētos precizējumus.

“Vīni atspoguļo Hero [Hérault] centrālās ielejas īpašo vidi, kurā upei ir būtiska loma temperatūras nodrošināšanā.

Sarkanvīniem pamatā ir galvenokārt augļi un elegance ar sevišķi izsmalcinātiem tanīniem. Tos iegūst no šķirnēm “Merlot”, “Cabernet sauvignon”, “Syrah”, “Carignan”, “Grenache”, “Mourvèdre”, novācot atbilstošas gatavības pakāpes vīnogas un pārstrādājot tās galvenokārt kupāžā. Vīni ir intensīvā un mirdzošā rubīnsarkanā tonī, tiem raksturīgs spēcīgs kazeņu, melleņu, aveņu, lakricas un piparu aromāts.

No vienas šķirnes vai kupāžā ražotus baltvīnus galvenokārt iegūst no vīnogu šķirnēm “Chardonnay”, “Sauvignon”, “Grenache blanc”, “Vermentino” vai “Viognier”. Tajos izpaužas svaigums un amilam raksturīgas notis, kas atgādina plūškoka us un akācijas ziedus, augļus ar baltu mīkstumu un eksotiskus augļus. Vīniem ir dzīvīga un pilnestīga garša ar vieglu rūgtenumu, bez raupjuma vai sausuma.

Sārtvīnus iegūst no vīnogu šķirnēm “Cinsaut”, “Grenache”, “Syrah”, “Carignan”, “Cabernet sauvignon” vai “Mourvèdre”. Tiem raksturīgs bāli rozā tonis vieglā lašu krāsā kopā ar patīkamu svaigumu un intensīviem un sarežģītiem ziedu, eksotisku augļu un upeņu aromātiem.”

2.   Vīndārzā izmantotās vīnogu šķirnes

Vīndārzā izmantotās vīnogu šķirnes

Ir grozīts aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Vicomté d'Aumelas” specifikācijas I nodaļas 5. punkts.

Sarakstam ar vīnkoku šķirnēm, kas noteiktas aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Vicomté d'Aumelas” produkcijai, pievienotas tālāk minētās 17 vīnkoku šķirnes:

“Artaban N”, “Bronner B”, “Cabernet blanc B”, “Cabernet cortis N”, “Floreal B”, “Johanniter B”, “Monarch N”, “Muscaris B”, “Pinotin N”, “Prior N”, “Saphira B”, “Sauvignac B”, “Solaris B”, “Soreli B”, “Souvignier gris B”, “Vidoc N”, “Voltis B”.

Specifikācijā iekļautās vīnkoku šķirnes ir noturīgākas pret sēnīšu slimībām, taču arī vairāk pielāgotas klimata pārmaiņām. Šīs vīnkoku šķirnes ir saskaņotas ar AĢIN vīnu profilu.

No saraksta ar vīnkoku šķirnēm, kas noteiktas aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Vicomté d'Aumelas” produkcijai, izņemtas tālāk minētās 19 šķirnes, kas vīndārzā vairs neaug:

“Auxerrois B”, “Baco blanc B”, “Clairette rose Rs”, “Clarin B”, “Couderc noir N”, “Gamay de Chaudenay N”, “Jurançon blanc B”, “Landal N”, “Lival N”, “Maréchal Foch N”, “Müller-Thurgau B”, “Muscadelle B”, “Muscat à petits grains rouges Rg”, “Muscat à petits grains Rosés Rs”, “Ravat blanc b”, “Rayon d’or B”, “Savagnin Rose Rs”, “Valérien B”, “Villard noir N”.”

Šie vīndārzā izmantoto vīnogu šķirņu grozījumi izdarīti arī vienotā dokumenta daļā “Vīna vīnogu šķirnes”.

3.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Lai uzlabotu ģeogrāfiskā apgabala un AĢIN “Vicomté d'Aumelas” atrašanās vietas Hero [Hérault] departamenta pašvaldību teritorijā aprakstu, aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Vicomté d'Aumelas” specifikācijas I nodaļas 7.1. punktā “Ģeogrāfiskā apgabala parametri” pirmās rindkopas beigās ir iekļauta šāda vārdkopa:

“ar skatu uz Hero [Hérault] upi ziemeļos”.

Šo precizējumu pārnes uz vienotā dokumenta punktu “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”.

4.   Par pārbaudēm atbildīgā iestāde

Par pārbaudēm atbildīgā iestāde

Aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Vicomté d'Aumelas” specifikācijas III nodaļas punkts attiecībā uz par pārbaudēm atbildīgo iestādi tika atjaunināts bez izmaiņām.

Šis atjauninājums ir pārnests uz vienotā dokumenta daļu par pārbaudēm atbildīgās iestādes kontaktinformācijas līmenī.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Nosaukums

Nosaukums

Vicomté d'Aumelas

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN – aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

Vīna vai vīnu apraksts

Īss apraksts

Aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Vicomté d'Aumelas” ir paredzēta nedzirkstošajiem sarkanvīniem, sārtvīniem, baltvīniem. Vīnos ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vicomté d'Aumelas” minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 9 %. Kopējā spirta tilpumkoncentrācija (maksimālā vai minimālā), kopējais skābums, gaistošais skābums un kopējais sēra dioksīda saturs ir noteikti Eiropas tiesību aktos.

Vīni atspoguļo Hero [Hérault] centrālās ielejas īpašo vidi, kurā upei ir būtiska loma temperatūras nodrošināšanā.

Sarkanvīniem pamatā ir galvenokārt augļi un elegance ar sevišķi izsmalcinātiem tanīniem. Tos iegūst no šķirnēm “Merlot”, “Cabernet sauvignon”, “Syrah”, “Carignan”, “Grenache”, “Mourvèdre”, novācot atbilstošas gatavības pakāpes vīnogas un pārstrādājot tās galvenokārt kupāžā. Vīni ir intensīvā un skaistā rubīnsarkanā tonī, tiem raksturīgi spēcīgi kazeņu, melleņu, aveņu, lakricas un piparu aromāti.

No vienas šķirnes vai kupāžā ražotus baltvīnus galvenokārt iegūst no vīnogu šķirnēm “Chardonnay”, “Sauvignon”, “Grenache blanc”, “Vermentino” vai “Viognier”. Tajos izpaužas svaigums un amila notis, kas asociējas ar plūškoka ziediem un akācijām, augļiem ar baltu mīkstumu un eksotiskiem augļiem. Vīniem ir dzīvīga un sulīga garša ar vieglu rūgtenumu, bez raupjuma vai sausuma.

Sārtvīnus iegūst no vīnogu šķirnēm “Cinsaut”, “Grenache”, “Syrah”, “Carignan”, “Cabernet sauvignon” vai “Mourvèdre”. Tiem raksturīgs bāli rozā tonis vieglā lašu krāsā kopā ar patīkamu svaigumu un intensīviem un sarežģītiem ziedu, eksotisku augļu un upeņu aromātiem.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

Vīndarības metodes

5.1.   
  Īpašās vīndarības metodes

Īpašās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Vīndarības metožu jomā attiecībā uz vīniem jāievēro arī attiecīgie pienākumi, kas minēti ES tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā.

5.2.   
  Maksimālais ražas iznākums

Maksimālais ražas iznākums

120 hektolitri no hektāra.

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija un ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vicomté d'Aumelas” apzīmēto vīnu gatavošana notiek šādu Hero [Hérault] departamenta pašvaldību teritorijā: Aumelas, Bélarga, Campagnan, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Pargoire, Tressan, Puilacher, Plaissan, Le Pouget, Vendémian, Pouzols, Popian, Saint-Bauzille-de-la-Sylve un Gignac (D, E, F kadastrālās daļas).

Aumelas, Bélarga, Campagnan, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Pargoire, Tressan, Puilacher, Plaissan, Le Pouget, Vendémian, Pouzols, Popian, Saint-Bauzille-de-la-Sylve

Gignac

7.   Vīna vīnogu šķirne(-es)

Vīna vīnogu šķirne(-es)

“Alicante Henri Bouschet N”

“Alphonse Lavallée N”

“Altesse B”

“Alvarinho - Albariño”

“Aramon N”

“Aramon blanc B”

“Aramon gris G”

“Aranel B”

“Arinarnoa N”

“Artaban N”

“Arvine B - Petite Arvine”

“Aubun N - Murescola”

“Bourboulenc B - Doucillon blanc”

“Bronner B”

“Cabernet blanc B”

“Cabernet cortis N”

“Cabernet franc N”

“Cabernet-Sauvignon N”

“Caladoc N”

“Cardinal Rg”

“Carignan N”

“Carignan blanc B”

“Carmenère N”

“Chambourcin N”

“Chardonnay B”

“Chasan B”

“Chasselas B”

“Chasselas rose Rs”

“Chenanson N”

“Chenin B”

“Cinsaut N - Cinsault”

“Clairette B”

“Clarin B”

“Colombard B”

“Cot N - Malbec”

“Counoise N”

“Danlas B”

“Egiodola N”

“Fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc”

“Floreal B”

“Gamay N”

“Gewurztraminer Rs”

“Grenache N”

“Grenache blanc B”

“Grenache gris G”

“Gros Manseng B”

“Johanniter B”

“Listan B - Palomino”

“Lledoner pelut N”

“Macabeu B - Macabeo”

“Marsanne B”

“Marselan N”

“Mauzac B”

“Merlot N”

“Meunier N”

“Monarch N”

“Mondeuse N”

“Morrastel N - Minustellu, Graciano”

“Mourvèdre N - Monastrell”

“Muscardin N”

“Muscaris B”

“Muscat d'Alexandrie B - Muscat, Moscato”

“Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato”

“Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato”

“Nielluccio N - Nielluciu”

“Négrette N”

“Parrellada B”

“Petit Manseng B”

“Petit Verdot N”

“B - Araignan”

“Pinot gris G”

“Pinot noir N”

“Pinotin N”

“Piquepoul blanc B”

“Piquepoul gris G”

“Piquepoul noir N”

“Plant droit N - Espanenc”

“Portan N”

“Prior N”

“Riesling B”

“Rivairenc N - Aspiran noir”

“Rivairenc blanc B - Aspiran blanc”

“Roussanne B”

“Rubilande Rs”

“Saphira B”

“Sauvignac”

“Sauvignon B - Sauvignon blanc”

“Sauvignon gris G - Fié gris”

“Sciaccarello N”

“Semillon B”

“Servant B”

“Seyval B”

“Solaris B”

“Soreli B”

“Souvignier gris Rs”

“Sylvaner B”

“Syrah N - Shiraz”

“Tannat N”

“Tempranillo N”

“Terret blanc B”

“Terret gris G”

“Terret noir N”

“Ugni blanc B”

“Verdelho B”

“Vermentino B - Rolle”

“Vidoc N”

“Villard blanc B”

“Viognier B”

“Voltis B”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

Saiknes vai saikņu apraksts

Pašā Languedokas vidienē, starp Monpeljē un Bezjē un ziemeļos no Sētas, Vicomté d’Aumelas vīndārzs aptver nelielu reģionu ar pakalniem Aumelas plakankalnes ziemeļu daļā ar skatu uz Hero [Hérault] upi ziemeļos.

Vicomté d’Aumelas

Aumelas

Vīndārzi stiepjas uz leju no Aumelas krūmājiem ar kaļķainu augsni, tie ir iekopti terasveida nogāzēs virzienā uz austrumiem augsnē, kas izveidojusies uz akmeņainiem kaļķakmeņiem un kaļķakmens merģeļa sekundārajā un terciārajā periodā, un kuru apakšējā daļa veidojusies uz dažādām iegulām, kas nonākušas Hero [Hérault] upes ielejā.

Aumelas

Šo augsnes grupu kopums klāj plašu teritoriju ar vīnkoku stādījumiem, sākot ar auglīgajām nesenām alūvija un kolūvija augsnēm un beidzot ar senām aluviālo terašu smilšainajām un akmeņainajām augsnēm, kā arī ar kaļķakmens nogāzēm.

Dažādi augsnes tipi, kas saistīti ar vietējo bioklimatu, ir lielā mērā potenciāli piemēroti vīnogu audzēšanai, labvēlīgi ietekmējot daudzu vīnogu šķirņu iekopšanu.

Šeit valda Vidusjūras tipa klimats ar ļoti izteiktu nokrišņu trūkumu vasaras sezonā.

Šī vienotība Vicomté d'Aumelas teritorijas daudzveidībā tiek pastiprināta ar ainavisko aspektu ražošanas apgabalā, kas pilnībā ir daļa no teritorijas, ko sauc par Hero [Hérault] centrālo ieleju. AĢIN “Vicomté d'Aumelas” vīni nāk no ražošanas apgabala, kurā jau gadsimtiem piekopj vīnkopības tradīcijas.

Vicomté d'Aumelas

Vīnkopības arods šajā teritorijā atzīts jau kopš romiešu laikiem, tas tika apstiprināts viduslaikos. Vīns tika pasniegts uz dižciltīgo un augstmaņu galda, tas sagaidīja iedzīvotājus tavernās un to apdziedāja trubadūri.

Viduslaikos kaimiņos esošās reliģiskās kopienas Aniane un Saint Guilhem le Désert abatijās saglabāja un attīstīja vīnkopību. X gadsimtā Guilhem de Montpellier dinastija iekaroja Vicomté d’Aumelas; Guilhem dzimta, kas saistīta ar Anglijas un Holandes galmu, līdz ar to eksportēja Vicomté vīnus pa visu Ziemeļeiropu.

Aniane

Saint Guilhem le Désert

Guilhem de Montpellier

Vicomté d’Aumelas

Guilhem

Vicomté

Kā to precizē profesors Galtier, šajā laika periodā vīnkoki piederēja Vicomté d’Aumelas. Augstmaņi no saviem lēņiem ieturēja ceturto daļu no ražas, Folio 178v 547. pants apstiprina šo tendenci: tajā norādīts, ka 1121. gada 4. novembrī Guillaume d’AUMELAS apstiprina savu pakļautību Bertrand de L’ESTANG ar tam piederošajām zemēm ar vīnkokiem un laukiem līdz pat Hero [Hérault] upei.

Galtier

Vicomté d’Aumelas

Folio

Guillaume d’AUMELAS

Bertrand de L’ESTANG

XVIII gadsimtā Canal du Midi veicināja vīnu transportēšanu uz okeāna ostām, no kurienes tos nosūtīja uz Ziemeļeiropu un uz Ameriku, savukārt Sētas ostas attīstība labvēlīgi ietekmēja to eksportu uz dienvidiem.

Canal du Midi

XIX gadsimtā vīndārzs ieguva savu pašreizējo izskatu, gūstot labumu no dzelzceļa attīstības, kas lielā mērā atvēra tam jaunus tirgus. Specializēšanās sevišķi populāru galda vīnogu ražošanās dēļ šo reģionu sāka dēvēt par “Zelta ieleju”.

Vietējā vīna atzīšana 1982. gada 5. aprīlī ir ļāvusi vīnkopjiem ražot patērētāju pieprasījumam atbilstošus vīnus.

Pašreizējais ražošanas apjoms ir 10 000 hl, 50 % no tiem ir sarkanvīni, un atlikušais apjoms vienlīdzīgi sadalās starp sārtvīniem un baltvīniem.

Vidusjūras vīnogu šķirnes, kas jau izsenis iekoptas šajā AĢIN, ir papildinātas ar vīnogu šķirnēm no citiem reģioniem, piemēram, “Cabernet-sauvignon” un “Merlot” sarkanvīniem un “Chardonnay” un “Sauvignon” baltvīniem.

Vīni tiek iedalīti vīnos, kas darināti no vairāku šķirņu vīnogām, it īpaši tas attiecas uz sarkanvīniem, un vīnos, kuri apzīmēti ar konkrētas vīnogu šķirnes norādi, un tas galvenokārt attiecas uz baltvīniem.

Ar AĢIN “Vicomté d'Aumelas” apzīmētie vīni ir zemes un vēstures unikālas mijiedarbības rezultāts, to iegūšanai izmanto gadsimtu gaitā uzkrātu zinātību, kā arī modernākās tehnoloģijas.

Vīndaru veiktais izpētes darbs palīdzēja iegūt vīnus, kuru veidošanas pamatā ir vīnogas un elegance, proti, vīnus, kuri radīti tīram baudījumam un kuros atspoguļojas pielāgota vinifikācija, kurā savukārt priekšroka tiek dota maigas ekstrakcijas tehnoloģijām.

Galvenokārt Francijā un Ziemeļeiropas valstīs tirgotajiem vīniem gandrīz visa produkcija tiek pildīta pudelēs ģeogrāfiskajā apgabalā, tādējādi ļaujot nevainojami kontrolēt produktu un radīt vērtību ražošanas vietās.

8.2.   Cēloniskā saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta parametriem

Cēloniskā saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta parametriem

No Aumelas pils, kas ir bāka un orientieris ciematu iedzīvotājiem un vīnogu audzētājiem, uz leju paveras skats uz Vicomté d’Aumelas, kur dzīve saskaņoti rit savu gaitu: te dzīvo vīndārzu dēļ, un šeit iegūtajam vīnam piemīt spēcīgs vīnogu audzētāju gars.

Aumelas

Vicomté d’Aumelas

Pastāv īpaša saikne starp vīnogu audzētāju un vīnkokiem “Zelta ielejā”, kā dēvē šo reģionu, kurā ražo galda vīnogas (“Chasselas” un “Servant”). Šīm vīnogām bija nepieciešams smags darbs [ķekaru] griešanā, un tas rosināja vīndarus meklēt risinājumu optimālai vīnogu kvalitātei.

Ņemot vērā minēto pieredzi, vīnogu audzētāji vairāk nekā trīsdesmit gadu garumā ir veikuši vīndārzu pārstrukturizāciju un modernu vīndarības metožu attīstīšanu.

Tas atspoguļojas vīnos — tajos jūtama spēcīga ietekme no Hero [Hérault] centrālās ielejas īpašās vides, kurā upei ir būtiska loma temperatūras nodrošināšanā, kā arī ārkārtējo klimatisko apstākļu lomas mazināšanā vasarā, un kas ļauj iegūt elegantus sarkanvīnus un svaigus un augļainus baltvīnus.

Mūsdienās Vicomté d'Aumelas nelielajos ciematiņos, kas bieži vien ir attīstījušies seno romiešu apmetņu vietās, mitinās vīnkopju ģimenes, kurās kauslība pret vīndārzu un vīnu un zinātība tiek nodotas no paaudzes paaudzē. “Vicomté d'Aumelas” vīnu reputācija ir veidojusies uz šī kultūras mantojuma pamata. Šī reģiona, ciematu un to iedzīvotāju vēsture un kultūra ir cieši saistīta ar tā vīnkopības vēsturi.

Vicomté d'Aumelas

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vicomté d'Aumelas” var papildināt ar vienas vai vairāku vīnogu šķirņu nosaukumiem.

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vicomté d'Aumelas” var papildināt ar norādēm “primeur” vai “nouveau”.

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vicomté d'Aumelas” var papildināt ar mazāku ģeogrāfisko vienību “Vallée Dorée” saskaņā ar specifikācijā paredzētajiem noteikumiem.

Eiropas Savienības AĢIN logotips atrodas uz marķējuma, savukārt norādi “Indication géographique protégée” aizstāj tradicionālā norāde “Vin de pays”.

Saite uz produkta specifikāciju

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-64343752-4555-476e-ae05-308e26acd116

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

1

---