# Euroopa Liidu C 434/15.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 434 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik15. november 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 434

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik15. november 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2022–20234.–7. aprilli 2022. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2022–20234.–7. aprilli 2022. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 5. aprill 2022 |
| 2022/C 434/01 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta resolutsioon La Manche’i väina, Põhjamere, Iiri mere ja Atlandi ookeani kalanduse tuleviku kohta seoses Ühendkuningriigi EList väljaastumisega (2021/2016(INI)) | 2 |
| 2022/C 434/02 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta resolutsioon lapse õiguste kaitse kohta tsiviil-, haldus- ja perekonnaõiguse menetlustes (2021/2060(INI)) | 11 |
| 2022/C 434/03 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta resolutsioon nitraatide põhjustatud veereostuse vastaste meetmete, sealhulgas liikmesriikide erinevate nitraadimõõtmissüsteemide täiustamise kohta (2021/3003(RSP)) | 19 |
| | Kolmapäev, 6. aprill 2022 |
| 2022/C 434/04 | Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2022. aasta resolutsioon teadusuuringute ja innovatsiooni alase üldise lähenemisviisi ning Euroopa strateegia kohta rahvusvaheliseks koostööks muutuvas maailmas (2021/3001(RSP)) | 23 |
| 2022/C 434/05 | Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2022. aasta resolutsioon 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika rakendamise alustamise kohta (2022/2527(RSP)) | 28 |
| 2022/C 434/06 | Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2022. aasta resolutsioon kodanikuhariduse meetmete rakendamise kohta (2021/2008(INI)) | 31 |
| 2022/C 434/07 | Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87769 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D078875/02 – 2022/2566(RSP)) | 42 |
| | Neljapäev, 7. aprill 2022 |
| 2022/C 434/08 | Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon Ukraina sõja eest põgenevate laste ja noorte kaitse kohta ELis (2022/2618(RSP)) | 50 |
| 2022/C 434/09 | Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2022. aasta kohtumise järelduste, muu hulgas Ukraina vastu peetava sõja viimaste arengute ning ELi poolt Venemaale kehtestatud sanktsioonide ja nende rakendamise kohta (2022/2560(RSP)) | 59 |
| 2022/C 434/10 | Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra, sealhulgas usuvähemuste tagakiusamise kohta Põhja-Koreas (2022/2620(RSP)) | 66 |
| 2022/C 434/11 | Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon õigusriigi ja inimõiguste olukorra kohta Guatemala Vabariigis (2022/2621(RSP)) | 71 |
| 2022/C 434/12 | Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon üha karmistuvate repressioonide kohta Venemaal, sh Aleksei Navalnõi juhtum (2022/2622(RSP)) | 75 |
| 2022/C 434/13 | Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon parandamisõiguse kohta (2022/2515(RSP)) | 81 |
| 2022/C 434/14 | Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon olukorra kohta Afganistanis ja eelkõige naiste õiguste olukorra kohta (2022/2571(RSP)) | 86 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. aprill 2022

2022/C 434/01

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta resolutsioon La Manche’i väina, Põhjamere, Iiri mere ja Atlandi ookeani kalanduse tuleviku kohta seoses Ühendkuningriigi EList väljaastumisega (2021/2016(INI))

2

2022/C 434/02

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta resolutsioon lapse õiguste kaitse kohta tsiviil-, haldus- ja perekonnaõiguse menetlustes (2021/2060(INI))

11

2022/C 434/03

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta resolutsioon nitraatide põhjustatud veereostuse vastaste meetmete, sealhulgas liikmesriikide erinevate nitraadimõõtmissüsteemide täiustamise kohta (2021/3003(RSP))

19

Kolmapäev, 6. aprill 2022

2022/C 434/04

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2022. aasta resolutsioon teadusuuringute ja innovatsiooni alase üldise lähenemisviisi ning Euroopa strateegia kohta rahvusvaheliseks koostööks muutuvas maailmas (2021/3001(RSP))

23

2022/C 434/05

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2022. aasta resolutsioon 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika rakendamise alustamise kohta (2022/2527(RSP))

28

2022/C 434/06

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2022. aasta resolutsioon kodanikuhariduse meetmete rakendamise kohta (2021/2008(INI))

31

2022/C 434/07

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87769 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D078875/02 – 2022/2566(RSP))

42

Neljapäev, 7. aprill 2022

2022/C 434/08

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon Ukraina sõja eest põgenevate laste ja noorte kaitse kohta ELis (2022/2618(RSP))

50

2022/C 434/09

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2022. aasta kohtumise järelduste, muu hulgas Ukraina vastu peetava sõja viimaste arengute ning ELi poolt Venemaale kehtestatud sanktsioonide ja nende rakendamise kohta (2022/2560(RSP))

59

2022/C 434/10

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra, sealhulgas usuvähemuste tagakiusamise kohta Põhja-Koreas (2022/2620(RSP))

66

2022/C 434/11

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon õigusriigi ja inimõiguste olukorra kohta Guatemala Vabariigis (2022/2621(RSP))

71

2022/C 434/12

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon üha karmistuvate repressioonide kohta Venemaal, sh Aleksei Navalnõi juhtum (2022/2622(RSP))

75

2022/C 434/13

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon parandamisõiguse kohta (2022/2515(RSP))

81

2022/C 434/14

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon olukorra kohta Afganistanis ja eelkõige naiste õiguste olukorra kohta (2022/2571(RSP))

86

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 5. aprill 2022 |
| 2022/C 434/15 | Euroopa Parlamendi 5. aprillil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust (EL) 2015/1814 seoses lubatud heitkoguse ühikute kogusega, mis lisatakse ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi kuni 2030. aastani (COM(2021)0571 – C9-0325/2021 – 2021/0202(COD)) | 92 |
| 2022/C 434/16 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol (13531/1/2021 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD)) | 103 |
| 2022/C 434/17 | P9_TA(2022)0105Üleeuroopaline energiataristu ***IEuroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 347/2013 (COM(2020)0824 – C9-0417/2020 – 2020/0360(COD))P9_TC1-COD(2020)0360Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 715/2009, (EL) 2019/942 ja (EL) 2019/943 ning direktiive 2009/73/EÜ ja (EL) 2019/944 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 347/2013 | 104 |
| 2022/C 434/18 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta resolutsioon 2023. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (2021/2226(BUI)) | 105 |
| 2022/C 434/19 | P9_TA(2022)0107Boliivia põldtunnustamise ja teatavate seal kasvatatavate seemnete samaväärsus ***IEuroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ seoses selle kohaldamisajaga ning Boliivias teravilja- ning õli- ja kiutaimede seemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsuse ning Boliivias toodetud teravilja-, õli- ja kiutaimede seemne samaväärsusega (COM(2022)0026 – C9-0024/2022 – 2022/0016(COD))P9_TC1-COD(2022)0016Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/..., millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ seoses selle kohaldamisajaga ning Boliivias teravilja-, õli- ja kiutaimede seemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsuse ning Boliivias kasvatatud teravilja-, õli- ja kiutaimede seemne samaväärsusega | 115 |
| 2022/C 434/20 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta paranduseelarve projekti nr 1/2022 kohta, milles võetakse arvesse mõju, mida avaldab 2022. aasta eelarvele mitmeaastase finantsraamistiku kohandamine kooskõlas nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027) artikliga 7 (06310/2022 – C9-0052/2022 – 2022/0018(BUD)) | 116 |
| 2022/C 434/21 | P9_TA(2022)0109Meremeeste väljaõppe miinimumtase (kodifitseerimine) ***IEuroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2020)0739 – C9-0371/2020 – 2020/0329(COD))P9_TC1-COD(2020)0329Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/... meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (kodifitseeritud) | 118 |
| | Kolmapäev, 6. aprill 2022 |
| 2022/C 434/22 | P9_TA(2022)0111Andmehalduse määrus ***IEuroopa Parlamendi 6. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa andmehalduse kohta (andmehaldust käsitlev õigusakt) (COM(2020)0767 – C9-0377/2020 – 2020/0340(COD))P9_TC1-COD(2020)0340Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... Euroopa andmehalduse kohta ning millega muudetakse määrust (EL) 2018/1724 (andmehalduse määrus) | 119 |
| | Neljapäev, 7. aprill 2022 |
| 2022/C 434/23 | P9_TA(2022)0116Ravimid, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa tarvis ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal ***IEuroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2001/20/EÜ ja 2001/83/EÜ seoses eranditega teatavatest kohustustest teatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal (COM(2021)0997 – C9-0475/2021 – 2021/0431(COD))P9_TC1-COD(2021)0431Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/..., millega muudetakse direktiive 2001/20/EÜ ja 2001/83/EÜ seoses eranditega teatavatest kohustustest teatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa tarvis ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal | 120 |
| 2022/C 434/24 | P9_TA(2022)0117Uuritavad ravimid, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa tarvis ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal ***IEuroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 536/2014 seoses eranditega teatavatest kohustustest uuritavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal (COM(2021)0998 – C9-0476/2021 – 2021/0432(COD))P9_TC1-COD(2021)0432Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 536/2014 seoses eranditega teatavatest kohustustest uuritavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa tarvis ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal | 122 |
| 2022/C 434/25 | P9_TA(2022)0118REACT-EU vahenditest tehtavate eelmaksete suurendamine ***IEuroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 ja määrust (EL) nr 223/2014 seoses REACT-EU vahenditest tehtavate eelmaksete suurendamise ja ühikuhinna kehtestamisega (COM(2022)0145 – C9-0127/2022 – COM(2022)0162 – C9-0136/2022 – 2022/0096(COD))P9_TC1-COD(2022)0096Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 223/2014 seoses REACT-EU vahenditest tehtavate eelmaksete suurendamise ja ühikuhinna kehtestamisega | 124 |
| 2022/C 434/26 | Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta otsus, millega saadetakse asi tagasi institutsioonidevaheliste läbirääkimiste eest vastutavale komisjonile, tuginedes muutmata ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/1938, mis käsitleb gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD)) | 125 |
| 2022/C 434/27 | Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Schengeni acquis’ kohaldamise hindamis- ja järelevalvemehhanismi loomise ja toimimise ning määruse (EL) nr 1053/2013 kehtetuks tunnistamise kohta (COM(2021)0278 – C9-0349/2021 – 2021/0140(CNS)) | 126 |
| 2022/C 434/28 | Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2023. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (2021/2227(BUI)) | 160 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. aprill 2022

2022/C 434/15

Euroopa Parlamendi 5. aprillil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust (EL) 2015/1814 seoses lubatud heitkoguse ühikute kogusega, mis lisatakse ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi kuni 2030. aastani (COM(2021)0571 – C9-0325/2021 – 2021/0202(COD))

92

2022/C 434/16

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol (13531/1/2021 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))

103

2022/C 434/17

P9_TA(2022)0105Üleeuroopaline energiataristu ***IEuroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 347/2013 (COM(2020)0824 – C9-0417/2020 – 2020/0360(COD))P9_TC1-COD(2020)0360Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 715/2009, (EL) 2019/942 ja (EL) 2019/943 ning direktiive 2009/73/EÜ ja (EL) 2019/944 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 347/2013

104

2022/C 434/18

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta resolutsioon 2023. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (2021/2226(BUI))

105

2022/C 434/19

P9_TA(2022)0107Boliivia põldtunnustamise ja teatavate seal kasvatatavate seemnete samaväärsus ***IEuroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ seoses selle kohaldamisajaga ning Boliivias teravilja- ning õli- ja kiutaimede seemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsuse ning Boliivias toodetud teravilja-, õli- ja kiutaimede seemne samaväärsusega (COM(2022)0026 – C9-0024/2022 – 2022/0016(COD))P9_TC1-COD(2022)0016Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/..., millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ seoses selle kohaldamisajaga ning Boliivias teravilja-, õli- ja kiutaimede seemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsuse ning Boliivias kasvatatud teravilja-, õli- ja kiutaimede seemne samaväärsusega

115

2022/C 434/20

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta paranduseelarve projekti nr 1/2022 kohta, milles võetakse arvesse mõju, mida avaldab 2022. aasta eelarvele mitmeaastase finantsraamistiku kohandamine kooskõlas nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027) artikliga 7 (06310/2022 – C9-0052/2022 – 2022/0018(BUD))

116

2022/C 434/21

P9_TA(2022)0109Meremeeste väljaõppe miinimumtase (kodifitseerimine) ***IEuroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2020)0739 – C9-0371/2020 – 2020/0329(COD))P9_TC1-COD(2020)0329Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/... meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (kodifitseeritud)

118

Kolmapäev, 6. aprill 2022

2022/C 434/22

P9_TA(2022)0111Andmehalduse määrus ***IEuroopa Parlamendi 6. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa andmehalduse kohta (andmehaldust käsitlev õigusakt) (COM(2020)0767 – C9-0377/2020 – 2020/0340(COD))P9_TC1-COD(2020)0340Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... Euroopa andmehalduse kohta ning millega muudetakse määrust (EL) 2018/1724 (andmehalduse määrus)

119

Neljapäev, 7. aprill 2022

2022/C 434/23

P9_TA(2022)0116Ravimid, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa tarvis ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal ***IEuroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2001/20/EÜ ja 2001/83/EÜ seoses eranditega teatavatest kohustustest teatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal (COM(2021)0997 – C9-0475/2021 – 2021/0431(COD))P9_TC1-COD(2021)0431Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/..., millega muudetakse direktiive 2001/20/EÜ ja 2001/83/EÜ seoses eranditega teatavatest kohustustest teatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa tarvis ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal

120

2022/C 434/24

P9_TA(2022)0117Uuritavad ravimid, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa tarvis ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal ***IEuroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 536/2014 seoses eranditega teatavatest kohustustest uuritavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal (COM(2021)0998 – C9-0476/2021 – 2021/0432(COD))P9_TC1-COD(2021)0432Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 536/2014 seoses eranditega teatavatest kohustustest uuritavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa tarvis ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal

122

2022/C 434/25

P9_TA(2022)0118REACT-EU vahenditest tehtavate eelmaksete suurendamine ***IEuroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 ja määrust (EL) nr 223/2014 seoses REACT-EU vahenditest tehtavate eelmaksete suurendamise ja ühikuhinna kehtestamisega (COM(2022)0145 – C9-0127/2022 – COM(2022)0162 – C9-0136/2022 – 2022/0096(COD))P9_TC1-COD(2022)0096Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 223/2014 seoses REACT-EU vahenditest tehtavate eelmaksete suurendamise ja ühikuhinna kehtestamisega

124

2022/C 434/26

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta otsus, millega saadetakse asi tagasi institutsioonidevaheliste läbirääkimiste eest vastutavale komisjonile, tuginedes muutmata ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/1938, mis käsitleb gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))

125

2022/C 434/27

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Schengeni acquis’ kohaldamise hindamis- ja järelevalvemehhanismi loomise ja toimimise ning määruse (EL) nr 1053/2013 kehtetuks tunnistamise kohta (COM(2021)0278 – C9-0349/2021 – 2021/0140(CNS))

acquis

126

2022/C 434/28

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2023. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (2021/2227(BUI))

160

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

15.11.2022

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2022–2023

4.–7. aprilli 2022. aasta istungid

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. aprill 2022

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/2

---

P9_TA(2022)0103

La Manche’i väina, Põhjamere, Iiri mere ja Atlandi ookeani kalanduse tulevik

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta resolutsioon La Manche’i väina, Põhjamere, Iiri mere ja Atlandi ookeani kalanduse tuleviku kohta seoses Ühendkuningriigi EList väljaastumisega (2021/2016(INI))

(2022/C 434/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta (1),

| — | võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingut (2) (edaspidi „väljaastumisleping“) ning sellele lisatud poliitilist deklaratsiooni, millega kehtestatakse Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistik (3) (edaspidi „poliitiline deklaratsioon“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingut (2) (edaspidi „väljaastumisleping“) ning sellele lisatud poliitilist deklaratsiooni, millega kehtestatakse Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistik (3) (edaspidi „poliitiline deklaratsioon“),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelist kaubandus- ja koostöölepingut (4) (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“), eriti selle artikli 540 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelist kaubandus- ja koostöölepingut (4) (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“), eriti selle artikli 540 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1026/2012, milles käsitletakse kalavarude kaitseks võetavaid teatavaid meetmeid seoses mittesäästvat kalapüüki lubavate riikidega (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1026/2012, milles käsitletakse kalavarude kaitseks võetavaid teatavaid meetmeid seoses mittesäästvat kalapüüki lubavate riikidega (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1203, millega muudetakse määrust (EL) 2020/1706 teatavate kalandustoodete autonoomsete tariifikvootide osas (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1203, millega muudetakse määrust (EL) 2020/1706 teatavate kalandustoodete autonoomsete tariifikvootide osas (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 2021. aasta määrust (EL) 2021/1755, millega luuakse Brexitiga kohanemise reserv (8) ning kalanduskomisjoni 11. mai 2021. aasta arvamust (A9-0178/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 2021. aasta määrust (EL) 2021/1755, millega luuakse Brexitiga kohanemise reserv (8) ning kalanduskomisjoni 11. mai 2021. aasta arvamust (A9-0178/2021),

| — | võttes arvesse ÜRO 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (9),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 4. augustil 1995. aastal New Yorgis allakirjutatud rakenduskokkulepet (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 4. augustil 1995. aastal New Yorgis allakirjutatud rakenduskokkulepet (10),

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse 9. veebruaril 1920. aastal Pariisis allakirjutatud Spitsbergeni saarestiku lepingut (Svalbardi leping) , |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. veebruaril 1920. aastal Pariisis allakirjutatud Spitsbergeni saarestiku lepingut (Svalbardi leping) ,

| — | võttes arvesse Kirde-Atlandi kalanduse konventsiooni (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kirde-Atlandi kalanduse konventsiooni (11),

| — | võttes arvesse 25. juunil 2021. aastal jõustunud Põhja-Jäämere keskosas reguleerimata avamerekalapüügi vältimist käsitlevat kokkulepet (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. juunil 2021. aastal jõustunud Põhja-Jäämere keskosas reguleerimata avamerekalapüügi vältimist käsitlevat kokkulepet (12),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vahelist kalanduskokkulepet (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vahelist kalanduskokkulepet (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelist kalanduskokkulepet (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelist kalanduskokkulepet (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelist kalandust ja merekeskkonda käsitlevat kokkulepet (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelist kalandust ja merekeskkonda käsitlevat kokkulepet (15),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa valitsuse ja Taani valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingut (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa valitsuse ja Taani valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingut (16),

| — | võttes arvesse oma 12. veebruari 2020. aasta resolutsiooni Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga uue partnerluse üle peetavate läbirääkimiste kavandatud mandaadi kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. veebruari 2020. aasta resolutsiooni Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga uue partnerluse üle peetavate läbirääkimiste kavandatud mandaadi kohta (17),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 18. juuni 2020. aasta soovitust, mis käsitleb läbirääkimisi uue partnerluse üle Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga (18) ning kalanduskomisjoni 26. mai 2020. aasta arvamust (A9-0117/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 18. juuni 2020. aasta soovitust, mis käsitleb läbirääkimisi uue partnerluse üle Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga (18) ning kalanduskomisjoni 26. mai 2020. aasta arvamust (A9-0117/2020),

| — | võttes arvesse oma 28. aprilli 2021. aasta resolutsiooni ELi ja Ühendkuningriigi läbirääkimiste tulemuste kohta (19) ning kalanduskomisjoni 4. veebruari 2021. aasta kirja vormis arvamust kaubandus- ja koostöölepingu sõlmimise kohta (A9-0128/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprilli 2021. aasta resolutsiooni ELi ja Ühendkuningriigi läbirääkimiste tulemuste kohta (19) ning kalanduskomisjoni 4. veebruari 2021. aasta kirja vormis arvamust kaubandus- ja koostöölepingu sõlmimise kohta (A9-0128/2021),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030 – toome looduse oma ellu tagasi (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030 – toome looduse oma ellu tagasi (20),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 13. oktoobri 2021. aasta ühisteatist „ELi aktiivsem tegevus rahumeelse ja kestliku Arktika hea käekäigu nimel“ (JOIN(2021)0027), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 13. oktoobri 2021. aasta ühisteatist „ELi aktiivsem tegevus rahumeelse ja kestliku Arktika hea käekäigu nimel“ (JOIN(2021)0027),

| — | võttes arvesse Euroopa kalurikogukondade 25. oktoobri 2017. aasta esimest Santiago de Compostela deklaratsiooni ja 20. juuni 2020. aasta teist Santiago de Compostela deklaratsiooni Euroopa kalandussektori tuleviku kohta pärast Brexitit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa kalurikogukondade 25. oktoobri 2017. aasta esimest Santiago de Compostela deklaratsiooni ja 20. juuni 2020. aasta teist Santiago de Compostela deklaratsiooni Euroopa kalandussektori tuleviku kohta pärast Brexitit,

| — | võttes arvesse oma kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0042/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0042/2022),

| A. | arvestades, et väljaastumislepingus on sätestatud tingimused Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ametlikuks väljaastumiseks Euroopa Liidust, poliitilises deklaratsioonis on sätestatud Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistik ning sellest tulenev kaubandus- ja koostööleping loob aluse ulatuslikele suhetele heaolu ja heanaaberlikkuse alal, mida iseloomustavad tihedad ja rahumeelsed suhted, mis põhinevad koostööl, austades lepinguosaliste autonoomiat ja suveräänsust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et väljaastumislepingus on sätestatud tingimused Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ametlikuks väljaastumiseks Euroopa Liidust, poliitilises deklaratsioonis on sätestatud Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistik ning sellest tulenev kaubandus- ja koostööleping loob aluse ulatuslikele suhetele heaolu ja heanaaberlikkuse alal, mida iseloomustavad tihedad ja rahumeelsed suhted, mis põhinevad koostööl, austades lepinguosaliste autonoomiat ja suveräänsust;

| B. | arvestades, et tõdetakse, kui oluline on kaitsta ja säästvalt majandada mere bioloogilisi ressursse ja mereökosüsteeme parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete alusel ning edendada vastutustundlikku ja säästvat vesiviljelust, samuti kaubanduse keskset rolli nende eesmärkide saavutamisel, eelkõige sidusate meetmete kaudu kooskõlas ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ja ÜRO mereõiguse konventsiooniga, sealhulgas jõupingutustega ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks ja lõpetamiseks ning sellest kahjulikust tegevusest tulenevate kalandustoodete turustamise välistamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tõdetakse, kui oluline on kaitsta ja säästvalt majandada mere bioloogilisi ressursse ja mereökosüsteeme parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete alusel ning edendada vastutustundlikku ja säästvat vesiviljelust, samuti kaubanduse keskset rolli nende eesmärkide saavutamisel, eelkõige sidusate meetmete kaudu kooskõlas ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ja ÜRO mereõiguse konventsiooniga, sealhulgas jõupingutustega ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks ja lõpetamiseks ning sellest kahjulikust tegevusest tulenevate kalandustoodete turustamise välistamiseks;

| C. | arvestades, et ühine kalanduspoliitika (ÜKP) kohustab liitu edendama selle poliitika eesmärke rahvusvahelisel tasandil, tagades, et ELi püügitegevus liidu vetest väljaspool lähtub samadest põhimõtetest, luues ELi ja kolmandate riikide ettevõtjatele võrdsed tingimused, ning tegema koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et parandada rahvusvaheliste meetmete, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemise meetmete järgimist, tuginedes parimatele kättesaadavatele teaduslikele andmetele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühine kalanduspoliitika (ÜKP) kohustab liitu edendama selle poliitika eesmärke rahvusvahelisel tasandil, tagades, et ELi püügitegevus liidu vetest väljaspool lähtub samadest põhimõtetest, luues ELi ja kolmandate riikide ettevõtjatele võrdsed tingimused, ning tegema koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et parandada rahvusvaheliste meetmete, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemise meetmete järgimist, tuginedes parimatele kättesaadavatele teaduslikele andmetele;

| D. | arvestades, et üks ÜRO kestliku arengu eesmärkidest on kaitsta mereelustikku (kestliku arengu eesmärk 14); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et üks ÜRO kestliku arengu eesmärkidest on kaitsta mereelustikku (kestliku arengu eesmärk 14);

| E. | arvestades, et varem majandati üksnes ELi majandatavaid kalavarusid säästvamalt kui ühiseid kalavarusid; arvestades, et mitmed kalavarud, mida varem majandas üksnes EL, on nüüd Ühendkuningriigiga ühised varud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et varem majandati üksnes ELi majandatavaid kalavarusid säästvamalt kui ühiseid kalavarusid; arvestades, et mitmed kalavarud, mida varem majandas üksnes EL, on nüüd Ühendkuningriigiga ühised varud;

| F. | arvestades, et ühises kalanduspoliitikas on sätestatud, et võttes arvesse kalavarude muutuvat bioloogilist seisundit, tuleks suhteliselt stabiilse püügitegevusega kaitsta neid erivajadustega piirkondi, kus kohalikud kogukonnad on kalandusest ja sellega seotud tegevustest eriti sõltuvad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ühises kalanduspoliitikas on sätestatud, et võttes arvesse kalavarude muutuvat bioloogilist seisundit, tuleks suhteliselt stabiilse püügitegevusega kaitsta neid erivajadustega piirkondi, kus kohalikud kogukonnad on kalandusest ja sellega seotud tegevustest eriti sõltuvad;

| G. | arvestades, et lepinguosalised on kokku leppinud teha koostööd kalanduse ja vesiviljeluse säilitamise ning kalanduse ja vesiviljeluse valdkonna kaubandusega seotud poliitika ja meetmete alal, sealhulgas Maailma Kaubandusorganisatsiooni, piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ja vajaduse korral muude mitmepoolsete foorumite egiidi all, et edendada säästvaid kalandus- ja vesiviljelustavasid ning kauplemist säästvalt majandatud püügipiirkondadest ja vesiviljelusest saadud kalatoodetega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et lepinguosalised on kokku leppinud teha koostööd kalanduse ja vesiviljeluse säilitamise ning kalanduse ja vesiviljeluse valdkonna kaubandusega seotud poliitika ja meetmete alal, sealhulgas Maailma Kaubandusorganisatsiooni, piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ja vajaduse korral muude mitmepoolsete foorumite egiidi all, et edendada säästvaid kalandus- ja vesiviljelustavasid ning kauplemist säästvalt majandatud püügipiirkondadest ja vesiviljelusest saadud kalatoodetega;

| H. | arvestades, et lepinguosaliste ühine eesmärk on kasutada ühiseid kalavarusid viisil, mis võimaldab säilitada ja järk-järgult taastada püütavate liikide populatsioone biomassi tasemel või üle biomassi taseme, mis toetab maksimaalset jätkusuutlikku saagikust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et lepinguosaliste ühine eesmärk on kasutada ühiseid kalavarusid viisil, mis võimaldab säilitada ja järk-järgult taastada püütavate liikide populatsioone biomassi tasemel või üle biomassi taseme, mis toetab maksimaalset jätkusuutlikku saagikust;

| I. | arvestades, et kaubandus- ja koostöölepingus sätestatakse kalavarude majandamise ning pikaajalise keskkonnaalase, sotsiaalse ja majandusliku kestlikkuse põhimõtted ühiste kalavarude optimaalseks kasutamiseks, tuginedes parimatele kättesaadavatele teaduslikele andmetele, eelkõige Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu andmetele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kaubandus- ja koostöölepingus sätestatakse kalavarude majandamise ning pikaajalise keskkonnaalase, sotsiaalse ja majandusliku kestlikkuse põhimõtted ühiste kalavarude optimaalseks kasutamiseks, tuginedes parimatele kättesaadavatele teaduslikele andmetele, eelkõige Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu andmetele;

| J. | arvestades, et kalandus täitis väga olulist rolli kampaanias, mis eelnes 2016. aastal toimunud referendumile Ühendkuningriigi ELi liikmesuse kohta; arvestades, et kalandusega seotud küsimused olid Ühendkuningriigi ja ELi vahelise lepingu üle peetavatel läbirääkimistel viimane komistuskivi, ning arvestades, et poliitilises deklaratsioonis seatud eesmärki sõlmida ja ratifitseerida kalandusleping 1. juuliks 2020 ei täidetud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kalandus täitis väga olulist rolli kampaanias, mis eelnes 2016. aastal toimunud referendumile Ühendkuningriigi ELi liikmesuse kohta; arvestades, et kalandusega seotud küsimused olid Ühendkuningriigi ja ELi vahelise lepingu üle peetavatel läbirääkimistel viimane komistuskivi, ning arvestades, et poliitilises deklaratsioonis seatud eesmärki sõlmida ja ratifitseerida kalandusleping 1. juuliks 2020 ei täidetud;

| K. | arvestades, et kvoodiosade üleminekul EList Ühendkuningriiki kaubandus- ja koostöölepingus kokku lepitud üleminekuperioodi jooksul on ELi kaluritele tõsised negatiivsed majanduslikud tagajärjed; arvestades, et tõdetakse Ühendkuningriigiga tulevikus sõlmitavate lepingute negatiivse majandusliku mõju piiramise tähtsust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kvoodiosade üleminekul EList Ühendkuningriiki kaubandus- ja koostöölepingus kokku lepitud üleminekuperioodi jooksul on ELi kaluritele tõsised negatiivsed majanduslikud tagajärjed; arvestades, et tõdetakse Ühendkuningriigiga tulevikus sõlmitavate lepingute negatiivse majandusliku mõju piiramise tähtsust;

| L. | arvestades, et kaubandus- ja koostöölepingu raames on loodud on kalanduse erikomitee; arvestades, et kalanduse erikomitee valmistab ette mitmeaastased kaitse- ja majandamisstrateegiad, mis on aluseks lubatud kogupüügi ja muude majandamismeetmete kehtestamisel, sealhulgas kvoodiväliste kalavarude puhul, määrates kindlaks teaduslike andmete kogumise kalavarude majandamise eesmärgil ning jagades neid andmeid teadusasutustega, et saada parimaid võimalikke teaduslikke nõuandeid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kaubandus- ja koostöölepingu raames on loodud on kalanduse erikomitee; arvestades, et kalanduse erikomitee valmistab ette mitmeaastased kaitse- ja majandamisstrateegiad, mis on aluseks lubatud kogupüügi ja muude majandamismeetmete kehtestamisel, sealhulgas kvoodiväliste kalavarude puhul, määrates kindlaks teaduslike andmete kogumise kalavarude majandamise eesmärgil ning jagades neid andmeid teadusasutustega, et saada parimaid võimalikke teaduslikke nõuandeid;

| M. | arvestades, et kaubandus- ja koostöölepingule 38. lisana lisatud protokolliga vetele juurdepääsu kohta nähakse ette nn kohanemisperiood 1. jaanuarist 2021 kuni 30. juunini 2026, mille jooksul kumbki lepinguosaline annab teise lepinguosalise laevadele täieliku juurdepääsu oma vetele, et püüda lisas loetletud liike; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kaubandus- ja koostöölepingule 38. lisana lisatud protokolliga vetele juurdepääsu kohta nähakse ette nn kohanemisperiood 1. jaanuarist 2021 kuni 30. juunini 2026, mille jooksul kumbki lepinguosaline annab teise lepinguosalise laevadele täieliku juurdepääsu oma vetele, et püüda lisas loetletud liike;

| N. | arvestades, et kalurid on kannatanud vetele juurdepääsu lubade väljastamisega seotud viivituste ja ebakindluse tõttu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kalurid on kannatanud vetele juurdepääsu lubade väljastamisega seotud viivituste ja ebakindluse tõttu;

| O. | arvestades, et endiselt on lahendamata küsimused, mis puudutavad ELi laevade juurdepääsu Põhja-Atlandi asustamata saari, nagu Rockall, ümbritsevatele vetele, mis põhjustab kaluritele ebakindlust ja ohtu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et endiselt on lahendamata küsimused, mis puudutavad ELi laevade juurdepääsu Põhja-Atlandi asustamata saari, nagu Rockall, ümbritsevatele vetele, mis põhjustab kaluritele ebakindlust ja ohtu;

| P. | arvestades, et kaubandus- ja koostöölepinguga on ette nähtud Ühendkuningriigi vetest pärit kalandustoodete tollimaksu- ja kvoodivaba turulepääs, kuigi Briti ülemereterritooriumid ei ole nüüd ELiga seotud ja nende suhtes ei kohaldata ka tariifseid vabastusi kalandustoodete eksportimisel ELi, kuna nad ei kuulu lepingu kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kaubandus- ja koostöölepinguga on ette nähtud Ühendkuningriigi vetest pärit kalandustoodete tollimaksu- ja kvoodivaba turulepääs, kuigi Briti ülemereterritooriumid ei ole nüüd ELiga seotud ja nende suhtes ei kohaldata ka tariifseid vabastusi kalandustoodete eksportimisel ELi, kuna nad ei kuulu lepingu kohaldamisalasse;

| Q. | arvestades, et 18. novembril 2020 võttis Norra vastu ühepoolse ja diskrimineeriva otsuse vähendada ELi Svalbardi tursakvooti 2021. aastal; arvestades, et 28. mail 2021 otsustas Norra taas ühepoolselt ja teaduslike nõuannete vastaselt suurendada oma ühise makrellivaru kvooti 55 %; arvestades, et ka Fääri saared ja Island on ühepoolselt oma makrellikvoote suurendanud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 18. novembril 2020 võttis Norra vastu ühepoolse ja diskrimineeriva otsuse vähendada ELi Svalbardi tursakvooti 2021. aastal; arvestades, et 28. mail 2021 otsustas Norra taas ühepoolselt ja teaduslike nõuannete vastaselt suurendada oma ühise makrellivaru kvooti 55 %; arvestades, et ka Fääri saared ja Island on ühepoolselt oma makrellikvoote suurendanud;

| R. | arvestades, et Ühendkuningriigi väljaastumine EList on põhjustanud Iirimaa saarel märkimisväärseid tarneahela häireid ning katkestanud pikaajalised ühendused Iirimaa saare ja Mandri-Euroopa vahel; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Ühendkuningriigi väljaastumine EList on põhjustanud Iirimaa saarel märkimisväärseid tarneahela häireid ning katkestanud pikaajalised ühendused Iirimaa saare ja Mandri-Euroopa vahel;

| 1. | rõhutab vajadust jätkata Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi koostööd, et saavutada usaldusväärne rahvusvaheline ookeanide majandamine, edendades ookeaniressursside säästvat kasutamist ning soodustades tundlike alade kaitset ja taastamist parimate ja kõige uuemate teaduslike andmete alusel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et Brexiti täielik mõju ei ole veel teada, muu hulgas seetõttu, et kaubandus- ja koostöölepingu täielik rakendamine kalanduse valdkonnas on veel pooleli ja seda ei ole veel täielikult saavutatud, ning rõhutab, et endiselt kerkivad esile küsimused, mida kaubandus- ja koostööleping ei hõlmanud, näiteks vesiviljelusega seotud aspektid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu, et Brexiti mõju kalandussektorile ulatub väljapoole Ühendkuningriigi geograafilist piirkonda ja mõjutab oluliselt kogu Atlandi ookeani kirdeosa, samuti ELi laevastikku, mis tegutseb mujal maailmas, näiteks Falklandi saarte, Gröönimaa ja Svalbardi vetes; rõhutab, et ELi ja Ühendkuningriigi suhted peavad olema Kirde-Atlandi kalanduse juhtimise ning muude kolmandate riikidega ühiste kalavarude, näiteks makrelli või põhjaputassuu säästva majandamise nurgakivi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | taunib asjaolu, et kaubandus- ja koostöölepinguga vähendatakse viie ja poole aasta jooksul järk-järgult ELi laevastiku kalapüügivõimaluste osakaalu Ühendkuningriigi vetes 25 % võrra, mis mõjutab kõiki ELi laevastiku osi, sealhulgas väikesemahulist kalapüüki; väljendab muret pärast kohanemisperioodi lõppu saabuva olukorra pärast; kutsub komisjoni üles võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et vastastikune juurdepääs vetele ja kalavarudele säilib ka pärast 30. juunit 2026 ning et pärast üleminekuperioodi lõppu ELi kalurite kvoote enam ei vähendata; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub lepinguosalisi üles pöörama kaubandus- ja koostöölepingus loetletud kalavarude lubatud kogupüügi kokkuleppimisel nõuetekohast tähelepanu sotsiaal-majanduslikele aspektidele; nõuab, et lepinguosaliste vahel püügikvootide vahetamise mehhanisme ühtlustataks ja et need oleksid sektori jaoks hallatavad; |
| --- | --- |

5.

| 6. | juhib tähelepanu sellele, et kvootide jaotamise eest oma laevastikele vastutavad liikmesriigid, ning ergutab neid vajaduse korral kasutama oma kvootide eraldamisel määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 17 sätestatud võimalusi, et leevendada kaubandus- ja koostöölepingu mõju oma laevastikele, sealhulgas väikesemahulisele kalapüügile; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kinnitab taas tungivat vajadust teha kindlaks kõik võimalikud negatiivsed mõjud mitte ainult Põhjameres, vaid kogu Atlandi ookeanis ning eelkõige kalandusega tegelevatele kogukondadele äärepoolseimates piirkondades, kus majandus on haavatav, ökosüsteemid on haprad ja sõltuvus primaarsektoritest on suur; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et avamere tuuleparkide laiendamine La Manche’i väinas, Põhjameres, Iiri meres ja Atlandi ookeanis muudab kalurite juurdepääsu püügipiirkondadele veelgi raskemaks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | juhib tähelepanu sellele, et nii ELi kui ka Ühendkuningriigi laevastike juurdepääsu vetele ja kalavarudele tuleb käsitleda kaubandus- ja koostöölepingu kogu kohaldamisalas ning seega ei saa seda käsitleda eraldi sellistest küsimustest nagu turulepääs; rõhutab, et märkimisväärne osa ELi laevastikust sõltub ajalooliselt nüüdsest üksnes Ühendkuningriigi hallatavatest püügipiirkondadest, et on palju Briti ettevõtteid, eelkõige vesiviljelustootmisega tegelevaid ettevõtteid, mis sõltuvad ELi ühtsest turust, ning et ELis on nõudlus nende toodete järele; väljendab heameelt asjaolu üle, et kaubandus- ja koostöölepingus on otsene seos kaubandussätete ja kalandussätete vahel; kutsub komisjoni ja nõukogu üles tagama, et kalandusläbirääkimised Ühendkuningriigi ja teiste Kirde-Atlandi piirkonna rannikuriikidega oleksid samuti seotud kaubanduse ja ELi ühtsele turule pääsu küsimustega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles hoidma kõik Ühendkuningriigiga peetavad läbirääkimiskanalid avatuna, et leida stabiilsed ja püsivad lahendused, mis on kasulikud mõlemale poolele, pakkudes kaluritele ja kalandussektorile kui tervikule stabiilseid ja prognoositavaid tingimusi ning hõlmates 2026. aastale järgnevat ajavahemikku; juhib siiski tähelepanu sellele, et kaubandus- ja koostöölepingu täieliku rakendamise tagamiseks tuleks kasutada kõiki õiguslikke vahendeid, sealhulgas turulepääsuga seotud õigusakte, samuti kõiki kaubandus- ja koostöölepingus sätestatud tasakaalustus- ja reageerimismeetmeid ning vaidluste lahendamise mehhanisme; |
| --- | --- |

10.

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et paljud ELi rannikualad sõltuvad suurel määral kalandussektorist ning vajavad seetõttu teatavat stabiilsust ja prognoositavust seoses kaubandus- ja koostöölepingu ning selle mõjuga; nõuab seetõttu liikmesriikidelt Ühendkuningriigiga peetavate läbirääkimistega seoses võimalikult suurt läbipaistvust ja et komisjonis ei peetaks teavet tehnilisel tasandil kinni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab seoses Granville’i lahe lepingu lõppemisega püsivat lahendust kalapüügi probleemile Granville’i lahes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et kui Ühendkuningriik kaalub juurdepääsu piiramist pärast korrigeerimisperioodi, on ELil võimalik võtta meetmeid oma huvide kaitsmiseks, sealhulgas taaskehtestada Ühendkuningriigi kalaimpordi tariifid või kvoodid või peatada kaubandus- ja koostöölepingu muud osad, kui ELi kalanduskogukondadel peaks tekkima tõsiste majanduslike või sotsiaalsete raskuste oht; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab sügavat muret ebakindluse pärast, mis tuleneb kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 510 sisalduvast klauslist lepingu teise osa viienda rubriigi (Kalandus) läbivaatamise kohta neli aastat pärast korrigeerimisperioodi lõppu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et pärast 2026. aastat on kalanduse olukord endiselt väga ebakindel ega ole kaubandus- ja koostöölepingus täies ulatuses kindlaks määratud; on seisukohal, et mitmeaastane kokkulepe pärast 2026. aastat tagaks suurema stabiilsuse ja suurema majandusliku nähtavuse; kutsub komisjoni üles alustama läbirääkimisi, pidades silmas seda eesmärki; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni üles aitama liikmesriikidel täielikult ära kasutada Brexitiga kohanemise reservi vahendeid, et edendada ja toetada kogu sektorit ja mõjutatud rannikukogukondi ning hüvitada tekkinud kahju, eelkõige kvootide kaotamise täies mahus; kutsub liikmesriike üles kasutama reservist kalandusele eraldatud vahendeid ja eraldama vajaduse korral täiendavaid summasid; on seisukohal, et nende vahendite kasutamisel tuleks arvesse võtta asjaolu, et kvootide osas kestab üleminekuperiood kuni 30. juunini 2026; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et need vahendid peavad tulema kasuks kõigile asjaomastele kaluritele ja ettevõtjatele, sealhulgas väikesemahulise kalapüügi ettevõtetele, ning et kõrvaldada tuleks kõik võimalikud otsese rahastamise takistused, näiteks riigiabi käsitlevad õigusnormid, mis takistavad mõjutatud kalurite abistamist; kutsub komisjoni üles võtma nõuetekohaselt arvesse kalanduskomisjoni 11. mai 2021. aasta arvamust Brexitiga kohanemise reservi kohta ja võtma sellega seoses kõik vajalikud meetmed, sealhulgas esitama vajaduse korral seadusandliku ettepaneku; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni üles hõlbustama täiendavate majanduslike võimaluste arendamist rannikukogukondade jaoks, eriti neile, keda Brexit kõige rohkem mõjutab; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et Brexit on destabiliseerinud suhteid Põhja-Atlandi rannikuriikide vahel, ning rõhutab, et EL seisab silmitsi kahjulike tagajärgedega, nagu Svalbardi tursakvoodi kaotamine, kuna kahepoolsetes läbirääkimistes kolmandate riikidega Põhja-Atlandil osaleb veel üks riik; taunib asjaolu, et kolmandad riigid ja territooriumid, nagu Norra, Island ja Fääri saared, kasutavad uut Brexiti-järgset rahvusvahelist konteksti Kirde-Atlandil ühepoolsete otsuste vastuvõtmiseks, millel on märkimisväärne ja negatiivne mõju kalavarudele ja ELi kalalaevastikule; rõhutab, et seda kahjulikku mõju tuleb arvesse võtta ja sellele tuleb reageerida; rõhutab vajadust pakkuda sektorile toetust nimetatud kahjulike mõjude käsitlemiseks, kui need ei ole juba kaetud muude olemasolevate fondide või riigiabiga; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni üles võtma vastu asjakohased otsused organisatsioonilise struktuuri ja ressursside kohta ning tegutsema koos piirkonna teiste rannikuriikidega kalavarude parema majandamise saavutamiseks, sealhulgas tihedama koostöö ning teadusuuringute ja andmete kogumise alase teabevahetuse süvendamiseks, võttes arvesse vajadust tegeleda koordineeritult Brexitist tulenevate probleemidega Kirde-Atlandil; |
| --- | --- |

20.

| 21. | juhib tähelepanu asjaolule, et rahvusvahelised suhted peavad lähtuma õigusriigi põhimõtetest, tagama iga riigi või riikide liidu vajaliku autonoomia ning juhinduma alati heade suhete vaimust ja kehtivatest kokkulepetest; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on vastu kõigile otsustele, eriti kui need on ühepoolsed, millega kehtestatakse sellised kalapüügivõimalused, mis on vastuolus rahvusvahelise õiguse või parimatel ja kõige uuematel teaduslikel andmetel põhinevate nõuannetega ning seavad kahtluse alla rahvusvahelised kokkulepped ning ühiste varude säästva kasutamise; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab tungivalt, et eelkõige Norra vaataks üle oma otsuse vähendada ühepoolselt ELi laevastiku tursakvooti Svalbardi vetes; nõuab lisaks tungivalt, et Norra, Island, Fääri saared ja Gröönimaa vaataksid üle oma otsused suurendada ühepoolselt ja teaduslikke kriteeriume rikkudes oma makrellikvoote; kutsub komisjoni ja nõukogu üles kaitsma ELi laevastiku pikaajalisi õigusi ja õiguspäraseid sotsiaal-majanduslikke huve Kirde-Atlandil; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni üles tugevdama oma positsiooni Ühendkuningriigi suhtes, pidades läbirääkimisi kõigi partneritega ning tegutsema kõigil tasanditel, sealhulgas kõrgeimal poliitilisel tasandil, ning olema valmis kasutama kõiki asjakohaseid vahendeid, kaasa arvatud turulepääsu meetmeid, sh ka Euroopa Majanduspiirkonna raames, mis on piisavalt ranged, eriti seoses kolmandate riikide ühepoolsete otsustega, et näidata, kui oluline on lahendada võimalikud konfliktid; nõuab lisaks tungivalt, et komisjon ei välistaks võimalust kasutada määruses (EL) nr 1026/2012 sätestatud reageerimismeetmeid, mis võivad hõlmata piiranguid kalandustoodete impordile või juurdepääsule ELi sadamatesse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | taunib Norra, Islandi ja Fääri saarte piiravat suhtumist oma kalandussektorisse tehtavatesse Euroopa investeeringutesse; rõhutab, et EL peaks saavutama tasakaalustatumad suhted nende riikide ja territooriumidega, et liikuda asutamisvabaduse ja investeerimisvabaduse piirangute kaotamise suunas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et EL on suurim ja atraktiivseim mereandide imporditurg; nõuab sellise tugeva positsiooni tunnistamist ja võimendamist, et kaitsta ELi kalalaevastiku huve, takistada oma partneritel kokkulepetest või kohustustest loobumist ning edendada võrdseid võimalusi rahvusvahelisel tasandil, eelkõige sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnastandardite osas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | juhib tähelepanu, et mõlema poole huvides on teha usalduslikku koostööd mitte ainult Euroopa Liidu ning Ühendkuningriigi ja Põhja-Iirimaa jurisdiktsiooni alla kuuluvate alade, vaid ka nendega külgnevate rahvusvaheliste vete kasutamisel; juhib ühtlasi tähelepanu, et merede bioloogilised ressursid ei tunne piire, mistõttu on nende majandamisel otsene mõju mõlema poole jurisdiktsiooni alla kuuluvatele vetele; rõhutab sellega seoses hea koostöö ja teabevahetuse tähtsust teaduse ja andmete kogumise valdkonnas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuletab meelde, et Brexitit ei tohi kasutada ettekäändena, et lükata edasi hädavajalikke meetmeid mereökosüsteemide taastamiseks, merekeskkonna hea keskkonnaseisundi saavutamiseks, nagu on nõutud merestrateegia raamdirektiivis (21), ega ELi elurikkuse strateegia 2030 eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et komisjon peab tagama, et kõik lepinguosalised ja koostööd tegevad kolmandad riigid järgiksid Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni uusimaid otsuseid ning et need integreeritaks täielikult ja kiiresti ELi õigusesse; nõuab tungivalt, et komisjon teeks koostööd teiste lepinguosalistega, et lisada sellesse ambitsioonikad kontrolli- ja kalavarude majandamise meetmed, mis vastavad ühise kalanduspoliitika ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidele ning on kooskõlas kaubandus- ja koostöölepingus sätestatud reeglitega juurdepääsu kohta mõlema lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvatele vetele ja kalavarudele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tunnustab läbirääkimisi, mis toimusid hoolimata COVID-19 pandeemia põhjustatud raskustest, ning tunnistab, et nende tulemusel sõlmiti ambitsioonikas kaubandus- ja koostööleping, mis tõi siiski kaasa kvootide kaotusi ELi kalurite jaoks; väljendab muret asjaolu pärast, et juurdepääs Ühendkuningriigi vetele on antud ainult viieks ja pooleks aastaks, mis on toonud kaasa ebakindluse tuleviku suhtes; rõhutab siiski, et võetud kohustusi tuleb täita ja jõustada; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja Ühendkuningriiki üles kaubandus- ja koostöölepingut järgima ja jõustama ning hoiduma seejuures reegleid tõlgendamast viisil, mis ei ole kooskõlas heas usus tegutsemise ja heanaaberlikkuse põhimõtete ning tihedate, rahumeelsete ja konstruktiivset suhetega, mis põhinevad koostööl, tagades õiguskindluse ning lepinguosaliste autonoomia ja suveräänsuse austamise; juhib tähelepanu sellele, et Ühendkuningriik on püüdnud kaubandus- ja koostöölepingu vaimu rikkudes selle tingimusi valesti tõlgendada, näiteks kehtestades laevadele litsentside saamiseks lisatingimusi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tunneb muret olukorra pärast, mis on seotud ELi laevade litsentsidega Briti krooni sõltkondade vetes, ning selle pärast, et Ühendkuningriik ei ole võtnud endale kohustust kaubandus- ja koostöölepingut selles osas usaldusväärselt rakendada; kutsub seetõttu Ühendkuningriiki üles hoiduma litsentsimistingimuste piiravast ja vastuolulisest tõlgendamisest, eelkõige laevade puhul, mis on ajalooliselt püüdnud kala Briti territoriaalmere 6–12 meremiili laiuses vööndis ning Jersey ja Guernsey sõltkondade ning Mani saare vetes; kutsub osalisi üles pöörama erilist tähelepanu väikesemahuliseks kalapüügiks kasutatavatel laevade olukorrale, kes enne Brexitit ei pidanud kasutama tehnoloogiaid oma püügitegevuse pidevaks registreerimiseks ja kellel on nüüd raskusi selle teabe esitamisega; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks kõiki võimalusi tagamaks, et Ühendkuningriik austaks ELi laevade õigusi; juhib tähelepanu sellele, et kaubandus- ja koostöölepinguga nähakse ette sätted, mille kohaselt partnerlusnõukogu võib Briti krooni sõltkondade vetes kaaluda erinevat koostöökorda; rõhutab sellega seoses, et Granville’i lahe lepingu kohane varasem kord võib olla aluseks reeglite edaspidisele kohandamisele partnerlusnõukogu poolt; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub Ühendkuningriiki üles mitte takistama ELi triivõngejadaga laevade kalapüüki, mis on seoses pikkuim-tuuni ja mõõkkala püügiga traditsiooniliselt ulatunud Briti vetesse; tuletab meelde, et nende rändliikide püüki reguleerib Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon; kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu eelnimetatud laevastikusektorite olukorrale; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et kaubandus- ja koostöölepingus on sätestatud, et tehnilised meetmed peaksid olema proportsionaalsed, põhinema parimatel teaduslikel nõuannetel, olema mittediskrimineerivad, neid tuleks kohaldada võrdselt mõlema lepinguosalise laevade suhtes ning neist tuleb eelnevalt teatada; nõuab paremat koostööd ja koordineerimist tehniliste, haldus- ja kontrollimeetmete kehtestamisel, sealhulgas nende meetmete jaoks selgete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide väljatöötamist, vältimaks nende kasutamist selleks, et kaudselt piirata juurdepääsu püügiõigustega kalalaevastikele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub lepinguosalisi üles tagama, et merekaitsealade kehtestamine nende jurisdiktsiooni piires oleks mittediskrimineeriv, teaduspõhine ja proportsionaalne; rõhutab, et merekaitsealad tuleks luua täpselt määratletud kaitse-eesmärkidega ning neid ei tohiks kasutada vahendina, millega piiratakse välisriikide juurdepääsu püügivetele; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et Ühendkuningriik ei tee Doggerbanki ümbritsevate kaitsealade kindlaksmääramisel koostööd; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab, et Ühendkuningriik lõpetaks viivitamata hirmutavate kontrollreidide tegemise ELi laevadele ja hoiduks mis tahes diskrimineerivate tehniliste meetmete kehtestamisest; väljendab sügavat muret võimaluse pärast, et Ühendkuningriik kaldub põhjendamatult kõrvale tehnilisi meetmeid käsitlevatest ELi määrustest ja muudest seonduvatest ELi keskkonnaalastest õigusaktidest, kehtestades nii de facto piirangud mõnede Euroopa kalalaevade juurdepääsule Ühendkuningriigi vetele, muutes kalapüügi põhjendamatult koormavaks; rõhutab kalanduse erikomitee rolli ühise lähenemisviisi leidmisel tehniliste meetmete suhtes ning selliste meetmete arutamisel, millest üks lepinguosaline võib teisele teada anda; tuletab meelde, et kaubandus- ja koostöölepinguga kohustatakse iga lepinguosalist detailselt põhjendama valdkondlike meetmete mittediskrimineerivat olemust ning et on vaja tagada pikaajaline keskkonnasäästlikkus, tuginedes teaduslikult kontrollitavatele andmetele; kutsub komisjoni üles olema nende tingimuste täitmise suhtes eriti valvas ja reageerima jõuliselt, kui Ühendkuningriik peaks tegutsema diskrimineerivalt; |
| --- | --- |

37.

| 38. | võtab teadmiseks Ühendkuningriigi nn majandusliku seose meetmed, millega alates 1. aprillist 2022 seatakse piirangud laevade registreerimisele Ühendkuningriigi lipu all, suurendatakse Ühendkuningriigi meeskonnaliikmete miinimumprotsenti laevadel ja kehtestatakse Ühendkuningriigi sadamates lossitava kala miinimumkoguseks 70 %; kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu nende protektsionistlike meetmete mõjule ja vajaduse korral sellele vastavalt reageerima; |
| --- | --- |

38.

| 39. | väljendab heameelt seoses määruse (EL) 2021/1203 vastuvõtmisega, et leevendada Brexiti mõju seoses sooduskorra kaotamisega ELi ülemereterritooriumide jaoks; kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma kõik vajalikud meetmed, et kaotada Patagoonia ebakalmaari (Loligo gahi) imporditariifid; |
| --- | --- |

39.

| 40. | väljendab muret asjaolu pärast, et Falklandi saarte seadusandlik assamblee võttis hiljuti vastu 2021. aasta kalanduse (kaitse ja halduse) seaduse, milles nõutakse, et 51 % kõigi Falklandi saartel tegutsevate kalandusettevõtete aktsiatest kuuluks Falklandi saartele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | väljendab muret seoses kalanduskontrolli käsitlevate õigusnormide ülipüüdliku jõustamise juhtumitega Keldi merel viimasel ajal; nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid väldiksid tavasid, mis võivad kujutada endast põhjendamatut „kalandusnatsionalismi“; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab vajadust tagada, et kalanduse erikomitee, mis vastutab mõlema lepinguosalise jaoks õiglaste otsuste tegemise ja ressursside pikaajalise säästva majandamise tagamise eest, saaks kiiresti moodustatud ja alustaks oma tegevust, seades muu hulgas esikohale töö kiireloomulistes küsimustes, nagu püügivetele juurdepääsu praktiline rakendamine ja nõuetele vastava laeva puhul „otsese asenduslaeva“ mõiste määratlemine, et veelgi hõlbustada kaubandus- ja koostöölepingu usaldusväärset rakendamist; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab, et kalanduse erikomitee töö peab olema läbipaistev ning et Euroopa Parlamenti tuleb korrapäraselt teavitada tehtud tööst ja otsustest nii enne kui ka pärast komitee koosolekuid; nõuab, et Euroopa Parlamendi kalanduskomisjoni tehnilisi esindajaid kutsutaks osalema kalanduse erikomitee koosolekutele vaatlejatena; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu tagaksid, et kõik kaubandus- ja koostöölepingu raames vastu võetud otsused austaksid eri institutsioonide õigusi ja järgiksid asjakohast õigusloomeprotsessi, eelkõige seoses tehniliste meetmetega; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tuletab meelde, et kaubandus- ja koostöölepingus on sätestatud, et lepinguosalised konsulteerivad kodanikuühiskonnaga; rõhutab, kui oluline on kaasata nõuanderühmadesse sektorit esindavaid piirkondlikke üksusi ja piirkondlikke avaliku sektori asutusi, tagades, et otseselt või kaudselt mõjutatud piirkondade rannikukogukonnad on kaubandus- ja koostöölepinguga õiguslikult kaitstud, sealhulgas Ühendkuningriigi ühepoolsete otsuste mõju eest; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nõuab, et kalandussektori, piirkondlike ametiasutuste, rannikukogukondade ja muude sidusrühmade esindajad osaleksid aktiivselt kaubandus- ja koostöölepingu järelevalves ja rakendamises, eelkõige osaledes lepingu artiklites 13 ja 14 sätestatud sisenõuanderühmades ja kodanikuühiskonna foorumis; nõuab tungivalt, et komisjon edendaks sel eesmärgil ELi-sisese kalanduse sisenõuanderühma loomist, ilma et see piiraks olemasolevate nõuandekomisjonide pädevust; |
| --- | --- |

46.

| 47. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, Jersey, Guernsey, Mani saare, Norra, Islandi, Gröönimaa ja Fääri saarte valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

(2)  ELT L 29, 31.1.2020, lk 1.

(3)  ELT C 34, 31.1.2020, lk 1.

(4)  ELT L 149, 30.4.2021, lk 10.

(5)  ELT L 316, 14.11.2012, lk 34.

(6)  ELT L 347, 28.12.2017, lk 81.

(7)  ELT L 261, 22.7.2021, lk 1.

(8)  ELT L 357, 8.10.2021, lk 1.

(9)  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon ja selle XI osa rakendusleping (EÜT L 179, 23.6.1998, lk 3).

(10)  EÜT L 189, 3.7.1998, lk 14.

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem (ELT L 348, 31.12.2010, lk 17).

(12)  Nõukogu 4. märtsi 2019. aasta otsus (EL) 2019/407 Põhja-Jäämere keskosas reguleerimata avamerekalapüügi vältimist käsitleva kokkuleppe Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta (ELT L 73, 15.3.2019, lk 1).

(13)  EÜT L 226, 29.8.1980, lk 12.

(14)  EÜT L 226, 29.8.1980, lk 48.

(15)  EÜT L 161, 2.7.1993, lk 2.

(16)  ELT L 175, 18.5.2021, lk 3.

(17)  ELT C 294, 23.7.2021, lk 18.

(18)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 90.

(19)  ELT C 506, 15.12.2021, lk 26.

(20)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 25.

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/11

---

P9_TA(2022)0104

Lapse õiguste kaitse tsiviil-, haldus- ja perekonnaõiguse menetlustes

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta resolutsioon lapse õiguste kaitse kohta tsiviil-, haldus- ja perekonnaõiguse menetlustes (2021/2060(INI))

(2022/C 434/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 3 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 3 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), eriti selle artiklit 24, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), eriti selle artiklit 24,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 81, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 81,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Lapse Õiguste Komitee üldist märkust nr 24 (2019) laste õiguste kohta alaealistega seotud õigusemõistmise puhul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Lapse Õiguste Komitee üldist märkust nr 24 (2019) laste õiguste kohta alaealistega seotud õigusemõistmise puhul,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2021. aasta teatist „ELi lapse õiguste strateegia“ (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2021. aasta teatist „ELi lapse õiguste strateegia“ (COM(2021)0142),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega (1) (Brüsseli IIa määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega (1) (Brüsseli IIa määrus),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 4/2009 kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes (2) (ülalpidamiskohustuste määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 4/2009 kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes (2) (ülalpidamiskohustuste määrus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/52/EÜ vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/52/EÜ vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/693, millega luuakse õigusprogramm (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/693, millega luuakse õigusprogramm (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/692, millega luuakse kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/692, millega luuakse kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm (5),

| — | võttes arvesse ELi õigusemõistmise tulemustabelit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi õigusemõistmise tulemustabelit,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. novembri 2010. aasta suuniseid lapsesõbraliku õigusemõistmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. novembri 2010. aasta suuniseid lapsesõbraliku õigusemõistmise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 2. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni nr 2079 võrdõiguslikkuse ja ühise hooldusõiguse ning isade rolli kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 2. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni nr 2079 võrdõiguslikkuse ja ühise hooldusõiguse ning isade rolli kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-490/20 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-490/20 (6),

| — | võttes arvesse 25. oktoobri 1980. aasta rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitlevat Haagi konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. oktoobri 1980. aasta rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitlevat Haagi konventsiooni,

| — | võttes arvesse 29. mai 1993. aasta Haagi konventsiooni lastekaitse ja rahvusvahelises lapsendamises tehtava koostöö kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. mai 1993. aasta Haagi konventsiooni lastekaitse ja rahvusvahelises lapsendamises tehtava koostöö kohta,

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2017. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile lapsendamiste piiriüleste aspektide kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2017. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile lapsendamiste piiriüleste aspektide kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2021. aasta resolutsiooni laste õiguste kohta seoses ELi lapse õiguste strateegiaga (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2021. aasta resolutsiooni laste õiguste kohta seoses ELi lapse õiguste strateegiaga (8),

| — | võttes arvesse oma 6. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni lähisuhtevägivalla ja hooldusõiguse mõju kohta naistele ja lastele (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni lähisuhtevägivalla ja hooldusõiguse mõju kohta naistele ja lastele (9),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0033/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0033/2022),

Lapsesõbralik õigusemõistmine tsiviil-, haldus- ja perekonnaõiguse menetlustes

| A. | arvestades, et üha suurem arv lapsi ja noorukeid puutub kohtusüsteemiga kokku tsiviil-, haldus- ja perekonnaõiguse menetlustes, mis on tingitud peamiselt abielulahutuste, lahuselude ja lapsendamiste arvu suurenemisest; arvestades, et kõnealustes menetlustes tuleks kõigile lastele tagada mittediskrimineeriv juurdepääs õiguskaitsele, eriti juurdepääs kohtutele ja alternatiivsetele vaidluste lahendamise meetoditele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üha suurem arv lapsi ja noorukeid puutub kohtusüsteemiga kokku tsiviil-, haldus- ja perekonnaõiguse menetlustes, mis on tingitud peamiselt abielulahutuste, lahuselude ja lapsendamiste arvu suurenemisest; arvestades, et kõnealustes menetlustes tuleks kõigile lastele tagada mittediskrimineeriv juurdepääs õiguskaitsele, eriti juurdepääs kohtutele ja alternatiivsetele vaidluste lahendamise meetoditele;

| B. | arvestades, et EL on võtnud kohustuse tagada, et iga lapse õigusi austatakse, kaitstakse ja teostatakse, et rajada tervem, vastupidavam, võrdsem ja õiglasem ühiskond kõigi jaoks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL on võtnud kohustuse tagada, et iga lapse õigusi austatakse, kaitstakse ja teostatakse, et rajada tervem, vastupidavam, võrdsem ja õiglasem ühiskond kõigi jaoks;

| C. | arvestades, et lastel on õigus osaleda, avaldada arvamust ja väljendada oma seisukohti vastavalt oma vanusele, küpsusele ja keeleoskusele kõigis menetlustes, mis puudutavad nende heaolu ja tulevast elukorraldust; arvestades, et laste seisukohtadele tuleks anda nõuetekohane kaal, olenemata sellest, kas menetlust korraldab kohus või mõni muu asjaomane asutus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et lastel on õigus osaleda, avaldada arvamust ja väljendada oma seisukohti vastavalt oma vanusele, küpsusele ja keeleoskusele kõigis menetlustes, mis puudutavad nende heaolu ja tulevast elukorraldust; arvestades, et laste seisukohtadele tuleks anda nõuetekohane kaal, olenemata sellest, kas menetlust korraldab kohus või mõni muu asjaomane asutus;

| D. | arvestades, et kohtu- ja haldusmenetluses osalemine peaks toimuma mugavas ja lapsesõbralikus keskkonnas, et mitte põhjustada lapsele lisatraumat või -stressi ning minimeerida selliste asjaolude psühholoogilist ja emotsionaalset mõju, eriti kõige vähem kaitstud lastele, nagu puuetega või rändetaustaga lapsed; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kohtu- ja haldusmenetluses osalemine peaks toimuma mugavas ja lapsesõbralikus keskkonnas, et mitte põhjustada lapsele lisatraumat või -stressi ning minimeerida selliste asjaolude psühholoogilist ja emotsionaalset mõju, eriti kõige vähem kaitstud lastele, nagu puuetega või rändetaustaga lapsed;

| E. | arvestades, et laste osalemist sellistes menetlustes tuleks toetada asjaomaste ametiasutuste valdkonnaülese lähenemise kaudu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et laste osalemist sellistes menetlustes tuleks toetada asjaomaste ametiasutuste valdkonnaülese lähenemise kaudu;

| F. | arvestades, et liikmesriigid on kohustatud kehtestama menetluslikud kaitsemeetmed, tagatised ja normid, mis reguleerivad lapse ärakuulamist; arvestades, et need sätted on liikmesriikides siiski väga erinevad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriigid on kohustatud kehtestama menetluslikud kaitsemeetmed, tagatised ja normid, mis reguleerivad lapse ärakuulamist; arvestades, et need sätted on liikmesriikides siiski väga erinevad;

| G. | arvestades, et kodus ja perekeskkonnas, kus vanemate vahel on konflikt, võivad lapsed olla vägivalla tunnistajaks ning näha pealt erinevas vormis väärkohtlemist, mis tähendab füüsilise, verbaalse, psühholoogilise, seksuaalse või majandusliku vägivalla tarvitamist lähedaste või teiste leibkonnas oluliste inimeste vastu; arvestades, et sellisel vägivallal on lapse psüühilisele ja emotsionaalsele arengule väga rasked tagajärjed; arvestades, et seetõttu on oluline pöörata sellisele vägivallale nõuetekohast tähelepanu, kui perekonnaõiguse menetluses toimub lapse ärakuulamine, et tagada lapse parimate huvide esikohale seadmine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kodus ja perekeskkonnas, kus vanemate vahel on konflikt, võivad lapsed olla vägivalla tunnistajaks ning näha pealt erinevas vormis väärkohtlemist, mis tähendab füüsilise, verbaalse, psühholoogilise, seksuaalse või majandusliku vägivalla tarvitamist lähedaste või teiste leibkonnas oluliste inimeste vastu; arvestades, et sellisel vägivallal on lapse psüühilisele ja emotsionaalsele arengule väga rasked tagajärjed; arvestades, et seetõttu on oluline pöörata sellisele vägivallale nõuetekohast tähelepanu, kui perekonnaõiguse menetluses toimub lapse ärakuulamine, et tagada lapse parimate huvide esikohale seadmine;

| H. | arvestades, et lapsel on õigus saada asjakohast teavet tema vanusele, küpsusele ja keeleoskusele vastaval viisil ning talle arusaadavalt teda puudutava kohtu- ja haldusmenetluse igas etapis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et lapsel on õigus saada asjakohast teavet tema vanusele, küpsusele ja keeleoskusele vastaval viisil ning talle arusaadavalt teda puudutava kohtu- ja haldusmenetluse igas etapis;

| I. | arvestades, et tsiviil-, haldus- ja perekonnaõiguse menetlustes, eriti piiriüleste juhtumite korral, on lastel piiratud võimalused olla esindatud juristi või õigusnõustaja poolt; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tsiviil-, haldus- ja perekonnaõiguse menetlustes, eriti piiriüleste juhtumite korral, on lastel piiratud võimalused olla esindatud juristi või õigusnõustaja poolt;

| J. | arvestades, et teatavatel juhtudel on kogemused näidanud (10) kasu, mida annab pühendunud ja sõltumatu usaldusisik, kes toetab ja saadab last kogu kohtumenetluse vältel, sealhulgas lepituse korral; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et teatavatel juhtudel on kogemused näidanud (10) kasu, mida annab pühendunud ja sõltumatu usaldusisik, kes toetab ja saadab last kogu kohtumenetluse vältel, sealhulgas lepituse korral;

| K. | arvestades, et kohtud, haldusasutused ja sotsiaalhoolekandeasutused peaksid lapsega seotud otsuste tegemisel pöörama esmast tähelepanu lapse parimatele huvidele; arvestades, et selliseid otsuseid tuleks teha individuaalselt, võttes arvesse lapse vanust ning lapse ja tema perekonna vajadusi ja konkreetseid asjaolusid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kohtud, haldusasutused ja sotsiaalhoolekandeasutused peaksid lapsega seotud otsuste tegemisel pöörama esmast tähelepanu lapse parimatele huvidele; arvestades, et selliseid otsuseid tuleks teha individuaalselt, võttes arvesse lapse vanust ning lapse ja tema perekonna vajadusi ja konkreetseid asjaolusid;

| L. | arvestades, et lapse parimaid huve ja õiguskaitse kättesaadavust kõigile lastele ei saa tagada, kui nende osalemine tsiviil-, haldus- ja perekonnaõiguse menetlustes ning kaasnevate tugiteenuste kasutamine sõltub vanemate rahalistest vahenditest, muu hulgas ka seetõttu, et selliste menetluste ja teenuste kulud võivad olla väga suured; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et lapse parimaid huve ja õiguskaitse kättesaadavust kõigile lastele ei saa tagada, kui nende osalemine tsiviil-, haldus- ja perekonnaõiguse menetlustes ning kaasnevate tugiteenuste kasutamine sõltub vanemate rahalistest vahenditest, muu hulgas ka seetõttu, et selliste menetluste ja teenuste kulud võivad olla väga suured;

| M. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on kohustatud edendama kõigi õigusprogrammi raames võetavate meetmete rakendamisel lapse õigusi, sealhulgas lapsesõbraliku õigusemõistmise kaudu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on kohustatud edendama kõigi õigusprogrammi raames võetavate meetmete rakendamisel lapse õigusi, sealhulgas lapsesõbraliku õigusemõistmise kaudu;

ELi raamistik lapse õiguste kaitseks piiriülestes tsiviilvaidlustes

| N. | arvestades, et suurenenud liikuvus tähendab, et tõenäoliselt suureneb ka piiriülest laadi peredesse sündivate laste arv; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et suurenenud liikuvus tähendab, et tõenäoliselt suureneb ka piiriülest laadi peredesse sündivate laste arv;

| O. | arvestades, et kuigi tsiviil- ja perekonnaõiguse materiaalõigus jääb liikmesriikide pädevusse, võib piiriülese tsiviil- ja perekonnaõiguse ühtlustatud normid kehtestada ELi tasandil; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kuigi tsiviil- ja perekonnaõiguse materiaalõigus jääb liikmesriikide pädevusse, võib piiriülese tsiviil- ja perekonnaõiguse ühtlustatud normid kehtestada ELi tasandil;

| P. | arvestades, et ÜRO lapse õiguste konventsiooni osalisriikidena peavad liikmesriigid seadma lapse parimad huvid kõigi avaliku sektori meetmete puhul esikohale, ka siis, kui tegemist on piiriüleste perevaidlustega; arvestades, et piiriülese mõjuga perevaidlustes tõlgendavad mõne liikmesriigi pädevad asutused lapse parimate huvide kaitset sageli nii, et ta peab jääma riigi territooriumile, seda isegi juhul, kui on teateid väärkohtlemisest ja koduvägivallast selles riigis elava vanema suhtes; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ÜRO lapse õiguste konventsiooni osalisriikidena peavad liikmesriigid seadma lapse parimad huvid kõigi avaliku sektori meetmete puhul esikohale, ka siis, kui tegemist on piiriüleste perevaidlustega; arvestades, et piiriülese mõjuga perevaidlustes tõlgendavad mõne liikmesriigi pädevad asutused lapse parimate huvide kaitset sageli nii, et ta peab jääma riigi territooriumile, seda isegi juhul, kui on teateid väärkohtlemisest ja koduvägivallast selles riigis elava vanema suhtes;

| Q. | arvestades, et vastastikusel usaldusel põhinev vastastikuse tunnustamise põhimõte kohustab liikmesriike teises liikmesriigis tehtud kohtuotsust või otsust täitma; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vastastikusel usaldusel põhinev vastastikuse tunnustamise põhimõte kohustab liikmesriike teises liikmesriigis tehtud kohtuotsust või otsust täitma;

| R. | arvestades, et piiriülesed menetlused on õiguslikust seisukohast keerulisemad ning seetõttu tavaliselt aeganõudvamad ja kulukamad; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et piiriülesed menetlused on õiguslikust seisukohast keerulisemad ning seetõttu tavaliselt aeganõudvamad ja kulukamad;

| S. | arvestades, et tõhusate menetluste puudumine vanemlikku vastutust, suhtlemisõigusi, lapse röövimist vanema poolt või ülalpidamiskohustusi käsitlevate kohtuotsuste täitmiseks piiriüleste juhtumite korral kahjustab lapse parimaid huve; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et tõhusate menetluste puudumine vanemlikku vastutust, suhtlemisõigusi, lapse röövimist vanema poolt või ülalpidamiskohustusi käsitlevate kohtuotsuste täitmiseks piiriüleste juhtumite korral kahjustab lapse parimaid huve;

| T. | arvestades, et piiriülestes tsiviil- ja perekonnaõiguse vaidlustes osalevatel lastel peaksid kõigis liikmesriikides olema samad õigused, sama kaitsetase, samad menetluslikud tagatised ja miinimumstandardid, olenemata nende vanemate kodakondsusest; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et piiriülestes tsiviil- ja perekonnaõiguse vaidlustes osalevatel lastel peaksid kõigis liikmesriikides olema samad õigused, sama kaitsetase, samad menetluslikud tagatised ja miinimumstandardid, olenemata nende vanemate kodakondsusest;

| U. | arvestades, et igal lapsel on õigus tunda oma vanemaid ja olla nende hoole all; arvestades, et lahuselu korral on igal lapsel õigus säilitada korrapärasel alusel isiklikud suhted ja vahetu kontakt mõlema vanemaga või kui see ei ole võimalik, siis vanemate sugulastega, või kui ka see ei ole võimalik, siis enda valitud isikuga; arvestades, et lapse isiklikke suhteid ja vahetut kontakti tema vanematega võib pädev asutus piirata ainult lapse parimate huvide kaitsmiseks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et igal lapsel on õigus tunda oma vanemaid ja olla nende hoole all; arvestades, et lahuselu korral on igal lapsel õigus säilitada korrapärasel alusel isiklikud suhted ja vahetu kontakt mõlema vanemaga või kui see ei ole võimalik, siis vanemate sugulastega, või kui ka see ei ole võimalik, siis enda valitud isikuga; arvestades, et lapse isiklikke suhteid ja vahetut kontakti tema vanematega võib pädev asutus piirata ainult lapse parimate huvide kaitsmiseks;

| V. | arvestades, et 1980. aasta Haagi konventsiooniga kehtestatakse riikide vahel rahvusvahelise koostöö süsteem, et kiiresti lahendada rahvusvahelise lapseröövi juhtumid; arvestades, et tänaseks on konventsiooni ratifitseerinud 101 riiki, sealhulgas kõik ELi liikmesriigid; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 1980. aasta Haagi konventsiooniga kehtestatakse riikide vahel rahvusvahelise koostöö süsteem, et kiiresti lahendada rahvusvahelise lapseröövi juhtumid; arvestades, et tänaseks on konventsiooni ratifitseerinud 101 riiki, sealhulgas kõik ELi liikmesriigid;

| W. | arvestades, et senistele jõupingutustele vaatamata ei ole ELil piisavalt andmeid lastega seotud kohtumenetluste kohta, samuti ei ole neid nendega tegelevatel erikohtutel; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et senistele jõupingutustele vaatamata ei ole ELil piisavalt andmeid lastega seotud kohtumenetluste kohta, samuti ei ole neid nendega tegelevatel erikohtutel;

| X. | arvestades, et vanemluse kohta tehtud kohtuotsuste tunnustamist käsitlevate ühiste ELi normide puudumine, eriti samasooliste vanematega seotud juhtudel, võib rikkuda lapse õigust olla kasvatatud mõlema vanema poolt ja hoida suhet mõlema vanemaga ning vanemlusest tulenevaid õigusi (näiteks ülalpidamine või pärimine), lisaks võib see soodustada meelepärase kohtualluvuse valimist piiriüleste perevaidluste korral; arvestades, et tulevane seadusandlik ettepanek selles valdkonnas peaks aitama vähendada haldus- ja kohtumenetluste arvu; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et vanemluse kohta tehtud kohtuotsuste tunnustamist käsitlevate ühiste ELi normide puudumine, eriti samasooliste vanematega seotud juhtudel, võib rikkuda lapse õigust olla kasvatatud mõlema vanema poolt ja hoida suhet mõlema vanemaga ning vanemlusest tulenevaid õigusi (näiteks ülalpidamine või pärimine), lisaks võib see soodustada meelepärase kohtualluvuse valimist piiriüleste perevaidluste korral; arvestades, et tulevane seadusandlik ettepanek selles valdkonnas peaks aitama vähendada haldus- ja kohtumenetluste arvu;

| Y. | arvestades, et Euroopa Kohus tegi hiljuti kohtuasjas C-490/20 järgmise otsuse: kui tegemist on lapsega, kes on liidu kodanik ja kelle sünnitõendisse, mille on välja andnud vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused, on vanematena kantud kaks samasoolist isikut, siis on liikmesriik, mille kodanik see laps on, kohustatud i) andma talle välja isikutunnistuse või passi, nõudmata enne seda sünnitõendi koostamist oma riigisiseste ametiasutuste poolt, ning ii) nagu kõik teised liikmesriigid tunnustama vastuvõtva liikmesriigi väljaantud dokumenti, mis võimaldab sellel lapsel koos kummagi vanemaga kasutada õigust vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Euroopa Kohus tegi hiljuti kohtuasjas C-490/20 järgmise otsuse: kui tegemist on lapsega, kes on liidu kodanik ja kelle sünnitõendisse, mille on välja andnud vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused, on vanematena kantud kaks samasoolist isikut, siis on liikmesriik, mille kodanik see laps on, kohustatud i) andma talle välja isikutunnistuse või passi, nõudmata enne seda sünnitõendi koostamist oma riigisiseste ametiasutuste poolt, ning ii) nagu kõik teised liikmesriigid tunnustama vastuvõtva liikmesriigi väljaantud dokumenti, mis võimaldab sellel lapsel koos kummagi vanemaga kasutada õigust vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil;

Lepitus lapsi käsitlevate asjade puhul

| Z. | arvestades, et paljudel juhtudel on perelepitus osutunud kohtumenetlusest kiiremaks, odavamaks ja lapsesõbralikumaks viisiks vaidlus lahendada ning see võib seetõttu aidata hoida ära edaspidiseid lapse röövimisi vanema poolt; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et paljudel juhtudel on perelepitus osutunud kohtumenetlusest kiiremaks, odavamaks ja lapsesõbralikumaks viisiks vaidlus lahendada ning see võib seetõttu aidata hoida ära edaspidiseid lapse röövimisi vanema poolt;

| AA. | arvestades, et tuleks soodustada alternatiivsete vaidluste lahendamise võimaluste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on vastuolus lapse parimate huvidega, eelkõige koduvägivalla ja seksuaalse väärkohtlemise korral; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et tuleks soodustada alternatiivsete vaidluste lahendamise võimaluste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on vastuolus lapse parimate huvidega, eelkõige koduvägivalla ja seksuaalse väärkohtlemise korral;

| AB. | arvestades, et riigisiseste ja piiriüleste perelepituse menetluste arv on endiselt väike; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et riigisiseste ja piiriüleste perelepituse menetluste arv on endiselt väike;

| AC. | arvestades, et enamikus liikmesriikides ei ole lepituseks vajalik õigusabi kättesaadav piiratud rahaliste võimalustega vanematele, kellel võib samal ajal olla õigus saada õigusabi kohtumenetluseks; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et enamikus liikmesriikides ei ole lepituseks vajalik õigusabi kättesaadav piiratud rahaliste võimalustega vanematele, kellel võib samal ajal olla õigus saada õigusabi kohtumenetluseks;

| AD. | arvestades, et vanematel võib olla raske saada õiget ja kontrollitud teavet võimaluse kohta alustada lepitust kohtueelses etapis; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et vanematel võib olla raske saada õiget ja kontrollitud teavet võimaluse kohta alustada lepitust kohtueelses etapis;

| AE. | arvestades, et ärialane lepitus erineb oluliselt perelepitusest; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et ärialane lepitus erineb oluliselt perelepitusest;

| AF. | arvestades, et piiriülene perelepitus võib hõlbustada vanematevahelisi kokkuleppeid, mille eesmärk on kaitsta lapse parimaid huve, vähendades kohtumenetlusele omast emotsionaalset ja rahalist koormust ning õiguslikku keerukust; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et piiriülene perelepitus võib hõlbustada vanematevahelisi kokkuleppeid, mille eesmärk on kaitsta lapse parimaid huve, vähendades kohtumenetlusele omast emotsionaalset ja rahalist koormust ning õiguslikku keerukust;

| AG. | arvestades, et õiguslikust ja logistilisest vaatenurgast on piiriülene perelepitus keerulisem kui lepitus riigisisestes perevaidlustes ning nõuab lepitajalt lisateadmisi ja keeleoskust; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et õiguslikust ja logistilisest vaatenurgast on piiriülene perelepitus keerulisem kui lepitus riigisisestes perevaidlustes ning nõuab lepitajalt lisateadmisi ja keeleoskust;

| AH. | arvestades, et nii kohtunikke kui ka juriste tuleks koolitada, et neil oleks piiriülese perelepituse kohta rohkem teadmisi; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et nii kohtunikke kui ka juriste tuleks koolitada, et neil oleks piiriülese perelepituse kohta rohkem teadmisi;

Lapsesõbralik õigusemõistmine tsiviil-, haldus- ja perekonnaõiguse menetlustes

| 1. | palub liikmesriikidel tagada, et kõigis lapse heaolu ja tulevast elukorraldust käsitlevates menetlustes järgitakse, tagatakse ja rakendatakse täielikult lapse õigusi ning lapse parimad huvid seatakse esikohale, need integreeritakse asjakohaselt ja neid kohaldatakse järjepidevalt kõikide avalike institutsioonide võetavate meetmete puhul, eriti kohtumenetlustes, mis mõjutavad otseselt või kaudselt lapsi, kooskõlas harta artikliga 24; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et õiguskaitse kättesaadavus ja õigus avaldada arvamust on põhiõigused ning et iga laps, olenemata tema sotsiaalsest, majanduslikust või etnilisest taustast, peab saama kasutada neid õigusi täielikult ja isiklikult, sõltumata oma vanematest või eestkostjatest; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et COVID-19 pandeemia põhjustas lisaprobleeme seoses õiguskaitse kättesaadavusega, sealhulgas viivitusi menetlustes; palub seetõttu, et liikmesriigid näeksid ette meetmed õiguskaitse kättesaadavuse hõlbustamiseks pandeemiate ajal, eriti juhul, kui laps osaleb tsiviil-, haldus- või perekonnaõiguse menetluses; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni üles viivitamata esitama ühised suunised või samalaadsed mitteseadusandlikud vahendid, mis sisaldaksid soovitusi ja parimaid tavasid, mida liikmesriigid peavad järgima, tagamaks, et lapse ärakuulamise viib läbi kohtunik või koolitatud ekspert ning et ei avaldata survet, sealhulgas vanemate poolt; rõhutab, et sellised ärakuulamised, eriti perekonnaõiguse menetlustes, peaksid toimuma lapsesõbralikus keskkonnas ning vastama oma keele ja sisu poolest lapse vanusele, küpsusele ja keeleoskusele, nähes samas ette kõik tagatised, mis kindlustavad lapse vaimse puutumatuse ja parimate huvide austamise, vältides tarbetut stressi ning tagades, et pädev asutus võtab lapse seisukohti nõuetekohaselt arvesse vastavalt tema vanusele ja küpsusele; rõhutab lisaks, et peremenetlustes, kus kahtlustatakse kodu- või perevägivalda või vägivalla tunnistajaks olemist, peaks lapse ärakuulamine alati toimuma kvalifitseeritud spetsialistide, arstide või psühholoogide, sealhulgas laste neuropsühhiaatria spetsialistide juuresolekul, et lapse traumat mitte süvendada ega teda veelgi rohkem ohvristada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et sellistes suunistes või samalaadses mitteseadusandlikus vahendis tuleb selgelt märkida, et tsiviil-, haldus- või perekonnaõiguse menetluses osalevat last tuleks igas menetlusetapis informeerida talle täielikult mõistetaval viisil ning et ametiasutuse otsust peaks lapsele selgitama eriväljaõppe saanud spetsialist viisil, mis vastab lapse vanusele, küpsusele ja keeleoskusele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab vajadust tunnistada tihedat seost kriminaal-, tsiviil- ja muude kohtumenetluste vahel, et koordineerida õigusasutuste ja muud õiguslikku reageerimist lastevastasele ja lähisuhtevägivallale; kutsub seetõttu liikmesriike üles võtma vastu meetmeid, millega seotakse ühe perekonna ja laste kriminaal- ja tsiviilasjad, et vältida tõhusalt võimalikke erinevusi kohtu- ja muude juriidiliste otsuste vahel, mis on lastele kahjulikud; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub liikmesriike üles tagama ja andma kergesti kättesaadavat, arusaadavat ja põhjalikku lapsesõbralikku teavet lapse õiguste kohta tsiviil-, haldus- ja perekonnaõiguse menetlustes ning menetluste endi kohta, sealhulgas piiriüleste menetluste kohta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub liikmesriike üles võimaldama tsiviil-, haldus- ja perevaidlustes, sealhulgas piiriülestes vaidlustes osalevatele lastele juurdepääsu tasuta, riiklikult rahastatavale, kvaliteetsele seaduslikule esindatusele juhtudel, kui vanemad ei teosta täielikku vanemlikku vastutust või kui on kahtlus, et nende huvid võivad olla vastuolus lapse parimate huvidega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | soovitab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid kasutusele valdkonnaülese lähenemise ja looksid kergesti juurdepääsetavad, kvaliteetsed, isikustatud, tasuta ja riiklikult rahastatavad nõustamis- ja lastele mõeldud tugiteenused – nii kohtus kui ka väljaspool kohut –, et pakkuda vajaduse korral koolitatud spetsialistide, nagu arstide, psühholoogide, kvalifitseeritud laste neuropsühhiaatria spetsialistide, sotsiaaltöötajate ja lastehoiuspetsialistide tuge, et toetada last parimal võimalikul viisil menetluse kõigis etappides; rõhutab, et iga tsiviil-, haldus- või perekonnaõiguse menetluses osaleva lapse puhul tuleks kasutada individuaalset lähenemist ja erilist tähelepanu tuleks pöörata lastele, kes puutuvad sageli kokku diskrimineerimisega või on haavatavas olukorras, sealhulgas puuetega lapsed, rändetaustaga lapsed ja lapsed, kes elavad vaesuses või on sotsiaalselt tõrjutud; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub liikmesriike üles korraldama kohtunikele, teistele õigustöötjatele, täitevasutustele, sotsiaaltöötajatele, õpetajatele, lasteaedadele ja kõigile teistele lapsi puudutavates kohtu- ja haldusmenetlustes osalevatele asjaomastele isikutele kohustuslikke koolitusi lapse õiguste ja erivajaduste kohta; kutsub komisjoni üles suurendama toetust sellistele meetmetele, näiteks Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku ning kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi ning õigusprogrammi kaudu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub, et komisjon julgustaks olemasolevaid õigustöötajate võrgustikke ja platvorme vahetama kogu ELis häid tavasid, mis on seotud lapse ärakuulamisega, lapse õigusega olla informeeritud ja õigusega eraelu puutumatusele; kutsub komisjoni üles kaaluma kogu ELi ekspertidest koosneva ühtse kontaktpunkti loomist, mis toimiks teabevahetusplatvormina; julgustab Euroopa õigusalase koolituse võrgustikku pakkuma sellist foorumit piiriüleste perevaidlustega seotud kohtunikele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub liikmesriike üles tegema kättesaadavaks piisavad vahendid, tagamaks, et lastega seotud tsiviil-, haldus- ja perekonnaõiguse menetlused viiakse läbi võimalikult suures vastavuses lapsesõbraliku õigusemõistmise standarditega, austades asjakohaselt lapse vaimset ja kehalist puutumatust, ning põhjendamatu viivituseta; rõhutab sellega seoses, et liikmesriigid peaksid tagama, et laste- ja perekonnakohtud toimivad esmatähtsa teenusena, jätkates erakorraliste kohtuistungite korraldamist ja täites kohtumäärusi nende laste eest hoolitsemiseks ja kaitsmiseks, kelle puhul on otsene hooletusse jätmise või väärkohtlemise oht; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et liikmesriigid peaksid kasutama õigusprogrammi parimal viisil ära selleks, et rahastada meetmeid ja organisatsioone, mis hõlbustavad kõigi laste tõhusat ja mittediskrimineerivat juurdepääsu õiguskaitsele, ning anda rahalist toetust lastega ja laste heaks töötavatele organisatsioonidele kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi kaudu; kutsub liikmesriike üles looma asjakohaseid mehhanisme ja menetlusi kaebuste esitamiseks, õiguskaitseks või kahju hüvitamiseks, et tagada täielikult, et lapse õigused on integreeritud asjakohasel viisil kohtumenetlusse, millel on lapsele otsene või kaudne mõju; |
| --- | --- |

13.

ELi raamistik lapse õiguste kaitseks piiriülestes tsiviilvaidlustes

| 14. | kutsub liikmesriike üles kaitsma lapse parimaid huve piiriüleste peremenetluste puhul, sealhulgas tagades, et seaduste ja menetlustega ei diskrimineerita vanemaid nende kodakondsuse, elukohariigi või muudel alustel, ning lükates tagasi oletuse, et lapse parimates huvides on alati jääda konkreetse liikmesriigi territooriumile; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et üks põhjuseid, miks piiriülesed juhtumid võivad olla juriidiliselt keerulised, on riikide erisugune terminoloogia, näiteks erinevused liikmesriikide vanuse alampiiri nõuetes, mille tagajärjel võib juhtuda, et last koheldakse erinevate vanusekriteeriumide tõttu erinevalt, või on lapse õigusnõustajal lastega seotud menetlustes erinevad rollid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid austaksid iga lapse õigust säilitada isiklik ja otsene kontakt iga vanemaga, välja arvatud juhul, kui see on vastuolus lapse parimate huvidega, olenemata nende perekonna koosseisust või bioloogilisest sugulusest; rõhutab, et neid õigusi tuleks austada hoolimata COVID-19ga seotud piiravatest meetmetest; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub liikmesriike üles tõhusalt jõustama lapsi käsitlevates piiriülestes perevaidlustes tehtud kohtuotsuseid kooskõlas kohaldatava ELi õiguse ja Euroopa Kohtu otsustega, eriti juhtudel, mis on seotud piiriülese lapse röövimisega vanema poolt, aga ka lahuselu, abielulahutuse, hooldusõiguse, lapsendamise ja perepõhise asendushooldusega, ning vanemluse tunnustamisega seotud otsuseid, ka samasooliste paaride puhul, võttes alati arvesse lapse parimaid huve kooskõlas harta artikliga 24; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub liikmesriike üles nõuetekohaselt rakendama uusi õigusnorme ja kohustusi, mis tulenevad nõukogu määrusest (EL) 2019/1111, mis käsitleb kohtualluvust, abieluasjade ja vanemliku vastutusega seotud kohtuasjades tehtud lahendite tunnustamist ja täitmist ning rahvusvahelisi lapserööve (11); rõhutab, kui oluline on riiklike kohtute vahel teabe vahetamine piiriüleste juhtumite korral, ja nõuab tungivalt, et komisjon teeks sellel eesmärgil liikmesriikidega koostööd, jälgiks hoolikalt määruse nõuetekohast rakendamist ja reageeriks viivitamata, kui seda ei tehta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab meelde, et Brüsseli IIa määruse uuesti sõnastamise eesmärk oli kaitsta lapse õigusi, selgitades norme, lühendades lastega seotud piiriüleseid menetlusi tänu kehtestatud tähtaegadele ja välisriigi kohtuotsuse täidetavaks tunnistamise menetluse kaotamisele, ning edendades tihedamat koostööd kesksete asutuste vahel ja teabevahetust piiriüleste juhtumite korral; kutsub sellega seoses liikmesriike üles tagama nõuetekohased inimressursid ja rahalised vahendid, et hõlbustada määruse tõhusat rakendamist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma piiriüleste vaidlustega seotud kesksetele asutustele, kohtunikele ja muudele õigustöötajatele asjakohaseid koolitusi uute normide kohta, sealhulgas lapse ärakuulamise ja lepituse võimaliku kasutamise kohta sellistel juhtudel; rõhutab, et see koolitus peaks tagama piisavad teadmised ja asjatundlikkuse piiriüleste peremenetluste kohta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni üles esitama uuestisõnastatud Brüsseli IIa määruse kohta hea tava juhendi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub komisjonil hinnata vajadust ELi õigusaktide järele, et ühtlustada laste menetluslikke tagatisi piiriülestes perekonnaõiguse menetlustes; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub liikmesriike üles tagama, et menetluste rahalised kulud ja piiriüleste juhtumitega kaasnevad lisakulud ei takistaks õiguskaitse kättesaadavust lastega seotud piiriüleste tsiviil-, haldus- ja perekonnaasjade puhul; kutsub liikmesriike üles tegema kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks teabe võimaliku tasuta õigusabi kohta sellistel juhtudel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | märgib, et Ühendkuningriik ei osale enam Brüsseli IIa määruse ja ülalpidamiskohustuste määrusega seotud koostöös; kutsub komisjoni üles kiiresti hindama kõige asjakohasemaid vahendeid, sealhulgas kahepoolset vahendit, et tegeleda olemasoleva õiguskindlusetuse probleemiga ELi ja Ühendkuningriigi vahel lapsi käsitlevate tsiviil-, haldus- ja peremenetluste valdkonnas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt komisjoni teadaande üle, et ta esitab seadusandliku ettepaneku vanemluse vastastikuse tunnustamise hõlbustamiseks liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub sellega seoses komisjoni üles võtma nõuetekohaselt arvesse parlamendi 2. veebruari 2017. aasta resolutsiooni lapsendamiste piiriüleste aspektide kohta, sealhulgas selle lisa, milles nähakse ette määrus lapsendamisotsuste piiriülese tunnustamise kohta, et luua selge õigusraamistik ja anda peredele vajalik õiguskindlus, et ühes liikmesriigis seaduslikult välja antud lapsendamisotsuseid tunnustatakse teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles nõuetekohaselt teavitama ja kaasama parlamenti kõikidesse uutesse või parandatud seadusandlikesse ettepanekutesse piiriülese tsiviil- ja perekonnaõiguse valdkonnas, kuna sellised normid mõjutavad otseselt ELi kodanike ning eelkõige laste elu ja heaolu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on seisukohal, et 1980. aasta Haagi konventsioon on ülioluline vahend lapse parimate huvide tagamisel rahvusvahelise lapseröövi korral, ja on arvamusel, et EL peab pidama uute riikide ühinemist konventsiooniga kiiduväärseks; julgustab seetõttu komisjoni viima kiiresti läbi oma hindamise uute riikide ühinemise kohta ja kutsub liikmesriike üles nende heakskiitmisel mitte kõhklema; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kordab oma nõudmist suurendada rahvusvahelist koostööd liikmesriikide vahel ja kolmandate riikidega, eriti Jaapaniga, et rakendada kõiki rahvusvahelisi lastekaitset käsitlevaid õigusakte eesmärgiga kaitsta lapsi vanema poolt röövimise kahjuliku mõju eest; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub komisjoni üles jätkuvalt laiendama lapsesõbraliku õigusemõistmise ja selle valdkonna parimate tavade uurimist ja nende kohta andmete kogumist liikmesriikides; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koguma andmeid lastega seotud piiriüleste tsiviilvaidluste kohta, nagu hooldusõiguse, juurdepääsu ja vanema poolt lapse röövimise juhtumid; kutsub komisjoni üles lisama need andmed ELi õigusemõistmise tulemustabelisse; |
| --- | --- |

30.

Lepitus lapsi käsitlevate asjade puhul

| 31. | palub, et komisjon esitaks uue ettepaneku piiriülese lepituse määruse kohta, millega kaasneks põhjalik mõjuhinnang ning mis kehtestaks piiriülese menetluse ühised standardid, lepituskokkulepete tunnustamise ja jõustamise normid, Euroopa lepitajate sertifikaadi loomise nõuded, et tagada eksperditeadmiste kvaliteet piiriüleste juhtumite puhul, ning piiriüleste lepituslepingute ühised standardid; on seisukohal, et sellised ühised standardid peaksid tagama iga liikmesriigi konfidentsiaalsuseeskirjade järgimise ja andma pooltele piisavalt õiguslikku teavet lepituse mõiste, piiride ja tagajärgede kohta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama jätkuvalt olemasolevaid piiriüleste perevaidluste lepitajate võrgustikke; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub liikmesriike üles looma lepituseelseid büroosid, et anda lapsevanematele ja lastele, keda see puudutab, kogu vajalik teave lepituse läbiviimise ning selle võimalike kulude ja kasu kohta, eriti võimaliku kasu kohta lastele endile ning nende õigustele ja heaolule; rõhutab, et mõned liikmesriigid on sellised bürood juba asutanud või püüavad seda teha; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et lepitus võib olla tõhus vahend, et kaitsta lapse parimaid huve vanema poolt lapse piiriülese röövimise korral; juhib sellega seoses tähelepanu headele tavadele ja „lepitajad kohtus“ mudelile, mida mõned liikmesriigid kasutavad piiriüleste perevaidluste sõbralikuks ja kohtuväliseks lahendamiseks; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub liikmesriike üles tagama, et lastel oleks kogu lepitusprotsessi vältel võimalus rääkida kvalifitseeritud ja sõltumatu isikuga, kes suudab pakkuda neile lapsesõbralikku teavet ja tuge; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub liikmesriike üles hõlbustama piiriüleste perevaidluste korral piiratud rahaliste võimalustega vanemate juurdepääsu lepituseks vajalikule õigusabile; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab vajadust uurida veebipõhiste vahendite, sealhulgas videokonverentside kasutamist suure vahemaa tagant toimuvate vaidluste lepituse korral või juhul, kui vaidlust mõjutavad erakorralised asjaolud, nagu COVID-19 pandeemia; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub liikmesriike üles aktiivselt edendama vabatahtlikku lepitust lapsi puudutavates pereasjades, sealhulgas õigusaktide muutmise kaudu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub liikmesriike üles kehtestama lihtsad, kiired ja taskukohased normid, et muuta lepituskokkulepped vanemate vahel õiguslikult siduvaks ja jõustatavaks; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  ELT L 338, 23.12.2003, lk 1.

(2)  ELT L 7, 10.1.2009, lk 1.

(3)  ELT L 136, 24.5.2008, lk 3.

(4)  ELT L 156, 5.5.2021, lk 21.

(5)  ELT L 156, 5.5.2021, lk 1.

(6)  Kohtuotsus, Euroopa kohus (suurkoda), 14. detsember 2021, V. M. A. vs. Stolichna obshtina, rayon „Pancharevo“, C-490/20, ECLI:EU:C:2021:1008.

(7)  ELT C 252, 18.7.2018, lk 14.

(8)  ELT C 474, 24.11.2021, lk 146.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0406.

(10)  Näiteks Kindbehartiger Madalmaades või ohustatud noorte programm Flandrias.

(11)  ELT L 178, 2.7.2019, lk 1.

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/19

---

P9_TA(2022)0110

Nitraatide põhjustatud veereostuse vastased meetmed, sh liikmesriikide eri nitraadimõõtmissüsteemides tehtavad parandused

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta resolutsioon nitraatide põhjustatud veereostuse vastaste meetmete, sealhulgas liikmesriikide erinevate nitraadimõõtmissüsteemide täiustamise kohta (2021/3003(RSP))

(2022/C 434/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse petitsioone nr 0751/16, 1025/16, 0793/17, 0819/17, 0482/20, 0490/20, 0491/20, 0499/20, 0535/20, 0095/21 ja 0862/21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioone nr 0751/16, 1025/16, 0793/17, 0819/17, 0482/20, 0490/20, 0491/20, 0499/20, 0535/20, 0095/21 ja 0862/21,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4, 191 ja artikli 192 lõiget 4 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 35 ja 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4, 191 ja artikli 192 lõiget 4 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 35 ja 37,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (nitraadidirektiiv) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (nitraadidirektiiv) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (2) (veepoliitika raamdirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (2) (veepoliitika raamdirektiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta direktiivi 2006/7/EÜ, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ (3) (suplusvee direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta direktiivi 2006/7/EÜ, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ (3) (suplusvee direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/118/EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest (4) (põhjaveedirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/118/EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest (4) (põhjaveedirektiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (5) (merestrateegia raamdirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (5) (merestrateegia raamdirektiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta direktiivi (EL) 2020/2184 olmevee kvaliteedi kohta (6) (joogiveedirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta direktiivi (EL) 2020/2184 olmevee kvaliteedi kohta (6) (joogiveedirektiiv),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. novembri 2021. aasta teatist „ELi mullastrateegia 2030. aastaks. Heas seisundis muld inimeste, toidu, looduse ja kliima hüvanguks“ (COM(2021)0699), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. novembri 2021. aasta teatist „ELi mullastrateegia 2030. aastaks. Heas seisundis muld inimeste, toidu, looduse ja kliima hüvanguks“ (COM(2021)0699),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. mai 2021. aasta teatist „Heas seisundis planeet kõigi jaoks. ELi tegevuskava „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas““ (COM(2021)0400), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. mai 2021. aasta teatist „Heas seisundis planeet kõigi jaoks. ELi tegevuskava „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas““ (COM(2021)0400),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. oktoobri 2021. aasta aruannet nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) rakendamisest liikmesriikide 2016.–2019. aasta aruannete põhjal (COM(2021)1000), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. oktoobri 2021. aasta aruannet nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) rakendamisest liikmesriikide 2016.–2019. aasta aruannete põhjal (COM(2021)1000),

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni ELi veealaste õigusaktide rakendamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni ELi veealaste õigusaktide rakendamise kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 227 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 227 lõiget 2,

| A. | arvestades, et petitsioonikomisjon on saanud mitu petitsiooni, milles väljendatakse muret veekogude nitraadireostuse pärast ja mõistetakse hukka vastavate ELi keskkonnaalaste õigusaktide rikkumised; arvestades, et Euroopa Parlament on saanud petitsioone ka probleemide kohta, mis on seotud liikmesriikide nitraadisisalduse mõõtmissüsteemide erinevusega, nitraatide taseme korrektse mõõtmisega Euroopa veekogudes ning ülevaate saamisega ELis valitsevast olukorrast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et petitsioonikomisjon on saanud mitu petitsiooni, milles väljendatakse muret veekogude nitraadireostuse pärast ja mõistetakse hukka vastavate ELi keskkonnaalaste õigusaktide rikkumised; arvestades, et Euroopa Parlament on saanud petitsioone ka probleemide kohta, mis on seotud liikmesriikide nitraadisisalduse mõõtmissüsteemide erinevusega, nitraatide taseme korrektse mõõtmisega Euroopa veekogudes ning ülevaate saamisega ELis valitsevast olukorrast;

| B. | arvestades, et paljude veekogude seisund ELis on liigkasutuse ja reostuse tõttu halvenenud ja/või ei vasta veel veepoliitika raamdirektiivi artiklis 4 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paljude veekogude seisund ELis on liigkasutuse ja reostuse tõttu halvenenud ja/või ei vasta veel veepoliitika raamdirektiivi artiklis 4 sätestatud nõuetele;

| C. | arvestades, et ELis on piirkondi, kus geograafiliste omaduste ja kliimamuutuste mõju tõttu esineb seda liiki saastet eriti palju; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELis on piirkondi, kus geograafiliste omaduste ja kliimamuutuste mõju tõttu esineb seda liiki saastet eriti palju;

| D. | arvestades, et ülemäärane nitraatide kogus on sõnnikust ja anorgaanilistest väetistest tuleneva lämmastiku ja fosfori kogunemise tõttu üks peamisi tegureid, mis põhjustab ELis kahjulikku veereostust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ülemäärane nitraatide kogus on sõnnikust ja anorgaanilistest väetistest tuleneva lämmastiku ja fosfori kogunemise tõttu üks peamisi tegureid, mis põhjustab ELis kahjulikku veereostust;

| E. | arvestades, et lämmastik on taimede ja põllukultuuride kasvu jaoks eluliselt tähtis toitaine; arvestades, et selle suur kontsentratsioon vees on inimestele ja loodusele kahjulik; arvestades, et nitraadid põhjustavad hapnikukadu ja eutrofeerumist ning ohustavad seega nii inimeste tervist kui ka ökosüsteeme; arvestades, et neil on märkimisväärne majanduslik mõju inimtarbimiseks mõeldud vee käitlusele, magevee transportimisele mõjutatud kogukondadele ja reostunud veest sõltuvatele majandussektoritele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et lämmastik on taimede ja põllukultuuride kasvu jaoks eluliselt tähtis toitaine; arvestades, et selle suur kontsentratsioon vees on inimestele ja loodusele kahjulik; arvestades, et nitraadid põhjustavad hapnikukadu ja eutrofeerumist ning ohustavad seega nii inimeste tervist kui ka ökosüsteeme; arvestades, et neil on märkimisväärne majanduslik mõju inimtarbimiseks mõeldud vee käitlusele, magevee transportimisele mõjutatud kogukondadele ja reostunud veest sõltuvatele majandussektoritele;

| F. | arvestades, et aastatel 2016–2019 ületas 14,1 % liikmesriikide põhjaveest endiselt joogiveele kehtestatud nitraadisisalduse piirnormi; arvestades, et ELis on eutrofeerunud 81 % merealast, 31 % rannikuvete, 36 % jõgede ja 32 % järvede veest; arvestades, et ajavahemikul 2012–2015 ja 2016–2019 suurenes nitraaditundlike alade kogupindala 14,4 %, sealhulgas liikmesriikides, kus kohaldatakse kogu territooriumi hõlmavat lähenemisviisi; arvestades, et komisjon on märkinud, et eutrofeerumise probleemi ei võeta nitraatidega saastunud alade kindlaksmääramisel piisavalt arvesse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et aastatel 2016–2019 ületas 14,1 % liikmesriikide põhjaveest endiselt joogiveele kehtestatud nitraadisisalduse piirnormi; arvestades, et ELis on eutrofeerunud 81 % merealast, 31 % rannikuvete, 36 % jõgede ja 32 % järvede veest; arvestades, et ajavahemikul 2012–2015 ja 2016–2019 suurenes nitraaditundlike alade kogupindala 14,4 %, sealhulgas liikmesriikides, kus kohaldatakse kogu territooriumi hõlmavat lähenemisviisi; arvestades, et komisjon on märkinud, et eutrofeerumise probleemi ei võeta nitraatidega saastunud alade kindlaksmääramisel piisavalt arvesse;

| G. | arvestades, et 30 aastat pärast nitraadidirektiivi vastuvõtmist näitavad veekvaliteedi andmed, et rakendamise ja jõustamise tase ei ole direktiivi eesmärkide ja veepoliitika raamdirektiivi vastavate eesmärkide saavutamiseks ikka veel piisav; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 30 aastat pärast nitraadidirektiivi vastuvõtmist näitavad veekvaliteedi andmed, et rakendamise ja jõustamise tase ei ole direktiivi eesmärkide ja veepoliitika raamdirektiivi vastavate eesmärkide saavutamiseks ikka veel piisav;

| H. | arvestades, et paljudes liikmesriikides on veekvaliteet jätkuvalt halb kogu territooriumil ja esineb süsteemset laadi probleeme põllumajandusest tuleneva toitainekao haldamisega, samas kui mõnes teises liikmesriigis on probleemseid piirkondi, kus reostusega ei tegeleta piisavalt; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et paljudes liikmesriikides on veekvaliteet jätkuvalt halb kogu territooriumil ja esineb süsteemset laadi probleeme põllumajandusest tuleneva toitainekao haldamisega, samas kui mõnes teises liikmesriigis on probleemseid piirkondi, kus reostusega ei tegeleta piisavalt;

| I. | arvestades, et vaatamata võetud meetmetele on edasiminek kogu ELis alates 2012. aastast olnud aeglane; arvestades, et liikmesriikide nitraadidirektiivi rikkumised on kõige sagedamini seotud puudujääkidega seirevõrgu stabiilsuses, tundlike alade kindlaksmääramises ja tegevuskavade rakendamises; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vaatamata võetud meetmetele on edasiminek kogu ELis alates 2012. aastast olnud aeglane; arvestades, et liikmesriikide nitraadidirektiivi rikkumised on kõige sagedamini seotud puudujääkidega seirevõrgu stabiilsuses, tundlike alade kindlaksmääramises ja tegevuskavade rakendamises;

| J. | arvestades, et nitraadimõõtmissüsteemid ja -standardid on liikmesriigiti erinevad; arvestades, et see tähendab, et nitraatide mõõtmise tulemusi ei ole lihtne võrrelda ja see võib tekitada ELi põllumajandussektoris konkurentsiprobleeme, mis omakorda häirivad siseturgu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nitraadimõõtmissüsteemid ja -standardid on liikmesriigiti erinevad; arvestades, et see tähendab, et nitraatide mõõtmise tulemusi ei ole lihtne võrrelda ja see võib tekitada ELi põllumajandussektoris konkurentsiprobleeme, mis omakorda häirivad siseturgu;

| K. | arvestades, et Euroopa rohelise kokkuleppega nähakse ette toitainete kao 50 % vähendamine 2030. aastaks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa rohelise kokkuleppega nähakse ette toitainete kao 50 % vähendamine 2030. aastaks;

| L. | arvestades, et nitraadidirektiivi kohaselt peavad liikmesriigid tuvastama ja õigesti kindlaks määrama nitraadireostuse suhtes tundlikud alad, et tagada oma territooriumil tõhus võitlus nitraadireostuse vastu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et nitraadidirektiivi kohaselt peavad liikmesriigid tuvastama ja õigesti kindlaks määrama nitraadireostuse suhtes tundlikud alad, et tagada oma territooriumil tõhus võitlus nitraadireostuse vastu;

| M. | arvestades, et eutrofeerumine põhjustab murettekitavat elurikkuse vähenemist ja mõnel juhul suure keskkonnaväärtusega ökosüsteemides isegi traagilisi keskkonnaõnnetusi, mida on raske heastada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et eutrofeerumine põhjustab murettekitavat elurikkuse vähenemist ja mõnel juhul suure keskkonnaväärtusega ökosüsteemides isegi traagilisi keskkonnaõnnetusi, mida on raske heastada;

| N. | arvestades, et nitraatide väärkasutamisest põllumajandustööstuses ja kohalikest allikatest, näiteks reoveepuhastitest pärinevate nitraatide põhjustatud veereostuse ulatus ohustab nii mõnegi Euroopa ökosüsteemi säilimist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et nitraatide väärkasutamisest põllumajandustööstuses ja kohalikest allikatest, näiteks reoveepuhastitest pärinevate nitraatide põhjustatud veereostuse ulatus ohustab nii mõnegi Euroopa ökosüsteemi säilimist;

| O. | arvestades, et paljud olmereovee puhastusjaamad ei vasta praegustele nõuetele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et paljud olmereovee puhastusjaamad ei vasta praegustele nõuetele;

| 1. | tuletab meelde veepoliitika raamdirektiivi nõuet, et Euroopa pinnaveed peavad hiljemalt 2027. aastaks saavutama hea seisundi; avaldab kahetsust, et pooled ELi veekogudest on endiselt halvas seisukorras ja et nitraadireostus on endiselt üks suurimaid veekeskkonda kahjustavaid tegureid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et nitraadidirektiiv jääb endiselt Euroopa veekogude kaitsmise peamiseks vahendiks; väljendab muret nitraadidirektiivi ebapiisava rakendamise, vähese jõustamise ning erandite laialdase kasutamise pärast liikmesriikides; märgib seetõttu, et pärast kõnealuse direktiivi vastuvõtmisest 1991. aastal on edasiminek olnud aeglane; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, kui oluline on tugevdada meetmeid tegelemiseks mage- ja soolase vee eutrofeerumisega, mida põhjustab lämmastik ja fosfor, mis on pärit igasugustest, eelkõige põllumajanduslikest ja kohalikest allikatest, nagu olmereovee puhastusjaamad ja puhastamata või valesti puhastatud reovesi; kutsub komisjoni üles pakkuma seoses sellega välja ambitsioonikaid meetmeid oma tulevases toitainete integreeritud haldamise tegevuskavas, mis on kavandatud 2022. aastaks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab vajadust igakülgsete teadmiste järele iga liikmesriigi ja Euroopa tasandi olukorra kohta; on veendunud, et erinevate mõõtmissüsteemide kasutamine igas liikmesriigis võib tekitada raskusi nitraadireostusega võitlemisel Euroopa tasandil; kutsub komisjoni üles tagama nitraatide mõõtmise ja eutrofeerumise hindamise tulemuste võrreldavuse kõigis liikmesriikides; on arvamusel, et nitraatide mõõtmise ja eutrofeerumise hindamise süsteemid ning eelkõige mõõtepunktide asukohad tuleks kogu ELis ühtlustada; ergutab komisjoni pakkuma liikmesriikidele selles protsessis tehnilist tuge, täiustades oma suuniseid ja viies läbi uuringu selle kohta, kuidas liikmesriigid seiresüsteeme rakendavad; rõhutab, et mõõdetud väärtuste võrreldavuse tagamiseks on vaja ühtset proovivõtu- ja analüüsisüsteemi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama täieliku läbipaistvuse ja üldsuse juurdepääsu modelleerimisele ning lämmastikuheite hindamiseks tehtud valikutele ja eeldustele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et vee kvaliteedi kaitse tagamiseks ja nitraadireostuse vastu võitlemiseks vajalikud meetmed tuleb kavandada ja vastu võtta veekvaliteedi andmete, mitte mudelite abil saadud prognooside alusel, mis võivad sihipäraste meetmete kohta anda üksnes lisateavet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et kõigi asjakohaste meetmete õigeaegne ja märkimisväärne täiustamine hea veekvaliteedi tagamiseks on ülioluline, kuna praegustele jälgitavatele suundumustele tuginedes on veepoliitika raamdirektiivis sätestatud vee hea ökoloogilise ja keemilise seisundi eesmärkide saavutamiseks vaja teha põhjalikke muudatusi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab tungivalt, et komisjon käsitleks piisavalt kõiki nitraadidirektiivi täitmata jätmise juhtumeid, võttes täielikult arvesse kodanike esitatud üha kasvavat tõendite ja teabe hulka, ning tagaks täieliku läbipaistvuse oma üldiste meetmete osas, mis on suunatud nõuetele mittevastavate liikmesriikide vastu, et tagada kodanike õigused ja nende võimalus kasutada täielikult ELi õigusaktide eeliseid; kutsub sellega seoses komisjoni üles märkimisväärselt parandama oma rakendusvolituste rakendamist, sealhulgas rikkumismenetluste tõhusat ja õigeaegset kohaldamist selle tagamiseks, et liikmesriigid tuvastavad õigesti nitraadireostuse suhtes tundlikud alad ning kehtestavad ja rakendavad kõik asjakohased meetmed nitraatide tegevuskavades; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et aastatel 2016–2019 oli kümne liikmesriigi suhtes nitraadidirektiivi täitmata jätmise tõttu käimas rikkumismenetlus; kutsub liikmesriike üles viivitamatult tegelema olemasoleva veereostuse probleemiga ja ennetama igasugust edasise reostuse ohtu, tugevdades tundlike piirkondade kindlaksmääramist nitraadidirektiivi alusel ja soodustades tegevusprogramme nitraadidirektiivi alusel vastuvõetud meetmete täielikuks rakendamiseks ja jõustamiseks; kutsub lisaks liikmesriike üles tagama veealaste eesmärkide integreerimise teistesse poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutused ja sademete hulga suurenemine võivad põhjustada üleujutusi ja toitainekadu; peab kahetsusväärseks, et praegustes tegevuskavades ei käsitleta neid ohte piisavalt; kutsub liikmesriike üles arvestama oma tegevuskavade läbivaatamisel neid prognoose ja riske ning kohaldama ettevaatuspõhimõtet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on edendada uuenduste kasutuselevõttu, et soodustada põllumajanduses tõhusust ja häid tavasid, tunnistades vajadust vähendada ebatõhusust, mis toob kaasa vee, väetiste, pestitsiidide ja antibiootikumide liigse kasutamise; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, kui oluline on minna üle keskkonnasäästlikule põllumajandusele, et kaotada toitainetega saastumine ja toetada heade keskkonnatavade rakendamist, sealhulgas kasutades nõuetekohaselt kõiki asjakohaseid vahendeid, mida pakuvad ühine põllumajanduspoliitika, struktuurifondid ja muud liidu programmid, näiteks programm LIFE; rõhutab, kui oluline on kasutada uuenduslikke tavasid, nagu sõnnikus sisalduva lämmastiku taaskasutamine, et vähendada saastet ja minimeerida toitainete lekkimist keskkonda; kutsub komisjoni üles rahastama programmi „Euroopa horisont“ raames teadusprogramme, et leida toitainereostuse probleemile ELis arukaid ja innovaatilisi lahendusi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on seisukohal, et määrus on asjakohane õigusakt, millega tagada veekogude kaitse põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest ja kohaldada kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega veekvaliteedi eesmärkide ühtset jõustamist kogu ELis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile ja nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.

(2)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(3)  ELT L 64, 4.3.2006, lk 37.

(4)  ELT L 372, 27.12.2006, lk 19.

(5)  ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

(6)  ELT L 435, 23.12.2020, lk 1.

(7)  ELT C 445, 29.10.2021, lk 126.

---

Kolmapäev, 6. aprill 2022

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/23

---

P9_TA(2022)0112

Teadusuuringute ja innovatsiooni alane globaalne lähenemisviis – Euroopa strateegia rahvusvaheliseks koostööks muutuvas maailmas

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2022. aasta resolutsioon teadusuuringute ja innovatsiooni alase üldise lähenemisviisi ning Euroopa strateegia kohta rahvusvaheliseks koostööks muutuvas maailmas (2021/3001(RSP))

(2022/C 434/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. mai 2021. aasta teatist teadusuuringute ja innovatsiooni alase üldise lähenemisviisi ning Euroopa strateegia kohta rahvusvaheliseks koostööks muutuvas maailmas (COM(2021)0252), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2021. aasta teatist teadusuuringute ja innovatsiooni alase üldise lähenemisviisi ning Euroopa strateegia kohta rahvusvaheliseks koostööks muutuvas maailmas (COM(2021)0252),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist uue Euroopa teadusruumi kohta teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist uue Euroopa teadusruumi kohta teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks (COM(2020)0628),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsiooni „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsiooni „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet (1),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust teadusuuringute ja innovatsiooni alase üldise lähenemisviisi ning Euroopa strateegia kohta rahvusvaheliseks koostööks muutuvas maailmas (O-000013/2022 – B9-0011/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust teadusuuringute ja innovatsiooni alase üldise lähenemisviisi ning Euroopa strateegia kohta rahvusvaheliseks koostööks muutuvas maailmas (O-000013/2022 – B9-0011/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et strateegias rahvusvaheliseks koostööks muutuvas maailmas tunnistatakse, et praegused geopoliitilised võimunihked tekitavad probleeme inimõiguste, väärtuste ja akadeemilise vabaduse seisukohast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et strateegias rahvusvaheliseks koostööks muutuvas maailmas tunnistatakse, et praegused geopoliitilised võimunihked tekitavad probleeme inimõiguste, väärtuste ja akadeemilise vabaduse seisukohast;

| B. | arvestades, et strateegia eesmärk on edendada koostöös kolmandate riikidega mitmepoolsusel, vastastikusel avatusel, võrdsetel tingimustel ning rohelistel, digitaalsetel, tervishoiualastel, sotsiaalsetel ja innovatiivsetel lahendustel põhinevaid reegleid, austades samal ajal põhiõigusi ja ühiseid väärtusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et strateegia eesmärk on edendada koostöös kolmandate riikidega mitmepoolsusel, vastastikusel avatusel, võrdsetel tingimustel ning rohelistel, digitaalsetel, tervishoiualastel, sotsiaalsetel ja innovatiivsetel lahendustel põhinevaid reegleid, austades samal ajal põhiõigusi ja ühiseid väärtusi;

| C. | arvestades, et strateegiat rakendatakse Euroopa tiimi lähenemisviisil põhinevate algatustega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et strateegiat rakendatakse Euroopa tiimi lähenemisviisil põhinevate algatustega;

| D. | arvestades, et programm „Euroopa horisont“ jääb maailmale avatuks, ning arvestades, et liit teeb tööd selle nimel, et tagada ühine arusaam sellistest põhimõtetest nagu teadusuuringute eetilisus ja usaldusväärsus, sooline võrdõiguslikkus, mitmekesisus ja kaasatus, avatud andmed ja avatud teadus, akadeemiline vabadus, standardid ja tõenditel põhinev poliitikakujundamine, ning viia need põhimõtted ellu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et programm „Euroopa horisont“ jääb maailmale avatuks, ning arvestades, et liit teeb tööd selle nimel, et tagada ühine arusaam sellistest põhimõtetest nagu teadusuuringute eetilisus ja usaldusväärsus, sooline võrdõiguslikkus, mitmekesisus ja kaasatus, avatud andmed ja avatud teadus, akadeemiline vabadus, standardid ja tõenditel põhinev poliitikakujundamine, ning viia need põhimõtted ellu;

| E. | arvestades, et strateegia eesmärk on kaasata teadus, tehnoloogia ja innovatsioon, et kiirendada kestlikku ja kaasavat üleminekut teadmistepõhisele ühiskonnale ja majandusele väikese ja keskmise sissetulekuga riikides; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et strateegia eesmärk on kaasata teadus, tehnoloogia ja innovatsioon, et kiirendada kestlikku ja kaasavat üleminekut teadmistepõhisele ühiskonnale ja majandusele väikese ja keskmise sissetulekuga riikides;

| F. | arvestades, et teadusdiplomaatia tegevuskava järgimine tugevdaks liidu partnerlust kolmandate riikidega ja aitaks toetada diplomaatilisi eesmärke; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et teadusdiplomaatia tegevuskava järgimine tugevdaks liidu partnerlust kolmandate riikidega ja aitaks toetada diplomaatilisi eesmärke;

| G. | arvestades, et rahvusvaheline teadus- ja innovatsioonikoostöö on Euroopa teadusruumi lahutamatu osa; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rahvusvaheline teadus- ja innovatsioonikoostöö on Euroopa teadusruumi lahutamatu osa;

| H. | arvestades, et Euroopa Innovatsiooninõukogul ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudil on oluline roll innovatiivsete idufirmade toetamisel koostööalgatustes kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Innovatsiooninõukogul ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudil on oluline roll innovatiivsete idufirmade toetamisel koostööalgatustes kolmandate riikidega;

| I. | arvestades, et rahvusvaheline teadus- ja innovatsioonikoostöö kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkide, Pariisi kokkuleppe ja Euroopa rohelise kokkuleppega on vältimatult vajalik, et tugevdada üleilmset tervishoidu ja töötada välja uuenduslikke lahendusi õiglaseks rohe- ja digipöördeks, tagades samal ajal, et nendele küsimustele leitakse pikaajaline lahendus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rahvusvaheline teadus- ja innovatsioonikoostöö kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkide, Pariisi kokkuleppe ja Euroopa rohelise kokkuleppega on vältimatult vajalik, et tugevdada üleilmset tervishoidu ja töötada välja uuenduslikke lahendusi õiglaseks rohe- ja digipöördeks, tagades samal ajal, et nendele küsimustele leitakse pikaajaline lahendus;

| J. | arvestades, et EL peaks olema eeskujuks, kaitstes ELi intellektuaalomandi standardeid ja võideldes välissekkumise vastu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL peaks olema eeskujuks, kaitstes ELi intellektuaalomandi standardeid ja võideldes välissekkumise vastu;

| K. | arvestades, et rahvusvahelise tasandi teadusuuringutel ja innovatsioonil võib olla oluline roll ELi vesinikustrateegia elluviimises; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et rahvusvahelise tasandi teadusuuringutel ja innovatsioonil võib olla oluline roll ELi vesinikustrateegia elluviimises;

| L. | arvestades, et strateegiaga edendatakse koostööd liiduväliste tööstusriikidega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et strateegiaga edendatakse koostööd liiduväliste tööstusriikidega;

| 1. | peab kiiduväärseks teadusuuringute ja innovatsiooni alase üldise lähenemisviisi ning Euroopa strateegia kohta rahvusvaheliseks koostööks muutuvas maailmas koostatud komisjoni teatist, milles tunnistatakse, et teadus ja innovatsioon on ühe ja sama süsteemi osad ning et ülemaailmses koostöös tuleb arvesse võtta teadmiste väärtusahela kõiki aspekte; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunneb heameelt komisjoni eesmärgi üle muuta üldine lähenemisviis sihiks, mille heaks Euroopa tiim koondab oma ressursid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab rahvusvahelist teadus- ja innovatsioonikoostööd uuendatud Euroopa teadusruumi lahutamatuks osaks ning kutsub komisjoni üles kasutama ära asjakohaste liidu meetmete ja programmide potentsiaali talentide ligimeelitamiseks kogu maailmast; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde vajadust pidevalt investeerida teadlaste oskustesse ja karjäärivõimalustesse, mis peaks hõlmama ka oskustööjõu ringluse toetamist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles kindlustama Euroopa teadusruumi üleminekufoorumil Euroopa asjaomastele teadusuuringute ja innovatsiooni sidusrühmadele ning Euroopa Parlamendile struktureeritud rolli; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et liit peab arendama reeglitel põhinevat mitmepoolset koostööd, et pakkuda lahendusi peamistele ülemaailmsetele majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaprobleemidele, milles teadusuuringutel ja innovatsioonil peaks olema keskne roll; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et assotsieerimislepinguid kolmandate riikidega, kes kuuluvad programmi „Euroopa horisont“ määruse (2) artikli 16 lõike 1 punkti d kohaldamisalasse, võib sõlmida üksnes nende kolmandate riikide ja territooriumidega, kes on võtnud kohustuse järgida õigusnormidel põhinevat avatud turumajandust, sealhulgas käsitleda intellektuaalomandi õigusi õiglaselt ja erapooletult ja austada inimõigusi, ning kellel on demokraatlikud institutsioonid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab kahetsusväärseks, et sotsiaal- ja humanitaarteaduste osa ülemaailmses koostöös on tagasihoidlik; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudil ning Euroopa Innovatsiooninõukogul võib olla oluline osa rahvusvahelise koostöö arendamisel ning idu- ja kasvufirmade potentsiaali ärakasutamisel, kuna nad osalevad algatustes kolmandate riikidega; ergutab ühisettevõtteid ning muid liidu teadus- ja innovatsioonipartnerlusi rahvusvahelist koostööd tugevdama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et ülemaailmne teadus- ja innovatsioonikoostöö on Euroopa konkurentsivõime seisukohast ülioluline, kuid samas märgib, et sellega ei tohi kaasneda liidupoolne tingimusteta avatus; toetab üldist lähenemisviisi, mida iseloomustab põhimõte „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toetab teadusprogrammidele, avatud teadusele ja intellektuaalomandi kaitsele vastastikuse juurdepääsu võimaldamise põhimõtet ja nõuab ühtlasi partneritelt Euroopa intellektuaalomandi kaitse standardite järgimist ja nendega vastavuse saavutamist; väljendab heameelt komisjoni töövahendite üle, mille eesmärk on tõkestada välissekkumist teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, jäädes samal ajal truuks eesmärgile säilitada teaduse ja innovatsiooni vallas koostööl põhinev ja avatud lähenemisviis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toetab programmi „Euroopa horisont“ määruse artikli 22 lõike 5 kasutamist erandjuhtudel; nõuab siiski tungivalt, et komisjon avaldaks põhjendatud erandite poliitika ja algataks avaliku arutelu nende võimaluste nõuetekohase kasutamise üle; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab vajadust viia üldine lähenemisviis kooskõlla liidu tööstusstrateegia ja Euroopa rohelise kokkuleppega, mis on heaolu ning majandusliku arengu ja kestliku majanduskasvu liikumapanev jõud; nõuab, et strateegia osana pöörataks suuremat tähelepanu tööstuskoostööle; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab pooljuhtide otsustavat rolli liidu digitaalse suveräänsuse tagamisel; peab kiiduväärseks komisjoni sellealaseid algatusi ja toob esile teaduskoostöö liidu programmidega assotsieerunud kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toonitab Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) olulist rolli rahvusvahelises koostöös ja rõhutab, et VKEdele tuleb anda võimalus saada investeerimisalast nõustamist ja vahendeid, mis aitaksid suurendada nende innovatsioonisuutlikkust, ning et nad peavad suutma meelitada ligi talente kogu maailmast; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et EL peaks tagama, et kogu rahvusvaheline koostöö teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas on kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkide, Pariisi kokkuleppe ja Euroopa rohelise kokkuleppega ning aitab kaasa nende täitmisele ja tagab lõpptulemusena innovatsiooni ja tehnoloogia arendamise kooskõlas olulise kahju ärahoidmise põhimõttega; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub komisjonil ja liikmesriikidel pöörata rohkem tähelepanu oluliste keskkonna- ja kliimatehnoloogiate ja -lahenduste suuremale siirdele arengumaadesse ning seda toetada; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle edendada koostoimet valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli ning valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi vahel; on seisukohal, et kolmandate riikidega tuleb arendada vajadustele vastavaid teadus- ja innovatsioonipartnerlusi, mis tuleb integreerida laiemasse majandus- ja arengukoostöösse, näiteks algatuse „Global Gateway“ raames; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on arvamusel, et teadusuuringute ja innovatsiooni alases üldises lähenemisviisis tuleks panna suurt rõhku tervishoiule, ennetavale meditsiinile ja ennetavatele tervishoiuteenustele ning selle keskmes peaksid olema sellised põhimõtted nagu avatud juurdepääs, andmete jagamine, intellektuaalomandi õiguste haldamine ning kättesaadavus, juurdepääsetavus ja taskukohasus; on seisukohal, et neid põhimõtteid tuleks kohaldada teadusprojektides, millega töötatakse välja ravimeid ja tehnoloogiaid, mis teenivad kohalikke kogukondi ja parandavad tervishoiuteenuste kättesaadavust; |
| --- | --- |

19.

| 20. | soovitab tihendada koostööd kõigi huvitatud ja sarnaselt meelestatud riikidega, et leida pikaajaline lahendus toorainete nappusele, ning suurendada ülemaailmset innovatsioonisuutlikkust materjaliteaduses ja ringmajanduses, ergutades samal ajal asendamist, et vähendada nende kriitilise tähtsusega toorainete olelusringi keskkonnajalajälge; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toetab liidu jõupingutusi ja algatusi teadusdiplomaatia edendamiseks, sealhulgas teadusdiplomaatia tegevuskava väljatöötamist komisjoni ja Euroopa välisteenistuse poolt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | peab järjest murettekitavamaks üha suuremat survet akadeemilisele vabadusele ning sellealaseid piiranguid liidus ja kogu maailmas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tunneb muret selle pärast, et Euroopa ülikoolid sõltuvad rahaliselt järjest rohkem kolmandatest riikidest ja see võib mõjutada akadeemilist vabadust; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni üles koostama ettepanekut akadeemilise vabaduse õiguskaitse tagamiseks liidu aluslepingutes ja viitama assotsieerimislepingutes selle vabaduse austamisele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles andma iga-aastases aruandes ja programmi „Euroopa horisont“ vahekokkuvõtte raames aru akadeemilise vabaduse olukorrast Euroopas ja kolmandates riikides, kellega liit on sõlminud assotsieerimis- või teaduskoostöölepingu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et komisjon peab teadusuuringute ja innovatsiooni sidusrühmadele mõeldes kiiremas korras välja andma praktilised akadeemilise vabaduse suunised, et tagada liidu ohutus, julgeolek, heaolu ja konkurentsivõime; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama meetmeid ja looma ELi programmi ohus olevate teadlaste teadusstipendiumide või -lähetuste toetamiseks; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et liidul on keskne roll avatud teaduse edendamisel ning teadusandmete, -tulemuste ja -taristu piiriülesel jagamisel kooskõlas FAIR-põhimõttega, mille kohaselt peavad need olema leitavad, kättesaadavad, koostalitlusvõimelised ja taaskasutatavad; märgib siiski, et sellega ei tohi kaasneda tingimusteta avatus, ning toetab üldpõhimõtet „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on veendunud, et rahvusvahelise standardimise alane strateegiline lähenemisviis on teadusuuringute ja innovatsiooni alase üldise lähenemisviisi oluline osa, ning ootab huviga Euroopa standardimisstrateegiat; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et oma rahvusvahelises teadus- ja innovatsioonikoostöös peaks liit võtma juhtrolli ja kehtestama kõrged eetilised standardid ning tagama maailmatasemel teadusuuringute suure usaldusväärsuse, kindlustades ühtlasi uute tehnoloogiatega seotud teadus- ja arendustegevuse keskkonnaohutuse ja kooskõla programmi „Euroopa horisont“ määruse artikliga 19; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab vajadust edendada soolist võrdõiguslikkust, keskendudes naisteadlaste pädevuste ja osatähtsuse suurendamisele; rõhutab vajadust võtta teadusuuringute ja innovatsiooni puhul paremini arvesse soolist mõõdet, koguda eristatud andmeid ja tulemusi ning parandada teadusuuringute ja innovatsiooni töörühmade soolist tasakaalu; palub komisjonil nende eesmärkide saavutamiseks pidada dialoogi kolmandate riikidega ja vahetada nendega parimaid tavasid; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles sõlmima parlamendiga institutsioonidevahelist kokkulepet, et anda parlamendile programmi „Euroopa horisont“ määruse artikli 16 lõike 1 punkti d alusel sõlmitud assotsieerimislepingute haldamisel suurem roll, võttes arvesse nende sügavalt poliitilist iseloomu ning eelarvelist mõju praegustele ja tulevastele raamprogrammidele; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, kui oluline on saavutada koostoime ja tugevdada koostööd selliste liidu välistegevuse programmide kaudu nagu naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument, investeeringud ülemaailmsesse taristu arendamisse Global Gateway raames ja ühinemiseelse abi rahastamisvahend, et suurendada partnerriikide suutlikkust teadusuuringute ja innovatsiooni ning kõrghariduse valdkonnas, tugevdades ühtlasi olemasolevaid partnerlusi, eelkõige Aafrika partneritega; peab sama oluliseks suurendada teadusuuringute ja innovatsiooni alast suutlikkust ELi delegatsioonides kogu maailmas, et tagada ELi teadusuuringutele ja innovatsioonile tõeliselt globaalne lähenemisviis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab vajadust tugevdada teadusuuringuid ja innovatsiooni ELi koostöös madala ja keskmise sissetulekuga riikidega sellistes olulistes valdkondades nagu kliimamuutused, tervishoid, valmisolek epideemiateks, digiüleminek, toiduga kindlustatus ja toitumine; |
| --- | --- |

34.

| 35. | märgib, et ELi vesinikustrateegia eeldab saastevaba vesiniku importi; rõhutab, et Vahemere lõunapoolsetel riikidel on tohutu potentsiaal kasutada saastevaba vesinikku ja eksportida seda Euroopasse; tunnistab ka seda, et nende tulevaste kaubandussuhete hõlbustamiseks on parem, kui kõik partnerid on kaasatud vesinikustrateegia aluseks olevasse teadus- ja innovatsioonitöösse; kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust suurendada liidu teadusuuringute ja innovatsiooni alaste partnerluste (nt partnerlus Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas – PRIMA) rahastamist, kaldumata kõrvale nende peamistest eesmärkidest, eelkõige töötades välja ühiseid innovaatilisi lahendusi, mida Vahemere piirkond hädasti vajab; |
| --- | --- |

35.

| 36. | peab kiiduväärseks uuendatud poliitilist toetust Atlandi-ülese koostöö süvendamisele mitmesuguste kaubandus- ja tehnoloogiafoorumite kaudu ning toetab ELi ja USA teaduskoostöö edasist hoogustamist; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, kui oluline on soodustada teadusuuringuid ja innovatsiooni ning tugevdada koostööd lõuna- ja idanaabruse riikidega, et edendada arengut, rahu ja geopoliitilist stabiilsust; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mõistab teravalt hukka Venemaa Föderatsiooni vägivaldse sissetungi Ukrainasse; kutsub komisjoni üles töötama koostöös Ukraina valitsusega programmi „Euroopa horisont“ raames välja projektikonkursid, mis on suunatud Ukraina teadussektori ning liidu ja Ukraina vahelise koostöö tugevdamisele; kutsub liitu üles katkestama igasuguse teaduskoostöö Venemaa Föderatsiooni, Venemaa üksuste ja Venemaa üksuste kontrollitavate Euroopa üksustega ning näitama samasugust suhtumist üles iga riigi suhtes, kes toetab Venemaa sõjategevust; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ergutab arendama innovatsioonipoliitikat Gruusia ja Lõuna-Kaukaasia piirkonnaga, nagu on sätestatud ELi ja Gruusia assotsieerimislepingus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub Šveitsi ja Ühendkuningriigi valitsust ning komisjoni üles taastama konstruktiivsed suhted, mis paneks aluse tihedamale koostööle ja võimalikule ühinemisele programmiga „Euroopa horisont“; |
| --- | --- |

40.

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Nõukogu 5. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2016/1841 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 282, 19.10.2016, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 1).

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/28

---

P9_TA(2022)0113

2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika rakendamine

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2022. aasta resolutsioon 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika rakendamise alustamise kohta (2022/2527(RSP))

(2022/C 434/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 4, 162, 174–178 ja 349, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 4, 162, 174–178 ja 349,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (edaspidi „ühissätete määrus“) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (edaspidi „ühissätete määrus“) (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1058, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1058, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1059, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondist ja välistegevuse rahastutest toetatava Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) erisätteid (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1059, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondist ja välistegevuse rahastutest toetatava Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) erisätteid (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. veebruari 2022. aasta teatist „Kaheksanda ühtekuuluvusaruande kohta: ühtekuuluvus Euroopas teel 2050. aasta poole“ (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. veebruari 2022. aasta teatist „Kaheksanda ühtekuuluvusaruande kohta: ühtekuuluvus Euroopas teel 2050. aasta poole“ (COM(2022)0034),

| — | võttes arvesse 8. märtsi 2022. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 ja määrust (EL) nr 223/2014 seoses ühtekuuluvusmeetmetega pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE) (COM(2022)0109), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. märtsi 2022. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 ja määrust (EL) nr 223/2014 seoses ühtekuuluvusmeetmetega pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE) (COM(2022)0109),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika rakendamise kohta (O-000002/2022 – B9-0006/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika rakendamise kohta (O-000002/2022 – B9-0006/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on jätkuvalt peamine kogu ELi hõlmav sotsiaalset võrdõiguslikkust ja õiglast üleminekut edendav investeerimis- ja solidaarsuspoliitika, mis on kehtestanud end kestliku majanduskasvu ja töökohtade loomise, ELi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ning ELi kliimaeesmärkide, Euroopa rohelise kokkuleppe ja kestliku arengu eesmärkide täitmist kiirendava jõuna, ning et selle eelarve on kuni 2027. aastani 392 miljardit eurot; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on jätkuvalt peamine kogu ELi hõlmav sotsiaalset võrdõiguslikkust ja õiglast üleminekut edendav investeerimis- ja solidaarsuspoliitika, mis on kehtestanud end kestliku majanduskasvu ja töökohtade loomise, ELi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ning ELi kliimaeesmärkide, Euroopa rohelise kokkuleppe ja kestliku arengu eesmärkide täitmist kiirendava jõuna, ning et selle eelarve on kuni 2027. aastani 392 miljardit eurot;

| B. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika läbirääkimisi aeglustas peamiselt pandeemia, mistõttu tekkis omakorda viivitus rahastamisperioodi 2021–2027 õigusraamistiku vastuvõtmisel; arvestades, et enamik liikmesriike ei paistnud suutvat programmitööd kiiremini ette valmistada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika läbirääkimisi aeglustas peamiselt pandeemia, mistõttu tekkis omakorda viivitus rahastamisperioodi 2021–2027 õigusraamistiku vastuvõtmisel; arvestades, et enamik liikmesriike ei paistnud suutvat programmitööd kiiremini ette valmistada;

| C. | arvestades, et COVID-19 pandeemia kontekstis vajalike taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamise ning REACT-EU kulutuste esikohale seadmine on eespool nimetatud viivituse tekkimisele paratamatult kaasa aidanud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et COVID-19 pandeemia kontekstis vajalike taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamise ning REACT-EU kulutuste esikohale seadmine on eespool nimetatud viivituse tekkimisele paratamatult kaasa aidanud;

| D. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika rahastamine peaks olema kooskõlas põhiõiguste harta, õigusriigi põhimõtte ja Euroopa partnerluse käitumisjuhendiga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika rahastamine peaks olema kooskõlas põhiõiguste harta, õigusriigi põhimõtte ja Euroopa partnerluse käitumisjuhendiga;

| E. | arvestades, et partnerluslepingud ja programmid on strateegilised vahendid liikmesriikides ja piirkondades tehtavate investeeringute suunamiseks vastavalt uusimale kättesaadavale teabele, kuid praeguseks on esitatud vaid üksikuid partnerluslepinguid ja programme ning neist on vastu võetud ainult üks (Kreekas); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et partnerluslepingud ja programmid on strateegilised vahendid liikmesriikides ja piirkondades tehtavate investeeringute suunamiseks vastavalt uusimale kättesaadavale teabele, kuid praeguseks on esitatud vaid üksikuid partnerluslepinguid ja programme ning neist on vastu võetud ainult üks (Kreekas);

| F. | arvestades, et eeltoodu tulemusena on 2021. aastaks rubriigis 2.1 „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ kavandatud kulukohustuste assigneeringutest kulukohustustega seotud ainult 0,2 %, mida on palju vähem kui 2014. aastal (4,22 %), ning see on tingitud ka uute fondide ja algatuste, nagu taaste- ja vastupidavusrahastu, React-EU ja Õiglase Ülemineku Fondi eelistamisest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eeltoodu tulemusena on 2021. aastaks rubriigis 2.1 „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ kavandatud kulukohustuste assigneeringutest kulukohustustega seotud ainult 0,2 %, mida on palju vähem kui 2014. aastal (4,22 %), ning see on tingitud ka uute fondide ja algatuste, nagu taaste- ja vastupidavusrahastu, React-EU ja Õiglase Ülemineku Fondi eelistamisest;

| G. | arvestades, et eelarve ja halduse volinik on ametlikult teatanud, et tema hinnangul tuleb peaaegu kogu 2021. aasta eelarveeraldis nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (6) alusel järgnevateks aastateks ümber planeerida; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eelarve ja halduse volinik on ametlikult teatanud, et tema hinnangul tuleb peaaegu kogu 2021. aasta eelarveeraldis nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (6) alusel järgnevateks aastateks ümber planeerida;

| 1. | väljendab tõsist muret selle pärast, et 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika rakendamine hilineb märkimisväärselt, tunnistades samas, et kvaliteetsed programmid on oluline vastu võtta programmitöö perioodi alguses, et vältida hilisemat ümberplaneerimist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et praegused viivitused seavad surve alla riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste suutlikkuse tõhusalt kavandada, rakendada ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid ajavahemikul 2021–2027 ning tagada Euroopa piirkondade majanduse taastumine ja vastupanuvõime; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et ühtekuuluvuspoliitika koos liikmesriikide tagatud kaasrahastamisega katab ELis jätkuvalt suure osa majanduskasvuga seotud avaliku sektori kulutustest ning on oluline vahend kliimamuutuste vastu võitlemiseks ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamise toetamiseks; rõhutab, et seetõttu on hädavajalik alustada uute programmide rakendamist kohe pärast nende vastuvõtmist, et tugevdada ELis majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, parandada riikide ja nende piirkondade vahel ja sees esinevat tasakaalustamatust, teostada liidu poliitilised prioriteedid, eelkõige õiglane ja kaasav rohe- ja digipööre, maksimeerida kestlikku majanduskasvu tehtavate investeeringute tulemusi, suurendada tootlikkust, hoogustada töökohtade loomist, võidelda elurikkuse vähenemise vastu ja järgida olulise kahju ärahoidmise põhimõtet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teeksid kõik endast oleneva, et kiirendada partnerluslepingute ja programmide vastuvõtmist võimalikult lühikese aja jooksul, kahjustamata seejuures kliimaalaseid eesmärke, partnerluspõhimõtet ning konsultatsiooniprotsessi kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning ergutades samal ajal kogukonna juhitud kohalikku arengut ja muid alt üles suunatud lähenemisviise; nõuab eelkõige, et komisjon analüüsiks selle protsessi toetamiseks kõiki võimalikke viise oma sisemenetluste ratsionaliseerimiseks ning pööraks seejuures suurt tähelepanu kvaliteedile, horisontaalsetele põhimõtetele ja vajadusele jätkata kelmuse ja pettuste vastast võitlust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub liikmesriike üles käsitlema ühtekuuluvuspoliitikat ning taaste- ja vastupidavusrahastut eelarvelise ja tegevusliku tandemina, selle asemel et seada riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine ühtekuuluvusprogrammide kavandamise ja rakendamise ees esikohale; peab väga oluliseks luua ühtekuuluvusprogrammide ning taaste- ja vastupidavusrahastu sees ja vahel vastastikune täiendavus ning vältida nende rakendamisel kattumisi; kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriigid järgiksid ühtekuuluvusprogrammide puhul ressursside täiendavuse põhimõtet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub sellega seoses komisjoni üles kasutama täiel määral ära kehtivas ühissätete määruses sisalduvaid võimalusi partnerluslepingute ja programmide kiiremaks heakskiitmiseks ning järgima samal ajal partnerluse käitumisjuhendit; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjonil eespool nimetatut silmas pidades teha liikmesriikidega koostööd ja esitada parlamendile meetmed, mida ta kavatseb võtta programmide rakendamise hõlbustamiseks, ning kavandatud ajakava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunneb muret selle pärast, et igasugune tajutav alakasutamine võib põhjustada nõudmisi ühtekuuluvuspoliitika eelarve vähendamiseks järgmisel programmitöö perioodil; kutsub seetõttu komisjoni üles koostama programmide hilisest käivitamisest tuleneva alakasutamise ja kulukohustustest vabastamise ohu leevendamiseks hädaolukorrakava ning esitama selle vahehindamise käigus seadusandliku ettepanekuna, millega kaasneks vajaduse korral mitmeaastase finantsraamistiku vastav muutmine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et praegune viivitus 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmide rakendamisel pärsib Venemaa Ukraina-vastase agressiooni kontekstis liikmesriikide suutlikkust reageerida mitte ainult energia- ja tarnekriisile, vaid ka pagulaskriisile keskpikas ja pikas perspektiivis; väljendab heameelt ajutiste paindlikkus- ja lisameetmete üle, mida pakuvad CARE-ettepanek ja komisjoni viimane ettepanek eelmaksete suurendamise kohta, mis aitavad suurendada liikmesriikide suutlikkust sellele humanitaarkriisile reageerida; juhib tähelepanu asjaolule, et CARE’il ei oleks negatiivset mõju eelarvele ning see ei mõjutaks käimasolevaid programme, projekte ega investeeringuid; rõhutab siiski, et CARE ja REACT-EU rahaliste vahendite kavandatav kasutamine ei pruugi praeguse pagulaskriisi kontekstis olla piisav; ergutab komisjoni uurima, kas praeguse rahastamisperioodi 2022. aasta vahendeid, mis võidakse programmitöö viivituste tõttu vabastada, oleks võimalik kasutada CARE II jaoks, et pagulaste eest hoolitsemine saaks jätkuda; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  ELT L 231, 30.6.2021, lk 159.

(2)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(3)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(4)  ELT L 231, 30.6.2021, lk 60.

(5)  ELT L 231, 30.6.2021, lk 94.

(6)  Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027, (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11).

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/31

---

P9_TA(2022)0114

Kodanikuhariduse meetmete rakendamine

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2022. aasta resolutsioon kodanikuhariduse meetmete rakendamise kohta (2021/2008(INI))

(2022/C 434/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2 ja artikli 10 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2 ja artikli 10 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 9 ja 165, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 9 ja 165,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“),

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eelkõige 4. eesmärki (kvaliteetne haridus) ja eesmärki 4.7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eelkõige 4. eesmärki (kvaliteetne haridus) ja eesmärki 4.7,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0152),

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni hariduse abil tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta ELis (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni hariduse abil tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta ELis (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: LGTBIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: LGTBIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0698),

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni digiõppe poliitika kujundamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni digiõppe poliitika kujundamise kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu demokraatliku kultuuri pädevuste võrdlusraamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu demokraatliku kultuuri pädevuste võrdlusraamistikku,

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi Euroopa noorte demokraatiateadlikkuse ja demokraatliku kaasatuse edendamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi Euroopa noorte demokraatiateadlikkuse ja demokraatliku kaasatuse edendamise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu hartat demokraatliku kodakondsuse ja inimõiguste alase hariduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu hartat demokraatliku kodakondsuse ja inimõiguste alase hariduse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2021. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava“ (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2021. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava“ (COM(2021)0102),

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Parlament ja komisjon kuulutasid välja ja allkirjastasid 17. novembril 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Parlament ja komisjon kuulutasid välja ja allkirjastasid 17. novembril 2017,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2017. aasta teatist „Euroopa identiteedi tugevdamine hariduse ja kultuuri kaudu. Euroopa Komisjoni panus ELi juhtide kohtumisse Göteborgis 17. novembril 2017“ (COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2017. aasta teatist „Euroopa identiteedi tugevdamine hariduse ja kultuuri kaudu. Euroopa Komisjoni panus ELi juhtide kohtumisse Göteborgis 17. novembril 2017“ (COM(2017)0673),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. juuni 2016. aasta teatist toetamaks vägivaldse ekstremismini viiva radikaliseerumise ennetamist (COM(2016)0379), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. juuni 2016. aasta teatist toetamaks vägivaldse ekstremismini viiva radikaliseerumise ennetamist (COM(2016)0379),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatist jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatist jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (COM(2020)0274),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist „Digiõppe tegevuskava 2021–2027. Hariduse ja koolituse ümberkujundamine digiajastu jaoks“ (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist „Digiõppe tegevuskava 2021–2027. Hariduse ja koolituse ümberkujundamine digiajastu jaoks“ (COM(2020)0624),

| — | võttes arvesse strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (HK 2020), eriti selle eesmärki edendada võrdsust, sotsiaalset ühtekuuluvust ja kodanikuaktiivsust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (HK 2020), eriti selle eesmärki edendada võrdsust, sotsiaalset ühtekuuluvust ja kodanikuaktiivsust,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025 (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025 (COM(2020)0625),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitust, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitust, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. veebruari 2021. aasta resolutsiooni, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. veebruari 2021. aasta resolutsiooni, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (6),

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 17. mai 2021. aasta järeldusi, milles käsitletakse mitmetasandilise valitsemise tugevdamist noorte otsustusprotsessides osalemise edendamisel (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 17. mai 2021. aasta järeldusi, milles käsitletakse mitmetasandilise valitsemise tugevdamist noorte otsustusprotsessides osalemise edendamisel (7),

| — | võttes arvesse 17. märtsil 2015. aastal Prantsusmaal Pariisis allkirjastatud deklaratsiooni kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu (2015. aasta Pariisi deklaratsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. märtsil 2015. aastal Prantsusmaal Pariisis allkirjastatud deklaratsiooni kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu (2015. aasta Pariisi deklaratsioon),

| — | võttes arvesse Euroopa tuleviku konverentsi Euroopa kodanike 1. paneelarutelu aruannet „Tugevam majandus, sotsiaalne õiglus ja töökohad; haridus, kultuur, noored ja sport; digiüleminek“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa tuleviku konverentsi Euroopa kodanike 1. paneelarutelu aruannet „Tugevam majandus, sotsiaalne õiglus ja töökohad; haridus, kultuur, noored ja sport; digiüleminek“,

| — | võttes arvesse 2021. aasta Euroopa noorteürituse aruannet „Noorte ideede aruanne Euroopa tuleviku konverentsi jaoks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2021. aasta Euroopa noorteürituse aruannet „Noorte ideede aruanne Euroopa tuleviku konverentsi jaoks“,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. novembri 2017. aasta Eurydice’i aruannet „Kodanikuharidus Euroopa koolides 2017“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. novembri 2017. aasta Eurydice’i aruannet „Kodanikuharidus Euroopa koolides 2017“,

| — | võttes arvesse 4. juulil 2021. aastal Valencias Euroopa Föderalistide Liidu (UEF) XXVII Euroopa kongressil vastu võetud resolutsiooni süstemaatilise lähenemise kohta Euroopa kodanikuharidusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. juulil 2021. aastal Valencias Euroopa Föderalistide Liidu (UEF) XXVII Euroopa kongressil vastu võetud resolutsiooni süstemaatilise lähenemise kohta Euroopa kodanikuharidusele,

| — | võttes arvesse 2021. aasta mais toimunud Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse infotundi Euroopa haridusruumi ning 2030. aasta strateegilise raamistiku kohta hariduse ja koolituse alal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2021. aasta mais toimunud Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse infotundi Euroopa haridusruumi ning 2030. aasta strateegilise raamistiku kohta hariduse ja koolituse alal,

| — | võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2020. aasta Eurydice’i aruannet „Koolihariduse võrdsus Euroopas: struktuurid, poliitikad ja õpitulemused“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2020. aasta Eurydice’i aruannet „Koolihariduse võrdsus Euroopas: struktuurid, poliitikad ja õpitulemused“,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2021. aasta aruannet „2020. aasta aruanne ELi kodakondsuse kohta. Kodanike võimestamine ja nende õiguste kaitsmine“(COM(2020)0730), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2021. aasta aruannet „2020. aasta aruanne ELi kodakondsuse kohta. Kodanike võimestamine ja nende õiguste kaitsmine“(COM(2020)0730),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2020. aasta Euroopa demokraatia tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2020. aasta Euroopa demokraatia tegevuskava,

| — | võttes arvesse 2019. aasta õppimise tuleviku foorumi järelduste ja arutelude kokkuvõtet, mille komisjoni Euroopa haridus- ja koolitusekspertide rühm avaldas 7. detsembril 2019. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2019. aasta õppimise tuleviku foorumi järelduste ja arutelude kokkuvõtet, mille komisjoni Euroopa haridus- ja koolitusekspertide rühm avaldas 7. detsembril 2019. aastal,

| — | võttes arvesse komisjoni 2020. aasta juuni aruannet „Euroopa Liidu kodakondsus ja demokraatia“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2020. aasta juuni aruannet „Euroopa Liidu kodakondsus ja demokraatia“,

| — | võttes arvesse Jean Monnet’ võrgustiku 2017. aasta suuniseid õpetajate koolitajatele laste identiteedi ja kodakondsuse kohta Euroopas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Jean Monnet’ võrgustiku 2017. aasta suuniseid õpetajate koolitajatele laste identiteedi ja kodakondsuse kohta Euroopas,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. märtsi 2015. aasta aruannet „Kodakondsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamine hariduse kaudu: ülevaade hariduspoliitika arengutest Euroopas pärast 17. märtsi 2015. aasta Pariisi deklaratsiooni“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. märtsi 2015. aasta aruannet „Kodakondsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamine hariduse kaudu: ülevaade hariduspoliitika arengutest Euroopas pärast 17. märtsi 2015. aasta Pariisi deklaratsiooni“,

| — | võttes arvesse 2020. ja 2018. aasta hariduse ja koolituse valdkonna ülevaadet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2020. ja 2018. aasta hariduse ja koolituse valdkonna ülevaadet,

| — | võttes arvesse Euroopa haridus- ja koolitusekspertide rühma aruteludokumenti kaasatuse ja kodakondsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa haridus- ja koolitusekspertide rühma aruteludokumenti kaasatuse ja kodakondsuse kohta,

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi käsitleva õppe kohta koolides (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi käsitleva õppe kohta koolides (8),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (9),

| — | võttes arvesse oma 11. novembri 2021. aasta resolutsiooni Euroopa haridusruumi ja ühise tervikliku käsituse kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. novembri 2021. aasta resolutsiooni Euroopa haridusruumi ja ühise tervikliku käsituse kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ELi kodakondsuse 2017. aasta aruande ja kodanike õiguste tugevdamise kohta demokraatlike muutuste liidus (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ELi kodakondsuse 2017. aasta aruande ja kodanike õiguste tugevdamise kohta demokraatlike muutuste liidus (11),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni kodanikega peetavate dialoogide ja kodanike osalemise kohta ELi otsustusprotsessis (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni kodanikega peetavate dialoogide ja kodanike osalemise kohta ELi otsustusprotsessis (12),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 lõike 1 punkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 lõike 1 punkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A9-0060/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A9-0060/2022),

| A. | arvestades, et haridus on põhiline inimõigus ja avalik hüve, mis peaks olema kõigile võrdselt ja tasuta ligipääsetav; arvestades, et sotsiaalõiguste samba kohaselt on igaühel õigus kogu elu kestvale kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ja koolitusele, et ühiskonna elus täielikult ja tähenduslikult osaleda; arvestades, et haridust ja õppimist ei tohiks vaadelda üksnes tööturu teenimise vahendina; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et haridus on põhiline inimõigus ja avalik hüve, mis peaks olema kõigile võrdselt ja tasuta ligipääsetav; arvestades, et sotsiaalõiguste samba kohaselt on igaühel õigus kogu elu kestvale kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ja koolitusele, et ühiskonna elus täielikult ja tähenduslikult osaleda; arvestades, et haridust ja õppimist ei tohiks vaadelda üksnes tööturu teenimise vahendina;

| B. | arvestades, et uued süsteemsed probleemid, millel on kohalik, piirkondlik ja ülemaailmne mõju, nagu kliimamuutused, digiüleminek, sotsiaalsed ja territoriaalsed lõhed ja riigiülene poliitiline integratsioon kui selline, eeldavad haridussüsteemide, sealhulgas kodanikuhariduse vastavat kohandamist; arvestades, et rohepööre ja roheline kokkulepe nõuavad kodanikuhariduse laiendamist, et see hõlmaks vajadust tegutseda vastutustundlikult mitte ainult konkreetses kogukonnas või ühiskonnas, vaid kogu planeedi suhtes; arvestades, et digiüleminek ja digitaalarengu tegevuskava mitte ainult ei ava uusi võimalusi kodanikuaktiivsuseks ja demokraatlikuks osalemiseks internetis, vaid hõlmavad ka väärinfost ja desinformatsioonist tulenevaid riske ja ohte; arvestades, et seoses digitaalse kodanikuaktiivsusega tuleks arvesse võtta põlvkondadevahelist digilõhet ja sellega tegeleda; arvestades, et kohaliku, riikliku ja Euroopa meedia kaasamine Euroopa kultuuri ja ajaloo populariseerimisse on avaliku arutelu ja kodanikuaktiivsuse oluline osa; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et uued süsteemsed probleemid, millel on kohalik, piirkondlik ja ülemaailmne mõju, nagu kliimamuutused, digiüleminek, sotsiaalsed ja territoriaalsed lõhed ja riigiülene poliitiline integratsioon kui selline, eeldavad haridussüsteemide, sealhulgas kodanikuhariduse vastavat kohandamist; arvestades, et rohepööre ja roheline kokkulepe nõuavad kodanikuhariduse laiendamist, et see hõlmaks vajadust tegutseda vastutustundlikult mitte ainult konkreetses kogukonnas või ühiskonnas, vaid kogu planeedi suhtes; arvestades, et digiüleminek ja digitaalarengu tegevuskava mitte ainult ei ava uusi võimalusi kodanikuaktiivsuseks ja demokraatlikuks osalemiseks internetis, vaid hõlmavad ka väärinfost ja desinformatsioonist tulenevaid riske ja ohte; arvestades, et seoses digitaalse kodanikuaktiivsusega tuleks arvesse võtta põlvkondadevahelist digilõhet ja sellega tegeleda; arvestades, et kohaliku, riikliku ja Euroopa meedia kaasamine Euroopa kultuuri ja ajaloo populariseerimisse on avaliku arutelu ja kodanikuaktiivsuse oluline osa;

| C. | arvestades, et kodanikuharidust tuleb mõista mitmetasandilise haridusena, mis hõlmab kodakondsuse kohalikku, piirkondlikku, riiklikku, Euroopa ja ülemaailmset mõõdet; arvestades, et käimasolev üleilmastumise ja Euroopa integratsiooni protsess nõuab, et uus eurooplaste põlvkond oleks poliitiliselt järjest aktiivsem ja tegutseks mitmel tasandil, et suuta rahvusvaheliselt elada ja töötada ja ning oma igapäevaelus erinevustega toime tulla; arvestades, et kriitiline mõtlemine, suhtlusoskused ja kodanikupädevus on tööturul ja ühiskondlikus elus üha olulisemad; arvestades, et ühiskond muutub mitmekesisemaks ning see muudab kultuuride ja päritolu mitmekesisuse austamise ning naiste, LGBTIQ-kogukonna ja vähemuste diskrimineerimisest hoidumise Euroopas üha olulisemaks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kodanikuharidust tuleb mõista mitmetasandilise haridusena, mis hõlmab kodakondsuse kohalikku, piirkondlikku, riiklikku, Euroopa ja ülemaailmset mõõdet; arvestades, et käimasolev üleilmastumise ja Euroopa integratsiooni protsess nõuab, et uus eurooplaste põlvkond oleks poliitiliselt järjest aktiivsem ja tegutseks mitmel tasandil, et suuta rahvusvaheliselt elada ja töötada ja ning oma igapäevaelus erinevustega toime tulla; arvestades, et kriitiline mõtlemine, suhtlusoskused ja kodanikupädevus on tööturul ja ühiskondlikus elus üha olulisemad; arvestades, et ühiskond muutub mitmekesisemaks ning see muudab kultuuride ja päritolu mitmekesisuse austamise ning naiste, LGBTIQ-kogukonna ja vähemuste diskrimineerimisest hoidumise Euroopas üha olulisemaks;

| D. | arvestades, et kodanikuharidus saab kasu sektoriülesest lähenemisviisist ning formaalse, mitteformaalse ja informaalse hariduse vastastikusest koostööst; arvestades, et kodanikuharidus võimaldab haridustöötajatel ja õppijatel avastada väärtusi, hoiakuid, oskusi ja teadmisi ning mõista maailma koos, sealhulgas osaluspedagoogika kaudu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kodanikuharidus saab kasu sektoriülesest lähenemisviisist ning formaalse, mitteformaalse ja informaalse hariduse vastastikusest koostööst; arvestades, et kodanikuharidus võimaldab haridustöötajatel ja õppijatel avastada väärtusi, hoiakuid, oskusi ja teadmisi ning mõista maailma koos, sealhulgas osaluspedagoogika kaudu;

| E. | arvestades, et liikmesriikides täheldatud ühiskondlik-poliitilised muutused, alates sotsiaalsest polariseerumisest ja vähesest usaldusest institutsioonide vastu kuni demokraatia tagasilanguse, õigusriigi nõrgenemise, välistava natsionalismi ja poliitilistel eesmärkidel rakendatava euroskeptitsismini, millega kaasneb äärmusliikumiste, kõikvõimalike rassismi ja ksenofoobia ilmingute ja autoritaarsuse kasv ning väärinfo ja desinformatsiooni levik, võivad Euroopa demokraatlikud riigid tõsisesse ohtu seada ja kogu ELi destabiliseerida; arvestades, et kodanikuhariduse tugevdamine formaalses, mitteformaalses ja informaalses keskkonnas toimuva elukestva õppe kaudu võib täita olulist rolli selle suundumuse tõrjumisel ja avatuma poliitilise arutelu algatamisel, samuti võib see ergutada kodanikke riigi ja Euroopa tasandil poliitilistes ja seadusandlikes protsessides aktiivsemalt osalema; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikmesriikides täheldatud ühiskondlik-poliitilised muutused, alates sotsiaalsest polariseerumisest ja vähesest usaldusest institutsioonide vastu kuni demokraatia tagasilanguse, õigusriigi nõrgenemise, välistava natsionalismi ja poliitilistel eesmärkidel rakendatava euroskeptitsismini, millega kaasneb äärmusliikumiste, kõikvõimalike rassismi ja ksenofoobia ilmingute ja autoritaarsuse kasv ning väärinfo ja desinformatsiooni levik, võivad Euroopa demokraatlikud riigid tõsisesse ohtu seada ja kogu ELi destabiliseerida; arvestades, et kodanikuhariduse tugevdamine formaalses, mitteformaalses ja informaalses keskkonnas toimuva elukestva õppe kaudu võib täita olulist rolli selle suundumuse tõrjumisel ja avatuma poliitilise arutelu algatamisel, samuti võib see ergutada kodanikke riigi ja Euroopa tasandil poliitilistes ja seadusandlikes protsessides aktiivsemalt osalema;

| F. | arvestades, et poliitiline toetus liidule väljendub pigem tunnete, hoiakute ja väärtustena kui konkreetse mõjuna kodanike igapäevaelule; arvestades, et liidu demokraatlikud protsessid ja osalusmehhanismid ei ole kodanikele, eriti aga noortele lähedased ega mõistetavad; arvestades, et Euroopa uus kodanikuhariduse suundumus võib julgustada noori valimistel osalema, piirates äärmusliku ja populistliku diskursuse haaret ja ühtlasi tugevdades sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et poliitiline toetus liidule väljendub pigem tunnete, hoiakute ja väärtustena kui konkreetse mõjuna kodanike igapäevaelule; arvestades, et liidu demokraatlikud protsessid ja osalusmehhanismid ei ole kodanikele, eriti aga noortele lähedased ega mõistetavad; arvestades, et Euroopa uus kodanikuhariduse suundumus võib julgustada noori valimistel osalema, piirates äärmusliku ja populistliku diskursuse haaret ja ühtlasi tugevdades sotsiaalset ühtekuuluvust;

| G. | arvestades, et dünaamilise Euroopa kodakondsuse tekkimist on takistanud teadmistelüngad ja emotsionaalne lõhe, samuti kodanike osalemist ja dialoogi võimaldavate mehhanismide puudumine; arvestades, et Euroopa identiteet täiendab mitmesuguseid kohalikke, rahvuslikke, geograafilisi, kultuurilisi ja muid identiteete, mis inimesel võivad olla; arvestades, et puudulikud või puuduvad teadmised ELi kohta ja puudulik arusaam selle toimimisest ja lisaväärtusest võivad süvendada demokraatiapuuduse tunnet ja põhjustada liikmesriikides umbusaldust, kodanike passiivsust ja euroskeptitsismi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et dünaamilise Euroopa kodakondsuse tekkimist on takistanud teadmistelüngad ja emotsionaalne lõhe, samuti kodanike osalemist ja dialoogi võimaldavate mehhanismide puudumine; arvestades, et Euroopa identiteet täiendab mitmesuguseid kohalikke, rahvuslikke, geograafilisi, kultuurilisi ja muid identiteete, mis inimesel võivad olla; arvestades, et puudulikud või puuduvad teadmised ELi kohta ja puudulik arusaam selle toimimisest ja lisaväärtusest võivad süvendada demokraatiapuuduse tunnet ja põhjustada liikmesriikides umbusaldust, kodanike passiivsust ja euroskeptitsismi;

| H. | arvestades, et parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioonis ELi käsitleva õppe kohta koolides kutsuti komisjoni üles looma ühist raamistikku ja ette valmistama suuniseid konkreetsete näidetega ELi käsitleva õppimise kohta, et edendada objektiivset ja kriitilist mõtlemist selle üle, millist kasu Euroopa Liit oma kodanikele annab; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioonis ELi käsitleva õppe kohta koolides kutsuti komisjoni üles looma ühist raamistikku ja ette valmistama suuniseid konkreetsete näidetega ELi käsitleva õppimise kohta, et edendada objektiivset ja kriitilist mõtlemist selle üle, millist kasu Euroopa Liit oma kodanikele annab;

| I. | arvestades, et parlamendi 11. novembri 2021. aasta resolutsioonis Euroopa haridusruumi kohta nõutakse, et Euroopa haridusruum võimaldaks suuremat õppijate, õpetajate ja teadmiste voogu, edendaks Euroopa ühtekuuluvustunnet ja kodanikuteadlikkust, tagaks õigused ja väärtused, pakuks õiglasi ja võrdseid võimalusi ning suurendaks sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et parlamendi 11. novembri 2021. aasta resolutsioonis Euroopa haridusruumi kohta nõutakse, et Euroopa haridusruum võimaldaks suuremat õppijate, õpetajate ja teadmiste voogu, edendaks Euroopa ühtekuuluvustunnet ja kodanikuteadlikkust, tagaks õigused ja väärtused, pakuks õiglasi ja võrdseid võimalusi ning suurendaks sotsiaalset ühtekuuluvust;

| J. | arvestades, et komisjon ei ole selles strateegilises valdkonnas teinud ühtegi olulist süsteemset algatust; arvestades, et olemasolevatel ELi programmidel, nagu programm „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpus, on endiselt märkimisväärne kasutamata potentsiaal parandada kodanikuhariduse rakendamist, kasutades strateegilisemat lähenemisviisi programmide formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe komponentidele ning tagades vahendite parema koordineerimise; arvestades, et komisjon ja liikmesriigid peaksid tegema rohkem, et parandada ja suurendada teabevahetust Euroopa Liidu ning konkreetsete õiguste ja kohustuste kohta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjon ei ole selles strateegilises valdkonnas teinud ühtegi olulist süsteemset algatust; arvestades, et olemasolevatel ELi programmidel, nagu programm „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpus, on endiselt märkimisväärne kasutamata potentsiaal parandada kodanikuhariduse rakendamist, kasutades strateegilisemat lähenemisviisi programmide formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe komponentidele ning tagades vahendite parema koordineerimise; arvestades, et komisjon ja liikmesriigid peaksid tegema rohkem, et parandada ja suurendada teabevahetust Euroopa Liidu ning konkreetsete õiguste ja kohustuste kohta;

| K. | arvestades, et mitu liikmesriiki on välja töötanud riiklikud vabatahtliku tegevuse kavad; arvestades, et nende kavade loomine ja arendamine on oluline selleks, et edendada praktilist kodanikuharidust, tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust, võimaldada üldist huvi pakkuvatel eesmärkidel tegutsemist, eelkõige vähemate võimalustega inimeste puhul, ning aidata kaasa osalejate isiklikule ja kutsealasele arengule; arvestades, et suurem Euroopa kodanikuliikuvus võib suurendada noorte seas Euroopa kogukonda kuulumise tunnet, aidates kaasa kodanike Euroopa kujunemisele; arvestades, et riiklikud vabatahtliku tegevuse kavad võivad olla noorte, eriti vähemate võimalustega noorte jaoks loomulik juurdepääs Euroopa liikuvusele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mitu liikmesriiki on välja töötanud riiklikud vabatahtliku tegevuse kavad; arvestades, et nende kavade loomine ja arendamine on oluline selleks, et edendada praktilist kodanikuharidust, tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust, võimaldada üldist huvi pakkuvatel eesmärkidel tegutsemist, eelkõige vähemate võimalustega inimeste puhul, ning aidata kaasa osalejate isiklikule ja kutsealasele arengule; arvestades, et suurem Euroopa kodanikuliikuvus võib suurendada noorte seas Euroopa kogukonda kuulumise tunnet, aidates kaasa kodanike Euroopa kujunemisele; arvestades, et riiklikud vabatahtliku tegevuse kavad võivad olla noorte, eriti vähemate võimalustega noorte jaoks loomulik juurdepääs Euroopa liikuvusele;

| L. | arvestades, et 2018. aastal tegevust alustanud Euroopa solidaarsuskorpus, 1996. aastal loodud Euroopa vabatahtliku teenistuse järeltulija, on Euroopa üldine vabatahtliku tegevuse liikuvusprogramm, kuid selle eelarve aastateks 2021–2027 on piiratud; arvestades, et tuleks arendada suuremat sünergiat ja koostööd Euroopa solidaarsuskorpuse ja riiklike vabatahtliku tegevuse süsteemide vahel ning olemasolevate riiklike vabatahtliku tegevuse süsteemide vahel Euroopa solidaarsuskorpuse kaudu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2018. aastal tegevust alustanud Euroopa solidaarsuskorpus, 1996. aastal loodud Euroopa vabatahtliku teenistuse järeltulija, on Euroopa üldine vabatahtliku tegevuse liikuvusprogramm, kuid selle eelarve aastateks 2021–2027 on piiratud; arvestades, et tuleks arendada suuremat sünergiat ja koostööd Euroopa solidaarsuskorpuse ja riiklike vabatahtliku tegevuse süsteemide vahel ning olemasolevate riiklike vabatahtliku tegevuse süsteemide vahel Euroopa solidaarsuskorpuse kaudu;

Kodanikuhariduse olukord ELis

| 1. | peab kahetsusväärseks kodanikuhariduse ühtse määratluse puudumist; on veendunud, et kodanikuharidus hõlmab teadmiste, oskuste, meetodite, vahendite, sisu, pädevuse, hoiakute, väärtuste ja hoolitsuse kombineerimist ning on oluline solidaarsuse ja koostegutsemistunde loomiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et kodanikuhariduse minimaalne mõistmine peaks andma teoreetilise arusaama poliitilistest, õiguslikest, sotsiaalsetest, keskkonnaalastest ja majanduslikest kontseptsioonidest ja struktuuridest, sealhulgas neist, mis on seotud Euroopa tasandiga, samuti ülemaailmsetest sündmustest, vastavalt inimese haridus- ja koolitustasemele ning üheaegselt praktiliste kogemustega; juhib tähelepanu kriitilise mõtlemise ja meediapädevuse tähtsusele kodanikuhariduse lahutamatu osana; rõhutab, et vaja on pedagoogilist uuendust ning teoreetilist ja praktilist lähenemisviisi kodanikuharidusele liidus; soovitab kasutada kodanikuhariduse määratlusi, mis on toodud Euroopa Nõukogu kodanikuhariduse ja inimõiguste hariduse hartas ning Euroopa Nõukogu demokraatliku kultuuri pädevuste võrdlusraamistikus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunneb muret selle pärast, et riiklikes õppekavades pööratakse Euroopa ja maailma kodanikuks olemisele vähe tähelepanu; märgib murega, et ainult 50 % õpilastest on kinnitanud, et neil on võimalus saada koolis teadmisi Euroopa kohta; rõhutab, et õpilaste toetus Euroopa riikide koostööle on positiivselt seotud kõrgema kodanikuteadmiste tasemega; taunib kasvavaid pingeid riikliku ja Euroopa tasandi vahel mõne liikmesriigi õppekavades; on mures kodanikuhariduse liigse politiseerimise ja selle tagajärgede pärast, näiteks korduvad ja drastilised õppekavade muutused, ning kordab, et kodanikuhariduse andmisel on vaja pikaajalist stabiilsust ja sidusust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et ühiskondlik-poliitilised ja ülemaailmsed muutused nõuavad kodanikuhariduse praeguse kvaliteeditaseme tõstmist ja meetodite muutmist; on mures selle pärast, et noormeestel on neidudest oluliselt madalamad hinded (13); tunneb muret keskmiste kodanikuteadmiste tasakaalustamatuse pärast liikmesriikide vahel ja liikmesriikides; märgib, et maapiirkondades, äärealadel, sotsiaalselt ebasoodsates ja eraldatuimates piirkondades elavatel õpilastel on kodanikuhariduse programmides osalemisel lisatakistusi; rõhutab, et igal õppijal peab olema ligipääs kvaliteetsele kodanikuharidusele, keskendudes muu hulgas nende konkreetsetele rahastamis- ja taristuvajadustele, kuna see on Euroopa haridusruumi edukaks loomiseks otsustavalt tähtis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et kuigi enamikus riiklikes õppekavades on mõned kodanikuhariduse aspektid olemas, valitsevad liikmesriikide vahel ja sees haridustasemete, õppetundide koguarvu, sisu ja metoodika osas suured erinevused; märgib, et ainult mõnes liikmesriigis toimub struktureeritud hindamine, on seatud eesmärgid, koostatud pedagoogilised suunised või korraldatud õpetajate erikoolitus; märgib, et isegi kui need elemendid on olemas, valitseb lõhe riiklike programmide ja nende tõhusa rakendamise vahel koolides; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et õppimise tulemuslikkust mõjutab kõige rohkem õpetamise kvaliteet ning et seetõttu peab kodanikuhariduse ning eelkõige selle Euroopa ja ülemaailmse mõõtme puhul prioriteet olema kõigi õpetajate ja haridustöötajate põhi- ja täiendkoolitus, sõltumata nende erialasest spetsialiseerumisest; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et tõhusate uuringute puudumine selle kohta, kuidas kodanikuharidust tõhusalt õpetada ja hinnata, ning selleks vajalike asjakohaste pedagoogiliste vahendite puudumine takistavad kodanikuhariduse tõhusat õpetamist; märgib, et mõned empiirilised tõendid viitavad sellele, et kogu kooli või tervet kogukonda hõlmaval meetodil on kodanikuoskustele ja -hoiakutele positiivne mõju; on veendunud, et kodanikuharidust käsitledes tuleks arvesse võtta osaluspõhist pedagoogikat, et võimaldada õppijatel kogeda kodanikuaktiivsuse kõiki mõõtmeid ja ning iseenda rolli seoses Euroopa Liidu, liikmesriikide, üksikisiku ja laiema ühiskonnaga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | taunib seda, et esmakutseõppes ja täiskasvanuõppes ei pöörata kodanikuharidusele tähelepanu; nõuab, et kodanikuharidust antaks kõigil haridustasanditel, kohandatult õppijate eripära ja vajadustega; peab kahetsusväärseks, et põlvkondadevahelistele õpikeskkondadele, mis hõlbustavad põlvkondade dialoogi, ei panda rõhku; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on veendunud, et kodanikuhariduse andmiseks piirkondlikul, riiklikul, Euroopa ja ülemaailmsel tasandil ei ole kunagi liiga vara; märgib, et alusharidusel on oluline roll kriitilise tähtsusega sotsiaalsete ja emotsionaalsete oskuste arendamisel ning et sellest saavad alguse heaolu, dialoog, vastastikune austus, mõistmine ja ühised väärtused; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde mitteformaalse ja informaalse õppimise, sealhulgas vabatahtliku tegevuse, mentorluse, väitluste ja spordi olulist pedagoogilist rolli sotsiaalsete ja kodanikuoskuste, pädevuse ja käitumise arendamisel ning vastutustundlike ja aktiivsete Euroopa kodanike kujundamisel; |
| --- | --- |

10.

ELi poliitika kodanikuhariduse valdkonnas

| 11. | peab kahetsusväärseks, et kuigi Euroopa tasandil valitseb poliitiline konsensus kodanikuhariduse ja ühiste Euroopa väärtuste õpetamise vajalikkuses, ei ole selle põhjal välja kujundatud konkreetseid eesmärke, sihte, võrdlusaluseid ega meetmeid, ning järeldab, et kodanikuhariduse poliitikas valitseb rakendamispuudujääk; |
| --- | --- |

11.

| 12. | leiab, et ELi programmide panus kodanikuhariduse teatud mõõtmete edendamisse on piiratud ja seda peamiselt sõnaselge otsese toetuse puudumise, piiratud ressursside ja ebaühtlase geograafilise katvuse tõttu; peab kahetsusväärseks, et ELi rahastatud projektid selles valdkonnas ei ole seni avaldanud laialdast pikaajalist mõju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | leiab, et kodanikuhariduse valdkonnas puudub ELi tasandil poliitiline sidusus ning et praegu puudub poliitikavahend, mis koondaks struktureeritult kõiki asjaomaseid asutusi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | järeldab, et sellised ELi programmid nagu „Erasmus+“, „Euroopa horisont“, Euroopa solidaarsuskorpus, õiguste ja väärtuste programm ja programm „Loov Euroopa“ on kodanikuhariduse aktiivsele pakkumisele peamiselt kaudselt kaasa aidanud; märgib siiski, et need programmid ei ole suutnud avaldada mingit süstemaatilist ja püsivat mõju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kinnitab, et ELi lepingu artiklite 9, 10, 165 ja 166 ja põhiõiguste harta kohaselt on ELil esmane vastutus edendada ELi kodanikuharidust, et tagada oma kodanike sügavamad teadmised Euroopa projektist kui demokraatlike riikide liidust, tagades seega oma kodanikele õiguse täiel määral osaleda ELi tasandi poliitilises elus ja otsuste tegemises; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab tahet edendada Euroopa ühist identiteeti ühise akadeemilise programmi kaudu ja integreerida Euroopa mõõde tugevalt haridusse, nagu kodanikud on Euroopa tuleviku konverentsil soovinud, samuti rõhutab Euroopa noorte nõudmist, et õppekavadesse lisataks teadmised Euroopa Liidu võimalustest ja eelistest; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et mõned liikmesriigid tunnistavad ELi poliitika arengu positiivset mõju haridusalaste muutuste soodustamisele kodanikuhariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on mures selle pärast, et kuigi kodanikupädevus kuulub üleeuroopalise elukestva õppe 2018. aasta lähteraamistiku võtmepädevuste hulka, ei ole komisjon selle edendamisel tulemuslikult tegutsenud, samal ajal kui muud põhipädevused kajastuvad HK 2020 võrdlusalustes või neid toetatakse eraldi pädevusraamistikega, et hõlbustada õpetamist ja kasutuselevõttu riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et 2021. aasta Euroopa Kodaniku auhind määrati õpilaste arutelualgatustele; on seisukohal, et üha suureneva polariseerumise õhkkonnas on demokraatlik arutelu olulisem kui kunagi varem; on veendunud, et aruteluks vajalike oskuste ja pädevuse edendamine on kodanikuhariduse lahutamatu osa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib kodanikuhariduse tähtsust teadlikkuse suurendamisel kliimapöördest ja kestliku arengu eesmärkide saavutamisel 2030. aastaks; rõhutab seost kodanikuhariduse ja kestlikkushariduse vahel ning seda, kui oluline on koordineerida pingutusi mõlema valdkonna integreerimiseks poliitikasse, õppekavadesse ning pedagoogilistesse meetoditesse formaalses, mitteformaalses ja informaalses õppes ning hariduses; |
| --- | --- |

20.

Soovitused uuendatud Euroopa kodanikuhariduse kohta

| 21. | julgustab liikmesriike toetama, üle vaatama ja uuendama oma haridussüsteeme ja kõiki ELiga seotud õppekavasid kõigil haridustasemetel, sealhulgas kutsehariduses ja -koolituses, et tugevdada Euroopa mõõdet, samal ajal tungivalt ergutades piirkondi ja kohalikke asutusi sama tegema, eriti juhul, kui neil on haridussüsteemides otsene pädevus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab sellega seoses, kui oluline on võtta Euroopa kodanikuhariduses arvesse keelelist mitmekesisust, pöörates vajalikku tähelepanu vähemus- ja piirkondlikele keeltele ning ohustatud keeltele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kordab oma üleskutset, et liikmesriigid ja hariduskogukond kaasaksid kõik inimesed, sealhulgas rändetaustaga inimesed, rändajad, pagulased ja usukogukonnad, kahesuunalistesse, lugupidavatesse ja mõjuvõimu suurendavatesse kodakondsuse kujundamise protsessidesse, tagades aktiivse osalemise ühiskonna- ja kultuurielus; on veendunud, et kodanike seas parema arusaamise kujundamine rände ajaloolistest ja isiklikest põhjustest, sealhulgas kolonialismist, ning ühisest kultuurilisest taustast on ülemaailmse kodakondsuse oluline osa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palub liikmesriikidel parandada ja laiendada õpetajate, haridustöötajate, perekondade ja laiema hariduskogukonna esialgseid ja pidevaid kutsealase ja elukestva arengu võimalusi ning pakkuda neile asjakohast tuge ja vahendeid kodanikuhariduse andmiseks, mis on välja töötatud tihedas koostöös kõigi osalejatega nii ELi kui ka riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon töötaks välja õpetajatele ja üliõpilastele mõeldud ühise kodanikuhariduse pädevusraamistiku kodanikupädevuse kui võtmepädevuse kujundamiseks, kaasa arvatud õpetajate mitmekeelne ja kultuuridevaheline pädevus, ja võttes arvesse kohalikku, piirkondlikku, riiklikku, Euroopa ja üleilmset tasandit sarnaselt Euroopa digipädevuse raamistiku, Euroopa ettevõtluspädevuse raamistiku, isikliku, sotsiaalse ja õpipädevuse Euroopa raamistiku ning hiljuti käivitatud Euroopa kestlikkuspädevuse raamistikuga, luues kõigi raamistike vahel sidemeid; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab vajadust edendada ja soodustada liikuvusvõimalusi, vastastikust õppimist ja parimate tavade vahetamist õpetajate vahel; on seisukohal, et programmi „Erasmus+“ (2021–2027) hübriidsed ja paindlikud liikuvuselemendid annavad võimaluse suurendada praeguste ja tulevaste õpetajate liikuvust; ergutab komisjoni edendama õpetajate lühiajalist liikuvust ja looma pikaajalisi liikuvuspartnerlusi, kasutades digitaalseid vahendeid ilma füüsilist liikuvust ja inimestevahelist suhtlemist asendamata; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles julgustama ja hõlbustama õpetajatele, haridustöötajatele ning noortejuhtidele ja koolitajatele tööajal kvaliteetse koolituse andmist ELi teemadel, sealhulgas välismaal aset leidvaid õppemooduleid, võimaldades neil veeta osa oma koolitusest mõnes teises liikmesriigis ning tagades nende pädevuse tunnustamise ELi teemade õpetamisel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab auhinnana mõeldud euroõpetaja märgise loomist ja edendamist; kordab oma üleskutset edendada ja arendada programmi „Erasmus+“ õpetajate akadeemiaid, et edendada Euroopa mõõdet hariduses; kutsub komisjoni üles korraldama Erasmus+ projektikonkurssi õpetajate akadeemia loomiseks, mis on pühendatud kodanikuharidusele nii formaalse kui ka mitteformaalse sektori õpetajate, koolitajate ja õppijate jaoks, sealhulgas kutsehariduse ja -koolituse sektoris; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama koostoimet, et suurendada kodanikuhariduse süsteemset mõju, ning tegema koostööd õpetajate esmase koolituse mooduli väljatöötamiseks, et tutvustada õpetajatele Euroopa haridussüsteeme, parimaid pedagoogilisi tavasid, ELi vahetusplatvorme, vahendeid ja partnerlusi, mis kajastavad Euroopa väärtusi ja edendavad Euroopa kodanikuhariduse kultuuri tekkimist, tunnistades samas Euroopa mitmekesisust; rõhutab vajadust lisada seda tüüpi koolitusmoodul õpetajate akadeemiate programmi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab mitteformaalse ja informaalse õppe, sealhulgas noorsootöö ja vabatahtliku tegevuse käigus omandatud kodanikupädevuse tunnustamist ja valideerimist ning formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe vaheliste seoste tugevdamist kodanikuhariduses; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on seisukohal, et HK 2020 järgses koostööraamistikus tuleks keskenduda kodanikuhariduse õppekavade ja riiklike hindamiste väljatöötamisele, mis hõlmavad kõiki teemavaldkonna asjakohaseid aspekte kooskõlas Euroopa Nõukogu Euroopa demokraatliku kultuuri võrdlusraamistiku ja üleeuroopalise võtmepädevuste lähteraamistikuga elukestvas õppes, eelkõige seoses sotsiaalse ja kodanikupädevusega, võttes arvesse ka informaalset ja mitteformaalset haridust ning selle koordineerimist ja hõlbustamist; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab uue, kodanikuharidusele keskenduva töörühma loomist, et jätkata pärast 2015. aasta Pariisi deklaratsiooni loodud HK 2020 ühiste väärtuste ja kaasava hariduse edendamise töörühma tööd; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nõuab, et hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilises raamistikus töötataks välja kodanikuhariduse, sealhulgas Euroopa kodanikuhariduse konkreetsed ja mõõdetavad eesmärgid ja sihttasemed, pidades silmas Euroopa haridusruumi loomist ja 2021.–2030. aasta järgset aega; juhib tähelepanu sellele, et nende eesmärkide põhjal tuleks kindlaks määrata 2025. aasta sihid koos erisihtidega ebasoodsas olukorras õppijaile ning need eesmärgid tuleks lisada spetsiaalsesse Euroopa kodanikuhariduse tegevuskavva, võttes arvesse elukestva õppe perspektiivi alates varasest lapsepõlvest; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab vajadust struktureerituma lähenemisviisi järele ELi programmidest, eelkõige programmidest „Erasmus+“, „Euroopa horisont“, „Kodanike Euroopa“, kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmist, programmist „Loov Euroopa“ ning Euroopa solidaarsuskorpusest ja selle järglastest pärit kodanikuhariduse projektide tulemuste kindlakstegemiseks ja levitamiseks, et laiendada tulemusi kogu liidule, kaasates sellesse protsessi Euroopa Parlamendi; peab sellega seoses vajalikuks luua ELi tasandil alaline läbivaatamis- ja analüüsimehhanism, et teha kindlaks head tavad, mida saab laialdaselt levitada, et aidata kaasa süsteemsetele ja pikaajalistele poliitilistele muutustele; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab vajadust otsustavalt edendada teadusuuringuid selle kohta, kuidas kõige paremini õpetada ja hinnata kodanikuharidust, eelkõige alushariduse puhul, samuti formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe võimaluste rolli ning selle rakendamise järelevalvet, mis põhineb kõigi liikmesriikide piisavatel ja ajakohastatud võrdlusandmetel; rõhutab 2. ja 3. põhimeetme, Jean Monnet’ õppetoolide ja programmi „Euroopa horisont“ tähtsust; väljendab heameelt selle üle, et programmi „Erasmus+“ (2021–2027) 2. põhimeede keskendub rohkem ühistele väärtustele, kodanikuaktiivsusele ja osalemisele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab vajadust investeerida rohkem Euroopa Liitu käsitlevatesse haridusvormidesse koolide ja ülikoolide tasandil, tugevdades olemasolevaid võrgustikke ja töötades välja seda liiki koolituse jaoks kohandatud uued õppekavad; nõuab, et Euroopa asjadele spetsialiseerunud teaduskonnad kaasataks parimate kodanikuhariduse õpetamismeetodite ja -vahendite uurimisse ja kasutamisse, samal ajal kasutades ka olemasolevaid ELi vahendeid ja ressursse; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et kodanikuhariduse sisuline vastavusse viimine peab käima käsikäes digipädevuse ja -hariduse pakkumisega, kui eesmärk ei ole ainult digiülemineku nõuete täitmine, vaid ka digitaalmeedia vastutustundliku kasutamise tagamine; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele töötada välja ühised ja osaluspõhised haridusuuringud, eelkõige kogu ELi hõlmav võrreldav testimine kodanikuhariduse, sealhulgas ELi kodakondsuse valdkonnas, millel oleksid ELi pädevuse piires selgelt määratletud volitused ja eesmärgid; soovitab korraldada Eurobaromeetri eriuuringu kodanike üldiste ELi käsitlevate teadmiste kohta, laiendades praeguse Euroopa Liidu kodakondsuse ja demokraatia teemalise uuringutesarja ulatust; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub komisjoni üles lisama igale programmi „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpuse liikuvusvõimalusele lahutamatu osana Euroopa kodakondsuse õppemoodulid ning külastusprogrammi liidu ja vastuvõtvate riikide jaoks ajaloolise tähtsusega pärandi- ja mälestuspaikadesse, et edendada kultuuridevahelist ja dialoogipõhist ajaloolähenemist ning tugevdada Euroopa väärtusi ja põhimõtteid; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub komisjoni üles aktiivsemalt edendama kõigi kodanike, sealhulgas täiskasvanute kodanikuõpetust ning kajastama seda asjaomastes rahastamisprogrammides ja töörühmades; palub komisjonil siduda Euroopa oskuste tegevuskava algatused kodanikupädevusega ja hõlmata Euroopa digioskuste tunnistuse väljatöötamisse digitaalne kodakondsus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub üles looma Euroopa märki koolidele ja ülikoolidele, kes aktiivselt edendavad kodanikuõpetust; kutsub looma Euroopa auhinda, millega toetatakse haridustöötajaid ja kohalikke osalejaid, kes aktiivselt edendavad Euroopa-teemalist haridust; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palub komisjonil hinnata kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmis uue konkreetse tegevussuuna kasutuselevõtmist, et edendada kodanikuharidust sihtotstarbeliste eelarveeraldiste abil, ning suurendada programmide „Erasmus+“ ja „Euroopa horisont“ raames sihtotstarbeliste projektikonkursside abil meetmeid ja tegevust, mis on suunatud kodanikuharidusele; nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks maksimaalselt ära Euroopa noorteaasta 2022, et töötada välja konkreetsed programmid ja meetmed, mis tugevdavad Euroopa kodakondsust ja identiteeti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | peab oluliseks levitada kutsehariduse ja -õppe ringkondades teavet ELi tasandil leiduvate võimaluste kohta; peab oluliseks pakkuda kohandatud toetust, et hõlbustada juurdepääsu programmidele; nõuab, et kõigis ELi kutsehariduse ja -koolituse meetmetes, eelkõige kutsehariduse tipptaseme keskuste tegevuses, pöörataks erilist tähelepanu kodanikuharidusele; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tõstab esile Euroopa Ajaloo Maja rolli konkreetsete programmide, vahendite ja tegevuse arendamisel, mis loovad veenva narratiivi Euroopa integratsioonist ja selle põhiväärtustest, eelkõige kõigi haridustasemete õpilaste ja õpetajate jaoks; palub komisjonil teha Euroopa Parlamendiga koostööd, et hinnata Euroopa Ajaloo Maja detsentraliseerimise vahendeid, et laiendada ligipääsetavust, sealhulgas liikmesriikidest ja eelkõige hariduskogukonnast, muu hulgas tõhustatud koostöö kaudu liikmesriikide kultuuriasutustega, rändnäitustega ja alaliste delegatsioonide võrgustikuga; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nõuab terviklikku Euroopa kodaniku- ja kodakondsushariduse strateegiat ning tugiplatvormide loomist selle edukamaks rakendamiseks, keskendudes eelkõige ELi ühistele demokraatlikele väärtustele ja põhimõtetele ning põhiõigustele, nagu inimväärikus, demokraatia, õigusriik, inimõigused, võrdsus, sallivus, mitmekesisuse austamine ja südametunnistusevabadus, et parandada kodanike arusaamist ELi institutsioonidest, volituste jaotusest, otsustusprotsessist ja ELi poliitikast, suurendada teadlikkust ELi kodakondsusega kaasnevatest eelistest, õigustest ja kohustustest, edendada teadmisi Euroopa integratsiooniprotsessist, sellest, kuidas aktiivselt osaleda ELi demokraatias ja ELi otsustusprotsessis, ning tugevdada ühist kuuluvustunnet; |
| --- | --- |

45.

| 46. | julgustab kodanikuhariduse valdkonnas tegutsevaid kodanikuühiskonna organisatsioone, institutsioone, eksperte ja praktikuid suurendama koostööd ja arendama koostoimet avatud riikidevaheliste võrgustike kaudu; rõhutab rolli, mida Euroopa kodakondsushariduse võrgustik on etendanud foorumite pakkumisel ja kodanikuhariduse suurema prioriseerimise saavutamiseks riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil; nõuab selliste Euroopa võrgustike edasist institutsionaliseerimist, kuna need arendavad ja edendavad kodanikuhariduse algatusi kogu liidus ja väljaspool seda; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et strateegia peaks hõlmama elukestva õppe ja kogukonna vaatenurka, kaasates nii informaalse kui ka mitteformaalse hariduse sektorit, samuti ettevõtjaid ja vabaühendusi, eelkõige neid, kes saavad ELilt rahalist toetust, mis peaks otseselt aitama suurendada osalejate seas ja kogukondades kus nad tegutsevad, teadmisi EList; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on veendunud, et strateegia peaks sisaldama koostoimet asjakohaste ELi noortevaldkonna meetmetega ja ELi poliitikaga, mis võitleb rassismi ja ksenofoobia kõigi vormide vastu, LGBTIQ-kogukonna vastu suunatud viha ning naiste ja vähemuste diskrimineerimise vastu, luues seosed ELi rassismivastase tegevuskavaga ning rahastamisvahenditega, nagu õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm; |
| --- | --- |

48.

| 49. | nõuab kodanikuhariduse lisamist asjaomastesse ELi programmidesse ja nende sünergia tugevdamist, et suurendada kodanikuhariduse süsteemset mõju, muu hulgas võttes kasutusele ja pakkudes ELi kodakondsuse teemalist õppemoodulit, mis tuleb läbida enne „Erasmus+“ või Euroopa solidaarsuskorpuse taoliste programmide kaudu ELi struktuurifondidest rahastatava projekti alustamist või liikuvusvõimaluse kasutamist või sellega paralleelselt; on veendunud, et ELi kodakondsuse teemalise õppemooduli läbimist tuleks kinnitada mikrokvalifikatsioonitunnistuse abil; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ergutab komisjoni edendama ELi kandidaatriikidega peetavate läbirääkimiste käigus ELi tundmaõppimist koolides; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, et on vaja rohkem investeerida Euroopa Liitu käsitlevasse haridusse kooli ja ülikooli tasandil ning nii formaal- kui kutsehariduses, töötades välja uued õppekavad; palub komisjonil esitada soovitus, mis sisaldab alg-, kesk- ja kõrghariduse ning kutsehariduse ja -koolituse jaoks mõeldud soovituslikke ELi ja üldise kodanikuhariduse õppekavasid liikmesriikides vabatahtlikuks kasutamiseks, täielikult järgides aluslepingu sätteid, eelkõige ELi toimimise lepingu artiklit 165, kusjuures need õppekavad peaksid olema välja töötatud koostöös liikmesriikide ekspertide, Euroopa asjade eriteaduskondade, õpetajate, haridustöötajate, üliõpilaste ja laiema hariduskogukonnaga ning nendega peaksid kaasnema kasutuselevõttu stimuleerivad meetmed; usub, et need ühised näidisõppekavad peaksid edendama paremat arusaamist Euroopa integratsiooni ajaloost, ELi institutsioonide korraldusest ja struktuurist, Euroopa valimis- ja otsustusprotsessidest, kaasa arvatud kodanike võimalused ELi demokraatlikus elus osalemiseks, ühendades eri pedagoogilisi lähenemisviise ja meetodeid, sealhulgas teoreetilist ja projektipõhist õpet, mis on kohandatud õppijate vajadustega; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kutsub komisjoni üles tõhustama tööd kodanikuhariduse valdkonnas, et parandada kõigis liikmesriikides ligipääsu kodanikuharidusele ja selle kvaliteeti ning toetada kõigile vanuserühmadele mõeldud kodanikuhariduses Euroopa mõõtme arendamist; on veendunud, et kodanikuhariduse valdkonnas Euroopa tasandi koostoime loomise, selleks eraldatud ELi vahendite haldamise ning ühiste meetodite, tavade, vahendite ja sisu osas tehtava töö koordineerimise eest peaks vastutama alaline struktuur; on seisukohal, et see struktuur peaks vastutama ka andmete kogumise ja liidu rahastatavate kodanikuhariduse meetmete mõju hindamise eest, et levitada ja laiendada kõige edukamaid meetmeid ning võimaldada komisjonil selle alusel esitada poliitilisi ja seadusandlikke algatusi; on veendunud, et see peaks toetama nii õpetajatele kui ka haridustöötajatele kodanikuhariduse koolituse andmise võimalusi ning ergutama riikidevahelisi vahetusi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | on veendunud, et selles suunas tuleb kiiresti tööd alustada, võttes kasutusele teostatavusmeetme, mis keskendub andmete kogumisele ning kodanikuhariduse meetmete mõju hindamisele, mida koordineerivad komisjoni hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraadi ning Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusameti kodanikuhariduse valdkonnale spetsialiseerunud üksused; usub, et see võiks olla võimalus suurendada liikmesriikide kodanikuhariduse meetmete ja nende rakendamise toetamist ja koordineerimist, anda strateegilisi suuniseid kodanikuhariduse riiklike struktuuride ja õppekavade väljatöötamiseks ning kehtestada kogu liidus kodakondsuse ja kodanikuhariduse sisu ja metoodika ühised miinimumstandardid; on seisukohal, et selleks peaksid need üksused kaasama liikmesriike, Euroopa Parlamenti, õppijaid ja laiemat õpikogukonda; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tunnustab saadikutekoolide programmi, mis suurendab õpilaste teadlikkust Euroopa parlamentaarsest demokraatiast ja Euroopa väärtustest, ning Euroscola algatust, mis pakub keskkooliõpilastele praktilist kogemust Euroopa Parlamendi istungisaalis, pakkudes püsivat lisaväärtust individuaalse kodanikuhariduse ja aktiivse demokraatlikus elus osalemise näol; nõuab, et võetaks kasutusele sertifitseerimine ning tunnustataks nii õppijate kui ka õpetajate omandatud oskusi ja pädevusi; peab seda parimaks tavaks, mida tuleks laiendada, et saavutada süsteemne mõju kogu liidus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | soovitab kõigil liikmesriikidel luua riiklikud vabatahtliku tegevuse kavad ja neid edasi arendada; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada riiklike süsteemide vastastikune tunnustamine ning suurendada Euroopa koostööd kodanikuteenuste ja noorte vabatahtliku tegevuse valdkonnas; ergutab riiklikke vabatahtliku tegevuse kavasid ja kodanikuteenistusi kasutama vastastikusel alusel Euroopa liikuvusvõimalusi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama Euroopa kodanikuliikuvust noortele suunatud Euroopa solidaarsuskorpuse raames, et aidata kaasa tõelisele Euroopa kodanikuaktiivsusele ja teenustele; seda eesmärki silmas pidades palub komisjonil ja liikmesriikidel oluliselt suurendada Euroopa solidaarsuskorpuse rahastamist; rõhutab, et Euroopa vabatahtliku tegevuse standardid, nagu vabatahtlike rahaline toetus, kindlustus, õppimine, koolitus, kaasamine ja põhimõte, et töökohti ei asendata, peavad jääma Euroopa solidaarsuskorpuse mis tahes tulevases arengus püsima; rõhutab, et Euroopa solidaarsuskorpuse tegevus saab riiklikke vabatahtliku tegevuse kavasid või kodanikuteenuseid üksnes täiendada, mitte neid asendada; |
| --- | --- |

56.

| 57. | on seisukohal, et Ventotene saarel ja selle manifestil on Euroopa integratsiooni ajaloos otsustav roll; rõhutab, et see on Euroopa integratsiooni ja Euroopa ühiste väärtuste kaitse sümboolne mälestuspaik; rõhutab selle panust Euroopa kodanikuhariduse edendamisse, eelkõige noorte aktiivse kaasamise kaudu iga-aastasel Euroopa integratsiooni teemalisel seminaril, mille algatas Altiero Spinelli 1982. aastal; rõhutab ka Santo Stefano vangla taastamistööde sümboolset tähtsust ja selle paiga potentsiaali saada alalise kultuurivahetuse, avalike ürituste, näituste ja arutelude tugikeskuseks; peab seda seetõttu Euroopa väärtuste moraalse ja intellektuaalse ülesehitamise ajalooliseks pealinnaks; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võrdselt investeerima formaalsetesse kodanikuhariduse meetmetesse ja mitteformaalsesse kodanikuharidusse, õppekavadesse ja õppekavavälistesse tegevustesse ning tugevdama haridust ja kodanikuharidust toetavaid ELi programme; nõuab, et taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendisse ning ELi vahenditest rahastatavatesse haridusprogrammidesse lisataks kodanikuharidusega seotud konkreetsed eesmärgid; nõuab, et Euroopa Parlamendi tegevusele, vahenditele ja meetmetele, mis on seotud kodanikuhariduse edendamisega kõigis liikmesriikides, eelkõige Euroscola jaoks, eraldataks rohkem rahalisi vahendeid; palub komisjonil heaks kiita Euroopa Parlamendi esitatud katseprojektid, mille eesmärk on tugevdada kodanikuharidust; rõhutab vajadust sihtotstarbelise eelarve järele, et töötada välja kogu ELi hõlmav võrreldav testimine kodakondsuse valdkonnas; |
| --- | --- |

58.

| 59. | on seisukohal, et Euroopa tuleviku konverents annab õigeaegse võimaluse mitmetasandiliseks aruteluks poliitika arendamise üle hariduse, noorte ja kultuuri valdkonnas; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles konverentsi hariduse, kultuuri, noorte ja spordi töörühma lõpparuandeid arvesse võtma ja nende põhjal edasi liikuma; on seetõttu veendunud, et hariduse, vähemalt kodanikuhariduse valdkonnas tuleks kasutusele võtta jagatud pädevus, kusjuures selle pädevuse kasutamine ELi poolt ei tohi takistada liikmesriike oma pädevust kasutamast; |
| --- | --- |

59.

| 60. | palub komisjonil kaaluda võimalust toetada igas liikmesriikide omavalitsusüksuses Euroopa Liidu monumendi loomist, et anda kodanikele nähtav Euroopa integratsiooni sümbol; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi, et rakendada nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (14), arvestades, kui paljud seda liiki õppe kaudu omandatud oskused külgnevad kodanikupädevusega, täiendavad seda või on selleks otseselt vajalikud; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  ELT C 316, 22.9.2017, lk 182.

(2)  ELT C 494, 8.12.2021, lk 2.

(3)  ELT C 415, 1.12.2020, lk 16.

(4)  ELT C 189, 4.6.2018, lk 1.

(5)  ELT C 195, 7.6.2018, lk 1.

(6)  ELT C 66, 26.2.2021, lk 1.

(7)  ELT C 241, 21.6.2021, lk 3.

(8)  ELT C 58, 15.2.2018, lk 57.

(9)  ELT C 11, 12.1.2018, lk 16.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0452.

(11)  ELT C 369, 11.10.2018, lk 11.

(12)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 96.

(13)  Schulz, W. jt, Becoming Citizens in a Changing World, IEA International Civic and Citizens Education Study 2016 International Report, Springer, Cham, 2016.

(14)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/42

---

P9_TA(2022)0115

Geneetiliselt muundatud sojauba MON 87769 × MON-87788

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87769 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D078875/02 – 2022/2566(RSP))

(2022/C 434/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87769 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87769 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 3. märtsil 2022 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 3. märtsil 2022 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 17. septembril 2015. aastal vastu võetud ja 8. oktoobril 2015. aastal avaldatud arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 17. septembril 2015. aastal vastu võetud ja 8. oktoobril 2015. aastal avaldatud arvamust (3),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse geneetiliselt muundatud organismide (edaspidi „GMOd“) kasutamiseks lubade andmisele vastuväiteid (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse geneetiliselt muundatud organismide (edaspidi „GMOd“) kasutamiseks lubade andmisele vastuväiteid (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et 27. juulil 2010 esitas Belgias asuv äriühing Monsanto Europe S.A./N.V. äriühingu Monsanto Company (Ameerika Ühendriigid) nimel taotluse (edaspidi „taotlus“) geneetiliselt muundatud sojauba MON 87769 × MON 89788 (edaspidi „geneetiliselt muundatud sojauba“) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17; arvestades, et taotlus hõlmas ka geneetiliselt muundatud sojauba sisaldavate või sellest koosnevate toodete turule laskmist kasutamiseks muul otstarbel kui toiduks või söödaks, kuid mitte viljelemiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 27. juulil 2010 esitas Belgias asuv äriühing Monsanto Europe S.A./N.V. äriühingu Monsanto Company (Ameerika Ühendriigid) nimel taotluse (edaspidi „taotlus“) geneetiliselt muundatud sojauba MON 87769 × MON 89788 (edaspidi „geneetiliselt muundatud sojauba“) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17; arvestades, et taotlus hõlmas ka geneetiliselt muundatud sojauba sisaldavate või sellest koosnevate toodete turule laskmist kasutamiseks muul otstarbel kui toiduks või söödaks, kuid mitte viljelemiseks;

| B. | arvestades, et EFSA avaldas 8. oktoobril 2015 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 (5) artiklitega 6 ja 18 oma arvamuse; arvestades, et EFSA ei suutnud teha järeldust geneetiliselt muundatud sojaoa ohutuse kohta, kuna puudusid andmed geneetiliselt muundatud sojaoast toodetud rafineeritud, pleegitatud ja desodoreeritud õliga toidu kaudu kokkupuutumise kohta, mistõttu toitainelist hindamist ei viidud täielikult läbi; arvestades, et EFSA jõudis järeldusele, et geneetiliselt muundatud sojauba ei avalda taotluse kontekstis tõenäoliselt kahjulikku mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EFSA avaldas 8. oktoobril 2015 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 (5) artiklitega 6 ja 18 oma arvamuse; arvestades, et EFSA ei suutnud teha järeldust geneetiliselt muundatud sojaoa ohutuse kohta, kuna puudusid andmed geneetiliselt muundatud sojaoast toodetud rafineeritud, pleegitatud ja desodoreeritud õliga toidu kaudu kokkupuutumise kohta, mistõttu toitainelist hindamist ei viidud täielikult läbi; arvestades, et EFSA jõudis järeldusele, et geneetiliselt muundatud sojauba ei avalda taotluse kontekstis tõenäoliselt kahjulikku mõju keskkonnale;

| C. | arvestades, et 12. mail 2021 avaldas EFSA avalduse, mis täiendab tema teaduslikku arvamust (6), võttes arvesse taotleja esitatud läbivaadatud hinnangut toidu kaudu kokkupuute kohta geneetiliselt muundatud sojaoast toodetud rafineeritud, pleegitatud ja desodoreeritud õli inimtoiteainelise hindamise kohta; arvestades, et EFSA jõudis järeldusele, et geneetiliselt muundatud sojaoa ja sellest saadud toodete, eelkõige rafineeritud, pleegitatud ja desodoreeritud õli tarbimine ei kujuta endast inimeste jaoks toitumisalast probleemi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 12. mail 2021 avaldas EFSA avalduse, mis täiendab tema teaduslikku arvamust (6), võttes arvesse taotleja esitatud läbivaadatud hinnangut toidu kaudu kokkupuute kohta geneetiliselt muundatud sojaoast toodetud rafineeritud, pleegitatud ja desodoreeritud õli inimtoiteainelise hindamise kohta; arvestades, et EFSA jõudis järeldusele, et geneetiliselt muundatud sojaoa ja sellest saadud toodete, eelkõige rafineeritud, pleegitatud ja desodoreeritud õli tarbimine ei kujuta endast inimeste jaoks toitumisalast probleemi;

| D. | arvestades, et geneetiliselt muundatud sojauba töötati välja stearidoonhappe (SDA) tootmiseks ja glüfosaadipõhiste herbitsiidide taluvuse tagamiseks (7); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et geneetiliselt muundatud sojauba töötati välja stearidoonhappe (SDA) tootmiseks ja glüfosaadipõhiste herbitsiidide taluvuse tagamiseks (7);

Puuduv hinnang lisaherbitsiidi kohta

| E. | arvestades, et komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 503/2013 (8) nõutakse selle hindamist, kas eeldatavad põllumajandustavad mõjutavad uuritud näitajate tulemust; arvestades, et rakendusmääruse kohaselt on see eriti oluline herbitsiiditolerantsete taimede puhul; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 503/2013 (8) nõutakse selle hindamist, kas eeldatavad põllumajandustavad mõjutavad uuritud näitajate tulemust; arvestades, et rakendusmääruse kohaselt on see eriti oluline herbitsiiditolerantsete taimede puhul;

| F. | arvestades, et mitu uuringut näitab, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete põllukultuuride kasvatamise tagajärjel hakatakse rohkem kasutama lisaherbitsiide, seda peamiselt herbitsiiditolerantse umbrohu tekke tõttu (9); arvestades, et sellest tulenevalt tuleb eeldada, et geneetiliselt muundatud sojauba puutub kokku nii suuremate kui ka korduvate glüfosaadipõhiste herbitsiidide annustega, mistõttu võib saagis esineda nende ainete jääke ja nende lagunemisprodukte (metaboliite) suuremates kogustes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mitu uuringut näitab, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete põllukultuuride kasvatamise tagajärjel hakatakse rohkem kasutama lisaherbitsiide, seda peamiselt herbitsiiditolerantse umbrohu tekke tõttu (9); arvestades, et sellest tulenevalt tuleb eeldada, et geneetiliselt muundatud sojauba puutub kokku nii suuremate kui ka korduvate glüfosaadipõhiste herbitsiidide annustega, mistõttu võib saagis esineda nende ainete jääke ja nende lagunemisprodukte (metaboliite) suuremates kogustes;

| G. | arvestades, et EFSA järeldas 2015. aasta novembris, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne, ja Euroopa Kemikaaliamet järeldas 2017. aasta märtsis, et selle klassifitseerimata jätmine oli õigustatud; arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus, mis on Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud keskus, klassifitseeris seevastu 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeenseks aineks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EFSA järeldas 2015. aasta novembris, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne, ja Euroopa Kemikaaliamet järeldas 2017. aasta märtsis, et selle klassifitseerimata jätmine oli õigustatud; arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus, mis on Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud keskus, klassifitseeris seevastu 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeenseks aineks;

| H. | arvestades, et hiljutises eelretsenseeritud uuringus kirjeldatakse glüfosaadi või glüfosaadipõhiste herbitsiididega kokkupuute mõju hüpotalamuse-ajuripatsi-sugunäärmete teljele, pidades silmas meeste ja naiste endokriinsed häireid, rakkude eluvõimelisust ja paljunemist; arvestades, et läbivaatamise käigus leiti, et glüfosaadipõhised herbitsiidid võivad põhjustada muutusi nii naiste kui meeste suguelundkonnas, et muutused võivad epigeneetilise mõju kaudu kanduda edasi järgmistele põlvkondadele ja seega ei ole järglaste viljakus glüfosaadipõhiste herbitsiidide eest kaitstud ning glüfosaadipõhised herbitsiidid leiti olevat kahjulikumad kui glüfosaat, mis on kahtlemata seotud selliste koostisainete nagu polüetoksüleeritud rasvamiini esinemisega (10); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et hiljutises eelretsenseeritud uuringus kirjeldatakse glüfosaadi või glüfosaadipõhiste herbitsiididega kokkupuute mõju hüpotalamuse-ajuripatsi-sugunäärmete teljele, pidades silmas meeste ja naiste endokriinsed häireid, rakkude eluvõimelisust ja paljunemist; arvestades, et läbivaatamise käigus leiti, et glüfosaadipõhised herbitsiidid võivad põhjustada muutusi nii naiste kui meeste suguelundkonnas, et muutused võivad epigeneetilise mõju kaudu kanduda edasi järgmistele põlvkondadele ja seega ei ole järglaste viljakus glüfosaadipõhiste herbitsiidide eest kaitstud ning glüfosaadipõhised herbitsiidid leiti olevat kahjulikumad kui glüfosaat, mis on kahtlemata seotud selliste koostisainete nagu polüetoksüleeritud rasvamiini esinemisega (10);

| I. | arvestades, et mitu muud hiljutist eelretsenseeritud uuringut kinnitavad glüfosaadi kantserogeenset toimet (11); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mitu muud hiljutist eelretsenseeritud uuringut kinnitavad glüfosaadi kantserogeenset toimet (11);

| J. | arvestades, et võrdlusanalüüsis kasutatud kahest väliuuringust ühe puhul ei võetud arvesse geneetiliselt muundatud sojaoa töötlemist glüfosaadipõhiste herbitsiididega, mis oleks võimaldanud hinnata herbitsiidi toimet (12); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et võrdlusanalüüsis kasutatud kahest väliuuringust ühe puhul ei võetud arvesse geneetiliselt muundatud sojaoa töötlemist glüfosaadipõhiste herbitsiididega, mis oleks võimaldanud hinnata herbitsiidi toimet (12);

| K. | arvestades, et geneetiliselt muundatud taimede herbitsiidijääkide ja neis leitud metaboliitide hindamist ei loeta EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni pädevusse kuuluvaks ning seetõttu ei ole seda GMOde loamenetluse osana ette võetud; arvestades, et see põhjustab probleeme, sest asjaomaste geneetiliselt muundatud taimede puhul võib seda, kuidas taim lisaherbitsiide lagundab, ja metaboliitide koostist ning seega ka nende toksilisust mõjutada geneetiline muundamine ise (13); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et geneetiliselt muundatud taimede herbitsiidijääkide ja neis leitud metaboliitide hindamist ei loeta EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni pädevusse kuuluvaks ning seetõttu ei ole seda GMOde loamenetluse osana ette võetud; arvestades, et see põhjustab probleeme, sest asjaomaste geneetiliselt muundatud taimede puhul võib seda, kuidas taim lisaherbitsiide lagundab, ja metaboliitide koostist ning seega ka nende toksilisust mõjutada geneetiline muundamine ise (13);

Liikmesriigi pädeva asutuse märkused

| L. | arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul EFSA-le palju kriitilisi märkusi (14); arvestades, et need kriitilised märkused sisaldavad märkust selle kohta, et EFSA põhinõuded seoses geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete taimede toidu- ja söödariski hindamisega ei ole täidetud, et seirekava ei ole seotud asjakohaste kaitse-eesmärkidega seotud järelevalvetegevusega, et fenotüübilise hindamise, koostise ja toksilisuse kohta esitatud andmed ja andmeanalüüsid on ebapiisavad, et geneetiliselt muundatud sojaoa ja tavapärase sojaoa samaväärsuse järeldused on ebapiisavad ning et sellel teabel põhinev toidu- ja söödaohutus on ennatlik ning koostise analüüs ei hõlmanud lisaherbitsiidi ega selle metaboliitide jääke, mis on oluline, kuna geneetilisest muundamisest tulenev herbitsiidiresistentsus võimaldab lisaherbitsiidi intensiivsemat kasutamist; arvestades, et esitati märkused, milles seati kahtluse alla SDA suurenenud sisalduse toiteväärtus, ning mitme liikmesriigi pädevad asutused nõudsid selle SDA-rikka geneetiliselt muundatud sojaoaõli puhul transrasvhapete maksimaalse sisalduse määramist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul EFSA-le palju kriitilisi märkusi (14); arvestades, et need kriitilised märkused sisaldavad märkust selle kohta, et EFSA põhinõuded seoses geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete taimede toidu- ja söödariski hindamisega ei ole täidetud, et seirekava ei ole seotud asjakohaste kaitse-eesmärkidega seotud järelevalvetegevusega, et fenotüübilise hindamise, koostise ja toksilisuse kohta esitatud andmed ja andmeanalüüsid on ebapiisavad, et geneetiliselt muundatud sojaoa ja tavapärase sojaoa samaväärsuse järeldused on ebapiisavad ning et sellel teabel põhinev toidu- ja söödaohutus on ennatlik ning koostise analüüs ei hõlmanud lisaherbitsiidi ega selle metaboliitide jääke, mis on oluline, kuna geneetilisest muundamisest tulenev herbitsiidiresistentsus võimaldab lisaherbitsiidi intensiivsemat kasutamist; arvestades, et esitati märkused, milles seati kahtluse alla SDA suurenenud sisalduse toiteväärtus, ning mitme liikmesriigi pädevad asutused nõudsid selle SDA-rikka geneetiliselt muundatud sojaoaõli puhul transrasvhapete maksimaalse sisalduse määramist;

Liidu rahvusvaheliste kohustuste täitmine

| M. | arvestades, et õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri 2017. aasta aruandes leiti, et eelkõige arengumaades on ohtlikel pestitsiididel tervisele laastav mõju (15); arvestades, et ÜRO kestliku arengu eesmärgi 3.9 abil soovitakse 2030. aastaks oluliselt vähendada selliste surmade ja haiguste arvu, mille on põhjustanud ohtlikud kemikaalid ning õhu, vee ja pinnase reostus ja saastumine (16); arvestades, et geneetiliselt muundatud sojaoa impordi lubamine suurendaks nõudlust selle glüfosaadiga töödeldud põllukultuuri järele, suurendades seeläbi kolmandates riikides töötajate ja keskkonna kokkupuudet sellega; arvestades, et töötajate ja keskkonna suurema kokkupuute oht on herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride puhul eriti murettekitav, kuna kasutatavate herbitsiidide kogused on seal suuremad; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri 2017. aasta aruandes leiti, et eelkõige arengumaades on ohtlikel pestitsiididel tervisele laastav mõju (15); arvestades, et ÜRO kestliku arengu eesmärgi 3.9 abil soovitakse 2030. aastaks oluliselt vähendada selliste surmade ja haiguste arvu, mille on põhjustanud ohtlikud kemikaalid ning õhu, vee ja pinnase reostus ja saastumine (16); arvestades, et geneetiliselt muundatud sojaoa impordi lubamine suurendaks nõudlust selle glüfosaadiga töödeldud põllukultuuri järele, suurendades seeläbi kolmandates riikides töötajate ja keskkonna kokkupuudet sellega; arvestades, et töötajate ja keskkonna suurema kokkupuute oht on herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride puhul eriti murettekitav, kuna kasutatavate herbitsiidide kogused on seal suuremad;

| N. | arvestades, et 2020. aastal avaldatud eelretsenseeritud uuringu kohaselt võib Roundup (üks maailma kõige laialdasemalt kasutatavatest glüfosaadipõhistest herbitsiididest) tuua kaasa elurikkuse vähenemise, muutes ökosüsteemid saaste ja kliimamuutuste suhtes haavatavamaks (17); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2020. aastal avaldatud eelretsenseeritud uuringu kohaselt võib Roundup (üks maailma kõige laialdasemalt kasutatavatest glüfosaadipõhistest herbitsiididest) tuua kaasa elurikkuse vähenemise, muutes ökosüsteemid saaste ja kliimamuutuste suhtes haavatavamaks (17);

| O. | arvestades, et üks elurikkuse vähenemise peapõhjuseid on raadamine; arvestades, et maakasutusest ja (peamiselt raadamisest tingitud) maakasutuse muutusest põhjustatud heitkogused moodustavad fossiilkütuste põletamise järel suuruselt teise kliimamuutuste põhjuse (18); arvestades, et ÜRO kestliku arengu 15. eesmärk hõlmab eesmärki peatada raadamine aastaks 2020 (19); arvestades, et metsadel on palju eri funktsioone, mis toetavad enamiku ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamist (20); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et üks elurikkuse vähenemise peapõhjuseid on raadamine; arvestades, et maakasutusest ja (peamiselt raadamisest tingitud) maakasutuse muutusest põhjustatud heitkogused moodustavad fossiilkütuste põletamise järel suuruselt teise kliimamuutuste põhjuse (18); arvestades, et ÜRO kestliku arengu 15. eesmärk hõlmab eesmärki peatada raadamine aastaks 2020 (19); arvestades, et metsadel on palju eri funktsioone, mis toetavad enamiku ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamist (20);

| P. | arvestades, et soja tootmine on üks Lõuna-Ameerikas Amazonase, Cerrado ja Gran Chaco piirkonnas toimuva raadamise peapõhjuseid; arvestades, et Brasiilias on 97 % ja Argentiinas 100 % kasvatatavast sojast geneetiliselt muundatud soja (21); arvestades, et valdavat osa geneetiliselt muundatud sojaoa kultuuridest, mida on lubatud Brasiilias ja Argentinas kasvatada, on lubatud ka liitu importida; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et soja tootmine on üks Lõuna-Ameerikas Amazonase, Cerrado ja Gran Chaco piirkonnas toimuva raadamise peapõhjuseid; arvestades, et Brasiilias on 97 % ja Argentiinas 100 % kasvatatavast sojast geneetiliselt muundatud soja (21); arvestades, et valdavat osa geneetiliselt muundatud sojaoa kultuuridest, mida on lubatud Brasiilias ja Argentinas kasvatada, on lubatud ka liitu importida;

| Q. | arvestades, et liidul kui ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalisel on kohustus tagada, et tema jurisdiktsioonis toimuv tegevus ei kahjustaks teiste riikide keskkonda (22); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et liidul kui ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalisel on kohustus tagada, et tema jurisdiktsioonis toimuv tegevus ei kahjustaks teiste riikide keskkonda (22);

| R. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toit ja sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnesoleva küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; arvestades, et need õiguspärased tegurid peaksid hõlmama liidu kohustusi, mis tulenevad ÜRO kestliku arengu eesmärkidest, Pariisi kliimakokkuleppest ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toit ja sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnesoleva küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; arvestades, et need õiguspärased tegurid peaksid hõlmama liidu kohustusi, mis tulenevad ÜRO kestliku arengu eesmärkidest, Pariisi kliimakokkuleppest ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist;

Ebademokraatlik otsustamine

| S. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 3. märtsil 2022 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab seda, et loa andmist liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamusega ei toetatud; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 3. märtsil 2022 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab seda, et loa andmist liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamusega ei toetatud;

| T. | arvestades, et komisjon tunnistab, et asjaolu, et komisjon võtab GMOdele loa andmise otsused jätkuvalt vastu ilma liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamuseta, on problemaatiline ning tootelubade puhul üldiselt väga suur erand, kuid on geneetiliselt muundatud toidule ja söödale lubade andmise otsustamisel muutunud normiks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et komisjon tunnistab, et asjaolu, et komisjon võtab GMOdele loa andmise otsused jätkuvalt vastu ilma liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamuseta, on problemaatiline ning tootelubade puhul üldiselt väga suur erand, kuid on geneetiliselt muundatud toidule ja söödale lubade andmise otsustamisel muutunud normiks;

| U. | arvestades, et Euroopa Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud GMOde turule laskmisele (33 resolutsiooni) ning GMOde kasvatamisele liidus (kolm resolutsiooni); arvestades, et üheksandal ametiajal on Euroopa Parlament väljendanud GMOde turule laskmisele vastuseisu juba 26 korral; arvestades, et ühelegi asjaomasele GMO-le loa andmist ei toetatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamusega; arvestades, et põhjused, miks liikmesriigid lubade andmist ei toeta, on muu hulgas ettevaatuspõhimõtte mittejärgimine loamenetluses ja riskihindamisega seotud teaduslikud kahtlused; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Euroopa Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud GMOde turule laskmisele (33 resolutsiooni) ning GMOde kasvatamisele liidus (kolm resolutsiooni); arvestades, et üheksandal ametiajal on Euroopa Parlament väljendanud GMOde turule laskmisele vastuseisu juba 26 korral; arvestades, et ühelegi asjaomasele GMO-le loa andmist ei toetatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamusega; arvestades, et põhjused, miks liikmesriigid lubade andmist ei toeta, on muu hulgas ettevaatuspõhimõtte mittejärgimine loamenetluses ja riskihindamisega seotud teaduslikud kahtlused;

| V. | arvestades, et kuigi komisjon ise tunnistab puudujääke demokraatlikus protsessis, liikmesriikide toetuse puudumist ja Euroopa Parlamendi vastuväiteid, jätkab ta siiski GMOdele lubade andmist; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kuigi komisjon ise tunnistab puudujääke demokraatlikus protsessis, liikmesriikide toetuse puudumist ja Euroopa Parlamendi vastuväiteid, jätkab ta siiski GMOdele lubade andmist;

| W. | arvestades, et selleks, et komisjon saaks keelduda GMOdele loa andmisest, kui apellatsioonikomitees ei ole saavutatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust, ei ole vaja õigusakte muuta (23); |
| --- | --- |

W.

arvestades, et selleks, et komisjon saaks keelduda GMOdele loa andmisest, kui apellatsioonikomitees ei ole saavutatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust, ei ole vaja õigusakte muuta (23);

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, sest see ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (24) sätestatud üldpõhimõtete kohaselt on luua alus inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu ning keskkonna ja tarbijate huvide kaitse kõrge taseme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega ning tagada samal ajal ka siseturu tõhus toimimine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni üles mitte andma luba herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride impordiks, kuna sellega kaasneb lisaherbitsiidide kasutamise suurenemine ning seetõttu suuremad riskid elurikkusele, toiduohutusele ja töötajate tervisele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon tunnistas lõpuks oma 11. septembri 2020. aasta kirjas parlamendiliikmetele, et GMOde lubamise otsuste tegemisel on vaja arvesse võtta kestlikkust (25); väljendab siiski sügavat pettumust selle pärast, et komisjon on pärast seda jätkuvalt andnud lube GMOde liitu importimiseks, hoolimata Euroopa Parlamendi jätkuvast vastuseisust ja sellest, et enamik liikmesriike hääletab selle vastu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles peatama viivitamata Brasiilias ja Argentinas kasvatatud geneetiliselt muundatud sojaubade impordi, kasutades vajaduse korral määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklit 53, kuni on kehtestatud mõjusad õiguslikult siduvad mehhanismid, millega välditakse raadamise ja sellega seotud inimõiguste rikkumistega seotud toodete liidu turule laskmist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab veel kord tungivalt, et komisjon võtaks arvesse liidu kohustusi, mis tulenevad sellistest rahvusvahelistest kokkulepetest nagu Pariisi kliimakokkulepe, ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioon ja ÜRO kestliku arengu eesmärgid; kordab oma nõudmist lisada rakendusaktide eelnõudele seletuskiri, milles selgitatakse, kuidas nendes järgitakse kahju tekitamise vältimise põhimõtet (26); |
| --- | --- |

7.

| 8. | toonitab, et Euroopa Parlamendi poolt nõukoguga peetavate läbirääkimiste alusena 17. detsembril 2020. aastal vastu võetud muudatusettepanekutes (27) ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, on märgitud, et komisjon ei tohi anda GMOdele luba, kui selle toetuseks ei ole saavutatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust; nõuab kindlalt, et komisjon järgiks seda seisukohta, ning kutsub nõukogu üles jätkama oma tööd ja võtma selle ettepaneku suhtes kiiremas korras vastu üldise lähenemisviisi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  EFSA komisjoni teaduslik arvamus taotluse (EFSA-GMO-NL-2010–85) kohta, mis käsitleb sellise sojaoa MON 87769 × MON 89788 turule laskmist, mida on geneetiliselt muundatud stearidoonhappe sisaldamise ja glüfosaaditolerantsuse saavutamise eesmärgil toidus ja söödas kasutamiseks, impordiks ja töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel, EFSA Journal 2015; 13(10):4256, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4256.

(4)  Euroopa Parlament võttis kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles esitatakse GMOde lubamisele vastuväiteid. Lisaks sellele on parlament üheksandal ametiajal vastu võtnud järgmised resolutsioonid:

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 202, 28.5.2021, lk 11). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 202, 28.5.2021, lk 11).

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 202, 28.5.2021, lk 15). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 202, 28.5.2021, lk 15).

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 202, 28.5.2021, lk 20). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 202, 28.5.2021, lk 20).

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 208, 1.6.2021, lk 2). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 208, 1.6.2021, lk 2).

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 89788 (MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 208, 1.6.2021, lk 7). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 89788 (MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 208, 1.6.2021, lk 7).

| — | – Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alakombinatsioone MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ning NK603 × DAS-40278-9 sisaldavaid, nendest koosnevaid või nendest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 208, 1.6.2021, lk 12). |
| --- | --- |

—

– Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alakombinatsioone MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ning NK603 × DAS-40278-9 sisaldavaid, nendest koosnevaid või nendest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 208, 1.6.2021, lk 12).

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm, neli või viis Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 208, 1.6.2021, lk 18). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm, neli või viis Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 208, 1.6.2021, lk 18).

| — | Euroopa Parlamendi 14. mai 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 323, 11.8.2021, lk 7). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. mai 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 323, 11.8.2021, lk 7).

| — | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1111, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 415, 13.10.2021, lk 2). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1111, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 415, 13.10.2021, lk 2).

| — | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 415, 13.10.2021, lk 8). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 415, 13.10.2021, lk 8).

| — | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 415, 13.10.2021, lk 15). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 415, 13.10.2021, lk 15).

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 36). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 36).

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 43). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 43).

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 49). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 49).

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 56). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 56).

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 63). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 63).

| — | Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 × T304-40 × GHB119 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 474, 24.11.2021, lk 66). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 × T304-40 × GHB119 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 474, 24.11.2021, lk 66).

| — | Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 474, 24.11.2021, lk 74). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 474, 24.11.2021, lk 74).

| — | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-81419-2 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 99, 1.3.2022, lk 45). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-81419-2 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 99, 1.3.2022, lk 45).

| — | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-81419-2 × DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 99, 1.3.2022, lk 52). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-81419-2 × DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 99, 1.3.2022, lk 52).

| — | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ning geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm 1507, MIR162, MON810 ja NK603 transformatsioonidest, sisaldavaid, neist koosnevaid või valmistatud tooteid (ELT C 99, 1.3.2022, lk 59). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ning geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm 1507, MIR162, MON810 ja NK603 transformatsioonidest, sisaldavaid, neist koosnevaid või valmistatud tooteid (ELT C 99, 1.3.2022, lk 59).

| — | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 99, 1.3.2022, lk 66). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 99, 1.3.2022, lk 66).

| — | Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba GMB151 (BCS-GM151-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba GMB151 (BCS-GM151-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0024).

| — | Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 (BCS-GHØØ2-5) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 (BCS-GHØØ2-5) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0025).

| — | Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB811 (BCS-GH811-4) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0062). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB811 (BCS-GH811-4) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0062).

| — | Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud rapsi 73496 (DP-Ø73496-4) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0063). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud rapsi 73496 (DP-Ø73496-4) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0063).

(5)  EFSA komisjoni teaduslik arvamus taotluse (EFSA-GMO-NL-2010-85) kohta, mis käsitleb sellise sojaoa MON 87769 × MON 89788 turule laskmist, mida on geneetiliselt muundatud stearidoonhappe sisaldamise ja glüfosaaditolerantsuse saavutamise eesmärgil toidus ja söödas kasutamiseks, impordiks ja töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel, EFSA Journal 2015; 13(10):4256, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2015.4256.

(6)  EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni avaldus, mis täiendab EFSA teaduslikku arvamust taotluse (EFSA-GMO-NL-2010-85) kohta geneetiliselt muundatud sojauba MON 87769 × MON 89788 sisaldava, sellest koosneva või sellest toodetud toidu ja sööda lubamiseks, EFSA Journal 2021; 19(5):6589, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2021.6589.

(7)  EFSA arvamus, lk 7.

(8)  Komisjoni 3. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 503/2013, mis käsitleb loa taotlemist geneetiliselt muundatud toidule ja söödale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 641/2004 ja (EÜ) nr 1981/2006 (ELT L 157, 8.6.2013, lk 1).

(9)  Vt näiteks S. Bonny artiklit „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact“ (Geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsed kultuurid, umbrohi ja herbitsiidid: ülevaade ja mõju), Environmental Management, jaanuar 2016, 57(1), lk 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, ning C. M. Benbrooki artiklit „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“ (Geneetiliselt muundatud põllukultuuride mõju pestitsiidide kasutamisele USAs – esimesed kuusteist aastat), Environmental Sciences Europe, 28. september 2012, köide 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(10)  Serra, L.; Estienne, A.; Vasseur, C.; Froment, P.; DuPont, J., „Review: Mechanisms of Glyphosate and Glyphosate-Based Herbicides Action in Female and Male Fertility in Humans and Animal Models“ (Ülevaade glüfosaadi ja glüfosaadipõhiste herbitsiidide mehhanismidest: toime naiste ja meeste viljakusele ja loomade mudelites), 2021, Cells, 10 (11): 3079, http://dx.doi.org/10.3390/cells10113079.

(11)  Vt näiteks https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887,

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278,

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610 ja

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/.

(12)  EFSA arvamus, lk 10.

(13)  Glüfosaadi puhul on see tõepoolest nii, nagu on ka kirjas EFSA põhjendatud arvamuses glüfosaadijääkide kehtivate maksimaalsete piirnormide kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 12, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, lk 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263.

(14)  Liikmesriikide märkused, mis on kättesaadavad EFSA küsimuste registri kaudu: https://www.efsa.europa.eu/en/register-of-questions.

(15)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx.

(16)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/.

(17)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906.

(18)  Komisjoni 23. juuli 2019. aasta teatis „Ulatuslikumad ELi meetmed maailma metsade kaitseks ja taastamiseks“ (COM(2019)0352), lk 1.

(19)  Vt eesmärki 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/.

(20)  Euroopa Komisjoni 23. juuli 2019. aasta teatis „Ulatuslikumad ELi meetmed maailma metsade kaitseks ja taastamiseks“ (COM(2019)0352), lk 2.

(21)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications (põllumajanduse biotehnoloogia rakenduste omandamise rahvusvaheline talitus (ISAAA)), „Global status of commercialized Biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years“ („Kaubanduslike biotehnoloogiliste / geneetiliselt muundatud põllukultuuride üleilmne staatus 2017. aastal. Biotehnoloogiliste põllukultuuride kasutus kasvab hüppeliselt tänu 22 aastaga kogunenud majanduslikule kasule“), ISAAA Brief nr 53 (2017), lk 16 ja 21, https://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf.

(22)  Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni artikkel 3, https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03.

(23)  Määruse (EL) nr 182/2011 artikli 6 lõike 3 kohaselt võib komisjon loa anda, kuid ei pea seda tegema, kui apellatsioonikomitees ei ole selle toetuseks saavutatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust.

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

(25)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf.

(26)  Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioon Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, punkt 102 (ELT C 270, 7.7.2021, lk 2).

(27)  ELT C 445, 29.10.2021, lk 257.

---

Neljapäev, 7. aprill 2022

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/50

---

P9_TA(2022)0120

Ukraina sõja eest põgenevate laste ja noorte kaitse ELis

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon Ukraina sõja eest põgenevate laste ja noorte kaitse kohta ELis (2022/2618(RSP))

(2022/C 434/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni ja selle lisaprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni ja selle lisaprotokolle,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse ELi põhiõiguste harta artiklit 24, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi põhiõiguste harta artiklit 24,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitust (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitust (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2021. aasta teatist „ELi lapse õiguste strateegia“ (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2021. aasta teatist „ELi lapse õiguste strateegia“ (COM(2021)0142),

| — | võttes arvesse ÜRO 13. detsembri 2006. aasta puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 13. detsembri 2006. aasta puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni Euroopa lastegarantii kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni Euroopa lastegarantii kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava,

| — | võttes arvesse nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsust (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsust (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (3),

| — | võttes arvesse ÜRO 2019. aasta juuli ülemaailmset uuringut vabadusest ilma jäetud laste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2019. aasta juuli ülemaailmset uuringut vabadusest ilma jäetud laste kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 30. augusti 1961. aasta kodakondsusetuse vähendamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 30. augusti 1961. aasta kodakondsusetuse vähendamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 2018. aasta globaalset pagulasraamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2018. aasta globaalset pagulasraamistikku,

| — | võttes arvesse oma 3. mai 2018. aasta resolutsiooni lapsrändajate kaitse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. mai 2018. aasta resolutsiooni lapsrändajate kaitse kohta (4),

| — | võttes arvesse ÜRO naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee 6. novembri 2020. aasta üldsoovitust nr 38 naiste ja tütarlastega kaubitsemise kohta ülemaailmse rände kontekstis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee 6. novembri 2020. aasta üldsoovitust nr 38 naiste ja tütarlastega kaubitsemise kohta ülemaailmse rände kontekstis,

| — | võttes arvesse oma 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni seksuaalse ärakasutamise ja prostitutsiooni ning nende mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni seksuaalse ärakasutamise ja prostitutsiooni ning nende mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. märtsi 2022. aasta teatist „Ukrainas toimuva sõja eest põgenevate inimeste vastuvõtmine: Euroopa ettevalmistamine vajaduste katmiseks“ (COM(2022)0131), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. märtsi 2022. aasta teatist „Ukrainas toimuva sõja eest põgenevate inimeste vastuvõtmine: Euroopa ettevalmistamine vajaduste katmiseks“ (COM(2022)0131),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Venemaa Föderatsiooni Ukrainasse sissetungi ja Ukraina elanikkonna ründamise tõttu on palju inimesi ja perekondi Ukrainast põgenenud, mis on eriti rängalt mõjutanud eelkõige lapsi ja noori kogu piirkonnas laiemalt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Venemaa Föderatsiooni Ukrainasse sissetungi ja Ukraina elanikkonna ründamise tõttu on palju inimesi ja perekondi Ukrainast põgenenud, mis on eriti rängalt mõjutanud eelkõige lapsi ja noori kogu piirkonnas laiemalt;

| B. | arvestades, et UNICEFi viimase aruande (6) kohaselt on 25. märtsi 2022. aasta seisuga sõja algusest peale Ukrainast põgenenud üle 3,7 miljoni pagulase; arvestades, et eeldatavasti suureneb see arv lähinädalatel veelgi; arvestades, et ÜRO hinnangul on praeguse seisuga peaaegu 6,5 miljonit inimest pidanud sõja algusest saadik riigi sees ümber asuma ning lisaks on konfliktist otseselt mõjutatud 12,65 miljonit inimest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et UNICEFi viimase aruande (6) kohaselt on 25. märtsi 2022. aasta seisuga sõja algusest peale Ukrainast põgenenud üle 3,7 miljoni pagulase; arvestades, et eeldatavasti suureneb see arv lähinädalatel veelgi; arvestades, et ÜRO hinnangul on praeguse seisuga peaaegu 6,5 miljonit inimest pidanud sõja algusest saadik riigi sees ümber asuma ning lisaks on konfliktist otseselt mõjutatud 12,65 miljonit inimest;

| C. | arvestades, et UNICEFi viimase aruande (7) kohaselt on 90 % kõigist Ukrainast põgenevatest pagulastest naised ja lapsed; arvestades, et peaaegu pooled Ukrainast põgenevatest pagulastest on kooliealised (8); arvestades, et UNICEFi hinnangul on konflikti algusest peale riigisiseselt ümber asunud üle 2,5 miljoni lapse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et UNICEFi viimase aruande (7) kohaselt on 90 % kõigist Ukrainast põgenevatest pagulastest naised ja lapsed; arvestades, et peaaegu pooled Ukrainast põgenevatest pagulastest on kooliealised (8); arvestades, et UNICEFi hinnangul on konflikti algusest peale riigisiseselt ümber asunud üle 2,5 miljoni lapse;

| D. | arvestades, et alates 25. märtsist 2022 on naaberriigid pidanud toime tulema Ukrainast põgenevate pagulaste väga suure sissevooluga – üle 2,2 miljoni on läinud Poolasse, üle 579 000 Rumeeniasse, üle 379 000 Moldovasse, ligi 343 000 Ungarisse ja üle 545 000 teistesse riikidesse (9); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et alates 25. märtsist 2022 on naaberriigid pidanud toime tulema Ukrainast põgenevate pagulaste väga suure sissevooluga – üle 2,2 miljoni on läinud Poolasse, üle 579 000 Rumeeniasse, üle 379 000 Moldovasse, ligi 343 000 Ungarisse ja üle 545 000 teistesse riikidesse (9);

| E. | arvestades, et selliste suurte arvude tõttu on lastel, eriti saatjata lastel, suurem vägivalla, väärkohtlemise ja ärakasutamise oht ning laste kadumise ja inimkaubanduse ohvriks langemise oht on suurem, eriti piiriülese liikumise korral; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et selliste suurte arvude tõttu on lastel, eriti saatjata lastel, suurem vägivalla, väärkohtlemise ja ärakasutamise oht ning laste kadumise ja inimkaubanduse ohvriks langemise oht on suurem, eriti piiriülese liikumise korral;

| F. | arvestades, et üle 100 000 lapse, kellest pooled on puuetega, elab Ukraina hoolekandeasutustes ja internaatkoolides (10) ning üle 90 protsendil neist lastest on vanemad; arvestades, et ametlike andmete kohaselt sündis Ukrainas 24. veebruarist kuni märtsi alguseni 4 311 last, ning arvestades, et kriisi alguses oli hinnanguliselt 265 000 rasedat naist, kellest ligikaudu 80 000 peaksid järgmise kolme kuu jooksul sünnitama; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et üle 100 000 lapse, kellest pooled on puuetega, elab Ukraina hoolekandeasutustes ja internaatkoolides (10) ning üle 90 protsendil neist lastest on vanemad; arvestades, et ametlike andmete kohaselt sündis Ukrainas 24. veebruarist kuni märtsi alguseni 4 311 last, ning arvestades, et kriisi alguses oli hinnanguliselt 265 000 rasedat naist, kellest ligikaudu 80 000 peaksid järgmise kolme kuu jooksul sünnitama;

| G. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) andmetel oli 2021. aastal Ukrainas vähemalt 35 875 kodakondsuseta isikut ja määratlemata kodakondsusega isikut; arvestades, et ligikaudu 10–20 % Ukrainas elavast 400 000 romast on kodakondsuseta või kodakondsusetuse ohus; arvestades, et andmete kohaselt ei ole 55 %-l Donetskis ja Luhanskis sündinud lapsel ja 88 %-l Krimmis sündinud lapsel Ukraina sünnitunnistust või isikut tõendavat dokumenti, mis seab nad kodakondsusetuse ohtu (11); arvestades, et sundrändes elavatel lastel on suurem oht kodakondsusetuseks probleemide tõttu, mis on seotud raskustega sünni registreerimisel oma päritoluriigis või sundrände ajal, samuti seetõttu, et vanemate kodakondsusetust ei ole tunnustatud; arvestades, et see oht suureneb saatjata laste puhul, kuna on takistusi dokumenteerimisel ja registreerimisel, sealhulgas puuduvad tõendid peresidemete kohta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) andmetel oli 2021. aastal Ukrainas vähemalt 35 875 kodakondsuseta isikut ja määratlemata kodakondsusega isikut; arvestades, et ligikaudu 10–20 % Ukrainas elavast 400 000 romast on kodakondsuseta või kodakondsusetuse ohus; arvestades, et andmete kohaselt ei ole 55 %-l Donetskis ja Luhanskis sündinud lapsel ja 88 %-l Krimmis sündinud lapsel Ukraina sünnitunnistust või isikut tõendavat dokumenti, mis seab nad kodakondsusetuse ohtu (11); arvestades, et sundrändes elavatel lastel on suurem oht kodakondsusetuseks probleemide tõttu, mis on seotud raskustega sünni registreerimisel oma päritoluriigis või sundrände ajal, samuti seetõttu, et vanemate kodakondsusetust ei ole tunnustatud; arvestades, et see oht suureneb saatjata laste puhul, kuna on takistusi dokumenteerimisel ja registreerimisel, sealhulgas puuduvad tõendid peresidemete kohta;

| H. | arvestades, et Euroopa lastegarantii on ELi vahend, mille eesmärk on ennetada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ning nende vastu võidelda, tagades abivajavatele lastele tasuta ja tulemusliku juurdepääsu sellistele põhiteenustele nagu alusharidus ja lapsehoid, haridus- ja koolipõhised tegevused, tervishoid ja vähemalt üks tervislik toidukord koolipäevas, samuti tagades kõigile abivajavatele lastele juurdepääsu tervislikule toitumisele ja sobivale eluasemele; arvestades, et lastegarantii eesmärke tuleks kohaldada kõigi liidu laste suhtes; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa lastegarantii on ELi vahend, mille eesmärk on ennetada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ning nende vastu võidelda, tagades abivajavatele lastele tasuta ja tulemusliku juurdepääsu sellistele põhiteenustele nagu alusharidus ja lapsehoid, haridus- ja koolipõhised tegevused, tervishoid ja vähemalt üks tervislik toidukord koolipäevas, samuti tagades kõigile abivajavatele lastele juurdepääsu tervislikule toitumisele ja sobivale eluasemele; arvestades, et lastegarantii eesmärke tuleks kohaldada kõigi liidu laste suhtes;

| I. | arvestades, et rändajate ja pagulaste lapsed jäävad sageli riigisiseste õigusaktide lünkade tõttu tähelepanuta, mis võib süvendada nende sotsiaalset mahajäämust ja põhjustada ebakindlat olukorda ning suurendada marginaliseerumise, väärkohtlemise ja kuritarvitamise ohtu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rändajate ja pagulaste lapsed jäävad sageli riigisiseste õigusaktide lünkade tõttu tähelepanuta, mis võib süvendada nende sotsiaalset mahajäämust ja põhjustada ebakindlat olukorda ning suurendada marginaliseerumise, väärkohtlemise ja kuritarvitamise ohtu;

| J. | arvestades, et tõenäolisemalt kogevad vaesust ja sotsiaalset tõrjutust lapsed, kes kasvavad vahendite nappuse ja ebakindlate perekondlike olude tingimustes, ning sellel on kaugeleulatuv mõju nende arengule ja hiljem täiskasvanueale, põhjustades põlvkondadevahelise vaesuse nõiaringi tekkimist; arvestades, et vaesust ja sotsiaalset tõrjutust on kõige parem käsitleda tervikliku poliitika abil, mille kohaldamisala on kitsas, kuid mille sihiasetus on laiem – mitte ainult lapsed, vaid ka nende pered ja kogukonnad, samuti seatakse esikohale investeeringud uute võimaluste ja lahenduste loomisse; arvestades, et nende probleemide lahendamisse tuleb kaasata kõik ühiskonnasektorid alates kohalikest, piirkondlikest, riiklikest ja Euroopa ametiasutustest kuni kodanikuühiskonnani; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tõenäolisemalt kogevad vaesust ja sotsiaalset tõrjutust lapsed, kes kasvavad vahendite nappuse ja ebakindlate perekondlike olude tingimustes, ning sellel on kaugeleulatuv mõju nende arengule ja hiljem täiskasvanueale, põhjustades põlvkondadevahelise vaesuse nõiaringi tekkimist; arvestades, et vaesust ja sotsiaalset tõrjutust on kõige parem käsitleda tervikliku poliitika abil, mille kohaldamisala on kitsas, kuid mille sihiasetus on laiem – mitte ainult lapsed, vaid ka nende pered ja kogukonnad, samuti seatakse esikohale investeeringud uute võimaluste ja lahenduste loomisse; arvestades, et nende probleemide lahendamisse tuleb kaasata kõik ühiskonnasektorid alates kohalikest, piirkondlikest, riiklikest ja Euroopa ametiasutustest kuni kodanikuühiskonnani;

| K. | arvestades, et rahvusvahelised organisatsioonid on leidnud, et laste vaesus on nii laste õiguste rikkumise võimalik põhjus kui ka selle tagajärg, mis tuleneb mõjust, mida see avaldab laste võimele kasutada oma õigusi, ja suutmatusest neid õigusi kaitsta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et rahvusvahelised organisatsioonid on leidnud, et laste vaesus on nii laste õiguste rikkumise võimalik põhjus kui ka selle tagajärg, mis tuleneb mõjust, mida see avaldab laste võimele kasutada oma õigusi, ja suutmatusest neid õigusi kaitsta;

| L. | arvestades, et Venemaa pommirünnakutes on Ukrainas praeguseks hävitatud 378 kesk- ja kõrgharidusasutust (12); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Venemaa pommirünnakutes on Ukrainas praeguseks hävitatud 378 kesk- ja kõrgharidusasutust (12);

| M. | arvestades, et laste ja noorte hooldus- ja õppestruktuuridesse integreerimise tagamine peaks jääma ELi ja selle liikmesriikide prioriteediks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et laste ja noorte hooldus- ja õppestruktuuridesse integreerimise tagamine peaks jääma ELi ja selle liikmesriikide prioriteediks;

| N. | arvestades, et konflikti käigus pannakse toime laste, sealhulgas vahi all olevate laste vastu suunatud raskeid rikkumisi; arvestades, et relvakonfliktide ajal lastele avalduva lühi-, keskpika ja pikaajalise mõjuga tuleks tegelda tulemuslikult ja terviklikult, kasutades selleks mitmesuguseid ELi käsutuses olevaid vahendeid, sealhulgas uusi ja rangemaid ELi suuniseid laste ja relvastatud konflikti kohta; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et konflikti käigus pannakse toime laste, sealhulgas vahi all olevate laste vastu suunatud raskeid rikkumisi; arvestades, et relvakonfliktide ajal lastele avalduva lühi-, keskpika ja pikaajalise mõjuga tuleks tegelda tulemuslikult ja terviklikult, kasutades selleks mitmesuguseid ELi käsutuses olevaid vahendeid, sealhulgas uusi ja rangemaid ELi suuniseid laste ja relvastatud konflikti kohta;

| O. | arvestades, et tütarlapsed on humanitaar- ja sundrändekriisi ajal eriti ohustatud, sest nad on endiselt ebaproportsionaalsel määral soonormidel põhineva diskrimineerimise ja soolise vägivalla ohvrid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et tütarlapsed on humanitaar- ja sundrändekriisi ajal eriti ohustatud, sest nad on endiselt ebaproportsionaalsel määral soonormidel põhineva diskrimineerimise ja soolise vägivalla ohvrid;

| P. | arvestades, et Moldovas moodustavad lapsed poole Ukrainast põgenevatest pagulastest; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Moldovas moodustavad lapsed poole Ukrainast põgenevatest pagulastest;

| 1. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon avaldas 23. märtsil 2022 teatise „Ukrainas toimuva sõja eest põgenevate inimeste vastuvõtmine: Euroopa ettevalmistamine vajaduste katmiseks“, tegevussuunised nõukogu rakendusotsuse (EL) 2022/382 (13) rakendamiseks ja kümnepunktilise kava, et parandada Ukraina pagulaste vastuvõtmise koordineerimist Euroopas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et EL ja kõik liikmesriigid on ratifitseerinud ÜRO lapse õiguste konventsiooni ning on seetõttu kohustatud selles sätestatud õigusi austama, kaitsma ja järgima; rõhutab, et vastavalt ÜRO lapse õiguste konventsioonile tuleks kõikides lapsi puudutavates otsustes alati esikohale seada lapse huvid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub liikmesriike üles kohtlema iga last eelkõige lapsena, sõltumata tema sotsiaalsest või etnilisest taustast, soost, seksuaalsest sättumusest, võimekusest, kodakondsusest või rändestaatusest; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab ohutute läbipääsuteede ja humanitaarkoridoride loomist konflikti eest põgenevatele nii saatjata kui ka koos perega lastele ning kiireloomulise abi andmist lastele, kes on riigisiseselt ümber asuma sunnitud, sissepiiratud alale lõksu jäänud või ei saa sealt lahkuda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et olulised on ELi lapse õiguste strateegia, lastegarantii, inimkaubandusega võitlemise ELi strateegia, ELi puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030 ning kõik kehtivad ELi õigusaktid, sealhulgas ajutise kaitse direktiiv (14), et toetada liikmesriike sõja eest põgenevate laste erivajadustega arvestamisel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et oluline on jagada teavet liikmesriikide vahel täielikus kooskõlas andmekaitsenormidega ning tunnustada ühes liikmesriigis registreerimist ka teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et igal lapsel on õigus kaitsele vägivalla, ärakasutamise ja kuritarvitamise eest ning ELi liikmesriigid peavad tagama ennetusmeetmed, eelkõige laste puhul, kes on inimkaubanduse ja röövimise ohus, samuti toetama vägivalla ja traumaga kokku puutunud lapsi; tuletab meelde, et perekeskkonnas on lapsed üldiselt ohutumas olukorras ja paremini hoitud, ning nõuab seetõttu perekondade suuremat toetamist ja perekondade taasühinemist; tuletab meelde, et igal juhul tuleks alati anda hinnang lapse huvide seisukohast; nõuab samuti soolise vägivalla ohvrite toetamist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles aitama naaberriikidel luua piiri vahetusse lähedusse nõuetekohaseid ja turvalisi lastele sobivaid ruume, kus oleksid kohal lastekaitseametnikud, näiteks UNICEFi ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti loodud „Blue Dot“ keskused; |
| --- | --- |

8.

| 9. | soovitab tungivalt, et piiril oleksid olemas ja kättesaadavad lastekaitseametnikud ja muud elutähtsad teenused, et teha kindlaks laste kaitsetus, eelkõige tehes täpselt kindlaks ja registreerides lapse kodakondsuse, kodakondsusetuse või kodakondsusetuse ohu saabumisel ning suunates nad asjakohaste teenuste juurde, sealhulgas psühhosotsiaalne tugi, emade terviseabi, kaitse soolise vägivalla eest, perekondade otsimine ja perekonna taasühinemise toetamine, samuti selleks, et tagada nõuetekohane üleandmine riiklikele lastekaitsesüsteemidele, et lastel oleks olemas täielik juurdepääs kõigile põhiteenustele ja asjakohasele hooldusele kooskõlas rahvusvaheliste lastekaitsestandarditega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et kõik osalised teeksid tihedat koostööd Ukraina ametivõimudega, et kiirendada hoolekandeasutustes viibivate ja arstiabi vajavate laste evakueerimist ning tagada, et nad viiakse üle liikmesriikide asjakohastesse kogukondlikesse või perepõhistesse hooldusstruktuuridesse, et nende eest asjakohaselt hoolitsetaks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et evakueerimisel tuleks alati järgida erimeetmeid, milles võetakse arvesse lapse huve, ning oleks olemas vanemate või lapse hooldamise eest vastutavate isikute nõusolek; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et oluline on kehtestada ELi strateegia, millega tõhustada humanitaartegevust kohapeal, et päästa perekondi ja lapsi, eelkõige kaitsetus olukorras lapsi, sealhulgas ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga lapsi, hooldusasutustes ja kasuperes kasvavaid lapsi, haiglas viibivaid lapsi, samuti puuetega lapsi, orbe ja saatjata lapsi, eriti lahingupiirkondades; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab muret teadete pärast, et Ukraina sisserändajate kinnipidamiskeskustes hoitakse endiselt noori, kes on sõjategevuse tõttu suures ohus; kutsub komisjoni üles tegema koostööd Ukraina ametivõimudega, et võimaldada Ukraina sisserändajate kinnipidamiskeskustes kinnipeetavate noorte rändajate ja varjupaigataotlejate vabastamist ning hõlbustada nende turvalist evakueerimist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | peab tervitatavaks komisjoni teadaannet solidaarsusplatvormi loomise kohta, et vahetada teavet liikmesriikide vastuvõtusuutlikkuse ja nende territooriumil ajutist kaitset saavate inimeste arvu kohta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et oluline on teha tihedat koostööd Ukraina ametiasutuste ning asjaomaste rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonidega, et registreerida ja tuvastada Ukrainas hoolekandeasutuste kaudu ELi sisenevaid lapsi, ennetada lastega kaubitsemist, ebaseaduslikku lapsendamist ja muid võimalikke kuritarvitusi, järgides täielikult ELi andmekaitsestandardeid; rõhutab, et oluline on jälgida laste heaolu ja asukohta pärast nende saabumist ELi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab, et saatjata ja vanematest lahutatud lapsed ning Ukraina hoolekandeasutustest pärit lapsed kaasataks viivitamata vastuvõtvate liikmesriikide sotsiaal- ja lastekaitseteenistuste järelevalvesüsteemidesse, et hõlbustada perekondade taasühinemist, kui see on nende parimates huvides tulevikus, ning jälgida laste turvalisuse ja kaitse tagamiseks seda, kuidas nende eest hoolitsetakse; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et oluline on koguda eristatud andmeid kooskõlas ELi andmekaitsestandarditega, et teha kindlaks Ukrainast pärit vähekaitstud rühmad, sealhulgas, kuid mitte üksnes järgmised: hoolekandeasutustes viibivad lapsed, puuetega lapsed, roma kogukondadest pärit lapsed, dokumentideta lapsed ja muud mitte-Ukraina lapsed, kodakondsuseta lapsed ja kodakondsusetuse ohus olevad lapsed, et teha kindlaks iga rühma vajadused ning toetada saatjata laste, naiste ja inimkaubanduse ohvrite kindlaks tegemist ja perede taasühinemist; |
| --- | --- |

17.

| 18. | võtab teadmiseks ELi registreerimisplatvormi, mille eesmärk on võimaldada liikmesriikidel vahetada teavet tagamaks, et liikmesriigi õiguse alusel ajutist või piisavat kaitset saavad inimesed saaksid tulemuslikult kasutada oma õigusi kõigis liikmesriikides, piirates samal ajal võimalikku kuritarvitamist; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab tungivalt, et naaberliikmesriigid annaksid lastele arusaadavas keeles neile arusaadavat teavet nende olukorra, õiguste ja võimaliku inimkaubanduse ja muude ärakasutamise vormide ohu kohta; rõhutab, et täiskasvanutele antav teave peaks sisaldama eraldi osa lastega kaubitsemise kohta, et hoiatada hooldajaid ja hõlbustada neile kohandatud abi andmist; |
| --- | --- |

19.

Vastuvõtutingimused ja kaitsetus olukorras lapsed

| 20. | rõhutab, et lastel on õigus ja kaasasündinud vajadus olla oma vanemate või alalise hooldaja lähedal; rõhutab, kui oluline on õdesid-vendi mitte lahutada, ning seetõttu on tähtis paigutada saatjata lapsed pere- ja kogukonnapõhistesse majutusasutustesse, et võimaldada kõigil lastel kasvada üles mitte hoolekandeasutustes, vaid perekonnas ja kogukonnas, millega hoitakse ära perekondade tarbetu lahutamine; rõhutab, et saatjata laste puhul tuleks esikohale seada perepõhine asendushooldus või muu kogukonnapõhine hooldus ning kui see ei ole võimalik, tuleks lapsed paigutada täiskasvanutest eraldi ruumidesse; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub liikmesriike üles tagama kõigile saatjata lastele esimesse riiki saabumisel kiire eestkostja määramine, olenemata laste kodakondsusest või sisserändaja staatusest, ning kogu eestkostja esitatud teave tuleb edastada lapsele arusaadaval viisil; on sellega seoses seisukohal, et naaberliikmesriigid peaksid kasutama täiel määral ära olemasolevat Euroopa eestkostevõrgustikku ning juhul, kui vastuvõtvas riigis ei ole võimalik eestkostjat leida, soovitab tungivalt määrata piiril ajutised eestkostjad, et tagada kohustuste nõuetekohane üleandmine riiklikele lastekaitsesüsteemidele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab rahaliste vahendite eraldamist hädavajalike ja elupäästvate seksuaal- ja reproduktiivtervisealaste teenuste ning soolise vägivalla ohvritele koheste teenuste osutamiseks kooskõlas minimaalse esmase teenusepaketiga, et ennetada ja ohjata seksuaalvägivalla tagajärgi, vähendada HIVi edasikandumist, ennetada emade ja vastsündinute haigestumist ja suremust ning kavandada kõikehõlmavaid reproduktiivtervise alaseid teenuseid; nõuab, et vajaduse korral hõlbustataks viivitamata piiriülest juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud tervishoiuteenustele ja/või transiiti teistesse ELi liikmesriikidesse, et ületada transiidiliikmesriikides ja pagulasi vastu võtvates liikmesriikides valitsevad tõsised piirangud ning tagada, et Ukrainast põgenevatel lastel ja noortel oleks juurdepääs täielikele seksuaal- ja reproduktiivtervisealastele teenustele ning hügieenitarvetele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, kui oluline on kohalike kogukondade ja omavalitsuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide eesliinil olemine laste ja noorte vastuvõtmisel, majutamisel ning haridusele juurdepääsu pakkumisel; kutsub seetõttu komisjoni üles kiirendama nende juurdepääsu olemasolevatele ELi rahalistele vahenditele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunnustab ja tunnistab kodanikuühiskonna olulist rolli sõja eest põgenevate laste ja noorte vastuvõtmisel, majutamisel, neile humanitaarabi ja õigusabi andmisel ning nende sotsiaalsel kaasamisel; tuletab meelde, et ametiasutused ei saa Ukrainast põgenevate laste vastuvõtmise ja kaitse korraldamisel tugineda üksnes kodanikele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele; rõhutab, et on tähtis, et liikmesriikide ametiasutused teeksid järelevalvet saatjata laste vastuvõtmise üle; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles aitama tugevdada vastuvõtvate riikide lastekaitsesüsteeme, et parandada Ukrainast põgenevatele lastele antavat psühholoogilist tuge ja juurdepääsu põhiteenustele, nagu haridus ja tervishoid, võrdsetel alustel vastuvõtvate riikide lastega, ning looma ümberpaigutamise mehhanisme, millega seatakse esikohale perekondade taasühinemine ning kaitsetus olukorras olevate laste ja muude isikute ümberpaigutamine, et vähendada survet naaberriikidele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab vajadust toetada vastuvõtvate riikide tervishoiusüsteeme, et tagada Ukrainast põgenevate laste ja noorte ravi järjepidevus, eelkõige pakkudes hädavajalikke ravimeid, näiteks HIVi, vähi ja harvikhaigustega patsientidele; kutsub liikmesriike üles kooskõlastama oma pingutusi UNICEFi ja Maailma Terviseorganisatsiooniga, et tagada Ukrainast põgenevate laste ja noorte vaktsineerimine peamiste haiguste, sealhulgas lastehalvatuse, leetrite ja COVID-19 vastu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tuletab meelde, et EL ja kõik liikmesriigid on ratifitseerinud ÜRO lapse õiguste konventsiooni ning on seetõttu kohustatud selles sätestatud õigusi austama, kaitsma ja järgima; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid erimeetmed puuetega laste vajaduste piisavaks arvestamiseks, tagades muu hulgas piisavad rajatised ja pideva hoolduse kontrolli läbinud hooldajate poolt; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab vajadust tagada LGBTIQ+ laste ja noorte vajadustega arvestamine, eelkõige tagades turvalise ja asjakohase vastuvõtu- või hoolduskorralduse ning selle, et piiripunktides ei esineks diskrimineerimist; rõhutab transsooliste naiste ja vikerkaareperede erilist probleemi piiriületusel; rõhutab, et samasooliste paaride lapsed on ühest või mõlemast vanemast lahutamise ohus; kutsub liikmesriike üles võtma ajutise kaitse direktiivi rakendamisel arvesse de facto partnerlusi ja perekondi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | väljendab heameelt komisjoni algatuse üle luua solidaarsusmehhanism pagulaste ja ümberasustatud isikute, sealhulgas kohest elupäästvat ravi ja teraapiat vajavate laste ja noorte meditsiinilistel põhjustel ELi-siseseks üleviimiseks Ukrainaga piirnevatest liikmesriikidest; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub liikmesriike üles tugevdama olemasolevat ühtset kadunud laste otsimise Euroopa abitelefoni (116 000) ja Ukrainast põgenevatele lastele ja noortele tasuta psühholoogilist abi pakkuvat Euroopa abitelefoni (116 111); toonitab, et on vaja tugevdada liikmesriikide koostööd abitelefoni 116 000 raames ning tugevdada piiriülest tegevust kadunud laste tuvastamiseks ja leidmiseks; |
| --- | --- |

30.

Perekondade taasühinemine

| 31. | kutsub liikmesriike üles tegelema kõigi Ukrainast põgenenud ja ajutiselt liikmesriikide hoole all olevate laste juhtumitega lõppeesmärgiga hõlbustada perekondade taasühinemist, sealhulgas tagades selle, et ametiasutused kontrollivad korrapäraselt ja ELi andmekaitsestandardeid järgides olemasolevaid andmebaase, sealhulgas neid, millesse kogutakse teavet kadunud laste kohta; rõhutab, et kui füüsiline taasühinemine ei ole kohe võimalik, tuleks kontakti hoida või see võimalikult kiiresti taastada, sealhulgas õdede-vendade või laiendatud perekonnaga; on seisukohal, et need meetmed peavad sisaldama tugevaid kaitse- ja aruandlusmehhanisme, sealhulgas viitamist teenustele ja suunamist ning päringute tegemist riiklikes lastekaitsejuhtumite haldamise süsteemides; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub liikmesriike üles peatama lapsendamise, et vältida laste edasist või püsivat lahutamist vanematest ja perekondadest nende huvide vastaselt; |
| --- | --- |

32.

Ümberpaigutamine

| 33. | nõuab ümberpaigutamismehhanismide edendamist, sealhulgas naaberliikmesriikides juba viibivate laste ja nende perekondade turvalist, kiiret ja koordineeritud transporti kõigis liikmesriikides, eelkõige saatjata laste ja puuetega laste puhul, kes vajavad erihooldust, tehes seda tihedas koostöös Ukraina ametiasutuste ja Ukraina konsulaarteenistustega ELis, kui see on vajalik tervisega seotud põhjustel; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub komisjoni üles aitama naaberliikmesriikidel viia läbi laste parimate huvide individuaalseid hindamisi ning juhul, kui nendega on kaasas täiskasvanu, olgu see pereliige, sugulane või muu tugiisik, tagama vastuvõtvate perede nõuetekohase kontrollisüsteemi olemasolu, et pakkuda lastele kaitset ja tagada, et nad viiakse turvaliselt üle neid vastuvõtvatesse peredesse; |
| --- | --- |

34.

Lõimimine

| 35. | kutsub liikmesriike üles tagama koordineeritud lähenemisviisi ELi rahaliste vahendite kavandamisele ja rakendamisele ning selle, et ELi rahastamisega vastatakse kiiresti ja otseselt vajadustele, et toetada enim mõjutatud riikide teenuseosutajaid, sealhulgas kodanikuühiskonda ja rahvusvahelisi organisatsioone; kutsub liikmesriike ühtlasi üles kiirendama selliste meetmete rakendamist ja eraldama kõik võimalikud riiklikud vahendid, mida täiendavad sellised ELi vahendid nagu Euroopa Sotsiaalfond+, ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi (REACT-EU), taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa Regionaalarengu Fond, InvestEU, Erasmus+, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond ning programm „EL tervise heaks“, et tagada pagulaste sotsiaal-majanduslik lõimimine, võrdne juurdepääs kvaliteetsetele töökohtadele, haridusele, koolitusele ja hooldusele ning kaitse laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest; tuletab meelde, et liikmesriigid peavad lisama oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse sihtotstarbelised meetmed, et investeerida lastesse ja noortesse, et saada juurdepääs fondile, nagu on ette nähtud taaste- ja vastupidavusrahastu järgmise põlvkonna samba ning ühtekuuluvusmeetmetega pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE); kutsub komisjoni ja nõukogu üles eraldama vajaduse korral lisavahendeid; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mõistab liikmesriikide probleeme õppijate integreerimisel oma haridus- ja koolitussüsteemidesse; nõuab tungivalt, et liikmesriigid integreeriksid igas vanuses õppijad kiiresti üldistesse formaalse, mitteametliku ja mitteformaalse õppe struktuuridesse ning pakuksid spetsiaalset haridusalast tuge lisavajadustega õppijatele, sealhulgas tõrjutud kogukondadest (nagu romad) pärit lastele, et vähendada koolist väljalangemist ja vältida segregatsiooni hariduses, mis toob kaasa sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise; tunnistab, et keelebarjäär võib takistada Ukrainast põgenevate laste kooliskäimist ja tulemuslikkust; kutsub seetõttu komisjoni üles toetama liikmesriikide ametiasutusi, et tagada tasuta suuline tõlge, spetsiaalsed keelekursused ja muud eriprogrammid, et võtta tööle Ukraina õpetajaid ning ukraina ja/või asjakohaseid vähemuskeeli rääkivaid õpetajaid; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tunnistab, et digivahendid võivad toimida väga kasuliku, paindliku ja kohandatud meetmena, millega tagada kaitsetus olukorras olevatele lastele ja noortele õigeaegne haridusalane järjepidevus ja lisatoetus, ning need peaksid olema täielikult kooskõlas andmekaitsestandarditega; kutsub komisjoni üles kasutama parimal viisil ära olemasolevaid digiõppe vahendeid ja seadmeid, eriti neid, mis on välja töötatud Ukrainas, et tagada kõigile lastele võimalus haridusteed jätkata; kordab siiski, et need peaksid täiendama füüsilisi struktuure, ning rõhutab asjaolu, et kontaktõpe on väga oluline, eriti praeguses olukorras, kus need lapsed ja noored vajavad täiendavat psühhosotsiaalset tuge; kutsub üles andma vastuvõtvatele riikidele kooskõlastatud tuge, et parandada juurdepääsu selliste ekspertide antavale piisavale psühholoogilisele abile, kes suudavad tegelda sõjaga seotud traumaga; kutsub sellega seoses liikmesriike üles toetama traumeeritud lastega töötavaid õpetajaid, koolitajaid ja muid haridustöötajaid; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tunneb heameelt komisjoni algatuse üle laiendada platvormi School Education Gateway kui ühtset kontaktpunkti, et aidata liikmesriikidel alustada kogemuste jagamist ja teha kindlaks, mida on vaja ümberasustatud laste hariduse jätkamiseks, et koordineerida õppematerjale Ukraina ja liikmesriikide vahel õppija emakeeles; rõhutab vajadust kasutada ära uute Euroopasse saabujate hulgas olevate Ukraina õpetajate oskusi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab vajadust tunnustada diplomeid, kvalifikatsioone ja õppeperioode, sealhulgas haridustöötajate ja tervishoiutöötajate puhul, kuna need on olulised Ukrainast põgenevate laste ja noorte sujuvaks lõimimiseks uude keskkonda; nõuab tungivalt, et liikmesriigid näitaksid praegust olukorda silmas pidades üles paindlikkust haldusdokumentide puudumise korral ning töötaksid välja uuenduslikke ja pragmaatilisi viise edasiliikumiseks, kombineerides nii digitaalseid kui ka paberipõhiseid võimalusi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks tähelepanelikult Ukrainast põgenevate laste ja noorte hariduslike ja sotsiaalsete vajaduste rahuldamiseks võetud meetmeid, kasutades parimal viisil ära koondandmete kogumist, tagades samal ajal täieliku vastavuse ELi andmekaitsestandarditele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | väljendab heameelt komisjoni esimeste katsete üle hõlbustada noorte toetamiseks mõeldud olemasolevate ELi rahastamisprogrammide, eelkõige programmi „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpuse kohandamist ning nõuab tungivalt nende püüdluste jätkamist või suurendamist vastavalt muutustele ja nii kaua kui vajalik; rõhutab, et tugevdatud noortegarantiis sedastatakse, et kõik noored alates 15. eluaastast peaksid saama nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või formaalharidussüsteemist lahkumist kas töö-, haridustee jätkamise, praktika- või õpipoisiõppe pakkumise; kutsub liikmesriike ka üles rakendama tugevdatud noortegarantiid, et tagada kvaliteetsed pakkumised, sealhulgas õiglase tasu ja sotsiaalkaitse kättesaadavuse võimaldamine, ebatüüpiliste lepingute kuritarvitamise keelamine ja puuetega inimeste vajadustele kohandatud töökeskkonna tagamine; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab spordi rolli pagulaste, eriti laste ja noorte lõimimisprotsessis ning kutsub liikmesriike üles hõlbustama laste ja noorte juurdepääsu sporditegevusele ja -võistlustele, mis aitab neil parandada vaimset heaolu, saada üle traumadest, kohaneda uue keskkonnaga ja luua sidemeid vastuvõtvate kogukondadega; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tunneb heameelt mõne riigi pingutuste üle teha kättesaadavaks sihtotstarbelised vahendid Ukraina üliõpilastele stipendiumide maksmiseks ning nõuab sellega seoses Euroopas ühiste pingutuste tegemist; rõhutab, kui oluline on, et kõik Ukrainast põgenenud üliõpilased, sealhulgas rahvusvahelised üliõpilased, saaksid selliseid rahalisi vahendeid kasutada ja kraadi omandamise lõpetada, kuna ka nemad on hädaolukorras; rõhutab, kui oluline on toetada kõiki lapsi ja noori; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta kasutusele kindla lähenemisviisi Ukrainas käivast sõjast tingitud praeguste ja tulevaste probleemidega tegelemiseks ja seda järgida ning mitte unustada sellele sõjale reageerimisel saadud õppetunde, vaid pigem nendest õppida, muu hulgas kohaldades ja rakendades ajutise kaitse direktiivi, et tagada mis tahes päritolu pagulaste ja varjupaigataotlejate juurdepääs kaitsele; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub liikmesriike ja eelkõige ELi riiklikke koordinaatoreid üles tagama Euroopa lastegarantii raames Ukrainast põgenevatele lastele juurdepääsu tasuta, tulemuslikele ja kvaliteetsetele teenustele võrdsetel alustel teiste lastega vastuvõtvas riigis kooskõlas soovitusega tagada riiklikud integreeritud meetmed ja võtta arvesse konkreetseid raskusi; rõhutab, et COVID-19 kriis ja pagulaste saabumine pärast Ukrainas alanud sõda võivad halvendada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate laste olukorda või nende laste olukorda, kes vajavad juurdepääsu kvaliteetsele hooldusele; kutsub seetõttu liikmesriike ja komisjoni üles suurendama kiiresti Euroopa lastegarantii rahastamist vähemalt 20 miljardi euro suuruse sihtotstarbelise eelarvega, et võidelda lapsi ja nende perekondi mõjutava vaesuse vastu ning aidata saavutada eesmärki vähendada 2030. aastaks vaesust vähemalt 15 miljoni võrra, mis hõlmab vähemalt 5 miljonit last kõigis liikmesriikides 2030. aastaks; kutsub sellega seoses kõiki liikmesriike üles eraldama rohkem kui 5 % Euroopa Sotsiaalfond+ vahenditest, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega, Euroopa lastegarantii meetmete toetamiseks; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub liikmesriike sellega seoses üles suurendama investeeringuid kestlikesse ja kvaliteetsetesse töökohtadesse ning noorte ja lapsevanemate sotsiaalsesse toetamisse ning rakendama sihipärast tööhõivepoliitikat, mis tagab inimväärse elatustaseme, õiglase palga ja õiglased töötingimused, hea töö- ja eraelu tasakaalu, kaasava tööturu ja suurema tööalase konkurentsivõime, sh kutsehariduse ja -õppe; rõhutab, et tuleks kehtestada tasuta väikelastehoid, et hõlbustada vanemate, eelkõige naiste osalemist tööturul ning toetada laste sotsiaalset arengut; rõhutab vajadust teha tihedat koostööd liikmesriikide ja Euroopa ametiühingutega, et toetada kõiki Ukrainast põgenevaid inimesi oma tööhõive ja sotsiaalsete õiguste kasutamisel liikmesriikides; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub liikmesriike üles tagama kõigile Ukrainast põgenevatele inimestele piisava ja turvalise eluaseme; palub liikmesriikidel seada kodutuse ohus olevatele lastele ja nende peredele alalise eluaseme pakkumine esmatähtsale kohale ning lisada lastegarantii kohastesse riiklikesse tegevuskavadesse kodutute laste ja tõsises eluasemeturult tõrjutuses elavate laste eluasemelahendused; kutsub liikmesriike üles tagama, et igal Ukrainast põgeneval lapsel ja noorel oleks juurdepääs kraaniveele, kanalisatsioonile ja isikliku hügieeni vahenditele nii kodus kui ka koolis; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  ELT L 223, 22.6.2021, lk 14.

(2)  ELT C 506, 15.12.2021, lk 94.

(3)  ELT L 71, 4.3.2022, lk 1.

(4)  ELT C 41, 6.2.2020, lk 41.

(5)  ELT C 285, 29.8.2017, lk 78.

(6)  UNICEF, Ukraine Situation: Refugee Response in Neighbouring Countries – Humanitarian Situation Report No 3 (Olukord Ukrainas: pagulastele reageerimine naaberriikides – humanitaarolukorra aruanne nr 3), 23. märts 2022.

(7)  UNICEF, Ukraine Situation: Refugee Response in Neighbouring Countries – Humanitarian Situation Report No 3 (Olukord Ukrainas: pagulastele reageerimine naaberriikides – humanitaarolukorra aruanne nr 3), 23. märts 2022.

(8)  Euroopa Komisjon, „Ukrainast põgenemine: haridusalane toetus“, kättesaadav aadressil: https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine/eu-assistance-ukraine/information-people-fleeing-war-ukraine/fleeing-ukraine-support-education_et

(9)  UNICEF, Ukraine Situation: Refugee Response in Neighbouring Countries – Humanitarian Situation Report No 3 (Olukord Ukrainas: pagulastele reageerimine naaberriikides – humanitaarolukorra aruanne nr 3), 23. märts 2022.

(10)  Vt UNICEFi tegevdirektori Catherine Russelli ja ÜRO pagulaste ülemvoliniku Filippo Grandi 7. märtsi 2022. aasta ühisavaldust Unaccompanied and separated children fleeing escalating conflict in Ukraine must be protected (Ukrainas eskaleeruvate konfliktide eest põgenevad saatjata ja vanematest lahutatud lapsed peavad olema kaitstud) ja organisatsiooni Hope and Homes for Children aruannet The Illusion of Protection: An Analytical Report Based on the Findings of a Comprehensive Study of the Child Protection System in Ukraine (Näiline kaitse: analüütiline aruanne, mis põhineb Ukraina lastekaitsesüsteemi põhjaliku uuringu tulemustel), 2017, kättesaadav aadressil http://www.openingdoors.eu/the-illusion-of-protection-national-audit-of-the-child-protection-system-in-ukraine

(11)  Vt Euroopa kodakondsusetuse teabevõrgustiku ülevaade „Stateless people and people at risk of statelessness forcibly displaced from Ukraine“ (Kodakondsuseta isikud ja kodakondsusetuse ohus inimesed, kes on sunnitud Ukrainast ümber asuma), 10. märts 2022, ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet, „Stateless persons“ (Kodakondsuseta isikud), kättesaadav aadressil https://www.unhcr.org/ua/en/stateless-persons

(12)  Kyiv School of Economics, Direct damage caused to Ukraine’s infrastructure during the war has already reached almost $63 billion. Global economic losses are about $543-600 billion (Kiievi majanduskool, Sõjast tekitatud otsene kahju taristule ulatub juba peaaegu 63 miljardi USA dollarini. Üldine majanduslik kahju on ligikaudu 543–600 miljardit USA dollarit), kättesaadav aadressil https://kse.ua/about-the-school/news/zbitki-naneseni-infrastrukturi-ukrayini-v-hodi-viyni-skladayut-mayzhe-63-mlrd/

(13)  ELT C 126 I, 21.3.2022, lk 1.

(14)  EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12.

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/59 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/59

---

P9_TA(2022)0121

Euroopa Ülemkogu 24. ja 25. märtsi 2022. aasta kohtumise järeldused, sh viimased arengud Ukraina-vastases sõjas, ELi sanktsioonid Venemaa vastu ja nende rakendamine

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2022. aasta kohtumise järelduste, muu hulgas Ukraina vastu peetava sõja viimaste arengute ning ELi poolt Venemaale kehtestatud sanktsioonide ja nende rakendamise kohta (2022/2560(RSP))

(2022/C 434/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa ja Ukraina kohta, eriti 16. detsembri 2021. aasta resolutsiooni olukorra kohta Ukraina piiril ja Ukraina territooriumitel, mis on Venemaa poolt okupeeritud (1), ning 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa ja Ukraina kohta, eriti 16. detsembri 2021. aasta resolutsiooni olukorra kohta Ukraina piiril ja Ukraina territooriumitel, mis on Venemaa poolt okupeeritud (1), ning 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi juhtkonna 16. ja 24. veebruari 2022. aasta avaldusi Ukraina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi juhtkonna 16. ja 24. veebruari 2022. aasta avaldusi Ukraina kohta,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 24. veebruaril 2022. aastal ELi nimel tehtud avaldust Venemaa Föderatsiooni relvajõudude sissetungi kohta Ukrainasse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 24. veebruaril 2022. aastal ELi nimel tehtud avaldust Venemaa Föderatsiooni relvajõudude sissetungi kohta Ukrainasse,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja ja komisjoni presidendi 24. veebruari 2022. aasta avaldust Venemaa enneolematu ja provotseerimata sõjalise agressiooni kohta Ukrainas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja ja komisjoni presidendi 24. veebruari 2022. aasta avaldust Venemaa enneolematu ja provotseerimata sõjalise agressiooni kohta Ukrainas,

| — | võttes arvesse 11. märtsi 2022. aasta Versailles’ deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. märtsi 2022. aasta Versailles’ deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2022. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2022. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 4. aprillil 2022. aastal ELi nimel tehtud avaldust Venemaa hirmutegude kohta Butšas ja teistes Ukraina linnades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 4. aprillil 2022. aastal ELi nimel tehtud avaldust Venemaa hirmutegude kohta Butšas ja teistes Ukraina linnades,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuseid Venemaale suhtes kehtestatud sanktsioonide ja piiravate meetmete kohta, mille hulka kuuluvad diplomaatilised meetmed, individuaalsed piiravad meetmed, nagu varade külmutamine ja reisipiirangud, eripiirangud majandussuhetele Krimmi ja Sevastopoliga ning Ukraina valitsuse kontrolli alt väljas olevate Donetski ja Luhanski oblastitega, majandussanktsioonid, meediapiirangud ja majanduskoostöö piirangud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuseid Venemaale suhtes kehtestatud sanktsioonide ja piiravate meetmete kohta, mille hulka kuuluvad diplomaatilised meetmed, individuaalsed piiravad meetmed, nagu varade külmutamine ja reisipiirangud, eripiirangud majandussuhetele Krimmi ja Sevastopoliga ning Ukraina valitsuse kontrolli alt väljas olevate Donetski ja Luhanski oblastitega, majandussanktsioonid, meediapiirangud ja majanduskoostöö piirangud,

| — | võttes arvesse ÜRO rahvusvahelise õiguse komisjoni väljatöötatud Nürnbergi põhimõtteid, mille alusel määratakse kindlaks, mis on sõjakuritegu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO rahvusvahelise õiguse komisjoni väljatöötatud Nürnbergi põhimõtteid, mille alusel määratakse kindlaks, mis on sõjakuritegu,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti,

| — | võttes arvesse ÜRO põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põhikirja,

| — | võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsiooni ja selle lisaprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsiooni ja selle lisaprotokolle,

| — | võttes arvesse Helsingi lõppakti ja sellele järgnenud dokumente, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Helsingi lõppakti ja sellele järgnenud dokumente,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 2. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastase Venemaa agressiooni kohta ja 24. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastase agressiooni humanitaartagajärgede kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 2. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastase Venemaa agressiooni kohta ja 24. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastase agressiooni humanitaartagajärgede kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kohtu 16. märtsi 2022. aasta otsust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kohtu 16. märtsi 2022. aasta otsust,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni, Budapesti memorandumit julgeolekutagatiste kohta ning Viini dokumenti ja selle lisaprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni, Budapesti memorandumit julgeolekutagatiste kohta ning Viini dokumenti ja selle lisaprotokolle,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et ÜRO põhikirja ja rahvusvahelise õiguse põhimõtete kohaselt on kõik riigid võrdselt suveräänsed ning hoiduvad oma rahvusvahelistes suhetes jõuga ähvardamisest või jõu tarvitamisest iga riigi territoriaalse puutumatuse või poliitilise sõltumatuse vastu; arvestades, et Venemaa Föderatsioon on alates 24. veebruarist 2022 pidanud Ukraina vastu ebaseaduslikku, provotseerimata ja põhjendamatut agressioonisõda, ning arvestades, et 16. märtsil 2022 andis Rahvusvaheline Kohus Venemaa Föderatsioonile korralduse viivitamata peatada oma sõjalised operatsioonid Ukraina territooriumil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO põhikirja ja rahvusvahelise õiguse põhimõtete kohaselt on kõik riigid võrdselt suveräänsed ning hoiduvad oma rahvusvahelistes suhetes jõuga ähvardamisest või jõu tarvitamisest iga riigi territoriaalse puutumatuse või poliitilise sõltumatuse vastu; arvestades, et Venemaa Föderatsioon on alates 24. veebruarist 2022 pidanud Ukraina vastu ebaseaduslikku, provotseerimata ja põhjendamatut agressioonisõda, ning arvestades, et 16. märtsil 2022 andis Rahvusvaheline Kohus Venemaa Föderatsioonile korralduse viivitamata peatada oma sõjalised operatsioonid Ukraina territooriumil;

| B. | arvestades, et alates 24. veebruarist 2022 on Venemaa agressiooni ja sissetungi tagajärjel tuhanded Ukraina tsiviilisikud kaotanud elu või saanud vigastada, samal ajal kui peaaegu 6,5 miljonit Ukraina kodanikku on riigisiseselt ümber asustatud ja üle 4 miljoni on põgenenud naaberriikidesse, lisaks enam kui 14 000 inimesele, nii sõjaväelastele kui ka tsiviilisikutele, kes on kaotanud elu viimase kaheksa aasta jooksul Krimmi okupeerimise tõttu Venemaa Föderatsiooni poolt ja Ida-Ukrainas tekitatud konflikti tõttu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et alates 24. veebruarist 2022 on Venemaa agressiooni ja sissetungi tagajärjel tuhanded Ukraina tsiviilisikud kaotanud elu või saanud vigastada, samal ajal kui peaaegu 6,5 miljonit Ukraina kodanikku on riigisiseselt ümber asustatud ja üle 4 miljoni on põgenenud naaberriikidesse, lisaks enam kui 14 000 inimesele, nii sõjaväelastele kui ka tsiviilisikutele, kes on kaotanud elu viimase kaheksa aasta jooksul Krimmi okupeerimise tõttu Venemaa Föderatsiooni poolt ja Ida-Ukrainas tekitatud konflikti tõttu;

| C. | arvestades, et ka kuu aega pärast Venemaa agressiooni algust kaotavad süütud inimesed Ukrainas toimuvas sõjas elu; arvestades, et Venemaa vägede toime pandud julmuste eriline võikus ilmnes pühapäeval, 3. aprillil 2022, kui Butša linnas, kuhu Ukraina armee ei olnud ligi kuu aega pääsenud, leiti tänavatel hulgaliselt nii mees- kui naissoost tsiviilisikute laipu; arvestades, et need asjaolud õigustavad selgelt rahvusvahelise komisjoni moodustamist, mis uuriks kõiki Venemaa sõjaväe poolt sõja algusest peale toime pandud kuritegusid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ka kuu aega pärast Venemaa agressiooni algust kaotavad süütud inimesed Ukrainas toimuvas sõjas elu; arvestades, et Venemaa vägede toime pandud julmuste eriline võikus ilmnes pühapäeval, 3. aprillil 2022, kui Butša linnas, kuhu Ukraina armee ei olnud ligi kuu aega pääsenud, leiti tänavatel hulgaliselt nii mees- kui naissoost tsiviilisikute laipu; arvestades, et need asjaolud õigustavad selgelt rahvusvahelise komisjoni moodustamist, mis uuriks kõiki Venemaa sõjaväe poolt sõja algusest peale toime pandud kuritegusid;

| D. | arvestades, et Venemaa sõjavägi jätkab valimatult pommi- ja õhurünnakute korraldamist elamupiirkondade ja tsiviiltaristu vastu, nagu haiglad, koolid ja lasteaiad, mis on viinud Mariupoli, Volnovakha ning teiste linnade ja külade täieliku või peaaegu täieliku hävimiseni; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venemaa sõjavägi jätkab valimatult pommi- ja õhurünnakute korraldamist elamupiirkondade ja tsiviiltaristu vastu, nagu haiglad, koolid ja lasteaiad, mis on viinud Mariupoli, Volnovakha ning teiste linnade ja külade täieliku või peaaegu täieliku hävimiseni;

| E. | arvestades, et Ukraina on seni näidanud üles enneolematut vastupanuvõimet ja vastupidavust ega ole lasknud Venemaal saavutada oma esialgset eesmärki okupeerida kogu riik; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Ukraina on seni näidanud üles enneolematut vastupanuvõimet ja vastupidavust ega ole lasknud Venemaal saavutada oma esialgset eesmärki okupeerida kogu riik;

| F. | arvestades, et komisjon tegi ettepaneku uute sanktsioonide kohta ja kuulutas need välja 5. aprillil 2022 ning töötab välja täiendavaid sanktsioonipakette; arvestades, et esimesed ELi sanktsioonid Venemaa Föderatsiooni vastu kehtestati 2014. aasta märtsis pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist 2014. aastal, ning arvestades, et kõige hiljutisem pakett võeti vastu 15. märtsil 2022 pärast Venemaa provotseerimata ja õigustamatut sissetungi Ukrainasse, mis algas 24. veebruaril 2022; arvestades, et EL on vastu võtnud sanktsioonid ka Valgevene vastu, kuna Valgevene on osalenud Venemaa agressioonis ja sissetungis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon tegi ettepaneku uute sanktsioonide kohta ja kuulutas need välja 5. aprillil 2022 ning töötab välja täiendavaid sanktsioonipakette; arvestades, et esimesed ELi sanktsioonid Venemaa Föderatsiooni vastu kehtestati 2014. aasta märtsis pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist 2014. aastal, ning arvestades, et kõige hiljutisem pakett võeti vastu 15. märtsil 2022 pärast Venemaa provotseerimata ja õigustamatut sissetungi Ukrainasse, mis algas 24. veebruaril 2022; arvestades, et EL on vastu võtnud sanktsioonid ka Valgevene vastu, kuna Valgevene on osalenud Venemaa agressioonis ja sissetungis;

| G. | arvestades, et sanktsioonidel on mõju, kuid see, et EL ostab Venemaalt fossiilkütuseid, annab endiselt režiimile vahendeid, mis aitavad sõda rahastada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sanktsioonidel on mõju, kuid see, et EL ostab Venemaalt fossiilkütuseid, annab endiselt režiimile vahendeid, mis aitavad sõda rahastada;

| H. | arvestades, et EL maksab Venemaale fossiilkütuste tarnimise eest kuni 800 miljonit eurot päevas, mis teeb aastas kokku ligi 300 miljardit eurot; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL maksab Venemaale fossiilkütuste tarnimise eest kuni 800 miljonit eurot päevas, mis teeb aastas kokku ligi 300 miljardit eurot;

| I. | arvestades, et peaaegu 500 rahvusvahelist äriühingut ja suurettevõtet on otsustanud tegevuse Venemaal peatada või Venemaa turult täielikult lahkuda; arvestades siiski, et mõned ettevõtted jätkavad Venemaal tavapärast äritegevust, tähtsustades rohkem Venemaa turult saadavat kasumit kui julgeolekut ja sotsiaalset vastutust, ent sellega nõrgendavad nad sanktsioonide mõju ja näitavad, et Venemaa Föderatsiooni rahvusvaheline hukkamõist ei ole täielik; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et peaaegu 500 rahvusvahelist äriühingut ja suurettevõtet on otsustanud tegevuse Venemaal peatada või Venemaa turult täielikult lahkuda; arvestades siiski, et mõned ettevõtted jätkavad Venemaal tavapärast äritegevust, tähtsustades rohkem Venemaa turult saadavat kasumit kui julgeolekut ja sotsiaalset vastutust, ent sellega nõrgendavad nad sanktsioonide mõju ja näitavad, et Venemaa Föderatsiooni rahvusvaheline hukkamõist ei ole täielik;

| J. | arvestades, et akadeemiliste uuringute (3) kohaselt mõjutaks Venemaa fossiilkütuste impordi keelustamine ELi majanduskasvu ja vähendaks ELi SKPd hinnanguliselt vähem kui 3 %, samas kui Venemaa majandusele teeks see sama aja jooksul rohkem kahju ja vähendaks Venemaa SPKd potentsiaalselt kuni 30 %, aidates Venemaa agressiooni peatada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et akadeemiliste uuringute (3) kohaselt mõjutaks Venemaa fossiilkütuste impordi keelustamine ELi majanduskasvu ja vähendaks ELi SKPd hinnanguliselt vähem kui 3 %, samas kui Venemaa majandusele teeks see sama aja jooksul rohkem kahju ja vähendaks Venemaa SPKd potentsiaalselt kuni 30 %, aidates Venemaa agressiooni peatada;

| K. | arvestades, et president Roberta Metsola esines 1. aprillil 2022 Euroopa Parlamendi nimel Ülemraadas ning kohtus Ukraina presidendi ja peaministri ning fraktsioonide juhtidega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et president Roberta Metsola esines 1. aprillil 2022 Euroopa Parlamendi nimel Ülemraadas ning kohtus Ukraina presidendi ja peaministri ning fraktsioonide juhtidega;

| 1. | mõistab kõige karmimalt hukka Venemaa Föderatsiooni agressioonisõja Ukraina vastu ja Valgevene osalemise selles sõjas ning nõuab, et Venemaa lõpetaks viivitamata igasuguse sõjalise tegevuse Ukrainas ning viiks tingimusteta välja kõik väed ja sõjavarustuse kogu Ukraina rahvusvaheliselt tunnustatud territooriumilt; ühineb leinas Ukraina rahvaga, kellele on saanud osaks südantlõhestavad kaotused ja kannatused; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et relvastatud kallaletung ja sissetung kujutavad endast rahvusvahelise õiguse ja eelkõige Genfi konventsioonide ja nende lisaprotokollide ning ÜRO põhikirja ränka rikkumist, ning kutsub Venemaa Föderatsiooni üles taas täitma ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikme kohustusi rahu ja julgeoleku säilitamisel ning täitma Helsingi lõppaktist, Pariisi uue Euroopa hartast ja Budapesti julgeolekutagatiste memorandumist tulenevaid kohustusi; peab Venemaa sissetungi Ukrainasse rünnakuks mitte ainult suveräänse riigi vastu, vaid ka Euroopa koostöö ja julgeoleku põhimõtete ja mehhanismi ning ÜRO põhikirjas määratletud reeglitel põhineva rahvusvahelise korra vastu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab suurt meelepaha ja nördimust teatatud hirmutegude üle, sealhulgas tsiviilisikute vägistamine ja hukkamine, sundümberasustamine, tsiviiltaristu – näiteks haiglate, meditsiinirajatiste, koolide, varjupaikade ja kiirabiautode – rüüstamine ja sihikule võtmine ning konfliktipiirkondadest põgeneda püüdvate tsiviilelanike pihta tulistamine eelnevalt kokkulepitud humanitaarkoridorides, mida Venemaa relvajõud on toime pannud mitmes okupeeritud Ukraina linnas, näiteks Butšas; nõuab, et sõjakuritegude ja muude raskete õigusrikkumiste toimepanijatel ning pädevatel valitsusametnikel ja sõjaväejuhtidel tuleb oma tegude eest vastutada; tuletab meelde, et sõjakuritegude ja genotsiidi korral on rahvusvaheline üldsus kohustatud tegutsema ja kasutama kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid; toetab täielikult Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuröri poolt sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude suhtes algatatud uurimist ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo uurimiskomisjoni tööd; nõuab, et ELi institutsioonid teeksid rahvusvahelistes institutsioonides ja menetlustes ning Rahvusvahelises Kriminaalkohtus ja muudes asjakohastes rahvusvahelistes kohtutes või tribunalides kõik, mis võimalik, et Vladimir Putin ja Aljaksandr Lukašenka võetaks nende tegude kui sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude eest vastutusele, ning osaleksid aktiivselt nende uurimises; nõuab, et Ukrainas toime pandud kuritegude uurimiseks loodaks ÜRO erikohus; on seisukohal, et Ukrainas toime pandud sõjakuritegude rahvusvahelise uurimise hõlbustamiseks oleks asjakohane kasutada rahvusvahelist, erapooletut ja sõltumatut mehhanismi; kutsub liikmesriike ja ELi üles tugevdama oma suutlikkust tulemuslikult võidelda sõjakuritegusid toime pannud või neis osalenud isikute karistamatuse vastu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab, et relvade tarnimine peab jätkuma ja seda tuleb tõhustada, et Ukraina saaks end tulemuslikult kaitsta; kordab oma toetust kogu Ukraina relvajõududele antavale kaitseabile, mida liikmesriigid pakuvad individuaalselt ja ühiselt Euroopa rahutagamisrahastu kaudu; väljendab heameelt otsuse üle suurendada Ukrainale Euroopa rahutagamisrahastu kaudu antavat abi veel 500 miljoni euro võrra ja nõuab ka konkreetsete panuste suurendamist, et kiiresti tugevdada Ukraina kaitsevõimet, nii kahepoolselt kui ka Euroopa rahutagamisrahastu raames; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab turvaliste läbipääsude ja humanitaarkoridoride loomist tsiviilelanike evakueerimiseks pommirünnakute eest ning ELi humanitaarabivõrgustike tugevdamist Ukrainas (sellistes valdkondades nagu kütus, toit, ravimid, joogiveega varustamine, energiageneraatorid ja mobiilsed linnakud); soovitab komisjonil võtta Ukraina jaoks kasutusele vastastikuse abi kavad, et suurendada abi tulemuslikkust; nõuab erilise tähelepanu pööramist lastele, sh nii saatjateta alaealistele kui ka koos pereliikmetega põgenenud lastele, ning nõuab, et iga varjupaika otsivat last koheldaks eelkõige lapsena ning et tagataks kõigi Ukrainast põgenevate isikute kaitse, olenemata nende sotsiaalsest või etnilisest taustast, soost, seksuaalsest sättumusest, võimetest või rändestaatusest; kiidab liikmesriike ja Ukraina naaberriike kiire ja positiivse reageerimise eest enam kui 4 miljoni sõja eest põgeneva pagulase voole; peab kiiduväärseks ajutise kaitse direktiivi (4) aktiveerimist ning nõuab, et edendataks mehhanisme pagulaste jaotamiseks liikmesriikide vahel, sealhulgas kiiret koordineeritud transporti pagulastele, eriti saatjata lastele ja puuetega lastele, kes vajavad erihooldust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et ELi reaktsioon ja poliitiline tegevus peavad olema vaenulikule olukorrale kohased ning vastama meie Ukraina partnerite jõupingutustele, kes jagavad meiega samu väärtusi ning võitlevad ja ohverdavad end Euroopa väärtuste ja põhimõtete eest, mis ulatuvad ELi praegustest piiridest kaugemale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab jagamatut solidaarsust Ukraina rahvaga ja tema tugevate püüdlustega muuta oma riik demokraatlikuks ja jõukaks Euroopa riigiks; tunnustab Ukraina tahet osaleda Euroopa projektis, mida ta väljendas 28. veebruaril 2022 esitatud ELi liikmeks saamise taotluses; kordab üleskutset ELi institutsioonidele, et nad töötaksid selle nimel, et anda Ukrainale oma kindla poliitilise pühendumuse märguandena ELi kandidaatriigi staatus kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 49 ja lähtudes riigi saavutustest, ning jätkaksid samal ajal tööd Ukraina integreerimiseks ELi siseturule vastavalt assotsieerimislepingule; väljendab heameelt Euroopa Ülemkogu Versailles’ deklaratsiooni üle, milles märgitakse, et Ukraina kuulub Euroopa perre; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mõistab teravalt hukka Venemaa retoorika, mis vihjab massihävitusrelvade võimalikule kasutamisele Venemaa Föderatsiooni poolt, ning rõhutab, et igasugune massihävitusrelvade kasutamine oleks vastuvõetamatu ja sellel oleksid väga rängad tagajärjed; mõistab lisaks hukka asjaolu, et Venemaa väed on võtnud Ukraina territooriumil üle tegutsevaid või lahti võetud tuumarajatisi ja -objekte, ning rõhutab, et nende rajatistega asjakohane ümberkäimine on oluline terviseküsimus kogu piirkonna jaoks; rõhutab Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) olulist rolli Ukraina tuumarajatiste ohutuse tagamisel; toetab Ukraina ametivõimude poolt ÜRO Julgeolekunõukogule esitatud nõudmist võtta viivitamatult meetmeid, et Tšornobõli tuumaelektrijaama keeluala demilitariseerida ning anda tuumaelektrijaama ala viivitamatult IAEA täieliku kontrolli alla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt sanktsioonide kiire vastuvõtmise üle nõukogus ning tunnustab ELi institutsioonide ja liikmesriikide ühtsust vastuses Venemaa agressioonile Ukraina vastu ning G7 riikide vahelist kõrgetasemelist koordineerimist; kutsub kõiki partnereid, eelkõige ELi kandidaatriike ja potentsiaalseid kandidaatriike üles sanktsioonide pakette järgima; väljendab heameelt hiljuti moodustatud Vene eliidi, esindajate ja oligarhide küsimusega tegeleva rakkerühma üle, mille eesmärk on koordineerida ELi, G7 ja Austraalia tööd seoses Venemaa ja Valgevene oligarhide vastu kehtestatud sanktsioonidega; palub, et Euroopa välisteenistus ja komisjon tõhustaksid suhtlust riikidega, kes ei ole veel ELiga Venemaa Föderatsiooni vastu sanktsioonide kehtestamisel ühinenud, kasutades selleks ELi mõjuvõimu ja kõiki olemasolevaid vahendeid, ning annaks vajaduse korral abi; taunib asjaolu, et mõned ELi kandidaatriigid ei järgi ELi sanktsioone; nõuab selge tegevuskava koostamist kolmandate riikide suhtes, kes võimaldavad Venemaa Föderatsioonil sanktsioonidest kõrvale hoida; nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks vastu täiendavad karmid sanktsioonid, mis kajastavad Venemaa agressiooni pidevat eskaleerumist ja Venemaa relvajõudude poolt toime pandud šokeerivaid hirmutegusid, mis kujutavad endast vaieldamatult sõjakuritegusid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub liikmesriike üles toetama tihedas koostöös Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri esindusega ÜRO rahuvalvajate lähetamist Ukrainas asuvat 15 tuumareaktorit kaitsma; rõhutab, et vastavalt resolutsioonile nr 377 on ÜRO Peaassambleel subsidiaarne otsustusõigus, kui Julgeolekunõukogul ei ole võimalik teha rahuvalve küsimustes asjakohaseid otsuseid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub ELi juhte ja teiste riikide juhte üles jätma Venemaa välja G20 ja teiste mitmepoolsete koostööorganisatsioonide, näiteks ÜRO Inimõiguste Nõukogu, Interpoli, Maailma Kaubandusorganisatsiooni, UNESCO jt koosseisust, kuna see oleks oluline märguanne, et rahvusvaheline kogukond ei taasta tavapärast suhtlust agressorriigiga; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toonitab, et praegu tuleb prioriteediks seada kehtivate sanktsioonide täielik ja tulemuslik rakendamine kogu ELis ja ELi rahvusvaheliste liitlaste poolt; kutsub liikmesriike üles tegema kindlaks õigusliku aluse ja vajaduse korral selle kiiresti looma, et tagada viivitamata täielik ja tulemuslik sanktsioonide järgimine riikide jurisdiktsioonides; kutsub komisjoni ja ELi järelevalveasutusi üles jälgima tähelepanelikult kõigi ELi sanktsioonide tulemuslikku ja terviklikku rakendamist liikmesriikides ning tegelema nendest kõrvalehoidmisega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid, et riiklikud karistused ELi sanktsioonide rikkumise eest oleksid tulemuslikud, proportsionaalsed ja hoiatavad; väljendab heameelt selle üle, et teatati sanktsioonide andmekogust ja tegevuskavast (sealhulgas kriteeriumid ja ajakava), mille abil saab ELi sanktsioonide süstemaatilise rikkumise tuvastamise korral algatada rikkumismenetlusi Euroopa Liidu Kohtus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub nõukogu üles kehtestama lisasanktsioone avaliku elu tegelaste suhtes, kes levitavad Venemaal agressiivset, Venemaa Ukraina-vastast agressiooni toetavat propagandat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde, et suurimatelt Venemaal tegutsevatelt välisettevõtetelt saadav maksutulu moodustab olulise osa Venemaa eelarvest ja nende arvelt tuleb hinnanguliselt kolmandik sõjalistest kulutustest; peab sellega seoses kiiduväärseks, et arvukad lääneriikide ettevõtted on otsustanud Venemaal tegutsemise ning seal oma toodete ja teenuste pakkumise lõpetada; kutsub eraettevõtteid üles viima oma investeeringuid Venemaalt välja, paigutama tootmiskohti ümber mujale ja katkestama olemasolevaid lepinguid; kutsub suuri IT-ettevõtjaid üles laialdaselt või täies ulatuses piirama Venemaa kasutajate juurdepääsu oma toodetele, teenustele ja operatsioonisüsteemidele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab kehtivate sanktsioonide tulemuslikkuse suurendamist, muu hulgas arvates koostöös ELi sarnaselt meelestatud rahvusvaheliste partneritega Venemaa Föderatsiooni pangad välja SWIFT-süsteemist ning keelates kõigil Venemaa lipu all sõitvatel, Venemaal registreeritud, Venemaa omanduses, seal prahitud või käitatavatel laevadel, Venemaa sadamast pärit või sinna suunduvatel või muul viisil Venemaaga seotud, sealhulgas Sovcomfloti merelaevadel, siseneda ELi territoriaalvetesse ja silduda ELi sadamates; nõuab maanteekaubavedude keelustamist Venemaa ja Valgevene territooriumilt ja territooriumile ning soovitab laiendada ekspordikeeldu tarnelepingutele, mis sõlmiti enne sanktsioonide jõustumist, kuid mida ei ole veel täielikult täidetud; nõuab teiseste sanktsioonide kehtestamist kõigile ELis ja kolmandates riikides registreeritud üksustele, mis aitavad Venemaa ja Valgevene režiimidel sanktsioonidest kõrvale hoida; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab viivitamatult täieliku embargo kehtestamist Venemaa nafta, söe, tuumkütuse ja gaasi impordile, Nordstream 1 ja 2 täielikku hülgamist ning kava esitamist, kuidas jätkata ELi energiavarustuskindluse tagamist lühikeses perspektiivis; palub, et komisjon, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid koostaksid ELi jaoks tervikliku tegevuskava seoses edasiste sanktsioonidega ning teavitaksid selgelt piiridest ja meetmete võtmisest sanktsioonide tagasipööramiseks juhul, kui Venemaa astub samme Ukraina sõltumatuse, suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse taastamiseks tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning viib oma väed Ukraina territooriumilt täielikult välja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab veel kord, kui oluline on mitmekesistada energiaallikaid, -tehnoloogiaid ja energia tarneteid ning investeerida rohkem energiatõhususse, taastuvenergiasse, gaasi ja elektri salvestamise lahendustesse ning teha kestlikke pikaajalisi investeeringuid kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega; rõhutab, kui oluline on tagada ELi kaubanduspartneritelt energiaga varustamine olemasolevate ja tulevaste vabakaubanduslepingute kaudu, et vähendada veelgi ELi sõltuvust Venemaast, eelkõige toorainete puhul; nõuab lisaks ühiste strateegiliste energiavarude ja energiaostumehhanismide loomist ELi tasandil, et suurendada energiajulgeolekut, vähendades samal ajal välist energiasõltuvust ja hinnavolatiilsust; nõuab töö alustamist gaasiliidu loomiseks, mis põhineks liikmesriikide ühistel gaasiostudel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid lõpetaksid koostöö Venemaa ettevõtetega olemasolevates ja uutes tuumaprojektides, sealhulgas Soomes, Ungaris ja Bulgaarias, kus Venemaa eksperdid saab asendada lääneriikide ekspertidega, ning lõpetaksid järk-järgult Rosatomi teenuste kasutamise; nõuab teaduskoostöö lõpetamist Venemaa energiaettevõtetega, nagu Rosatom, ja teiste asjaomaste Venemaa teadusüksustega; nõuab, et Valgevenele kehtestatud sanktsioonid peegeldaksid Venemaa vastu kehtestatud sanktsioone, et Vladimir Putin ei saaks kasutada ühtegi lünka ega Aljaksandr Lukašenka abil sanktsioonidest kõrvale hoida; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab tungivalt, et rahvusvahelised energiaorganisatsioonid kaaluksid uuesti Venemaa rolli oma tegevuses, sealhulgas Venemaa ja IAEA vaheliste koostööprojektide võimalikku peatamist ning Venemaa osalemise peatamist mitmepoolsetes projektides; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et kõik Venemaa ametnikele või Vladimir Putini režiimiga seotud oligarhidele, nende esindajatele ja variisikutele kuuluvad varad, samuti Aljaksandr Lukašenka režiimiga seotud Valgevene isikute varad tuleks arestida ning nende ELi viisad tuleks tühistada kuldsete passide, viisade ja elamislubade skeemi täieliku ja viivitamatu keelustamise raames; rõhutab, et sanktsioonid tuleks kehtestada suuremale hulgale Venemaa ametnikele, kuberneridele, linnapeadele ja majanduseliiti kuuluvatele isikutele, kes toetavad Vladimir Putini režiimi praegust poliitikat ja saavad sellest kasu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab töö alustamist Marshalli plaani laadse fondi (Ukraina solidaarsuse usaldusfond) loomiseks, et Ukraina pärast sõda uuesti üles ehitada, algatada ulatuslik investeerimisprogramm ja aidata riigil oma kasvupotentsiaal realiseerida; on seisukohal, et fond peaks olema rikkalik ning seda tuleks rahastada muu hulgas ELi ja selle liikmesriikide maksetest, rahastajate panusest ja Venemaa poolt sõjakahjude hüvitamiseks makstavatest reparatsioonidest, sealhulgas Venemaa varad, mis külmutati eelnevalt sanktsioonide tõttu ja mis tuleks rahvusvahelise õiguse kohaselt juriidiliselt konfiskeerida; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab, et EL suurendaks kiiresti finantsläbipaistvust, kõrvaldaks rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlevate õigusaktide paketi üle peetavate läbirääkimiste raames kõik seaduselüngad, mille eesmärk on varjata tegelikult kasusaavaid omanikke, ning tagaks, et Venemaa oligarhide liidus hoitav raha konfiskeeritakse; nõuab sellega seoses, et kõik kolmandate riikide finantseerimisasutused, mis tegelevad rahapesuga või võimaldavad seda, kantaks musta nimekirja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nõuab, et loodaks ELi solidaarsusmehhanism, mille abil tegeleda Venemaa Ukraina-vastase sõja ning kehtestatud sanktsioonide majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega; tunnistab, et Venemaa Föderatsiooni vastu suunatud tõhusad sanktsioonid ning Venemaa agressiooni ja sissetungi eest põgenevate miljonite ukrainlaste vood tekitavad vältimatuid majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme kogu ELis ja selle liikmesriikides; nõuab kompensatsioonimeetmeid ning alternatiivseid kaubatarneid ja energiaallikaid, et vähendada seda negatiivset mõju, ning tulemuslikke meetmeid lubamatu spekuleerimise vastu, mis neid veelgi süvendab, muu hulgas õppides edukatest meetmetest, mida EL rakendas COVID-19 pandeemiale reageerides; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tunnustab paljude Euroopa linnade avaldusi Venemaa linnade ja organisatsioonidega sõlmitud koostöö- ja partnerluskavade lõpetamise kohta; kutsub kohalikke omavalitsusi ja linnu üles vaatama läbi ja lõpetama partnerluslepinguid Venemaa Föderatsiooni linnadega ning tegema seevastu koostööd sõsarlinnadega Ukrainas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, kui oluline on tagada, et Ukraina põllumajandussektor saaks võimalikult kiiresti taas nõuetekohaselt toimida, tehes kõik võimalikud jõupingutused, et kaitsta eelseisvat külvi- ja tootmishooaega, ning võimaldades ohutuid transpordi-, toidu- ja kütusekoridore riiki ja riigist välja; nõuab roheliste maismaakoridoride avamist, et varustada Ukrainat kõigega, mida on vaja põllumajandustootmise säilitamiseks (nt pestitsiidid ja väetised), ning viia Ukrainast välja kõik põllumajandustooted, mida on veel võimalik eksportida; |
| --- | --- |

26.

| 27. | väljendab tugevat toetust Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuröri otsusele alustada Ukrainas toime pandud väidetavate sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude uurimist ning rõhutab, kui olulised on kiire töö ja edusammud vajalike tõendite saamiseks; nõuab seetõttu Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tähtsale tööle rahalist ja praktilist toetust, näiteks lubades Euroopa Liidu nõuandemissioonil Ukrainas abistada tõendite dokumenteerimisel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid looksid ülemaailmse korruptsioonivastaste sanktsioonide mehhanismi ning võtaksid kiiresti sihipäraseid sanktsioone isikute suhtes, kes vastutavad suurkorruptsiooni eest Venemaal ja Valgevenes; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles toetama kõiki õiguspäraseid rahvusvahelisi ja riiklikke protsesse, mille eesmärk on uurida väidetavaid inimsusevastaseid kuritegusid ja sõjakuritegusid, mis on toime pandud Ukrainas, et võtta kõik nende tegude toimepanijad ja kaasosalised kohtu ees vastutusele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kordab, et Venemaa levitatav desinformatsioon on osa Venemaa sõjategevusest Ukrainas ning et ELi sanktsioonidest Venemaa riigile kuuluvate meediakanalite vastu saab kergesti kõrvale hoida, kasutades virtuaalseid privaatvõrke, satelliittelevisiooni ja nutitelevisiooni funktsioone; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täielikult rakendama Venemaa riigile kuuluvate propagandakanalite keeldu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab Euroopa finantsasutuste avalikustamisnõuete laiendamist, et teavitada pädevaid asutusi kõigist teatavate Venemaa ja Valgevene kodanike valduses olevatest varadest, mitte ainult nende hoiustest; tuletab meelde, et ELi kodanikud saavad kasutada komisjoni rikkumisest teatamise vahendit, et anonüümselt teatada Venemaa ja Valgevene üksikisikute ja üksuste vastu kehtestatud varasemate, praeguste ja kavandatavate sanktsioonide rikkumistest; on veendunud, et üksikisikutele mõeldud sanktsioonide loetelusid tuleks laiendada isikutele, kes saavad praegu ja on ka varem saanud kasu tihedatest sidemetest Venemaa ja Valgevene valitsusega; kutsub komisjoni üles täielikult ära kasutama rahapesuvastast raamistikku ning lisama neljanda rahapesuvastase direktiivi (5) artiklis 9 osutatud suure riskiga kolmandate riikide loetellu Venemaa ja Valgevene; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut luua spetsiaalne asutus, mis valvaks finantssanktsioonide ja muude ELi piiravate meetmete jõustamise järele; kutsub komisjoni üles kaardistama ja avaldama igas liikmesriigis külmutatud ja arestitud varad; väljendab heameelt kodanikuühiskonna ja uurivate ajakirjanike jõupingutuste üle Venemaa oligarhidele kuuluvate varade avalikustamisel; |
| --- | --- |

31.

| 32. | väljendab heameelt rahvusvaheliste organisatsioonide otsuste üle peatada Venemaa osalemine, sealhulgas kultuuri ja spordi valdkonnas; palub liikmesriikidel alandada Venemaa Föderatsiooni ja Valgevene esindatuse taset ning vähendada Venemaa diplomaatiliste ja konsulaartöötajate arvu ELis, eriti siis, kui nende tegevus hõlmab spionaaži, desinformatsiooni või sõjalisi küsimusi; nõuab jätkuvat kooskõlastamist Atlandi-üleste liitlaste ja sarnaselt meelestatud partneritega, kelleks on näiteks NATO, G7, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmed, assotsieerunud riigid ja kandidaatriigid; rõhutab, et EL peaks reageerima otsustavalt, kui eeldatavad partnerid ei toeta ELi seisukohti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile, G7-le, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile, Ukraina presidendile, valitsusele ja parlamendile, Venemaa Föderatsiooni presidendile, valitsusele ja parlamendile ning Valgevene presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0515.

(2)  ELT C 125, 18.3.2022, lk 2.

(3)  Sh uuringud allikatest nagu Bachmann jt, Euroopa Keskpank, Deutsche Bank Research, Oxford Economics, Goldman Sachs jne, mille on kokkuvõtlikult esitanud Saksamaa majandusekspertide nõukogu (Sachverständigenrat zur Begutachtung der gesamtwirtschaftlichen Entwicklung) oma 2022. aasta märtsi aruandes „Auswirkungen eines möglichen Wegfalls Russischer Rohstofflieferungen auf Energiesicherheit und Wirtschaftsleistung: Auszug aus der aktualisierten Konjunkturprognose 2022 und 2023“ (Venemaa toorainevarude tarne võimaliku ärajäämise mõju energiajulgeolekule ja majandustulemustele. Väljavõte 2022. ja 2023. aasta uuendatud majandusprognoosist).

(4)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

(5)  ELT L 141, 5.6.2015, lk 73.

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/66

---

P9_TA(2022)0123

Inimõiguste olukord ja usuvähemuste tagakiusamine Põhja-Koreas

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra, sealhulgas usuvähemuste tagakiusamise kohta Põhja-Koreas (2022/2620(RSP))

(2022/C 434/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) kohta,

| — | võttes arvesse G7 välisministrite ja ELi kõrge esindaja 25. märtsi 2022. aasta avaldust kontinentidevahelise ballistilise raketi väljatulistamise kohta Korea Rahvademokraatliku Vabariigi poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G7 välisministrite ja ELi kõrge esindaja 25. märtsi 2022. aasta avaldust kontinentidevahelise ballistilise raketi väljatulistamise kohta Korea Rahvademokraatliku Vabariigi poolt,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogus 1. aprillil 2022 vastuvõetud resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogus 1. aprillil 2022 vastuvõetud resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli 25. märtsi 2022. aasta avaldust kontinentidevahelise ballistilise raketi väljatulistamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli 25. märtsi 2022. aasta avaldust kontinentidevahelise ballistilise raketi väljatulistamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse välisasjade ja julgeolekupoliitika pressiesindaja 11. jaanuari 2022. aasta avaldust rakettide väljatulistamise kohta KRDV poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse välisasjade ja julgeolekupoliitika pressiesindaja 11. jaanuari 2022. aasta avaldust rakettide väljatulistamise kohta KRDV poolt,

| — | võttes arvesse ELi 22. märtsil 2021. aastal kehtestatud kõige viimaseid sanktsioone inimõiguste raskete rikkumiste eest KRDVs, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 22. märtsil 2021. aastal kehtestatud kõige viimaseid sanktsioone inimõiguste raskete rikkumiste eest KRDVs,

| — | võttes arvesse Korea Rahvademokraatliku Vabariigi inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 1. aprilli 2022. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Korea Rahvademokraatliku Vabariigi inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 1. aprilli 2022. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2356 (2017), 2270 (2016), 2371 (2017), 2375 (2017) ja 2397 (2017), milles selge sõnaga keelatakse KRDVs tuumakatsetused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2356 (2017), 2270 (2016), 2371 (2017), 2375 (2017) ja 2397 (2017), milles selge sõnaga keelatakse KRDVs tuumakatsetused,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 16. detsembri 2021. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 16. detsembri 2021. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1981. aasta deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu Korea Rahvademokraatliku Vabariigi inimõiguste olukorra uurimiskomisjoni 7. veebruari 2014. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu Korea Rahvademokraatliku Vabariigi inimõiguste olukorra uurimiskomisjoni 7. veebruari 2014. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et KRDV on endiselt üks repressiivsemaid riike maailmas; arvestades, et KRDVs kontrollib riik täielikult oma kodanike elu iga aspekti, säilitab täieliku monopoli teabe üle ning kontrollib liikumist nii riigis kui ka väljaspool seda, samuti oma kodanike ühiskondlikku elu, hoiab samal ajal elanikke hirmutamisega kuulekatena, ähvardades hukkamise, vangistamise, kadunuks jääma sundimise ja raske sunnitööga kinnipidamis- ja vangilaagrites; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et KRDV on endiselt üks repressiivsemaid riike maailmas; arvestades, et KRDVs kontrollib riik täielikult oma kodanike elu iga aspekti, säilitab täieliku monopoli teabe üle ning kontrollib liikumist nii riigis kui ka väljaspool seda, samuti oma kodanike ühiskondlikku elu, hoiab samal ajal elanikke hirmutamisega kuulekatena, ähvardades hukkamise, vangistamise, kadunuks jääma sundimise ja raske sunnitööga kinnipidamis- ja vangilaagrites;

| B. | arvestades, et KRDVs on ulatuslik ja hästi korraldatud julgeolekusüsteem, mille abil jälgitakse tähelepanelikult praktiliselt iga kodaniku elu ning mis ei võimalda riigis kasutada ühtegi põhivabadust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et KRDVs on ulatuslik ja hästi korraldatud julgeolekusüsteem, mille abil jälgitakse tähelepanelikult praktiliselt iga kodaniku elu ning mis ei võimalda riigis kasutada ühtegi põhivabadust;

| C. | arvestades, et ÜRO uurimiskomisjon uuris süstemaatilisi, ulatuslikke ja raskeid inimõiguste rikkumisi KRDVs ning esitas aruande 7. veebruaril 2014. aastal; arvestades, et uurimiskomisjon jõudis oma aruandes järeldusele, et Pyongyangis toimunud inimõiguste rikkumiste tõsidus, ulatus ja olemus näitavad, et see on riik, millel ei ole sarnast tänapäeva maailmas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO uurimiskomisjon uuris süstemaatilisi, ulatuslikke ja raskeid inimõiguste rikkumisi KRDVs ning esitas aruande 7. veebruaril 2014. aastal; arvestades, et uurimiskomisjon jõudis oma aruandes järeldusele, et Pyongyangis toimunud inimõiguste rikkumiste tõsidus, ulatus ja olemus näitavad, et see on riik, millel ei ole sarnast tänapäeva maailmas;

| D. | arvestades, et inimõiguste olukord KRDVs ei ole pärast 2014. aastal uurimiskomisjoni aruande avaldamist paranenud; arvestades, et KRDV režiimi poolt toime pandud kohtuvälised hukkamised, piinamine, seksuaalvägivald, orjus ja meelevaldsed kinnipidamised, sealhulgas tagakiusamine usuliste veendumuste alusel, jätkuvad ja on süstemaatilised; arvestades, et songbuni süsteemi kohaselt kuuluvad usklikud vaenulikku klassi ja neid peetakse riigivaenlasteks, kes väärivad diskrimineerimist, karistamist, isoleerimist ja isegi hukkamist; arvestades, et valitsusväliste organisatsioonide dokumentidest nähtub, et šamanismi ja kristluse järgijad on tagakiusamisest eriti ohustatud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et inimõiguste olukord KRDVs ei ole pärast 2014. aastal uurimiskomisjoni aruande avaldamist paranenud; arvestades, et KRDV režiimi poolt toime pandud kohtuvälised hukkamised, piinamine, seksuaalvägivald, orjus ja meelevaldsed kinnipidamised, sealhulgas tagakiusamine usuliste veendumuste alusel, jätkuvad ja on süstemaatilised; arvestades, et songbuni süsteemi kohaselt kuuluvad usklikud vaenulikku klassi ja neid peetakse riigivaenlasteks, kes väärivad diskrimineerimist, karistamist, isoleerimist ja isegi hukkamist; arvestades, et valitsusväliste organisatsioonide dokumentidest nähtub, et šamanismi ja kristluse järgijad on tagakiusamisest eriti ohustatud;

| E. | arvestades, et režiim võtab süstemaatiliselt sihikule usulised veendumused ja vähemused, sealhulgas šamanismi, Korea budismi, katoliikluse, Ch’ondogyo ja protestantismi; arvestades, et sellise süstemaatilise sihtmärgistamise näiteks on mõnede kohalike katoliku preestrite ja protestantlike juhtide hukkamine, kes ei loobunud oma usust süüdistatuna selles, et nad on Ameerika spioonid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et režiim võtab süstemaatiliselt sihikule usulised veendumused ja vähemused, sealhulgas šamanismi, Korea budismi, katoliikluse, Ch’ondogyo ja protestantismi; arvestades, et sellise süstemaatilise sihtmärgistamise näiteks on mõnede kohalike katoliku preestrite ja protestantlike juhtide hukkamine, kes ei loobunud oma usust süüdistatuna selles, et nad on Ameerika spioonid;

| F. | arvestades, et lisaks kõigile elanikele osaks saanud rikkumistele on Põhja-Korea naised ja tütarlapsed paljude seksuaalsete ja soopõhiste kuritarvituste sihtmärgiks, kusjuures valitsusametnikud panevad ise toime õiguste rikkumisi ega reageeri neile tõhusalt, samuti on laialt levinud sooline diskrimineerimine ning seksuaalne ja sooline vägivald; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et lisaks kõigile elanikele osaks saanud rikkumistele on Põhja-Korea naised ja tütarlapsed paljude seksuaalsete ja soopõhiste kuritarvituste sihtmärgiks, kusjuures valitsusametnikud panevad ise toime õiguste rikkumisi ega reageeri neile tõhusalt, samuti on laialt levinud sooline diskrimineerimine ning seksuaalne ja sooline vägivald;

| G. | arvestades, et KRDV valitsus ei luba mingit poliitilist opositsiooni, vabu ja õiglasi valimisi, vaba meediat, usuvabadust, ühinemisvabadust, kollektiivläbirääkimisi ega liikumisvabadust ning ei austa seetõttu õigusriigi põhimõtet; arvestades, et on teateid avaliku ja eraviisilise religioosse tegevuse eest inimeste represseerimisest, sealhulgas meelevaldsest vabaduse võtmisest, piinamisest, sunniviisilisest tööst ja hukkamisest; arvestades, et ÜRO eriraportööri sõnul on kwanliso (poliitilised vangilaagrid) endiselt kasutusel ning elanike kontrollimiseks ja represseerimiseks äärmiselt olulised; arvestades, et eriraportööri sõnul on „paljud rikkumised sellised, millest võib järeldada inimsusvastaste kuritegude toimepanemist KRDVs. Kiiresti on vaja konkreetseid vastutusele võtmise protsesse kas riigi või rahvusvahelisel tasandil“; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et KRDV valitsus ei luba mingit poliitilist opositsiooni, vabu ja õiglasi valimisi, vaba meediat, usuvabadust, ühinemisvabadust, kollektiivläbirääkimisi ega liikumisvabadust ning ei austa seetõttu õigusriigi põhimõtet; arvestades, et on teateid avaliku ja eraviisilise religioosse tegevuse eest inimeste represseerimisest, sealhulgas meelevaldsest vabaduse võtmisest, piinamisest, sunniviisilisest tööst ja hukkamisest; arvestades, et ÜRO eriraportööri sõnul on kwanliso (poliitilised vangilaagrid) endiselt kasutusel ning elanike kontrollimiseks ja represseerimiseks äärmiselt olulised; arvestades, et eriraportööri sõnul on „paljud rikkumised sellised, millest võib järeldada inimsusvastaste kuritegude toimepanemist KRDVs. Kiiresti on vaja konkreetseid vastutusele võtmise protsesse kas riigi või rahvusvahelisel tasandil“;

| H. | arvestades, et KRDV ametivõimud ei luba süstemaatiliselt vangidel põhiõigusi kasutada ning panevad toime kohtuväliseid hukkamisi, meelevaldseid kinnipidamisi ja kadunuks jääma sundimisi, sealhulgas välismaalaste röövimisi, ning arvestades, et mõnede allikate hinnangul peetakse kinnipidamiskeskuste, vanglate, töölaagrite, poliitvangide laagrite ja ümberõppelaagrite ulatuslikus karistussüsteemis kinni rohkem kui 100 000 inimest; arvestades, et KRDV režiim nõuab oma majanduse toetamiseks rutiinselt ja süstemaatiliselt suurelt osalt oma elanikest sunniviisilist tööd, eelkõige kwanliso-süsteemis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et KRDV ametivõimud ei luba süstemaatiliselt vangidel põhiõigusi kasutada ning panevad toime kohtuväliseid hukkamisi, meelevaldseid kinnipidamisi ja kadunuks jääma sundimisi, sealhulgas välismaalaste röövimisi, ning arvestades, et mõnede allikate hinnangul peetakse kinnipidamiskeskuste, vanglate, töölaagrite, poliitvangide laagrite ja ümberõppelaagrite ulatuslikus karistussüsteemis kinni rohkem kui 100 000 inimest; arvestades, et KRDV režiim nõuab oma majanduse toetamiseks rutiinselt ja süstemaatiliselt suurelt osalt oma elanikest sunniviisilist tööd, eelkõige kwanliso-süsteemis;

| I. | arvestades, et KRDV režiim on tagasi lükanud kõik ÜRO Inimõiguste Nõukogu, Peaassamblee ja Julgeolekunõukogu resolutsioonid inimõiguste olukorra kohta riigis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et KRDV režiim on tagasi lükanud kõik ÜRO Inimõiguste Nõukogu, Peaassamblee ja Julgeolekunõukogu resolutsioonid inimõiguste olukorra kohta riigis;

| J. | arvestades, et KRDV on kasutanud COVID-19 pandeemiat selleks, et riiki veelgi rohkem välismaailmast isoleerida, mis on toonud kaasa süvenenud inimõiguste rikkumiste sagenemise ja kahjuliku mõju rahva tervisele; arvestades, et humanitaarorganisatsioonidel ei lasta endiselt KRDVsse tagasi pöörduda; arvestades, et piiratud rahvusvaheline kohalolek riigis ja Korea Vabariiki saabuvate põgenike arvu märkimisväärne vähenemine muudab inimõiguste rikkumiste dokumenteerimise senisest keerulisemaks; arvestades, et KRDV on sulgenud COVID-19 leviku tõkestamiseks kõik välispiiride ületamise punktid, kuid ei ole oma rahvale COVID-19 vaktsiine jaganud, kuna väidetavalt riigis seda viirust ei esine; arvestades, et Põhja-Korea on alates pandeemia puhkemisest ülejäänud maailmast veelgi rohkem isoleeritud oma väga nõrga tervishoiutaristu ja rahva vaktsineerimata jätmise tõttu; arvestades, et värskeima, st 2022. aasta märtsis avaldatud ÜRO Inimõiguste Nõukogu aruande kohaselt on Põhja-Korea isoleeritum kui kunagi varem, mis on tingitud pikaajalistest ja ulatuslikest piiride sulgemistest ja reisipiirangutest, mis kehtestati linnade ja piirkondade vahel 2020. aasta jaanuaris; arvestades, et rahva üle tehtavat rõhuvat kontrolli on veelgi tugevdatud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et KRDV on kasutanud COVID-19 pandeemiat selleks, et riiki veelgi rohkem välismaailmast isoleerida, mis on toonud kaasa süvenenud inimõiguste rikkumiste sagenemise ja kahjuliku mõju rahva tervisele; arvestades, et humanitaarorganisatsioonidel ei lasta endiselt KRDVsse tagasi pöörduda; arvestades, et piiratud rahvusvaheline kohalolek riigis ja Korea Vabariiki saabuvate põgenike arvu märkimisväärne vähenemine muudab inimõiguste rikkumiste dokumenteerimise senisest keerulisemaks; arvestades, et KRDV on sulgenud COVID-19 leviku tõkestamiseks kõik välispiiride ületamise punktid, kuid ei ole oma rahvale COVID-19 vaktsiine jaganud, kuna väidetavalt riigis seda viirust ei esine; arvestades, et Põhja-Korea on alates pandeemia puhkemisest ülejäänud maailmast veelgi rohkem isoleeritud oma väga nõrga tervishoiutaristu ja rahva vaktsineerimata jätmise tõttu; arvestades, et värskeima, st 2022. aasta märtsis avaldatud ÜRO Inimõiguste Nõukogu aruande kohaselt on Põhja-Korea isoleeritum kui kunagi varem, mis on tingitud pikaajalistest ja ulatuslikest piiride sulgemistest ja reisipiirangutest, mis kehtestati linnade ja piirkondade vahel 2020. aasta jaanuaris; arvestades, et rahva üle tehtavat rõhuvat kontrolli on veelgi tugevdatud;

| K. | arvestades, et KRDV rahvas on aastakümneid elanud mahajäämuse, viletsa tervishoiu ning ulatusliku emade ja laste alatoitumuse tingimustes olukorras, mida iseloomustab poliitiline ja majanduslik isoleeritus ning toidu- ja kütusepuudus; arvestades, et pidev toiduga kindlustamatus on endiselt väga levinud ning on tõenäoliselt süvenenud, kuna riigipiiride sulgemise tõttu on kaubavahetus märkimisväärselt vähenenud; arvestades, teatavad elanikkonnarühmad, eelkõige vähekaitstud elanikkonnarühmad, kannatavad nälga ja neid võib ohustada ka näljasurm; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et KRDV rahvas on aastakümneid elanud mahajäämuse, viletsa tervishoiu ning ulatusliku emade ja laste alatoitumuse tingimustes olukorras, mida iseloomustab poliitiline ja majanduslik isoleeritus ning toidu- ja kütusepuudus; arvestades, et pidev toiduga kindlustamatus on endiselt väga levinud ning on tõenäoliselt süvenenud, kuna riigipiiride sulgemise tõttu on kaubavahetus märkimisväärselt vähenenud; arvestades, teatavad elanikkonnarühmad, eelkõige vähekaitstud elanikkonnarühmad, kannatavad nälga ja neid võib ohustada ka näljasurm;

| L. | arvestades, et Euroopa Liit kaitseb ja edendab inimõigusi ja demokraatiat kogu maailmas; arvestades, et ELi ja KRDV poliitilised dialoogid toimusid viimati 2015. aasta juunis; arvestades, et Hiina valitsus käsitleb enamikku Põhja-Korea pagulasi ebaseaduslike majanduslikel põhjustel rändajatena ja saadab neid avastamise korral tagasi, olgugi et neid võib tagasipöördumise korral ähvardada tagakiusamine; arvestades, et Venemaal saadetakse põhjakorealased oma päritoluriiki tagasi, kuna Venemaa politsei on põhjakorealasi Pyongyangi käsul pidevalt vahistanud; arvestades, et selline tava kujutab endast Hiina ja Venemaa poolt 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli alusel võetud kohustuste otsest rikkumist; arvestades, et paljud Põhja-Korea põgenikud kogevad Hiinas ja selle naaberriikides väga suuri raskusi, kuna neil puuduvad ametlikud isikut tõendavad dokumendid või õiguslik staatus, ning nad on ülimalt kaitsetud inimkaubanduse, inimröövide ja seksuaalse ärakasutamise suhtes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Liit kaitseb ja edendab inimõigusi ja demokraatiat kogu maailmas; arvestades, et ELi ja KRDV poliitilised dialoogid toimusid viimati 2015. aasta juunis; arvestades, et Hiina valitsus käsitleb enamikku Põhja-Korea pagulasi ebaseaduslike majanduslikel põhjustel rändajatena ja saadab neid avastamise korral tagasi, olgugi et neid võib tagasipöördumise korral ähvardada tagakiusamine; arvestades, et Venemaal saadetakse põhjakorealased oma päritoluriiki tagasi, kuna Venemaa politsei on põhjakorealasi Pyongyangi käsul pidevalt vahistanud; arvestades, et selline tava kujutab endast Hiina ja Venemaa poolt 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli alusel võetud kohustuste otsest rikkumist; arvestades, et paljud Põhja-Korea põgenikud kogevad Hiinas ja selle naaberriikides väga suuri raskusi, kuna neil puuduvad ametlikud isikut tõendavad dokumendid või õiguslik staatus, ning nad on ülimalt kaitsetud inimkaubanduse, inimröövide ja seksuaalse ärakasutamise suhtes;

| M. | arvestades, et KRDV on jätkanud oma tuumavõimekuse ja ballistiliste rakettide programmi, mida on hiljuti tõestanud 2022. aasta alguses sagenenud raketikatsetused; arvestades, et EL on kehtestanud sanktsioonid loetellu kantud 57 isiku ja 9 üksuse suhtes KRDV tuumavõimekuse ja ballistiliste rakettide alase võimekuse või muude massihävitusrelvadega seotud programmide elluviimisele kaasaaitamise või sanktsioonidest kõrvalehoidmise eest; arvestades, et tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade ning nende kandevahendite levik kujutab endast ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule; arvestades, et KRDV taganes 2003. aastal tuumarelva leviku tõkestamise lepingust, on tuumarelvakatsetusi teinud alates 2006. aastast ning teatas 2009. aastal ametlikult, et on töötanud välja tuumarelva, mis tähendab, et riigi tuumavõimekuse arenemisega kaasnev oht on selgelt kasvanud; arvestades, et 20. aprillil 2018. aastal teatas KRDV, et ta peatab viivitamata tuumarelva- ja raketikatsetused ning sulgeb Punggye-ri rajatise, mida on kasutatud kuue varasema tuumarelvakatsetuse elluviimiseks; arvestades, et Euroopa Liidu Nõukogu mõistis hukka KRDV poolt 24. märtsil 2022. aastal kontinentidevahelise ballistilise raketi väljatulistamise, mis kujutab endast KRDV poolt antud niisuguse lubaduse rikkumist, mille kohaselt ta peatab kontinentidevaheliste ballistiliste rakettide väljatulistamise, ning ka ÜRO sanktsioonide rikkumist; arvestades, et 22. märtsil 2022. aastal kehtestas EL kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi alusel KRDVs kahe üksikisiku ja ühe üksuse suhtes vara külmutamise ja reisikeelu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et KRDV on jätkanud oma tuumavõimekuse ja ballistiliste rakettide programmi, mida on hiljuti tõestanud 2022. aasta alguses sagenenud raketikatsetused; arvestades, et EL on kehtestanud sanktsioonid loetellu kantud 57 isiku ja 9 üksuse suhtes KRDV tuumavõimekuse ja ballistiliste rakettide alase võimekuse või muude massihävitusrelvadega seotud programmide elluviimisele kaasaaitamise või sanktsioonidest kõrvalehoidmise eest; arvestades, et tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade ning nende kandevahendite levik kujutab endast ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule; arvestades, et KRDV taganes 2003. aastal tuumarelva leviku tõkestamise lepingust, on tuumarelvakatsetusi teinud alates 2006. aastast ning teatas 2009. aastal ametlikult, et on töötanud välja tuumarelva, mis tähendab, et riigi tuumavõimekuse arenemisega kaasnev oht on selgelt kasvanud; arvestades, et 20. aprillil 2018. aastal teatas KRDV, et ta peatab viivitamata tuumarelva- ja raketikatsetused ning sulgeb Punggye-ri rajatise, mida on kasutatud kuue varasema tuumarelvakatsetuse elluviimiseks; arvestades, et Euroopa Liidu Nõukogu mõistis hukka KRDV poolt 24. märtsil 2022. aastal kontinentidevahelise ballistilise raketi väljatulistamise, mis kujutab endast KRDV poolt antud niisuguse lubaduse rikkumist, mille kohaselt ta peatab kontinentidevaheliste ballistiliste rakettide väljatulistamise, ning ka ÜRO sanktsioonide rikkumist; arvestades, et 22. märtsil 2022. aastal kehtestas EL kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi alusel KRDVs kahe üksikisiku ja ühe üksuse suhtes vara külmutamise ja reisikeelu;

| N. | arvestades, et Korea Vabariigi ametist lahkuv president Moon Jae-in on teinud KRDV-le ettepaneku koostada sõja lõpetamise deklaratsioon, et kuulutada ametlikult lõppenuks Korea sõda, mis lõpetati 1953. aastal ilma rahulepinguta; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Korea Vabariigi ametist lahkuv president Moon Jae-in on teinud KRDV-le ettepaneku koostada sõja lõpetamise deklaratsioon, et kuulutada ametlikult lõppenuks Korea sõda, mis lõpetati 1953. aastal ilma rahulepinguta;

| O. | arvestades, et G7 välisministrid ja ELi kõrge esindaja on ühiselt teatanud, et KRDVs valitsev raske humanitaarolukord on tingitud sellest, et KRDV on suunanud oma ressursid massihävitusrelvade ja ballistiliste rakettide programmidesse, mitte oma rahva heaolusse; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et G7 välisministrid ja ELi kõrge esindaja on ühiselt teatanud, et KRDVs valitsev raske humanitaarolukord on tingitud sellest, et KRDV on suunanud oma ressursid massihävitusrelvade ja ballistiliste rakettide programmidesse, mitte oma rahva heaolusse;

| 1. | kordab, et mõistab karmilt hukka aastakümneid kestnud riigipoolse represseerimise, millega on süstemaatiliselt tegelenud nii praegused kui ka varasemad KRDV kõrgeimad isikud ja administratsioon; kutsub Kim Jong-uni üles tegema lõpu poliitikale, millele on omased hävitamine, mõrvad, orjastamine, piinamine, vangistamine, vägistamine, sundabort ja muu seksuaalne vägivald, tagakiusamine poliitilistel, usulistel, rassilistel ja soolistel alustel, elanike sunniviisiline ümberasustamine, isikute kadunuks jääma sundimine, niisugused ebainimlikud teod nagu inimeste teadlikult pikka aega näljas hoidmine ja selliste tegude toimepanijate institutsionaliseeritud karistamatus; nõuab tungivalt, et KRDV ametivõimud lõpetaksid inimsusvastaste kuritegude toimepaneku, sealhulgas kwanliso-süsteemi kaudu, ja alustaksid reformiprotsessi, mille raames austatakse ja kaitstakse kõiki inimõigusi; rõhutab, et kwanliso-süsteem tuleb lammutada; nõuab üksikasjaliku teabe avaldamist kõnealuste laagrite kohta ja seda, et sõltumatutel rahvusvahelistel seireorganitel lubataks neid külastada; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab karmilt hukka surmanuhtluse süstemaatilise ja laiaulatusliku kasutamise KRDVs; palub KRDV valitsusel kehtestada kõikidele hukkamistele moratooriumi, et surmanuhtlus lähitulevikus kaotada; kutsub KRDVd üles lõpetama inimeste kohtuvälise hukkamise ja kadunuks jääma sundimise, vabastama poliitvangid ja lubama oma kodanikel nii oma riigis kui ka sellest väljaspool vabalt reisida; kutsub KRDVd üles võimaldama riigi ja rahvusvahelisele meediale väljendus- ja ajakirjandusvabadust ning võimaldama oma kodanikele tsenseerimata juurdepääsu internetile; palub KRDV-l lõpetada riigist põgenejate süüdistamine reeturluses ning nõudmine, et Hiinasse põgenenud isikud KRDVsse tagasi saadetaks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | julgustab Hiina Rahvavabariigi ja Venemaa Föderatsiooni valitsust oma kohustuste raames, mille nad on võtnud ÜRO pagulasseisundi konventsiooni osalisriikidena, mitte jätma üle Hiina ja Venemaa piiri tulevaid Põhja-Korea pagulasi ilma nende õigusest taotleda varjupaika ning mitte saatma neid sunniviisiliselt Põhja-Koreasse tagasi, vaid kaitsma nende põhilisi inimõigusi; kordab oma üleskutset, et riigid, kuhu saabuvad KRDV pagulased, austaksid 1951. aasta Genfi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli ning hoiduksid tingimata KRDV administratsiooniga mis tahes vormis koostöö tegemisest Põhja-Korea kodanike väljaandmisel või repatrieerimisel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mõistab hukka liikumis-, väljendus- ja teabevabaduse ning rahumeelse kogunemis- ja ühinemisvabaduse range piiramise ning diskrimineerimise songbuni klassisüsteemi alusel, mille kohaselt inimesi liigitatakse riigi poolt määratud sotsiaalse klassi ja sünnipära järgi, võttes lisaks arvesse poliitilisi vaateid ja usku; väljendab tõsist muret šamanismi, kristlust ja muid religioone puudutavate süstemaatiliste usu- ja veendumusvabaduse rikkumiste pärast Põhja-Koreas; mõistab hukka usklike meelevaldse vahistamise, pikaajalise kinnipidamise, piinamise, väärkohtlemise, nende kallal toime pandava seksuaalvägivalla ja nende tapmise; nõuab tungivalt, et KRDV ametivõimud lõpetaksid igasuguse usuvähemuste vastase vägivalla ning võimaldaksid neil kasutada õigust usu- ja veendumusvabadusele, ühinemisvabadusele ja väljendusvabadusele; rõhutab vajadust võtta vastutusele nende vägivallategude toimepanijad, sealhulgas rahva julgeoleku ministeeriumi ja riigi julgeoleku ministeeriumi, mis on usukogukondade põhilised tagakiusajad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et KRDV valitsus lõpetaks oma riiklikult toetatava sunniviisilise töö programmi, mille raames on välisriigid saanud kasu kümnetest tuhandetest ebakindlates tingimustes töötavatest Põhja-Korea töötajatest, kes teenisid vabalt vahetatavas vääringus tulu, mida kasutatakse režiimi säilitamiseks; rõhutab, et kõnealusel juhul laieneb töötaja õiguste kaitse kohustus vastuvõtvatele riikidele, kes peaksid tagama tööõiguse ja inimõigusalaste standardite järgimise; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab erilist muret kinnipidamistingimuste pärast kogu karistussüsteemis, sealhulgas tervishoiuteenuste võimaldamisest keeldumise, piinamise ning julma, ebainimliku ja inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise, meelevaldse vabaduse võtmise, sunniviisilise töö, vägistamise ja muude seksuaalvägivalla vormide pärast, õiguse elule ja õiglasele kohtulikule arutamisele keelamise pärast ning vähekaitstud kinnipeetavate, sealhulgas naiste, puuetega inimeste ja alaealiste õiguste rikkumise pärast; kutsub KRDV ametivõime üles tagama, et sõltumatutel inimõiguste vaatlejatel oleks ligipääs riigi karistussüsteemile, ning tegema nendega koostööd, et töötada koos asjaomaste rahvusvaheliste osalejatega riigi karistus- ja kohtusüsteemi reformimise nimel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab hukka pandeemia ärakasutamise, mis tõi kaasa lisapiirangute kehtestamise ning Põhja-Korea valitsuse kehtestatud väidetavalt COVID-19 eest kaitseks mõeldud ranged, tarbetud ja äärmuslikud meetmed, mis kitsendavad veelgi tavapäraselt mahasurutud õigust toidule ja tervisele ning õigust liikumisvabadusele ja väljendus- ja teabevabadusele; tunnustab tööd, mida on teinud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1718 loodud sanktsioonide komitee, kes kiitis kiiresti heaks kõik COVID-19-ga seotud sanktsioonidest vabastamise taotlused KRDV-le humanitaarabi andmiseks; kutsub KRDVd üles tegema koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas COVID-19 vaktsiini üleilmse kättesaadavuse tagamise mehhanismiga (COVAX), et tagada COVID-19 vaktsiinide õigeaegne tarnimine ja jaotamine Põhja-Korea elanikele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab eriti murettekitavaks KRDVs valitsevat halba toitlusolukorda ning selle mõju riigi elanike majanduslikele, sotsiaalsetele ja kultuurilistele õigustele; kutsub KRDV ametivõime üles tagama kõikidele kodanikele toidu ja humanitaarabi vajaduspõhise kättesaadavuse vastavalt humanitaarabi põhimõtetele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, kui oluline on tagada vastutusele võtmine varasemate ja praegu toime pandavate inimsusvastaste kuritegude eest; nõuab tungivalt, et KRDV täidaks täielikult kõiki õiguslikke kohustusi, mis tulenevad asjakohastest ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidest; kutsub kõiki ÜRO liikmeid üles võtma meetmeid ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide täielikuks rakendamiseks; nõuab, et tehtaks jõupingutusi tuua KRDVs valitsev olukord Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette või kutsuda kokku erakorraline kohus või sellega võrreldav mehhanism, et määrata kindlaks valitsusametnike, sealhulgas kõrgeimate ametivõimude kriminaalvastutus; rõhutab, et nõukogu peab kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi raames vastu võtma ranged inimõigustega seotud lisasanktsioonid, mida kohaldatakse isikutele, kelle vastutus rikkumiste eest on kindlaks tehtud; võtab teadmiseks ÜRO eriraportööri arvamuse, mille eesmärk on tagada, et riigi vastu suunatud sanktsioonid ei kahjustaks õigust toidule, tervisele, veele ja kanalisatsioonile, eluasemele ja arengule, ning vältida negatiivset mõju humanitaarabile, sealhulgas COVID-19 pandeemia taustal; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mõistab teravalt hukka asjaolu, et KRDV tulistas 24. märtsil 2022 välja kontinentidevahelise ballistilise raketi, sest see oli tarbetu ja ohtlik provokatsioon, millega rikuti mitut ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni ning ohustati tõsiselt rahvusvahelist ja piirkondlikku rahu ja julgeolekut; kutsub KRDVd üles loobuma täielikult, kontrollitavalt ja pöördumatult oma massihävitusrelvadest ja ballistiliste rakettide alastest programmidest; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub KRDVd üles jätkama konstruktiivset suhtlemist rahvusvaheliste partneritega, et edendada konkreetseid meetmeid inimõiguste olukorra parandamiseks kohapeal, kasutades selleks dialooge, ametlikke visiite Põhja-Koreasse ja rohkem inimestevahelisi kontakte; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toetab jätkuvalt Korea poolsaare konflikti rahumeelset lahendamist, mis peaks hõlmama selle tuumarelvavabaks piirkonnaks muutmist ja inimõiguste olukorra parandamist KRDVs; kutsub Euroopa välisteenistust ja ELi liikmesriike üles toetama ÜRO struktuure ja kodanikuühiskonna organisatsioone, et tagada toime pandud kuritegude eest vastutusele võtmine, jätkates tõendite kogumist ning varasemate ja praeguste inimõiguste rikkumiste dokumenteerimist riigis, et teha lõpp KRDV karistamatusele, kui tegu on ränkade kuritarvitustega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab rahulolu KRDV inimõiguste olukorraga tegeleva eriraportööri volituste pikendamise üle; peab kahetsusväärseks asjaolu, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo Souli harukontoris on endiselt liiga vähe töötajaid, ning nõuab tungivalt, et ÜRO liikmed ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo toetaksid seda mehhanismi ja tagaksid sellele vajaliku personali ja ressursside olemasolu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | soovitab liikuda leppimise suunas ja luua asjakohane hüvitusprotsess; kutsub mõjutatud riike üles sõlmima sõja lõpetamise leppe, et teha lõpp lahendamata sõjalisele konfliktile; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kiidab heaks ELi sanktsioonirežiimi ning ELi väljendatud valmisoleku toetada mis tahes sisukaid diplomaatilisi protsesse; ergutab ELi ja liikmesriike töötama välja ELi sanktsioonirežiimi täiendava strateegia kooskõlas ELi üldise strateegiaga, võttes arvesse poliitilise dialoogi taasalustamist Põhja-Koreaga, kui aeg selleks on küps, eesmärgiga integreerida oma suhetesse KRDVga inimõigused, selle tuumarelvavabaks piirkonnaks muutmise ja rahualgatused; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ELi inimõiguste eriesindajale, Korea Rahvademokraatliku Vabariigi valitsusele ja parlamendile, Korea Vabariigi valitsusele ja parlamendile, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile, Ameerika Ühendriikide valitsusele ja parlamendile, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Jaapani valitsusele ja parlamendile, Korea Rahvademokraatliku Vabariigi inimõiguste olukorraga tegelevale ÜRO eriraportöörile ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

16.

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/71

---

P9_TA(2022)0124

Õigusriigi ja inimõiguste olukord Guatemala Vabariigis

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon õigusriigi ja inimõiguste olukorra kohta Guatemala Vabariigis (2022/2621(RSP))

(2022/C 434/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Guatemala kohta, eelkõige 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Guatemalas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Guatemala kohta, eelkõige 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Guatemalas (1),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 11. veebruari 2022. aasta avaldust õigusriigi olukorra kohta Guatemalas ja 23. märtsi 2022. aasta avaldust õigusriigi olukorra halvenemise kohta Guatemalas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 11. veebruari 2022. aasta avaldust õigusriigi olukorra kohta Guatemalas ja 23. märtsi 2022. aasta avaldust õigusriigi olukorra halvenemise kohta Guatemalas,

| — | võttes arvesse lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel (2), eelkõige selle inimõiguste klauslit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel (2), eelkõige selle inimõiguste klauslit,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 28. veebruari 2022. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Guatemalas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 28. veebruari 2022. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Guatemalas,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri pressiesindaja 11. veebruari 2022. aasta avaldust Guatemala kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri pressiesindaja 11. veebruari 2022. aasta avaldust Guatemala kohta,

| — | võttes arvesse Ameerika Inimõiguste Komisjoni 22. veebruari 2022. aasta avaldust, milles väljendatakse muret uute kohtusüsteemi sõltumatuse rikkumiste pärast Guatemalas, ja Ameerika Inimõiguste Komisjoni ning kohtunike ja advokaatide sõltumatusega tegeleva ÜRO eriraportööri 9. märtsi 2022. aasta avaldust, milles kutsutakse Guatemalat üles tagama riigi uue peaprokuröri ametisse nimetamisel sõltumatuse ja erapooletuse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Inimõiguste Komisjoni 22. veebruari 2022. aasta avaldust, milles väljendatakse muret uute kohtusüsteemi sõltumatuse rikkumiste pärast Guatemalas, ja Ameerika Inimõiguste Komisjoni ning kohtunike ja advokaatide sõltumatusega tegeleva ÜRO eriraportööri 9. märtsi 2022. aasta avaldust, milles kutsutakse Guatemalat üles tagama riigi uue peaprokuröri ametisse nimetamisel sõltumatuse ja erapooletuse,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja ÜRO inimõiguste konventsioone ning nende fakultatiivprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja ÜRO inimõiguste konventsioone ning nende fakultatiivprotokolle,

| — | võttes arvesse ÜRO 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste pakti,

| — | võttes arvesse Guatemala põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Guatemala põhiseadust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Guatemala on ELi oluline ja sarnaseid seisukohti jagav partner, nagu on näidanud riigi tähtis roll Kesk-Ameerika piirkondlikus integratsioonis tema ajutise eesistumise kaudu Kesk-Ameerika Integratsioonisüsteemis, ELi ja Guatemala suurenev kaubanduskoostöö, riigi solidaarsus Ukraina ja Euroopaga ning tema terav hukkamõist Venemaa sissetungi suhtes Ukrainasse, tema aktiivne roll rahvusvahelistel foorumitel ning konstruktiivne dialoog Guatemala saatkonnaga Brüsselis Euroopa Parlamendi Kesk-Ameerika riikidega suhtlemiseks loodud delegatsiooni tegevuse raames; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Guatemala on ELi oluline ja sarnaseid seisukohti jagav partner, nagu on näidanud riigi tähtis roll Kesk-Ameerika piirkondlikus integratsioonis tema ajutise eesistumise kaudu Kesk-Ameerika Integratsioonisüsteemis, ELi ja Guatemala suurenev kaubanduskoostöö, riigi solidaarsus Ukraina ja Euroopaga ning tema terav hukkamõist Venemaa sissetungi suhtes Ukrainasse, tema aktiivne roll rahvusvahelistel foorumitel ning konstruktiivne dialoog Guatemala saatkonnaga Brüsselis Euroopa Parlamendi Kesk-Ameerika riikidega suhtlemiseks loodud delegatsiooni tegevuse raames;

| B. | arvestades, et 2019. aastal otsustas Guatemala Vabariigi valitsus ühepoolselt lõpetada karistamatuse juhtumeid uuriva rahvusvahelise komisjoni (CICIG) volitused, mis oli tegutsenud riigis 12 aastat; arvestades, et ajal, mil ametivõimud tegid koostööd CICIGiga, tegi Guatemala pidevaid edusamme inimõiguste ja korruptsioonijuhtumite menetlemisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2019. aastal otsustas Guatemala Vabariigi valitsus ühepoolselt lõpetada karistamatuse juhtumeid uuriva rahvusvahelise komisjoni (CICIG) volitused, mis oli tegutsenud riigis 12 aastat; arvestades, et ajal, mil ametivõimud tegid koostööd CICIGiga, tegi Guatemala pidevaid edusamme inimõiguste ja korruptsioonijuhtumite menetlemisel;

| C. | arvestades, et pärast seda on Guatemala kannatanud pideva institutsioonilise koopteerimise ja õigusriigi lammutamise protsessi, kohtunike ja prokuröride õiguspärase töö süstemaatilise takistamise ja nende ahistamise, kohtutöötajate, eelkõige CICIGi, inimõiguste prokuratuuri ja karistamatuse vastu võitlemise eriprokuratuuri (FECI) töötajate vastu suunatud laimukampaaniate, nende vahistamise ja hirmutamise ning kodanikuühiskonna organisatsioonide ja inimõiguste kaitsjate vastaste rünnakute intensiivistumise ja sagenemise ning nende tegevuse kriminaliseerimise all; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pärast seda on Guatemala kannatanud pideva institutsioonilise koopteerimise ja õigusriigi lammutamise protsessi, kohtunike ja prokuröride õiguspärase töö süstemaatilise takistamise ja nende ahistamise, kohtutöötajate, eelkõige CICIGi, inimõiguste prokuratuuri ja karistamatuse vastu võitlemise eriprokuratuuri (FECI) töötajate vastu suunatud laimukampaaniate, nende vahistamise ja hirmutamise ning kodanikuühiskonna organisatsioonide ja inimõiguste kaitsjate vastaste rünnakute intensiivistumise ja sagenemise ning nende tegevuse kriminaliseerimise all;

| D. | arvestades, et prokuröride tööd, kes tegelevad korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse juhtumitega, millesse on segatud kõrged riigiametnikud ja äriomanikud, on kriminaliseeritud arvukates kriminaalmenetlustes kohtute distsiplinaarnõukogule esitatud kaebuste ning Guatemala riigiprokuratuuri edendatud eelmenetluste kaudu, et neid vahistada või neilt kohtulik puutumatus ära võtta; arvestades, et nende sõltumatute kohtunike, prokuröride ja advokaatide vastu algatatud kohtumenetluste sagenemine ning kiire ja tõhusa reageerimise ja kaitsemeetmete puudumine on murettekitav; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et prokuröride tööd, kes tegelevad korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse juhtumitega, millesse on segatud kõrged riigiametnikud ja äriomanikud, on kriminaliseeritud arvukates kriminaalmenetlustes kohtute distsiplinaarnõukogule esitatud kaebuste ning Guatemala riigiprokuratuuri edendatud eelmenetluste kaudu, et neid vahistada või neilt kohtulik puutumatus ära võtta; arvestades, et nende sõltumatute kohtunike, prokuröride ja advokaatide vastu algatatud kohtumenetluste sagenemine ning kiire ja tõhusa reageerimise ja kaitsemeetmete puudumine on murettekitav;

| E. | arvestades, et ähvarduste, ahistamise ja meelevaldse kinnipidamise ohu tõttu on rohkem kui 20 kohtunikku teatanud, et nad lahkuvad Guatemalast, et kaitsta oma turvalisust ning füüsilist ja psühholoogilist puutumatust ning vältida Guatemala riigiasutuste kättemaksu; arvestades, et kohtunik Erika Aifáni, endiste peaprokuröride Claudia Pazi ja Thelma Aldana ning FECI juhi Juan Francisco Sandovali juhtumid on vaid mõned näited Guatemala kohtutöötajate ahistamisest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ähvarduste, ahistamise ja meelevaldse kinnipidamise ohu tõttu on rohkem kui 20 kohtunikku teatanud, et nad lahkuvad Guatemalast, et kaitsta oma turvalisust ning füüsilist ja psühholoogilist puutumatust ning vältida Guatemala riigiasutuste kättemaksu; arvestades, et kohtunik Erika Aifáni, endiste peaprokuröride Claudia Pazi ja Thelma Aldana ning FECI juhi Juan Francisco Sandovali juhtumid on vaid mõned näited Guatemala kohtutöötajate ahistamisest;

| F. | arvestades, et Guatemala põhiseaduse artiklis 203 rõhutatakse, et kohtuvõimu ülesandeid peavad täitma üksnes ülemkohus ja muud seadusega sätestatud kohtud; arvestades, et ülemkohtu ja apellatsioonikohtu vabadele kohtadele kohtunike valimisel ei ole edusamme tehtud; arvestades, et sel aastal nimetavad president ja kongress ametisse kolm võtmeisikut: peaprokuröri, inimõiguste ombudsmani ja riigikontrolöri; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Guatemala põhiseaduse artiklis 203 rõhutatakse, et kohtuvõimu ülesandeid peavad täitma üksnes ülemkohus ja muud seadusega sätestatud kohtud; arvestades, et ülemkohtu ja apellatsioonikohtu vabadele kohtadele kohtunike valimisel ei ole edusamme tehtud; arvestades, et sel aastal nimetavad president ja kongress ametisse kolm võtmeisikut: peaprokuröri, inimõiguste ombudsmani ja riigikontrolöri;

| G. | arvestades, et 2022. aasta mais valitakse Guatemala Vabariigi uus peaprokurör; arvestades, et Guatemala põhiseaduses on sätestatud, et peaprokuröri nimetab ametisse ülemkohtu esimehest, õigusteaduskonna dekaanidest, advokatuuri liikmetest ja kodanikuühiskonna liikmetest koosnev ametisse nimetamise komisjon; arvestades, et 2021. aasta septembris lisas USA välisministeerium Guatemala Vabariigi peaprokuröri ja tagasivalimiseks esitatud kandidaadi María Consuelo Porrase ning prokuratuuri peasekretäri Angel Pineda nn Engeli nimekirja korruptiivsete ja ebademokraatlike osalejatena, kes takistavad korruptsioonijuhtumite eest kriminaalvastutusele võtmist; arvestades, et peaprokuröril on õigusriigi kindlustamise, inimõiguste kaitse ning korruptsiooni ja karistamatuse vastase võitluse tagamisel oluline roll; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2022. aasta mais valitakse Guatemala Vabariigi uus peaprokurör; arvestades, et Guatemala põhiseaduses on sätestatud, et peaprokuröri nimetab ametisse ülemkohtu esimehest, õigusteaduskonna dekaanidest, advokatuuri liikmetest ja kodanikuühiskonna liikmetest koosnev ametisse nimetamise komisjon; arvestades, et 2021. aasta septembris lisas USA välisministeerium Guatemala Vabariigi peaprokuröri ja tagasivalimiseks esitatud kandidaadi María Consuelo Porrase ning prokuratuuri peasekretäri Angel Pineda nn Engeli nimekirja korruptiivsete ja ebademokraatlike osalejatena, kes takistavad korruptsioonijuhtumite eest kriminaalvastutusele võtmist; arvestades, et peaprokuröril on õigusriigi kindlustamise, inimõiguste kaitse ning korruptsiooni ja karistamatuse vastase võitluse tagamisel oluline roll;

| H. | arvestades, et Ameerika Inimõiguste Komisjon ning kohtunike ja advokaatide sõltumatusega tegelev ÜRO eriraportöör on mitmel korral soovitanud läbi viia põhiseaduse reformi seoses riigi peaprokuröri ja kõrgemate kohtute kohtunike valimise menetlustega kooskõlas rahvusvaheliste sõltumatuse ja erapooletuse standarditega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Ameerika Inimõiguste Komisjon ning kohtunike ja advokaatide sõltumatusega tegelev ÜRO eriraportöör on mitmel korral soovitanud läbi viia põhiseaduse reformi seoses riigi peaprokuröri ja kõrgemate kohtute kohtunike valimise menetlustega kooskõlas rahvusvaheliste sõltumatuse ja erapooletuse standarditega;

| I. | arvestades, et Guatemala valitsus on teinud pingutusi, et rakendada läbipaistvust edendavat poliitikat ning võidelda korruptsiooni ja karistamatuse vastu, luues presidendi komitee korruptsiooni vastu ja presidendi komitee rahu ja inimõiguste kaitseks, mis peaksid andma konkreetseid tulemusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Guatemala valitsus on teinud pingutusi, et rakendada läbipaistvust edendavat poliitikat ning võidelda korruptsiooni ja karistamatuse vastu, luues presidendi komitee korruptsiooni vastu ja presidendi komitee rahu ja inimõiguste kaitseks, mis peaksid andma konkreetseid tulemusi;

| J. | arvestades, et Transparency Internationali andmetel langes Guatemala korruptsiooni tajumise indeksis viimase 10 aasta jooksul 59 kohta, langedes 180 riigi hulgas 91. kohalt (2010) 150. kohale; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Transparency Internationali andmetel langes Guatemala korruptsiooni tajumise indeksis viimase 10 aasta jooksul 59 kohta, langedes 180 riigi hulgas 91. kohalt (2010) 150. kohale;

| K. | arvestades, et dekreediga 4–202, nn valitsusväliste organisatsioonide seadusega, mis jõustus 2022. aasta veebruaris, püütakse piirata valitsusväliste organisatsioonide tegevust, tugevdades valitsuse järelevalvet ja andes võimaluse haldusnõuetele mittevastavad valitsusvälised organisatsioonid kaotada; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et dekreediga 4–202, nn valitsusväliste organisatsioonide seadusega, mis jõustus 2022. aasta veebruaris, püütakse piirata valitsusväliste organisatsioonide tegevust, tugevdades valitsuse järelevalvet ja andes võimaluse haldusnõuetele mittevastavad valitsusvälised organisatsioonid kaotada;

| L. | arvestades, et vägivald ja võimsate kuritegelike organisatsioonide väljapressimistegevus on Guatemalas endiselt tõsine probleem ning arvestades, et jõukudega seotud vägivald on oluline mõjur, mis ajendab inimesi riigist lahkuma; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vägivald ja võimsate kuritegelike organisatsioonide väljapressimistegevus on Guatemalas endiselt tõsine probleem ning arvestades, et jõukudega seotud vägivald on oluline mõjur, mis ajendab inimesi riigist lahkuma;

| M. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo (OHCHR) registreeris 2021. aastal 103 rünnakut inimõiguste kaitsjate vastu ja kuus tapmist ning 33 rünnakut ajakirjanike vastu; arvestades, et keskkonna- ja maaomandiõiguste kaitsjad, põlisrahvad ja -kogukonnad ning naiste õiguste kaitsjad seisavad silmitsi tõsiste ohtudega; arvestades, et OHCHR rõhutab, et riiklikud ja valitsusvälised osalejad kuritarvitavad üha sagedamini kriminaalõigust, kasutades seda inimõiguste kaitsjate ja ajakirjanike vastu, et neid karistada või takistada neid seaduslikult oma tööd tegemist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo (OHCHR) registreeris 2021. aastal 103 rünnakut inimõiguste kaitsjate vastu ja kuus tapmist ning 33 rünnakut ajakirjanike vastu; arvestades, et keskkonna- ja maaomandiõiguste kaitsjad, põlisrahvad ja -kogukonnad ning naiste õiguste kaitsjad seisavad silmitsi tõsiste ohtudega; arvestades, et OHCHR rõhutab, et riiklikud ja valitsusvälised osalejad kuritarvitavad üha sagedamini kriminaalõigust, kasutades seda inimõiguste kaitsjate ja ajakirjanike vastu, et neid karistada või takistada neid seaduslikult oma tööd tegemist;

| N. | arvestades, et põlisrahvastel tuleb endiselt taluda mitmekordset diskrimineerimist ning majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust; arvestades, et on vaja tugevdada usaldussuhet avalik-õiguslike asutuste ja põlisrahvaste vahel, rakendades meetmeid põliselanike õiguste kaitseks ja teostamiseks, kaasa arvatud õigus vabale, eelnevale ja teadlikule nõusolekule; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et põlisrahvastel tuleb endiselt taluda mitmekordset diskrimineerimist ning majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust; arvestades, et on vaja tugevdada usaldussuhet avalik-õiguslike asutuste ja põlisrahvaste vahel, rakendades meetmeid põliselanike õiguste kaitseks ja teostamiseks, kaasa arvatud õigus vabale, eelnevale ja teadlikule nõusolekule;

| O. | arvestades, et naiste ja tütarlaste vastane sooline ja seksuaalne vägivald on laialt levinud ja sügavalt juurdunud probleem; arvestades, et 8. märtsil 2022. aastal kiitis Guatemala kongress heaks dekreedi 18–2022, nn elu ja perekonna kaitse seaduse, mis kriminaliseerib mis tahes olukordades tehtud abordi ja sätestab selle eest 5–25-aastase vanglakaristuse ning keelab koolides soolise mitmekesisuse teemalise ja seksuaalhariduse; arvestades, et pärast arvukaid riigisiseseid ja rahvusvahelise tasandi protestiavaldusi väljendas president kavatsust dekreet vetostada ning 15. märtsil 2022. aastal hääletas kongress selle vastuolulise seaduse peatamise poolt; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et naiste ja tütarlaste vastane sooline ja seksuaalne vägivald on laialt levinud ja sügavalt juurdunud probleem; arvestades, et 8. märtsil 2022. aastal kiitis Guatemala kongress heaks dekreedi 18–2022, nn elu ja perekonna kaitse seaduse, mis kriminaliseerib mis tahes olukordades tehtud abordi ja sätestab selle eest 5–25-aastase vanglakaristuse ning keelab koolides soolise mitmekesisuse teemalise ja seksuaalhariduse; arvestades, et pärast arvukaid riigisiseseid ja rahvusvahelise tasandi protestiavaldusi väljendas president kavatsust dekreet vetostada ning 15. märtsil 2022. aastal hääletas kongress selle vastuolulise seaduse peatamise poolt;

| P. | arvestades, et ebavõrdsuse, vaesuse, alatoitumuse ning emade ja laste suremuse määrad Guatemalas kuuluvad piirkonna kõrgeimate hulka; arvestades, et Guatemala on kroonilise alatoitumuse poolest maailmas kuuendal kohal; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ebavõrdsuse, vaesuse, alatoitumuse ning emade ja laste suremuse määrad Guatemalas kuuluvad piirkonna kõrgeimate hulka; arvestades, et Guatemala on kroonilise alatoitumuse poolest maailmas kuuendal kohal;

| Q. | arvestades, et EL on endiselt üks Guatemala peamisi koostööpartnereid ning liidu arengukoostöö rahastamisvahendist eraldati programmitöö perioodil 2014–2020 Guatemalale 152 miljonit eurot, eelkõige toiduga kindlustatuse tagamiseks, korruptsioonivastaseks võitluseks, rahu ja julgeoleku toetamiseks ning konkurentsivõime parandamiseks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EL on endiselt üks Guatemala peamisi koostööpartnereid ning liidu arengukoostöö rahastamisvahendist eraldati programmitöö perioodil 2014–2020 Guatemalale 152 miljonit eurot, eelkõige toiduga kindlustatuse tagamiseks, korruptsioonivastaseks võitluseks, rahu ja julgeoleku toetamiseks ning konkurentsivõime parandamiseks;

| R. | arvestades, et Guatemala põlisrahva seast pärit keskkonnakaitsja ja Euroopa Parlamendi Sahharovi auhinna 2017. aasta finalist Aura Lolita Chávez lahkus riigist pärast tema vastu toime pandud tõsiseid rünnakuid, tapmisähvardusi ja laimamist, ning Guatemalasse tagasipöördumise korral ähvardab teda mitu kohtuprotsessi; arvestades, et kui ta otsustab tagasi pöörduda, tuleks tagada tema õiguslik ja füüsiline turvalisus; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Guatemala põlisrahva seast pärit keskkonnakaitsja ja Euroopa Parlamendi Sahharovi auhinna 2017. aasta finalist Aura Lolita Chávez lahkus riigist pärast tema vastu toime pandud tõsiseid rünnakuid, tapmisähvardusi ja laimamist, ning Guatemalasse tagasipöördumise korral ähvardab teda mitu kohtuprotsessi; arvestades, et kui ta otsustab tagasi pöörduda, tuleks tagada tema õiguslik ja füüsiline turvalisus;

| 1. | tunneb muret õigusriigi olukorra halvenemise pärast Guatemalas ning kohtumenetluste pärast, mille ülemkohus ja peaprokurör on algatanud sõltumatute kohtunike, juristide ja prokuröride vastu, kes uurivad kõrgete riigiametnike ja äriomanikega seotud kuritegelikke struktuure või esitavad neile süüdistusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab hukka korruptsioonijuhtumite menetlemises osalevate ja karistamatuse vastu võitlevate õigusasutuste, samuti inimõiguste kaitsjate ja ajakirjanike tegevuse kriminaliseerimise ja nende kinnipidamise, neid diskrediteerivad meediakampaaniad ning nende ähvardamise ja ahistamise; nõuab tungivalt, et Guatemala ametivõimud teeksid sellisele tegevusele lõpu ning järgiksid õigusriigi põhimõtet ja austaksid täielikult võimude lahusust, mis on karistamatuse ja korruptsiooni vastase võitluse põhielemendid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub Guatemala ametivõime üles viivitamata, põhjalikult ja erapooletult uurima kohtuametnike ja kodanikuühiskonna osalejate vastu suunatud ähvardusi, ahistamisakte ja häbimärgistamiskampaaniaid, et teha kindlaks nende tegude eest vastutavad isikud ning tuua nad pädevate, sõltumatute ja erapooletute kohtute ette; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Guatemala ametivõime üles võtma kiiresti vajalikke meetmeid, et tagada kohtunike, prokuröride, juristide – sealhulgas CICIGi endiste advokaatide –, inimõiguste kaitsjate ning kinnipeetud isikute turvalisus ja puutumatus ning kaitsta nende õigust nõuetekohasele kohtumenetlusele; nõuab tungivalt, et ametivõimud tagaksid, et vägivalla kartuses riigist lahkunud inimestel oleks võimalik sinna turvaliselt tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde tõhustatud ja tulemuslike dialoogikanalite hädavajalikkust Guatemala institutsioonide raamistikus, et edendada demokraatlikke väärtusi, õigusriiki ja inimõiguste austamist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab taas, et kohtunike valimise ja ametisse nimetamise protsess peab olema läbipaistev ja kaasav ning et kandidaatide valimisel tuleks arvesse võtta nende teeneid ja tõendeid, et nad austavad oma tegevuses inimõigusi, kooskõlas rahvusvaheliste standardite ja Guatemala põhiseadusega; kutsub sellega seoses Guatemala ametivõime üles tagama kohtunike õiglane valimine, eelkõige seoses peaprokuröri ja inimõiguste ombudsmani valimisega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et piiravate õigusaktide, näiteks valitsusväliste organisatsioonide seaduse vastuvõtmine võib soodustada inimõiguste kaitsjate kaitsesüsteemi lammutamist ja suurendada karistamatust; nõuab nende seaduste kehtetuks tunnistamist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab tungivalt, et Guatemala valitsus võtaks vajalikud meetmed, et tugevdada seadusi ja poliitikat, mis kaitsevad inimõiguste kaitsjaid, nende seas keskkonnakaitsjaid ja ajakirjanikke, ning koostaks riikliku inimõiguste kaitse poliitika kooskõlas Ameerika Inimõiguste Kohtu 2014. aasta otsusega ja Guatemala enda poolt 2018. aastal ÜRO Inimõiguste Nõukogu ees võetud kohustusega; soovitab, et Guatemala valitsus ratifitseeriks Escazú lepingu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt selle üle, et Guatemala võimud on moodustanud presidendi komitee korruptsiooni vastu ja presidendi komitee rahu ja inimõiguste kaitseks, mis on riikliku innovatsiooni ja arengu kava põhikomponendid ning mille siht on läbipaistvuse suurendamine ning korruptsiooni ja karistamatuse tõkestamine; nõuab tungivalt, et nende komisjonide töö annaks konkreetseid tulemusi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ergutab Guatemala valitsust jätkama koostööd kõigi ÜRO ja piirkondlike inimõiguste mehhanismidega, et toetada inimõiguste edendamist ja kaitset riigis; soovitab, et Guatemala valitsus uuendaks mõistlikuks ajavahemikuks OHCHRi mandaati; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiidab heaks meetmed, mida ELi liikmesriikide saatkonnad ja ELi delegatsioon Guatemalas on võtnud inimõiguste kaitsjate kaitseks; kutsub komisjoni üles oluliselt laiendama ja aktiivsemalt rakendama kaitsemeetmeid, sealhulgas ulatuslikumalt jälgima kriminaalseks kuulutatud inimõiguskaitsjate, eelkõige keskkonna- ja naiste õiguste kaitsjate kuulamisi, muu hulgas suurendades toetust sõltumatutele kodanikuühiskonna organisatsioonidele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub Euroopa Liitu ja selle liikmesriike üles kasutama assotsieerimislepingus ning poliitilise dialoogi ja koostöö lepingus ette nähtud mehhanisme, et tungivalt õhutada Guatemalat täide viima ulatuslikku inimõiguste tegevuskava ja võitlema karistamatuse vastu, et parandada inimõiguste olukorda riigis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Ameerika Riikide Organisatsioonile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele, Guatemala Vabariigi presidendile, valitsusele ja parlamendile, Kesk-Ameerika Majandusintegratsiooni Sekretariaadile ja Kesk-Ameerika Parlamendile. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  ELT C 23, 21.1.2021, lk 92.

(2)  ELT L 346, 15.12.2012, lk 3.

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/75 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/75

---

P9_TA(2022)0125

Üha karmistuvad repressioonid Venemaal, sh Aleksei Navalnõi juhtum

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon üha karmistuvate repressioonide kohta Venemaal, sh Aleksei Navalnõi juhtum (2022/2622(RSP))

(2022/C 434/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse Venemaa Föderatsiooni põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Venemaa Föderatsiooni põhiseadust,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli 28. märtsi 2022. aasta avaldust Venemaa sõltumatu ajalehe Novaja Gazeta kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli 28. märtsi 2022. aasta avaldust Venemaa sõltumatu ajalehe Novaja Gazeta kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja poolt ELi nimel 22. märtsil 2022. aastal tehtud avaldust otsuse kohta pikendada Aleksei Navalnõi poliitiliselt motiveeritud vangistust veel üheksa aasta võrra, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja poolt ELi nimel 22. märtsil 2022. aastal tehtud avaldust otsuse kohta pikendada Aleksei Navalnõi poliitiliselt motiveeritud vangistust veel üheksa aasta võrra,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 24. märtsi 2022. aasta avaldust, milles avaldatakse ajakirjanikele ja inimõiguste kaitsjatele, sealhulgas Venemaa Föderatsiooni ja Valgevene ajakirjanikele ja inimõiguste kaitsjatele tunnustust kartmatu tegevuse eest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 24. märtsi 2022. aasta avaldust, milles avaldatakse ajakirjanikele ja inimõiguste kaitsjatele, sealhulgas Venemaa Föderatsiooni ja Valgevene ajakirjanikele ja inimõiguste kaitsjatele tunnustust kartmatu tegevuse eest,

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni meediavabaduse esindaja 3. märtsi 2022. aasta avaldust väljendus- ja meediavabaduse õiguse tõsise rikkumise kohta Venemaal seoses riigi sõjalise rünnakuga Ukraina vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni meediavabaduse esindaja 3. märtsi 2022. aasta avaldust väljendus- ja meediavabaduse õiguse tõsise rikkumise kohta Venemaal seoses riigi sõjalise rünnakuga Ukraina vastu,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku avaldusi viimaste arengute kohta Venemaal ja Ukrainas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku avaldusi viimaste arengute kohta Venemaal ja Ukrainas,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon on korduvalt rikkunud rahvusvahelist õigust ja oma rahvusvahelisi kohustusi ning on algatanud ebaseadusliku, provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõja Ukraina vastu ning pannud toime selle kodanike massimõrvu; arvestades, et õiguslikud piirangud, meediakeelud, sõltumatu teabe ja vaba arvamuse kriminaliseerimine ning muud poliitilised süüdistused on viimastel kuudel saavutanud totalitaarse ulatuse, mille tulemuseks on sõltumatu ja pluralistliku kodanikuühiskonna kokkuvarisemine Venemaal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon on korduvalt rikkunud rahvusvahelist õigust ja oma rahvusvahelisi kohustusi ning on algatanud ebaseadusliku, provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõja Ukraina vastu ning pannud toime selle kodanike massimõrvu; arvestades, et õiguslikud piirangud, meediakeelud, sõltumatu teabe ja vaba arvamuse kriminaliseerimine ning muud poliitilised süüdistused on viimastel kuudel saavutanud totalitaarse ulatuse, mille tulemuseks on sõltumatu ja pluralistliku kodanikuühiskonna kokkuvarisemine Venemaal;

| B. | arvestades, et Venemaa režiim on muutnud rahumeelsete meeleavaldajate, sõltumatute ajakirjanike ja blogijate, inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna aktivistide represseerimise enneolematult intensiivseks, püüdes vaigistada mis tahes kriitikat ja vastuseisu Ukraina vastu suunatud ebaseaduslikule, provotseerimata ja põhjendamatule sõjalisele agressioonile; arvestades, et Venemaalt on põgenenud tuhandeid inimesi, kuna meelevaldsete vahistamiste ja kohtu alla andmise oht on järsult suurenenud; arvestades, et sellised repressioonid on avaldanud laastavat mõju vähemuste, LGBTQI+ kogukonna liikmete, naiste ning kõigi nende inimeste elule ja vabadustele, keda valitsus ja ühiskond iseloomustavad kui käitumuslikest või normatiivsetest reeglitest ja ootustest kõrvalekaldujaid või kes on kritiseerinud režiimi ja Venemaa ametivõimude poliitikat; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Venemaa režiim on muutnud rahumeelsete meeleavaldajate, sõltumatute ajakirjanike ja blogijate, inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna aktivistide represseerimise enneolematult intensiivseks, püüdes vaigistada mis tahes kriitikat ja vastuseisu Ukraina vastu suunatud ebaseaduslikule, provotseerimata ja põhjendamatule sõjalisele agressioonile; arvestades, et Venemaalt on põgenenud tuhandeid inimesi, kuna meelevaldsete vahistamiste ja kohtu alla andmise oht on järsult suurenenud; arvestades, et sellised repressioonid on avaldanud laastavat mõju vähemuste, LGBTQI+ kogukonna liikmete, naiste ning kõigi nende inimeste elule ja vabadustele, keda valitsus ja ühiskond iseloomustavad kui käitumuslikest või normatiivsetest reeglitest ja ootustest kõrvalekaldujaid või kes on kritiseerinud režiimi ja Venemaa ametivõimude poliitikat;

| C. | arvestades, et põhilised inimõigused, sealhulgas ühinemisvabadus ja väljendusvabadus, on sätestatud Venemaa Föderatsiooni põhiseaduses ning paljudes rahvusvahelistes õigusaktides, mida Venemaa on kohustunud järgima; arvestades, et Venemaa ametivõimud kannavad vastutust aastatepikkuste süstemaatiliste Ukraina, Euroopa ja liberaalsete demokraatlike väärtuste vastu suunatud propagandakampaaniate eest, mis on kulmineerunud elujõulise, poliitiliselt aktiivse ja sõltumatu kodanikuühiskonna vähimagi ilmingu väljajuurimisega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et põhilised inimõigused, sealhulgas ühinemisvabadus ja väljendusvabadus, on sätestatud Venemaa Föderatsiooni põhiseaduses ning paljudes rahvusvahelistes õigusaktides, mida Venemaa on kohustunud järgima; arvestades, et Venemaa ametivõimud kannavad vastutust aastatepikkuste süstemaatiliste Ukraina, Euroopa ja liberaalsete demokraatlike väärtuste vastu suunatud propagandakampaaniate eest, mis on kulmineerunud elujõulise, poliitiliselt aktiivse ja sõltumatu kodanikuühiskonna vähimagi ilmingu väljajuurimisega;

| D. | arvestades, et alates 24. veebruarist 2022 on Venemaa ametivõimud kogu riigis meelevaldselt kinni pidanud rohkem kui 15 400 rahumeelset sõjavastast meeleavaldajat, pannes neist mõnede vastu toime raskeid väärkohtlemisi ja muid inimõiguste rikkumisi; arvestades, et alates sellest kuupäevast on algatatud juba üle 60 kriminaalasja; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et alates 24. veebruarist 2022 on Venemaa ametivõimud kogu riigis meelevaldselt kinni pidanud rohkem kui 15 400 rahumeelset sõjavastast meeleavaldajat, pannes neist mõnede vastu toime raskeid väärkohtlemisi ja muid inimõiguste rikkumisi; arvestades, et alates sellest kuupäevast on algatatud juba üle 60 kriminaalasja;

| E. | arvestades, et Venemaa ametivõimud on sõltumatu kodanikuühiskonna ja Venemaa meedia vastu suunatud kontsentreeritud repressioonideks kasutanud mitmeid viimastel aastatel kehtestatud seadusi, sealhulgas nn välisagentide seadust ja selle erinevaid versioone, nn äärmusorganisatsioonide reguleerimist ja süüdimõistmist, ning meediajärelevalve eest vastutava reguleeriva asutuse (Roskomnadzor) lugematuid dekreete, mis on suunatud eelkõige valitsusväliste organisatsioonide, inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja juristide, samuti naiste õiguste, LGBTQI+ ning keskkonnaaktivistide ning etniliste ja kultuuriliste vähemuste aktivistide vastu; arvestades, et kõik need õigusaktid, regulatsioonid ning kohtu- ja halduskoormus sunnivad kodanikuühiskonna osalejaid keelduma välisrahastamisest, osalema enesetsensuuris ning vähendama nii oma avalikku nähtavust kui ka tegevust, kartes riiklikku kättemaksu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Venemaa ametivõimud on sõltumatu kodanikuühiskonna ja Venemaa meedia vastu suunatud kontsentreeritud repressioonideks kasutanud mitmeid viimastel aastatel kehtestatud seadusi, sealhulgas nn välisagentide seadust ja selle erinevaid versioone, nn äärmusorganisatsioonide reguleerimist ja süüdimõistmist, ning meediajärelevalve eest vastutava reguleeriva asutuse (Roskomnadzor) lugematuid dekreete, mis on suunatud eelkõige valitsusväliste organisatsioonide, inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja juristide, samuti naiste õiguste, LGBTQI+ ning keskkonnaaktivistide ning etniliste ja kultuuriliste vähemuste aktivistide vastu; arvestades, et kõik need õigusaktid, regulatsioonid ning kohtu- ja halduskoormus sunnivad kodanikuühiskonna osalejaid keelduma välisrahastamisest, osalema enesetsensuuris ning vähendama nii oma avalikku nähtavust kui ka tegevust, kartes riiklikku kättemaksu;

| F. | arvestades, et 4. märtsil 2022 muutis Venemaa parlament kriminaalkoodeksit, kehtestades kuni 15-aastase vanglakaristuse nn valeandmete levitamise eest Ukraina sõja kohta; arvestades, et 22. märtsil 2022 laiendati seda seadust, kriminaliseerides nn valeuudiste jagamise Venemaa ametlike organite välismaal toimuva tegevuse kohta; arvestades, et 4. märtsil 2022 keelustas Venemaa riigiduuma Ukraina sõja vastased meeleavaldused; arvestades, et Venemaa õiguslike reformidega on kehtestatud haldus- ja kriminaalkaristused Venemaa kodanikele ja juriidilistele isikutele, kes nõuavad rahvusvahelisi sanktsioone Venemaa riigi, selle kodanike või Venemaa juriidiliste isikute vastu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 4. märtsil 2022 muutis Venemaa parlament kriminaalkoodeksit, kehtestades kuni 15-aastase vanglakaristuse nn valeandmete levitamise eest Ukraina sõja kohta; arvestades, et 22. märtsil 2022 laiendati seda seadust, kriminaliseerides nn valeuudiste jagamise Venemaa ametlike organite välismaal toimuva tegevuse kohta; arvestades, et 4. märtsil 2022 keelustas Venemaa riigiduuma Ukraina sõja vastased meeleavaldused; arvestades, et Venemaa õiguslike reformidega on kehtestatud haldus- ja kriminaalkaristused Venemaa kodanikele ja juriidilistele isikutele, kes nõuavad rahvusvahelisi sanktsioone Venemaa riigi, selle kodanike või Venemaa juriidiliste isikute vastu;

| G. | arvestades, et Venemaa ametivõimud on sundinud mitut sõltumatut meediakanalit oma tegevuse peatama, lõpetama või viima selle üle välismaale, blokeerides samal ajal juurdepääsu teistele meediaväljaannetele üha kasvava interneti tsenseerimise, jälgimise ja isolatsiooni tingimustes, takistades nii Venemaa elanikkonnal saada erapooletut teavet Venemaa sõjast Ukraina vastu ja sõjakuritegudest, mida seal Venemaa Föderatsiooni nimel toime pannakse; arvestades, et nende meediakanalite hulka kuuluvad eelkõige raadiojaam Ehho Moskvõ, telejaam Dožd ja ajaleht Novaja Gazeta; arvestades, et ametivõimud on blokeerinud välismaise sotsiaalmeedia Venemaal ja kandnud musta nimekirja Facebooki, Instagrami ja WhatsAppi emaettevõtja Meta, kuulutades selle „ekstremistlikuks“; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Venemaa ametivõimud on sundinud mitut sõltumatut meediakanalit oma tegevuse peatama, lõpetama või viima selle üle välismaale, blokeerides samal ajal juurdepääsu teistele meediaväljaannetele üha kasvava interneti tsenseerimise, jälgimise ja isolatsiooni tingimustes, takistades nii Venemaa elanikkonnal saada erapooletut teavet Venemaa sõjast Ukraina vastu ja sõjakuritegudest, mida seal Venemaa Föderatsiooni nimel toime pannakse; arvestades, et nende meediakanalite hulka kuuluvad eelkõige raadiojaam Ehho Moskvõ, telejaam Dožd ja ajaleht Novaja Gazeta; arvestades, et ametivõimud on blokeerinud välismaise sotsiaalmeedia Venemaal ja kandnud musta nimekirja Facebooki, Instagrami ja WhatsAppi emaettevõtja Meta, kuulutades selle „ekstremistlikuks“;

| H. | arvestades, et alates Venemaa sõja algusest Ukraina vastu on sajad ajakirjanikud, inimõiguste kaitsjad, aktivistid jt isikud lahkunud Venemaalt järsult suurenenud meelevaldsete vahistamiste ja kohtu alla andmise ohu tõttu, sealhulgas pärast seda, kui president Vladimir Putin viitas sõjavastastele kui „rahvuse reetjatele“ ja „viiendale kolonnile“; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et alates Venemaa sõja algusest Ukraina vastu on sajad ajakirjanikud, inimõiguste kaitsjad, aktivistid jt isikud lahkunud Venemaalt järsult suurenenud meelevaldsete vahistamiste ja kohtu alla andmise ohu tõttu, sealhulgas pärast seda, kui president Vladimir Putin viitas sõjavastastele kui „rahvuse reetjatele“ ja „viiendale kolonnile“;

| I. | arvestades, et 16. märtsil 2022 otsustas Euroopa Nõukogu ministrite komitee tühistada Venemaa Föderatsiooni liikmesuse Euroopa Nõukogus ning see otsus jõustus viivitamata; arvestades, et 15. märtsil 2022 otsustas Venemaa Föderatsioon omakorda lahkuda Euroopa Nõukogust, jättes Venemaa kodanikud ilma Euroopa inimõiguste konventsioonis sätestatud kaitsest ning võimalusest kasutada õiguskaitsevahendeid Euroopa Inimõiguste Kohtus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 16. märtsil 2022 otsustas Euroopa Nõukogu ministrite komitee tühistada Venemaa Föderatsiooni liikmesuse Euroopa Nõukogus ning see otsus jõustus viivitamata; arvestades, et 15. märtsil 2022 otsustas Venemaa Föderatsioon omakorda lahkuda Euroopa Nõukogust, jättes Venemaa kodanikud ilma Euroopa inimõiguste konventsioonis sätestatud kaitsest ning võimalusest kasutada õiguskaitsevahendeid Euroopa Inimõiguste Kohtus;

| J. | arvestades, et Venemaa jurist, opositsioonipoliitik ja korruptsioonivastane aktivist, 2021. aasta Sahharovi auhinna laureaat Aleksei Navalnõi vahistati 2021. aasta jaanuaris ning on alates 2021. aasta veebruarist viibinud vanglas, kandes meelevaldselt mõistetud ja poliitiliselt motiveeritud karistust, ning teda on seal korduvalt piinatud ja ebainimlikult koheldud; arvestades, et EL on Aleksei Navalnõi mürgitamise ja poliitiliselt motiveeritud vangistamise kõige karmimalt hukka mõistnud, kehtestanud sihipärased sanktsioonid ning nõuab jätkuvalt tema mürgitamisjuhtumi sõltumatut uurimist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Venemaa jurist, opositsioonipoliitik ja korruptsioonivastane aktivist, 2021. aasta Sahharovi auhinna laureaat Aleksei Navalnõi vahistati 2021. aasta jaanuaris ning on alates 2021. aasta veebruarist viibinud vanglas, kandes meelevaldselt mõistetud ja poliitiliselt motiveeritud karistust, ning teda on seal korduvalt piinatud ja ebainimlikult koheldud; arvestades, et EL on Aleksei Navalnõi mürgitamise ja poliitiliselt motiveeritud vangistamise kõige karmimalt hukka mõistnud, kehtestanud sihipärased sanktsioonid ning nõuab jätkuvalt tema mürgitamisjuhtumi sõltumatut uurimist;

| K. | arvestades, et 22. märtsil 2022 mõistis Moskva Lefortovo kohus pärast vangilaagris ja seega väljaspool nõuetekohaseid kohturuume korraldatud erakorralist istungit Aleksei Navalnõi üheksaks aastaks rangeima režiimiga kolooniasse ja määras talle haldustrahvi summas 1,2 miljonit rubla (ligikaudu 12 838 eurot); arvestades, et see kohtuotsus on selgelt vastuolus rahvusvahelise õiguse ja Venemaa põhiseadusega ning on sama ebaseaduslik, meelevaldne ja poliitiliselt motiveeritud kui varasem kohtuotsus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 22. märtsil 2022 mõistis Moskva Lefortovo kohus pärast vangilaagris ja seega väljaspool nõuetekohaseid kohturuume korraldatud erakorralist istungit Aleksei Navalnõi üheksaks aastaks rangeima režiimiga kolooniasse ja määras talle haldustrahvi summas 1,2 miljonit rubla (ligikaudu 12 838 eurot); arvestades, et see kohtuotsus on selgelt vastuolus rahvusvahelise õiguse ja Venemaa põhiseadusega ning on sama ebaseaduslik, meelevaldne ja poliitiliselt motiveeritud kui varasem kohtuotsus;

| L. | arvestades, et Aleksei Navalnõi toetamise või temaga koostöö tegemise või tema ideede, näiteks aruka hääletamise strateegia toetamise eest on mitmeid aktiviste ähvardatud või vahistatud ja kohtu alla antud; arvestades, et neid on selle toetuse eest süüdistatud ja kohtu alla antud, kohaldades tagasiulatuvalt uusi seadusi või langetades haldusotsuseid nende sotsiaalmeedias tehtud postituste alusel, ning arvestades, et paljud on pärast neile kriminaalsüüdistuse esitamist Venemaalt lahkunud; arvestades, et Aleksei Navalnõi korruptsioonivastase võitluse fond liigitati ekstremistlikuks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Aleksei Navalnõi toetamise või temaga koostöö tegemise või tema ideede, näiteks aruka hääletamise strateegia toetamise eest on mitmeid aktiviste ähvardatud või vahistatud ja kohtu alla antud; arvestades, et neid on selle toetuse eest süüdistatud ja kohtu alla antud, kohaldades tagasiulatuvalt uusi seadusi või langetades haldusotsuseid nende sotsiaalmeedias tehtud postituste alusel, ning arvestades, et paljud on pärast neile kriminaalsüüdistuse esitamist Venemaalt lahkunud; arvestades, et Aleksei Navalnõi korruptsioonivastase võitluse fond liigitati ekstremistlikuks;

| 1. | mõistab hukka Venemaa režiimi siserepressioonid, mis on Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja kiiluvees veelgi süvenenud; nõuab, et Venemaa ametivõimud lõpetaksid kõigi sõjavastaste meeleavaldajate, sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide, valitsusväliste organisatsioonide, inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike, juristide, samuti naiste õiguste, ja LGBTIQ+ ning keskkonnaaktivistide ahistamise, hirmutamise ja ründamise Venemaal; väljendab solidaarsust Venemaa demokraatlike jõududega, kes on pühendunud avatud ja vabale ühiskonnale, ning rõhutab oma toetust kõigile isikutele ja organisatsioonidele, kes on olnud rünnakute ja repressioonide sihtmärgiks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab hukka neototalitaarse ja imperialistliku ideoloogilise hoiaku, mida kultiveerivad Venemaa valitsus ja selle propagandistid; rõhutab, et rünnak demokraatia vastu ja teiste rahvaste õiguste eiramine on sillutanud Venemaa teed despotismile, rahvusvahelisele agressioonile ja sõjakuritegudele; rõhutab, et ebademokraatlik Venemaa kujutab endast pidevat ohtu Euroopa julgeolekule ja stabiilsusele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab hukka Venemaa õigusaktid, sealhulgas nn välisagentide kohta, 4. ja 22. märtsil 2022 kriminaalkoodeksisse tehtud muudatused ning massimeediaseaduse, mida kasutatakse teisitimõtlejate kohtulikuks ahistamiseks riigis ja välismaal ning sõltumatu meedia õõnestamiseks; rõhutab, et need arengud on räiges vastuolus kohustustega, mida Venemaa on vabatahtlikult võtnud rahvusvahelise õiguse alusel ja mis on kirjutatud tema põhiseadusesse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mõistab hukka Venemaa ametivõimude jätkuva ja kasvava tsensuuri, sealhulgas internetitsensuuri, ning nõuab tungivalt, et nad oma kontrolli ja tsensuuri viivitamata lõpetaksid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mõistab hukka Venemaa ametivõimude käitumismudeli, mis kiusab taga Venemaa sõdurite emasid ja nende väljakujunenud organisatsioone, jätab Venemaa vanemad ilma teabest oma laste asukoha kohta ja keeldub tegemast koostööd Ukraina ametivõimudega lahingutes tapetud Venemaa sõdurite säilmete tagastamisel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mõistab hukka Moskva ja kogu Venemaa patriarhi Kirilli rolli teoloogilise kattevarju pakkumisel Venemaa sõjale Ukraina vastu; avaldab kiitust Vene Õigeusu Kiriku 300 preestrile, kes kirjutasid alla kirjale, millega mõistetakse agressioon hukka, tuntakse kahetsust Ukraina rahva kannatuste pärast ning kutsutakse üles sõda lõpetama. |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab teravalt hukka Sahharovi auhinna laureaadi Aleksei Navalnõi vangistamise ning kordab oma nõudmist vabastada ta viivitamata ja tingimusteta, nii nagu ka sajad teised Venemaa kodanikud, keda peetakse põhjendamatult kinni üksnes selle eest, et neil oli julgust avaldada meelt demokraatia ja rahu kaitseks või tagamaks endale suuremaid õigusi, sealhulgas sõnavabadust ja rahumeelse kogunemise õigust; kutsub Venemaa ametivõime üles parandama tingimusi vanglates ja kinnipidamisasutustes, et viia need kooskõlla rahvusvaheliste standarditega; peab Aleksei Navalnõi humanitaarset ja tervislikku olukorda ning tema turvalisust ELi prioriteetseks mureks; kutsub Venemaa ametivõime üles võtma kõik vajalikud meetmed, et täielikult tagada tema õigused ebaseadusliku kinnipidamise ajal; mõistab hukka asjaolu, et Aleksei Navalnõi kohtuprotsessil ei peetud kinni tema õigusest õiglasele kohtumenetlusele ning kordab oma nõudmist viia Aleksei Navalnõi mürgitamise asjus viivitamatult läbi läbipaistev uurimine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on seisukohal, et Aleksei Navalnõi, tema toetajate, meedia ja kodanikuühiskonna vastaste repressioonide eesmärk on olnud valmistada ette Venemaa kuritegelikku agressioonisõda, ning kordab, et poliitiline pluralism ja vaba meedia on parim kaitse ning takistus ebademokraatliku valitsuse rahvusvahelise agressiooni vastu; on seisukohal, et jõupingutused Venemaa kodanike arvamus- ja meediavabaduse toetamiseks moodustavad lahutamatu osa jõupingutustest võidelda sõja ja agressiooni vastu Ukrainas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mõistab teravalt hukka Venemaa kohtute otsused, mille tulemusel suleti rahvusvaheline Memorial ja inimõiguste keskus Memorial, mis üheskoos moodustasid Venemaa ühe vanima ja silmapaistvaima inimõiguste organisatsiooni ning mis oli ka Sahharovi auhinna laureaat; mõistab hukka Roskomnadzori jätkuvad hoiatused Novaja Gazetale seoses tsensuuri ja nn välisagentide seaduse väidetavate rikkumistega, mille tagajärjeks oli ajalehe teadaanne oma tegevuse lõpetamisest kuni Ukraina sõja lõpuni; mõistab samuti hukka Venemaa peaprokuröri poolt Roskomnadzorile esitatud taotluse piirata juurdepääsu raadiojaamale Ehho Moskvõ ja telekanalile Dožd, kuna need kajastasid sõda Ukrainas; tunnustab nende kanalite ja paljude teiste nüüdseks suletud sõltumatute organisatsioonide ja uudistekanalite rolli tõe paljastamisel ja faktide esitamisel nõukogude režiimi ja Venemaa valitsuse kuritegude kohta, samuti nende pühendumise eest inimõigustele; nõuab, et lõpetataks ajakirjanduslike institutsioonide ja sõltumatu meedia kui vabaduse ja demokraatia alustalade süstemaatiline represseerimine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub ÜRO Inimõiguste Nõukogu üles uurima põhjalikult ja kiiremas korras Venemaa valitseva režiimi toime pandud teabe- ja sõnavabaduse rikkumisi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab sügavat muret selle pärast, kuidas Venemaa kodanikuühiskonna, inimõiguste kaitsjate, naisõiguslaste, seksuaal- ja reproduktiivtervise ning -õiguste aktivistide ja LGBTQI+ kogukondade represseerimine halvendab veelgi niigi kaitsetute ja sihikule võetud rühmade olukorda riigis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kordab, et kodanikuühiskonna organisatsioonide ja meedia vaba ja sõltumatu töö on demokraatliku ühiskonna nurgakivi; kutsub seetõttu Venemaad üles looma selge õigusraamistiku ja turvalise keskkonna kodanikuühiskonna organisatsioonide, meeleavaldajate, meedia ja poliitiliste osalejate jaoks kooskõlas Venemaa põhiseaduse ja rahvusvaheliste kohustustega ning rahvusvaheliste inimõiguste standarditega, et nad saaksid teha oma õiguspärast ja kasulikku tööd ilma sekkumiseta; rõhutab vajadust tagada tõhusad õiguskaitsevahendid meeleavaldajatele, kodanikuühiskonna aktivistidele ja ajakirjanikele, kelle põhiõigusi on rikutud; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles jälgima tähelepanelikult inimõiguste olukorda Venemaal, andma erakorralist abi ja suurendama toetust kodanikuühiskonnale, sõltumatutele valitsusvälistele organisatsioonidele, inimõiguste kaitsjatele ja sõltumatule meediale, mis veel Venemaal tegutsevad, sealhulgas kestlikku ja paindlikku rahalist abi; kutsub ELi delegatsiooni ja liikmesriikide esindusi Venemaal üles näitama avalikult üles solidaarsust nendega, keda taga kiusatakse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tugevdaksid Venemaa ametivõimude repressioonide ohvriks langenud aktivistide, sõltumatute ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate õiguste ja füüsilise puutumatuse kaitset ning annaksid neile erakorralised viisad, et võimaldada neil riigist lahkuda ja leida ELis ajutist peavarju, ning võimaldaksid Venemaa valitsusvälistel organisatsioonidel ja meedial vajaduse korral viivitamata jätkata oma tööd ELi territooriumilt; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja nõukogu üles kasutama tulemuslikult ELi ülemaailmset inimõiguste rikkujate sanktsioonimehhanismi ja kehtestama piiravad meetmed kõigi Venemaa ametnike suhtes, kes on seotud repressioonidega sõltumatu kodanikuühiskonna ja meedia ning rahumeelsete meeleavaldajate vastu, samuti viimase juhtumiga Aleksei Navalnõi vastu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hoidma ära ja tõkestama desinformatsiooni – sealhulgas propaganda – levikut ja tugevdama sõltumatut meediat; väljendab seetõttu heameelt spetsiaalsete vene- ja ukrainakeelsete platvormide ja uudiste väljatöötamise üle; nõuab, et parandataks ELi strateegilist kommunikatsiooni ja uuritaks, kuidas võidelda tulemuslikult Venemaalt pärit sõjapropaganda vastu sellistest kanalitest nagu Rossija, Pervõi Kanal ja NTV, mis levitavad agressioonisõda soosivat sisu ja annavad inimestele selle kohta valeinfot; palub, et liikmesriigid, komisjon ja Euroopa välisteenistus suurendaksid toimuvate sündmuste kohta veebis kättesaadavat venekeelset alternatiivset teavet, et desinformatsiooni kummutada, ning tagaksid jätkuvalt, et ELi ja liikmesriikide avaldused tõlgitakse vene keelde ning suunatakse venekeelsele publikule ja platvormidele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid ELis vastu keelatud meediaväljaannete meeskondi ja töötaksid välja ühisplatvormi paguluses oleva meedia jaoks, samuti toetaksid tehnoloogiaid, mis võimaldavad inimestel kasutada internetti, et kasutada oma põhiõigusi, eelkõige teabe- ja väljendusvabadust, ning toetaksid demokraatia ja õigusriigi järgimist, võttes kasutusele tehnoloogilised vahendid, mis võimaldavad mööda hiilida kommunikatsiooni jälgimisest ning veebisaitide ja rakenduste blokeerimisest Venemaal, sealhulgas madaltehnoloogia M-lainete, Venemaa VPN-platvormi, anonüümsete võrkude ja satelliittelevisiooni kaudu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub ELi delegatsiooni ja riiklikke diplomaatilisi esindusi Venemaal üles jälgima tähelepanelikult kohapealset olukorda ja seda, kuidas kohtuprotsesse menetletakse, ning pakkuma asjaomastele isikutele kõikvõimalikku vajalikku toetust, sealhulgas otsest rahalist abi advokaatide ja ekspertide teenuste eest tasumiseks; kutsub kõiki valitsusi üles lükkama tagasi kõik tulevased taotlused Venemaa kodanike väljaandmiseks rikkumiste eest kriminaalkoodeksi ja haldusrikkumiste seadustiku alusel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid, nõukogu ja komisjon tagaksid ohustatud Venemaa opositsiooni, kodanikuühiskonna ja meedia esindajatele humanitaarkaitse seisundi ja turvalised rände võimalused, sealhulgas kindlustaksid neile võimaluse pikaajaliseks elamiseks ja töötamiseks Euroopa Liidus; kutsub liikmesriike üles töötama välja mehhanismi, et kaitsta Venemaa sõdureid, kes otsustavad üle joosta; kutsub finantsasutusi, panku, krediitkaardiettevõtteid ja valitsusasutusi üles võtma kasutusele taustauuringu menetlused, et kohaldada Venemaa kodanike vastu suunatud sanktsioone ELis sihipäraselt, nii et opositsiooniaktivistid, sõltumatu kodanikuühiskonna ja meedia esindajad saaksid oma rahalisi vahendeid edasi kasutada ja Euroopa Liidus toime tulla; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et akadeemiline ja kultuurialane koostöö üksikisikute tasandil, isegi konflikti ajal, võib aidata tugevdada demokraatiavastastes tingimustes pluralistlikke hääli ning olla aluseks suhete taastamisele pärast konflikti; rõhutab, et Venemaa teadusringkonnad on olnud Vladimir Putini režiimi repressioonide peamine sihtmärk; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et sõja vastu olevate Venemaa teadlaste panusel on suur strateegiline väärtus, aitamaks paremini analüüsida Vladimir Putini režiimi ja võimalusi selle vastu võidelda; nõuab ELi strateegiat, mis võimaldaks Venemaa üliõpilastel ja õppejõududel ametlikult jätkata õpinguid ja tööd Euroopa ülikoolides, eelkõige humanitaarteadustes, ning saada vastavad diplomid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub, et Euroopa välisteenistus, komisjon ja liikmesriigid integreeriksid inimõiguste ja kodanikuühiskonnaga konsulteerimise teema kõigisse ELi ja liikmesriikide dialoogidesse Venemaaga ning täidaksid endale võetud kohustust arvestada soolist aspekti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab, et EL ja liikmesriigid jätkaksid suhtlemist eksiilis olevate Venemaa inimeste ja Venemaa kodanikuühiskonnaga; nõuab tungivalt, et EL näitaks valmisolekut toetada Venemaa kodanikuühiskonda tema püüdlustes ehitada üles demokraatlik riik ning tervitaks demokraatliku ja vastutustundliku Venemaa tagasipöördumist rahvusvahelisse kogukonda; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nõuab, et EL nimetaks ametisse demokraatliku Venemaa erisaadiku, kes peaks vastutama suhete eest Venemaa rahvaga, eelkõige paguluses olevate demokraatia kaitsjatega ja nendega, kes on jäänud Venemaale ja soovivad, et riik naaseks demokraatia teele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub, et komisjon aitaks koostöös Euroopa välisteenistusega luua demokraatliku Venemaa keskuse ja seda toetada, et saaks toimuda pidev dialoog Venemaa demokraatliku kogukonnaga, eelkõige Venemaa demokraatliku opositsiooni aktivistide loodud sõjavastase komiteega, et tagada otsesuhtlus Venemaa rahvaga, töötada koos kodanikuühiskonnaga välja ELi strateegia tulevase demokraatliku Venemaa kohta, parandada uute väljarändajate integreerimist Venemaalt haridusprogrammide kaudu ning korraldada iga-aastaseid ELi tippkohtumisi paguluses oleva demokraatliku Venemaaga; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja liikmesriigid võtaksid sarnaselt meelestatud riikidega kooskõlastatud meetmeid, et suurendada teadlikkust põhivabaduste ja inimõiguste piiramisest Venemaa ametivõimude poolt ja sellele vastu seista, kasutades selleks muu hulgas kõrgetasemelist ja avalikku sekkumist, kooskõlastatud demarše, rahvusvahelistel ja piirkondlikel inimõigustealastel foorumitel tehtavat pidevat kontrolli ning korrapäraseid inimõigustealaseid mõjuhinnanguid, tagamaks, et Venemaaga suhtlemine ei kahjusta inimõiguste eesmärke ega aita otseselt ega kaudselt kaasa inimõiguste rikkumistele; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib, et Levada keskuse andmetel toetab 83 % venelastest Vladimir Putini sõda Ukrainas ning nende venelaste osakaal, kelle arvates riik liigub õiges suunas, on kasvanud 52 %-lt 69 %-le, mis on kõrgeim näitaja alates 1996. aastast; avaldab sellega seoses tunnustust nendele vapratele üksikisikutele, kes avalikult taunivad ja vastustavad Venemaa imperialismi selle uusimas vormis, st sissetungi Ukrainasse, ning teevad seda hoolimata märulipolitsei jõhkrast tegevusest ning meedia ja ühiskonna survest; kutsub ELi kodanikke siiski tungivalt üles mitte võrdsustama kõiki Venemaa kodanikke selle riigi juhtkonna ja sõjaväe jõhkra tegevusega Ukrainas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama ja kaitsma kriitiliselt häälestatud Venemaa diasporaad, keda Venemaa ametivõimud ähvardavad; mõistab hukka Venemaa diasporaa korraldatud meeleavaldused sõja toetuseks või protestiks Ukraina pagulaste vastuvõtmise vastu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile ning Venemaa Föderatsiooni presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

28.

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/81 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/81

---

P9_TA(2022)0126

Õigus toodete parandamisele

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon parandamisõiguse kohta (2022/2515(RSP))

(2022/C 434/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/771 kaupade müügilepingute teatavate aspektide kohta (kaupade müügi direktiiv) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/771 kaupade müügilepingute teatavate aspektide kohta (kaupade müügi direktiiv) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/770 digisisu üleandmise ja digiteenuste osutamise lepingute teatavate aspektide kohta (digitaalse sisu direktiiv) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/770 digisisu üleandmise ja digiteenuste osutamise lepingute teatavate aspektide kohta (digitaalse sisu direktiiv) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (ökodisaini direktiiv) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (ökodisaini direktiiv) (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (4), eriti selle I lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (4), eriti selle I lisa,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2020. aasta resolutsiooni „Kestlikuma ühtse turu suunas äriettevõtete ja tarbijate jaoks“ (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2020. aasta resolutsiooni „Kestlikuma ühtse turu suunas äriettevõtete ja tarbijate jaoks“ (5),

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni uue ringmajanduse tegevuskava kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni uue ringmajanduse tegevuskava kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni toodete kasutusea pikendamise ning sellega tarbijatele ja ettevõtetele kaasnevate eeliste kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni toodete kasutusea pikendamise ning sellega tarbijatele ja ettevõtetele kaasnevate eeliste kohta (7),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust parandamisõiguse kohta (O-000010/2022 – B9–0010/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust parandamisõiguse kohta (O-000010/2022 – B9–0010/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt rõhutanud (8), kui oluline on anda tarbijatele Euroopa rohelise kokkuleppe raames ringmajanduse tegevuskava põhisambana õigus kauba parandamisele, kuna see edendaks ressursside tõhusamat ja kestlikumat kasutamist, hoiaks ära ja vähendaks jäätmeid ning soodustaks toodete ja jagamismajanduse laiemat kasutamist ja korduskasutamist, tugevdades samal ajal ka tarbijate õigusi ja heaolu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt rõhutanud (8), kui oluline on anda tarbijatele Euroopa rohelise kokkuleppe raames ringmajanduse tegevuskava põhisambana õigus kauba parandamisele, kuna see edendaks ressursside tõhusamat ja kestlikumat kasutamist, hoiaks ära ja vähendaks jäätmeid ning soodustaks toodete ja jagamismajanduse laiemat kasutamist ja korduskasutamist, tugevdades samal ajal ka tarbijate õigusi ja heaolu;

| B. | arvestades, et komisjoni kavatsusavalduses 2021. aasta olukorra kohta Euroopa Liidus (9) on 2022. aasta ühe peamise algatusena välja kuulutatud parandamisõigust käsitlev seadusandlik ettepanek ning arvestades, et see ettepanek tuleks vastu võtta tihedas koostöös seonduvate seadusandlike algatustega, nagu kestlike toodete algatus ja rohepöörde tarbijate mõjuvõimu suurendamise algatus, mille kõigi eesmärk on kestlikumad tooted ja tarbimisharjumused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjoni kavatsusavalduses 2021. aasta olukorra kohta Euroopa Liidus (9) on 2022. aasta ühe peamise algatusena välja kuulutatud parandamisõigust käsitlev seadusandlik ettepanek ning arvestades, et see ettepanek tuleks vastu võtta tihedas koostöös seonduvate seadusandlike algatustega, nagu kestlike toodete algatus ja rohepöörde tarbijate mõjuvõimu suurendamise algatus, mille kõigi eesmärk on kestlikumad tooted ja tarbimisharjumused;

| C. | arvestades, et komisjon algatas kuni 5. aprillini 2022 vältava avaliku konsultatsiooni kaupade säästva tarbimise ning parandamise ja korduskasutamise edendamise teemal; arvestades, et komisjoni eesmärk on teha ettepanek võtta vastu direktiiv, millega muudetakse kaupade müügi direktiivi, ning praegu arutab komisjon eraldi õigusakti ettepanekut parandamisõiguse kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon algatas kuni 5. aprillini 2022 vältava avaliku konsultatsiooni kaupade säästva tarbimise ning parandamise ja korduskasutamise edendamise teemal; arvestades, et komisjoni eesmärk on teha ettepanek võtta vastu direktiiv, millega muudetakse kaupade müügi direktiivi, ning praegu arutab komisjon eraldi õigusakti ettepanekut parandamisõiguse kohta;

| D. | arvestades, et digitaalse sisu direktiiv ja kaupade müügi direktiiv sisaldavad põhjalikke raamistikke, mis hõlmavad tarbijalepinguõiguse olulisi elemente, näiteks lepingutingimustele vastavuse nõudeid ja tarbijatele mittevastavuse korral kättesaadavaid õiguskaitsevahendeid, sealhulgas sätteid, mis käsitlevad parandamist, asendamist, digitaalse sisu või digitaalteenuste vastavusse viimist, hinna alandamist ja lepingu lõpetamist, samuti reegleid selliste õiguskaitsevahendite kasutamise ja müügigarantiide kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et digitaalse sisu direktiiv ja kaupade müügi direktiiv sisaldavad põhjalikke raamistikke, mis hõlmavad tarbijalepinguõiguse olulisi elemente, näiteks lepingutingimustele vastavuse nõudeid ja tarbijatele mittevastavuse korral kättesaadavaid õiguskaitsevahendeid, sealhulgas sätteid, mis käsitlevad parandamist, asendamist, digitaalse sisu või digitaalteenuste vastavusse viimist, hinna alandamist ja lepingu lõpetamist, samuti reegleid selliste õiguskaitsevahendite kasutamise ja müügigarantiide kohta;

| E. | arvestades, et 79 % ELi kodanikest arvab, et tootjatelt tuleks nõuda, et nad muudaksid digiseadmete parandamise või nende üksikute osade asendamise lihtsamaks; arvestades, et 77 % ELi kodanikest pigem parandaks oma seadmeid kui asendaks need; arvestades, et remondiettevõtted võiksid Euroopas olla kohalike töökohtade ja spetsiifilise oskusteabe allikaks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 79 % ELi kodanikest arvab, et tootjatelt tuleks nõuda, et nad muudaksid digiseadmete parandamise või nende üksikute osade asendamise lihtsamaks; arvestades, et 77 % ELi kodanikest pigem parandaks oma seadmeid kui asendaks need; arvestades, et remondiettevõtted võiksid Euroopas olla kohalike töökohtade ja spetsiifilise oskusteabe allikaks;

| F. | arvestades, et COVID-19 kriis on näidanud vajadust luua uusi ja vastupidavamaid ärimudeleid ning toetada Euroopa ettevõtjaid, eelkõige väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), mikroettevõtjaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et COVID-19 kriis on näidanud vajadust luua uusi ja vastupidavamaid ärimudeleid ning toetada Euroopa ettevõtjaid, eelkõige väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), mikroettevõtjaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid;

| G. | arvestades, et tarbijatele parandamisõiguse andmine oleks oluline Euroopa tööstusliku ülemineku edendamiseks ning Euroopa vastupanuvõime ja avatud strateegilise autonoomia tugevdamiseks; arvestades, et paranduskultuuri edendamine pakub majanduslikke ja sotsiaalseid võimalusi ettevõtluse ja töökohtade loomiseks; arvestades, et kestlikud tooted toovad kasu nii ettevõtjatele kui ka tarbijatele, suurendades nõudlust kestlike kaupade järele ja nende pakkumist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tarbijatele parandamisõiguse andmine oleks oluline Euroopa tööstusliku ülemineku edendamiseks ning Euroopa vastupanuvõime ja avatud strateegilise autonoomia tugevdamiseks; arvestades, et paranduskultuuri edendamine pakub majanduslikke ja sotsiaalseid võimalusi ettevõtluse ja töökohtade loomiseks; arvestades, et kestlikud tooted toovad kasu nii ettevõtjatele kui ka tarbijatele, suurendades nõudlust kestlike kaupade järele ja nende pakkumist;

| H. | arvestades, et mitmed takistused ei lase tarbijatel otsustada parandamise kasuks, nt teabe kättesaamatus, varuosade kättesaadavuse puudumine, standardimise ja koostalitlusvõime puudumine või muud tehnilised tõkked ning remondikulud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mitmed takistused ei lase tarbijatel otsustada parandamise kasuks, nt teabe kättesaamatus, varuosade kättesaadavuse puudumine, standardimise ja koostalitlusvõime puudumine või muud tehnilised tõkked ning remondikulud;

| I. | arvestades, et elektroonikajäätmed on maailma kõige kiiremini kasvav jäätmevoog ning 2019. aastal kõrvaldati kasutuselt üle 53 miljoni tonni elektroonikajäätmeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et elektroonikajäätmed on maailma kõige kiiremini kasvav jäätmevoog ning 2019. aastal kõrvaldati kasutuselt üle 53 miljoni tonni elektroonikajäätmeid;

1.

rõhutab, et tõhus parandamisõigus peaks käsitlema toote olelusringi aspekte ja seda tuleks käsitleda ühiselt erinevate omavahel seotud poliitikavaldkondadega, sealhulgas tootedisain, tootmise peamised eetilised põhimõtted, standardimine, tarbijate teavitamine, sealhulgas parandatavust ja eluiga käsitlev märgistus, kui see on võimalik ja asjakohane, tarbijate õigused ja tagatised ning riigihanked;

2.

rõhutab, et parandamisõigust käsitlev algatus peab olema proportsionaalne, tõenduspõhine ja kulutõhus ning tasakaalustama kestlikkuse, tarbijakaitse ja kõrge konkurentsivõimega sotsiaalse turumajanduse põhimõtteid, et kõik asjaomased sidusrühmad saaksid kasutada rohepöördega kaasnevaid võimalusi;

3.

rõhutab, et tõhus parandamisõigus peaks looma Euroopa ettevõtjatele märkimisväärseid konkurentsieeliseid, hoides nende jaoks ära igas vormis ebaproportsionaalse finantskoormuse, samuti peaks see innustama innovatsiooni ja soodustama investeerimist säästvatesse tehnoloogiatesse ning võtma samal ajal arvesse turusuundumusi ja tarbijate muutuvaid vajadusi;

Pikema kestvuse ja parandamisvõimalusega toodete kavandamine

Pikema kestvuse ja parandamisvõimalusega toodete kavandamine

| 4. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle võtta vastu kestlike toodete algatus, millega vaadatakse läbi ökodisaini direktiiv ja laiendatakse selle kohaldamisala energiamõjuga toodetest kaugemale; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle võtta vastu kestlike toodete algatus, millega vaadatakse läbi ökodisaini direktiiv ja laiendatakse selle kohaldamisala energiamõjuga toodetest kaugemale;

| 5. | tuletab meelde, et nõuetele vastavate, kestlike ja ohutute toodete tootmine on ELi ühtse turu suurim tugevus, mis on kasulik nii tarbijatele kui ka ettevõtjatele; kutsub komisjoni üles nõudma tootjatelt, et nad kavandaksid oma tooteid nii, et need kestaksid kauem ja neid oleks võimalik ohutult parandada, et oleks lihtne nende osadele juurde pääseda ja neid eemaldada; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et nõuetele vastavate, kestlike ja ohutute toodete tootmine on ELi ühtse turu suurim tugevus, mis on kasulik nii tarbijatele kui ka ettevõtjatele; kutsub komisjoni üles nõudma tootjatelt, et nad kavandaksid oma tooteid nii, et need kestaksid kauem ja neid oleks võimalik ohutult parandada, et oleks lihtne nende osadele juurde pääseda ja neid eemaldada;

| 6. | rõhutab vajadust tagada lõppkasutajatele ja sõltumatutele remonditeenuste osutajatele mõistliku aja jooksul ja mõistliku hinnaga parem juurdepääs varuosadele ja kasutusjuhenditele toote eeldatavale elueale vastava aja jooksul; |
| --- | --- |

6.

rõhutab vajadust tagada lõppkasutajatele ja sõltumatutele remonditeenuste osutajatele mõistliku aja jooksul ja mõistliku hinnaga parem juurdepääs varuosadele ja kasutusjuhenditele toote eeldatavale elueale vastava aja jooksul;

| 7. | kutsub komisjoni üles kaaluma laiema kohaldamisalaga vastupidavuse ja parandamise nõuete lisamist tulevasse ökodisaini direktiivi; rõhutab vajadust põhjalikult analüüsida nõudeid toodete kaupa, tagamaks, et valitakse eesmärgipärasemad nõuded, märkides näiteks, et mõne toote kohandatav projektlahendus muudab parandamise lihtsamaks ja pikendab toote kasutusiga, samas kui muude toodete mooduldisain või parandatavuse tagamise kohustus võib vähendada vastupidavust; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles kaaluma laiema kohaldamisalaga vastupidavuse ja parandamise nõuete lisamist tulevasse ökodisaini direktiivi; rõhutab vajadust põhjalikult analüüsida nõudeid toodete kaupa, tagamaks, et valitakse eesmärgipärasemad nõuded, märkides näiteks, et mõne toote kohandatav projektlahendus muudab parandamise lihtsamaks ja pikendab toote kasutusiga, samas kui muude toodete mooduldisain või parandatavuse tagamise kohustus võib vähendada vastupidavust;

| 8. | rõhutab, et 2019. aastal võeti ökodisaini direktiivi alusel vastu mitu rakendusmeedet, millega kehtestati kohustuslik ajavahemik varuosade pakkumiseks ja maksimaalsed tarneajad ning projekteerimisnõuded komponentide de/monteerimisele; kutsub seetõttu komisjoni üles laiendama selliste meetmete kohaldamisala muudele tootekategooriatele, sealhulgas energiaga mitteseotud toodetele, võttes arvesse nende eripära; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et 2019. aastal võeti ökodisaini direktiivi alusel vastu mitu rakendusmeedet, millega kehtestati kohustuslik ajavahemik varuosade pakkumiseks ja maksimaalsed tarneajad ning projekteerimisnõuded komponentide de/monteerimisele; kutsub seetõttu komisjoni üles laiendama selliste meetmete kohaldamisala muudele tootekategooriatele, sealhulgas energiaga mitteseotud toodetele, võttes arvesse nende eripära;

| 9. | tuletab meelde, et kõigile remondisektoris tegutsejatele on oluline remondi- ja hooldusteabe kättesaadavus, et tagada tarbijatele parem juurdepääs remonditeenustele; nõuab seetõttu, et nõuetekohane parandamisõigus peaks andma remonditööstuse osalistele, sealhulgas sõltumatutele remonditöökodadele, ja tarbijatele tasuta juurdepääsu vajalikule remondi- ja hooldusteabele, sealhulgas teabele diagnostikavahendite, varuosade, tarkvara ja uuenduste kohta, mida on vaja remondiks ja hoolduseks; tuletab meelde uuendusliku ettevõtluskeskkonna ja ärisaladuste austamise tähtsust; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et kõigile remondisektoris tegutsejatele on oluline remondi- ja hooldusteabe kättesaadavus, et tagada tarbijatele parem juurdepääs remonditeenustele; nõuab seetõttu, et nõuetekohane parandamisõigus peaks andma remonditööstuse osalistele, sealhulgas sõltumatutele remonditöökodadele, ja tarbijatele tasuta juurdepääsu vajalikule remondi- ja hooldusteabele, sealhulgas teabele diagnostikavahendite, varuosade, tarkvara ja uuenduste kohta, mida on vaja remondiks ja hoolduseks; tuletab meelde uuendusliku ettevõtluskeskkonna ja ärisaladuste austamise tähtsust;

| 10. | rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata digitaalsete elementidega kaupadele; rõhutab eelkõige, et kooskõlas digitaalse sisu direktiiviga tuleb tarkvarauuendused teha kättesaadavaks minimaalseks ajavahemikuks; nõuab, et ostmise ajal teavitataks tarbijaid täielikult uuenduste kättesaadavusest; märgib lisaks, et funktsionaalseid uuendusi peaks olema võimalik tühistada ja need ei tohi kahjustada tulemuslikkust; märgib, et tavasid, mis põhjendamatult piiravad parandamisõigust või toovad kaasa aegumise, võib pidada ebaausateks kaubandustavadeks ja seetõttu tuleb need lisada ebaausate kaubandustavade direktiivi I lisasse; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata digitaalsete elementidega kaupadele; rõhutab eelkõige, et kooskõlas digitaalse sisu direktiiviga tuleb tarkvarauuendused teha kättesaadavaks minimaalseks ajavahemikuks; nõuab, et ostmise ajal teavitataks tarbijaid täielikult uuenduste kättesaadavusest; märgib lisaks, et funktsionaalseid uuendusi peaks olema võimalik tühistada ja need ei tohi kahjustada tulemuslikkust; märgib, et tavasid, mis põhjendamatult piiravad parandamisõigust või toovad kaasa aegumise, võib pidada ebaausateks kaubandustavadeks ja seetõttu tuleb need lisada ebaausate kaubandustavade direktiivi I lisasse;

Tarbijatele parandatavate toodete valimiseks suurema võimaluse andmine

Tarbijatele parandatavate toodete valimiseks suurema võimaluse andmine

| 11. | on seisukohal, et tarbijate parem teavitamine toodete parandatavusest on oluline selleks, et tarbijad saaksid ringmajanduses aktiivsemalt osaleda; on seisukohal, et tarbijate parem teavitamine võimaldaks tarbijatel teha teadlikumaid ostuotsuseid, mis võiksid suunata turgu parandatavamate toodete poole; väljendab seetõttu heameelt komisjoni väljakuulutatud algatuse üle, mis annab tarbijate rohepöördes osalemiseks suurema võimaluse; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et tarbijate parem teavitamine toodete parandatavusest on oluline selleks, et tarbijad saaksid ringmajanduses aktiivsemalt osaleda; on seisukohal, et tarbijate parem teavitamine võimaldaks tarbijatel teha teadlikumaid ostuotsuseid, mis võiksid suunata turgu parandatavamate toodete poole; väljendab seetõttu heameelt komisjoni väljakuulutatud algatuse üle, mis annab tarbijate rohepöördes osalemiseks suurema võimaluse;

| 12. | rõhutab, et tarbijad peaksid saama müügikohas usaldusväärset, selget ja kergesti mõistetavat teavet toote vastupidavuse ja parandatavuse kohta, et võrrelda ja valida kõige kestlikumaid turul kättesaadavaid tooteid; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut ühtlustatud reeglite kohta, mis käsitlevad tarbijate teavitamist, muu hulgas parandatavuse hinnet ja hinnangulist kasutusiga, varuosi ja remonditeenuseid ning ajavahemikku, mille jooksul digielementidega kaupade tarkvarauuendused oleksid kättesaadavad, võttes samal ajal arvesse tarbijaohutuse nõudeid; märgib, et selleks, et sellisest teabest oleks kasu, tuleks see teha kättesaadavaks ostmise ajal; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et tarbijad peaksid saama müügikohas usaldusväärset, selget ja kergesti mõistetavat teavet toote vastupidavuse ja parandatavuse kohta, et võrrelda ja valida kõige kestlikumaid turul kättesaadavaid tooteid; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut ühtlustatud reeglite kohta, mis käsitlevad tarbijate teavitamist, muu hulgas parandatavuse hinnet ja hinnangulist kasutusiga, varuosi ja remonditeenuseid ning ajavahemikku, mille jooksul digielementidega kaupade tarkvarauuendused oleksid kättesaadavad, võttes samal ajal arvesse tarbijaohutuse nõudeid; märgib, et selleks, et sellisest teabest oleks kasu, tuleks see teha kättesaadavaks ostmise ajal;

| 13. | palub komisjonil ka tagada, et tooteteave põhineks standardsetel mõõtmistel, näiteks vastupidavuse puhul, ning töötada välja standardid seal, kus neid veel ei ole; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil ka tagada, et tooteteave põhineks standardsetel mõõtmistel, näiteks vastupidavuse puhul, ning töötada välja standardid seal, kus neid veel ei ole;

| 14. | rõhutab, et ELi ökomärgisel on oluline roll selles, et ergutada tööstust võtma kasutusele märgistamispoliitika, mis edastab tarbijatele põhiteavet kaupade kasutusea kohta, ja tasakaalustab samal ajal nende ettevõtjate kohustusi, kellel on tugevad positiivsed äristiimulid tarbijate usalduse suurendamiseks; märgib siiski, et see märgistussüsteem on üksnes vabatahtlik; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et ELi ökomärgisel on oluline roll selles, et ergutada tööstust võtma kasutusele märgistamispoliitika, mis edastab tarbijatele põhiteavet kaupade kasutusea kohta, ja tasakaalustab samal ajal nende ettevõtjate kohustusi, kellel on tugevad positiivsed äristiimulid tarbijate usalduse suurendamiseks; märgib siiski, et see märgistussüsteem on üksnes vabatahtlik;

| 15. | kutsub komisjoni üles hindama kõigis uutes tooteid käsitlevates õigusaktides ja ökodisaini direktiivi läbivaatamisel esitatud nõudeid, mille kohaselt peavad tootjad kasutusele võtma aruka märgistamise vahendid, nagu QR-koodid ja digitaalsed tootepassid; nõuab tasakaalu tagamist selliste algatuste väljatöötamisel nagu Euroopa digitaalne tootepass ja tiheda koostöö tegemist tööstusharu ja asjaomaste sidusrühmadega, võttes eelkõige arvesse proportsionaalsuse põhimõtet ja pöörates erilist tähelepanu VKEde vajadustele; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles hindama kõigis uutes tooteid käsitlevates õigusaktides ja ökodisaini direktiivi läbivaatamisel esitatud nõudeid, mille kohaselt peavad tootjad kasutusele võtma aruka märgistamise vahendid, nagu QR-koodid ja digitaalsed tootepassid; nõuab tasakaalu tagamist selliste algatuste väljatöötamisel nagu Euroopa digitaalne tootepass ja tiheda koostöö tegemist tööstusharu ja asjaomaste sidusrühmadega, võttes eelkõige arvesse proportsionaalsuse põhimõtet ja pöörates erilist tähelepanu VKEde vajadustele;

| 16. | rõhutab, et internetis tooteid ostvad tarbijad peaksid saama samasugust teavet kui need, kes ostavad tooteid internetiväliselt, ning liikmesriigid peaksid jälgima ja tagama, et internetimüüjad lisaksid vajaliku teabe oma veebisaitidele ja toodete pakkumisel internetipõhistes kauplemiskohtades; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et internetis tooteid ostvad tarbijad peaksid saama samasugust teavet kui need, kes ostavad tooteid internetiväliselt, ning liikmesriigid peaksid jälgima ja tagama, et internetimüüjad lisaksid vajaliku teabe oma veebisaitidele ja toodete pakkumisel internetipõhistes kauplemiskohtades;

| 17. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks seadusandliku ettepaneku, et soodustada keskkonnahoidlike riigihangete kasutuselevõttu; on seisukohal, et taaskasutatud, parandatud, ümbertöödeldud ja uuendatud tooted ning muud energia- ja ressursitõhusad tooted ja lahendused, mis kogu olelusringi vältel vähendavad toodete ja lahenduste mõju keskkonnale, oleksid kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega vaikimisi valikuks kõigis riigihangetes ning kui neid ei valita, tuleks kohaldada „täida või selgita“ põhimõtet; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks seadusandliku ettepaneku, et soodustada keskkonnahoidlike riigihangete kasutuselevõttu; on seisukohal, et taaskasutatud, parandatud, ümbertöödeldud ja uuendatud tooted ning muud energia- ja ressursitõhusad tooted ja lahendused, mis kogu olelusringi vältel vähendavad toodete ja lahenduste mõju keskkonnale, oleksid kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega vaikimisi valikuks kõigis riigihangetes ning kui neid ei valita, tuleks kohaldada „täida või selgita“ põhimõtet;

| 18. | palub, et komisjon ja riiklikud ametiasutused abistaksid ja toetaksid rahaliselt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, äriühinguid ja organisatsioone toodete kasutusea pikendamist käsitlevate tarbijate teadlikkuse tõstmise kampaaniate elluviimisel, pakkudes eeskätt usaldusväärset ja selget teavet, nõuandeid ning teenuseid, nagu hooldus, parandus ja korduskasutus; |
| --- | --- |

18.

palub, et komisjon ja riiklikud ametiasutused abistaksid ja toetaksid rahaliselt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, äriühinguid ja organisatsioone toodete kasutusea pikendamist käsitlevate tarbijate teadlikkuse tõstmise kampaaniate elluviimisel, pakkudes eeskätt usaldusväärset ja selget teavet, nõuandeid ning teenuseid, nagu hooldus, parandus ja korduskasutus;

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja finantsstiimuleid parandusteenustele, et muuta parandustööd tarbijatele mugavaks ja atraktiivseks; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja finantsstiimuleid parandusteenustele, et muuta parandustööd tarbijatele mugavaks ja atraktiivseks;

Tarbijate õiguste ja kaupade pikema kasutamise tagatiste tugevdamine

Tarbijate õiguste ja kaupade pikema kasutamise tagatiste tugevdamine

| 20. | rõhutab, et Euroopa tarbijad võivad lasta oma kaubad parandada või digitaalse sisu ja digitaalteenuste vastavusse viia kaupade müügi direktiivi ja digitaalse sisu direktiivi alusel; rõhutab, et kuigi tarbijatel on kaupade müügi direktiivi alusel õigus valida defektsete kaupade parandamise või asendamise vahel, võib parandamine paljudel juhtudel olla ressursitõhusam ja kliimaneutraalsem valik; märgib, et praktikas valivad tarbijad tavaliselt parandamise asemel asendamise, mis võib olla tingitud parandamise kõrgest maksumusest; rõhutab, et toote asendamine peaks jääma alternatiiviks, kui tarbija ja müüja sellega nõustuvad, juhul kui parandamine võib olla liiga aeganõudev; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et Euroopa tarbijad võivad lasta oma kaubad parandada või digitaalse sisu ja digitaalteenuste vastavusse viia kaupade müügi direktiivi ja digitaalse sisu direktiivi alusel; rõhutab, et kuigi tarbijatel on kaupade müügi direktiivi alusel õigus valida defektsete kaupade parandamise või asendamise vahel, võib parandamine paljudel juhtudel olla ressursitõhusam ja kliimaneutraalsem valik; märgib, et praktikas valivad tarbijad tavaliselt parandamise asemel asendamise, mis võib olla tingitud parandamise kõrgest maksumusest; rõhutab, et toote asendamine peaks jääma alternatiiviks, kui tarbija ja müüja sellega nõustuvad, juhul kui parandamine võib olla liiga aeganõudev;

| 21. | palub seetõttu komisjonil parandusõiguse algatuses teha ettepanek mitme meetme kohta, mille eesmärk on edendada ja julgustada tarbijaid, tootjaid ja kauplejaid otsustama asendamise asemel parandamise kasuks; rõhutab, et selliste meetmete kavandamisel peaks komisjon alati arvesse võtma tarbijakaitse ja tarbijate heaolu kõrgeimat võimalikku taset; |
| --- | --- |

21.

palub seetõttu komisjonil parandusõiguse algatuses teha ettepanek mitme meetme kohta, mille eesmärk on edendada ja julgustada tarbijaid, tootjaid ja kauplejaid otsustama asendamise asemel parandamise kasuks; rõhutab, et selliste meetmete kavandamisel peaks komisjon alati arvesse võtma tarbijakaitse ja tarbijate heaolu kõrgeimat võimalikku taset;

| 22. | märgib, et kaupade müügi direktiivi eelseisev läbivaatamine võiks muu hulgas hõlmata meetmeid, mille eesmärk on julgustada tarbijaid valima asendamise asemel parandamise, nagu näiteks kohustus pakkuda teatavate toodete parandamise ajal asendustoodet; on seisukohal, et toodete parandamise soodustamiseks tuleks pakkuda teatavaid stiimuleid tarbijatele, kes otsustavad pigem parandada kui asendada; on seisukohal, et garantiiaja pikendamine võib pakkuda stiimuli valida asendamise asemel parandus; lisab, et müüjad peaksid alati teavitama tarbijaid võrdselt kõigist neile kättesaadavatest võimalustest, sealhulgas parandamisest ja seonduvatest garantiiõigustest; |
| --- | --- |

22.

märgib, et kaupade müügi direktiivi eelseisev läbivaatamine võiks muu hulgas hõlmata meetmeid, mille eesmärk on julgustada tarbijaid valima asendamise asemel parandamise, nagu näiteks kohustus pakkuda teatavate toodete parandamise ajal asendustoodet; on seisukohal, et toodete parandamise soodustamiseks tuleks pakkuda teatavaid stiimuleid tarbijatele, kes otsustavad pigem parandada kui asendada; on seisukohal, et garantiiaja pikendamine võib pakkuda stiimuli valida asendamise asemel parandus; lisab, et müüjad peaksid alati teavitama tarbijaid võrdselt kõigist neile kättesaadavatest võimalustest, sealhulgas parandamisest ja seonduvatest garantiiõigustest;

| 23. | kutsub komisjoni üles uurima võimalust võtta kasutusele tootja ja müüja ühine vastutusmehhanism juhuks, kui toode ei vasta nõuetele; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles uurima võimalust võtta kasutusele tootja ja müüja ühine vastutusmehhanism juhuks, kui toode ei vasta nõuetele;

| 24. | märgib, et kaupade müügi direktiivi praegune õigusraamistik näeb puudusega kaupade puhul ette vaid kaheaastase minimaalse vastutusperioodi, ning julgustab liikmesriike seda pikendama; rõhutab, et tegemist on minimaalse ühtlustamise eeskirjaga ja et ainult piiratud arv liikmesriike läheb sellest perioodist kaugemale; on seetõttu veendunud, et kaupade müügi direktiivi läbivaatamisel tuleks teha ettepanek pikendada mõnede tootekategooriate puhul õiguslikku garantiid kauemaks kui kaheks aastaks; märgib lisaks, et tähtis on seadusjärgse garantiiaja täielik ühtlustamine; |
| --- | --- |

24.

märgib, et kaupade müügi direktiivi praegune õigusraamistik näeb puudusega kaupade puhul ette vaid kaheaastase minimaalse vastutusperioodi, ning julgustab liikmesriike seda pikendama; rõhutab, et tegemist on minimaalse ühtlustamise eeskirjaga ja et ainult piiratud arv liikmesriike läheb sellest perioodist kaugemale; on seetõttu veendunud, et kaupade müügi direktiivi läbivaatamisel tuleks teha ettepanek pikendada mõnede tootekategooriate puhul õiguslikku garantiid kauemaks kui kaheks aastaks; märgib lisaks, et tähtis on seadusjärgse garantiiaja täielik ühtlustamine;

| 25. | kutsub komisjoni üles hindama, kas ja kuidas oleks parandamisõiguse kohta võimalik teha ettepanek, et võimaldada turuosalistel pakkuda parandustöid hõlpsasti ja taskukohase hinnaga ka pärast garantiiperioodi lõppu; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles hindama, kas ja kuidas oleks parandamisõiguse kohta võimalik teha ettepanek, et võimaldada turuosalistel pakkuda parandustöid hõlpsasti ja taskukohase hinnaga ka pärast garantiiperioodi lõppu;

| 26. | rõhutab, et igale ettepanekule peaks olema lisatud nõuetekohane mõjuhinnang, mis hõlmab asjakohast kulude-tulude analüüsi nii tarbijate kui ka ettevõtjate jaoks, parimate tavade võrdlust riiklikul tasandil ja kolmandate riikidega ning kvantifitseeritud mõju muu hulgas tarbijate üldisele heaolule, keskkonnale ja ettevõtjatele, sealhulgas VKEdele; palub komisjonil esitada teabe ELi ettevõtete remondikulude kohta ühtsel turul; rõhutab vajadust esitada kogu asjakohane teave ja esitada ka kvantifitseeritavad näitajad, et mõõta mis tahes tulevaste õigusaktide mõju; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et igale ettepanekule peaks olema lisatud nõuetekohane mõjuhinnang, mis hõlmab asjakohast kulude-tulude analüüsi nii tarbijate kui ka ettevõtjate jaoks, parimate tavade võrdlust riiklikul tasandil ja kolmandate riikidega ning kvantifitseeritud mõju muu hulgas tarbijate üldisele heaolule, keskkonnale ja ettevõtjatele, sealhulgas VKEdele; palub komisjonil esitada teabe ELi ettevõtete remondikulude kohta ühtsel turul; rõhutab vajadust esitada kogu asjakohane teave ja esitada ka kvantifitseeritavad näitajad, et mõõta mis tahes tulevaste õigusaktide mõju;

| 27. | tuletab meelde, et praegu puuduvad erieeskirjad ümbertöödeldud või renoveeritud kaupade parandamiseks; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid meetmete kohta, millega premeeritaks ettevõtjaid ümbertöödeldud või renoveeritud kaupade parandamisvõimaluste eest, et seeläbi suurendada tarbijate usaldust; kutsub komisjoni üles kaaluma selliseid meetmeid nagu kasutusmõõdikud ja müümata kaupade hävitamise keelustamine eesmärgiga hõlbustada toodete korduskasutamist ja parandamist; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et praegu puuduvad erieeskirjad ümbertöödeldud või renoveeritud kaupade parandamiseks; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid meetmete kohta, millega premeeritaks ettevõtjaid ümbertöödeldud või renoveeritud kaupade parandamisvõimaluste eest, et seeläbi suurendada tarbijate usaldust; kutsub komisjoni üles kaaluma selliseid meetmeid nagu kasutusmõõdikud ja müümata kaupade hävitamise keelustamine eesmärgiga hõlbustada toodete korduskasutamist ja parandamist;

o

o o

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 136, 22.5.2019, lk 28.

1

(2)  ELT L 136, 22.5.2019, lk 1.

2

(3)  ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.

3

(4)  ELT L 149, 11.6.2005, lk 22.

4

(5)  ELT C 425, 20.10.2021, lk 10.

5

(6)  ELT C 465, 17.11.2021, lk 11

6

(7)  ELT C 334, 19.9.2018, lk 60.

7

(8)  Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon „Kestlikuma ühtse turu suunas äriettevõtete ja tarbijate jaoks“; Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2021. aasta resolutsioon uue ringmajanduse tegevuskava kohta.

8

(9)  Euroopa Komisjon, kavatsusavaldus 2021. aasta olukorra kohta Euroopa Liidus, 15. september 2021.

9

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/86 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/86

---

P9_TA(2022)0128

Olukord Afganistanis ja eelkõige naiste õiguste olukord

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon olukorra kohta Afganistanis ja eelkõige naiste õiguste olukorra kohta (2022/2571(RSP))

(2022/C 434/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Afganistani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Afganistani kohta,

| — | võttes arvesse Talibani 7. septembri 2021. aasta teadaannet Afganistani ajutise valitsuse moodustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Talibani 7. septembri 2021. aasta teadaannet Afganistani ajutise valitsuse moodustamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 17. märtsi 2022. aasta resolutsiooni 2626 (2022) ÜRO Afganistani abimissiooni mandaadi pikendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 17. märtsi 2022. aasta resolutsiooni 2626 (2022) ÜRO Afganistani abimissiooni mandaadi pikendamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 27. märtsi 2022. aasta pressiavaldust Afganistani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 27. märtsi 2022. aasta pressiavaldust Afganistani kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2021. aasta Sahharovi mõttevabaduse auhinna finalistide nimekirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2021. aasta Sahharovi mõttevabaduse auhinna finalistide nimekirja,

| — | võttes arvesse 1. ja 2. veebruaril 2022 Euroopa Parlamendis toimunud Afganistani naistele pühendatud päevi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. ja 2. veebruaril 2022 Euroopa Parlamendis toimunud Afganistani naistele pühendatud päevi,

| — | võttes arvesse Afganistaniga suhtlemiseks loodud Euroopa Parlamendi delegatsiooni juhi 23. märtsi 2022. aasta avaldust Talibani teadaande kohta laiendada õppekeeldu vanematele kui kuuenda klassi naissoost õpilastele ning komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja sellega seotud 23. märtsi 2022. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Afganistaniga suhtlemiseks loodud Euroopa Parlamendi delegatsiooni juhi 23. märtsi 2022. aasta avaldust Talibani teadaande kohta laiendada õppekeeldu vanematele kui kuuenda klassi naissoost õpilastele ning komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja sellega seotud 23. märtsi 2022. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. märtsi 2022. aasta avaldust, milles nõutakse tütarlaste keskkoolide kohest taasavamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. märtsi 2022. aasta avaldust, milles nõutakse tütarlaste keskkoolide kohest taasavamist,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO ülemaailmset turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkulepet ning ÜRO üleilmset pagulasi käsitlevat kokkulepet, mis järgnesid 19. septembril 2016 ÜRO Peaassamblees ühehäälselt vastu võetud pagulasi ja rändajaid käsitlevale New Yorgi deklaratsioonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ülemaailmset turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkulepet ning ÜRO üleilmset pagulasi käsitlevat kokkulepet, mis järgnesid 19. septembril 2016 ÜRO Peaassamblees ühehäälselt vastu võetud pagulasi ja rändajaid käsitlevale New Yorgi deklaratsioonile,

| — | võttes arvesse ELi temaatilisi suuniseid, mis käsitlevad inimõiguste kaitsjaid, lapse õiguste edendamist ja kaitset, naiste ja tütarlaste vastast vägivalda ja võitlust kõigi nendevastase diskrimineerimise vormide vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi temaatilisi suuniseid, mis käsitlevad inimõiguste kaitsjaid, lapse õiguste edendamist ja kaitset, naiste ja tütarlaste vastast vägivalda ja võitlust kõigi nendevastase diskrimineerimise vormide vastu,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Talibani haridusministeerium teatas oma 21. märtsi 2022. aasta avalduses, et ta on pühendunud kõigi kodanike õigusele saada haridust ning teeb tööd selle nimel, et kaotada igasugune diskrimineerimine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Talibani haridusministeerium teatas oma 21. märtsi 2022. aasta avalduses, et ta on pühendunud kõigi kodanike õigusele saada haridust ning teeb tööd selle nimel, et kaotada igasugune diskrimineerimine;

| B. | arvestades, et Afganistani de facto ametivõimud lubasid 15. jaanuaril 2022, et tütarlastel lubatakse pärast uue kooliaasta algust 2022. aasta märtsi teises pooles igal astmel kooli naasta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Afganistani de facto ametivõimud lubasid 15. jaanuaril 2022, et tütarlastel lubatakse pärast uue kooliaasta algust 2022. aasta märtsi teises pooles igal astmel kooli naasta;

| C. | arvestades, et tütarlapsed pidid kogu Afganistanis kooli naasma 23. märtsil 2022; arvestades, et Taliban on pikendanud määramata ajaks keeldu lubada koolitüdrukutel osaleda seitsmendas klassis ja sellest kõrgematel õppeastmetel, kuni nad otsustavad, millised vormirõivad on tüdrukutele kõige sobivamad; arvestades, et sellega keelatakse keskharidus enam kui miljonile Afganistani tütarlapsele ning rikutakse kõigi laste põhiõigust haridusele, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tütarlapsed pidid kogu Afganistanis kooli naasma 23. märtsil 2022; arvestades, et Taliban on pikendanud määramata ajaks keeldu lubada koolitüdrukutel osaleda seitsmendas klassis ja sellest kõrgematel õppeastmetel, kuni nad otsustavad, millised vormirõivad on tüdrukutele kõige sobivamad; arvestades, et sellega keelatakse keskharidus enam kui miljonile Afganistani tütarlapsele ning rikutakse kõigi laste põhiõigust haridusele, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis;

| D. | arvestades, et Afganistan on naiste, rahu ja julgeoleku indeksis maailmas viimasel kohal, mis tähendab, et see on naiste jaoks kõige ohtlikum riik; arvestades, et ÜRO erimenetluste esindajate sõnul püüavad Talibani juhid süstemaatilise soolise diskrimineerimise ja vägivallaga naisi ja tütarlapsi avalikust elust välja tõrjuda; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Afganistan on naiste, rahu ja julgeoleku indeksis maailmas viimasel kohal, mis tähendab, et see on naiste jaoks kõige ohtlikum riik; arvestades, et ÜRO erimenetluste esindajate sõnul püüavad Talibani juhid süstemaatilise soolise diskrimineerimise ja vägivallaga naisi ja tütarlapsi avalikust elust välja tõrjuda;

| E. | arvestades, et pärast riigi ülevõtmist 15. augustil 2021 on Taliban sulgenud naisküsimuste ministeeriumi ning taastanud endise pahe ja vooruse ministeeriumi; arvestades, et Taliban on de facto tühistanud kõik varem jõustatud seadused, sealhulgas need, mis kaitsevad naisi, ning kehtestanud karmid piirangud rahumeelse kogunemise õiguse, sõnavabaduse ning naiste töö-, haridus- ja tervishoiuõiguse kasutamisele; arvestades, et pärast riigi ülevõtmist sulges Taliban Afganistani sõltumatu inimõiguste komisjoni (AIHRC); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast riigi ülevõtmist 15. augustil 2021 on Taliban sulgenud naisküsimuste ministeeriumi ning taastanud endise pahe ja vooruse ministeeriumi; arvestades, et Taliban on de facto tühistanud kõik varem jõustatud seadused, sealhulgas need, mis kaitsevad naisi, ning kehtestanud karmid piirangud rahumeelse kogunemise õiguse, sõnavabaduse ning naiste töö-, haridus- ja tervishoiuõiguse kasutamisele; arvestades, et pärast riigi ülevõtmist sulges Taliban Afganistani sõltumatu inimõiguste komisjoni (AIHRC);

| F. | arvestades, et uue direktiivi kohaselt tohivad Afganistani naised reisida kodust kaugemale kui 45 miili (72 km) ainult siis, kui neid saadab meessoost lähisugulane; arvestades, et see direktiiv on jätkuks 2021. aasta novembris vastu võetud direktiivile, millega telejaamadel keelati edastada saateid naissoost näitlejatega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uue direktiivi kohaselt tohivad Afganistani naised reisida kodust kaugemale kui 45 miili (72 km) ainult siis, kui neid saadab meessoost lähisugulane; arvestades, et see direktiiv on jätkuks 2021. aasta novembris vastu võetud direktiivile, millega telejaamadel keelati edastada saateid naissoost näitlejatega;

| G. | arvestades, et rahumeelseid meeleavaldusi naiste õiguste toetuseks Afganistanis surutakse jõuga maha; arvestades, et inimõiguste kaitsjaid on röövitud ja nende asukoha kohta ei ole antud teavet, hoolimata korduvatest nõudmistest nad vabastada; arvestades, et vahi alt vabastatud isikud kardavad endiselt oma elu pärast; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rahumeelseid meeleavaldusi naiste õiguste toetuseks Afganistanis surutakse jõuga maha; arvestades, et inimõiguste kaitsjaid on röövitud ja nende asukoha kohta ei ole antud teavet, hoolimata korduvatest nõudmistest nad vabastada; arvestades, et vahi alt vabastatud isikud kardavad endiselt oma elu pärast;

| H. | arvestades, et iga päev teatatakse inimõiguste rikkumistest, sealhulgas vahistamistest, kinnipidamistest, inimröövidest, piinamistest, ähvardustest, väljapressimistest, kohtuvälistest hukkamistest ning rünnakutest inimõiguste kaitsjate ja nende pereliikmete vastu; arvestades, et selliste rikkumiste eest puudub endiselt igasugune vastutuselevõtmine; arvestades, et eriti on mõjutatud naissoost inimõiguste kaitsjad; arvestades, et eriti on sihikule võetud vähemusrühmad, nagu Hazara kogukond; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et iga päev teatatakse inimõiguste rikkumistest, sealhulgas vahistamistest, kinnipidamistest, inimröövidest, piinamistest, ähvardustest, väljapressimistest, kohtuvälistest hukkamistest ning rünnakutest inimõiguste kaitsjate ja nende pereliikmete vastu; arvestades, et selliste rikkumiste eest puudub endiselt igasugune vastutuselevõtmine; arvestades, et eriti on mõjutatud naissoost inimõiguste kaitsjad; arvestades, et eriti on sihikule võetud vähemusrühmad, nagu Hazara kogukond;

| I. | arvestades, et vaesus on sundinud Afganistani perekondi korraldama abielusid ja koguma tütardele kaasavara, ning arvestades, et pärast tütarlaste koolikeelu rakendamist on laste abielude arv Afganistanis suurenenud 500 %; arvestades, et enne riigi ülevõtmist Talibani poolt abiellus enne 18-aastaseks saamist 35 % tüdrukutest ja enne 15. eluaastat 9 % tüdrukutest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vaesus on sundinud Afganistani perekondi korraldama abielusid ja koguma tütardele kaasavara, ning arvestades, et pärast tütarlaste koolikeelu rakendamist on laste abielude arv Afganistanis suurenenud 500 %; arvestades, et enne riigi ülevõtmist Talibani poolt abiellus enne 18-aastaseks saamist 35 % tüdrukutest ja enne 15. eluaastat 9 % tüdrukutest;

| J. | arvestades, et Afganistanis on väikelaste suremus üks maailma kõrgemaid ja igal aastal sureb tuhandeid naisi rasedusega seotud põhjustel, mida oleks kerge vältida; arvestades, et sotsiaal-majanduslik olukord, mis oli juba enne Talibani ülevõtmist ebakindel, on de facto valitsuse all ning COVID-19 pandeemia, ränkade põudade ja karmi talve tõttu järsult halvenenud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Afganistanis on väikelaste suremus üks maailma kõrgemaid ja igal aastal sureb tuhandeid naisi rasedusega seotud põhjustel, mida oleks kerge vältida; arvestades, et sotsiaal-majanduslik olukord, mis oli juba enne Talibani ülevõtmist ebakindel, on de facto valitsuse all ning COVID-19 pandeemia, ränkade põudade ja karmi talve tõttu järsult halvenenud;

| K. | arvestades, et Afganistani humanitaarkriis on maailmas üks kiiremini süvenevaid kriise, mis on avaldanud naistele ja tütarlastele ebaproportsionaalselt suurt mõju; arvestades, et peaaegu 100 % Afganistani leibkondadest, mille perekonnapea on naine, seisab silmitsi toiduga kindlustamatusega; arvestades, et Talibani valitsuse kehtestatud uus poliitika on oluliselt mõjutanud naiste võimet elatist teenida, tõugates nad veelgi suuremasse vaesusse, ning et paljud naissoost perekonnapead on selle tagajärjel eriti rängalt kannatanud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Afganistani humanitaarkriis on maailmas üks kiiremini süvenevaid kriise, mis on avaldanud naistele ja tütarlastele ebaproportsionaalselt suurt mõju; arvestades, et peaaegu 100 % Afganistani leibkondadest, mille perekonnapea on naine, seisab silmitsi toiduga kindlustamatusega; arvestades, et Talibani valitsuse kehtestatud uus poliitika on oluliselt mõjutanud naiste võimet elatist teenida, tõugates nad veelgi suuremasse vaesusse, ning et paljud naissoost perekonnapead on selle tagajärjel eriti rängalt kannatanud;

| L. | arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni 2022. aasta märtsi aruande kohaselt põgenes 2021. aastal Afganistanist üle 1,258 miljoni inimese, mis on kaks korda rohkem kui viimastel aastatel; arvestades, et samal ajal on kodukohta naasnud riigisiseste põgenike arv kolmekordistunud, jõudes 2021. aastal rekordilise 3,06 miljoni tagasipöördumiseni; arvestades, et piirkonnas on peaaegu 5 miljonit riigist lahkunud afgaani, kellest 90 % viibib Pakistanis ja Iraanis; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni 2022. aasta märtsi aruande kohaselt põgenes 2021. aastal Afganistanist üle 1,258 miljoni inimese, mis on kaks korda rohkem kui viimastel aastatel; arvestades, et samal ajal on kodukohta naasnud riigisiseste põgenike arv kolmekordistunud, jõudes 2021. aastal rekordilise 3,06 miljoni tagasipöördumiseni; arvestades, et piirkonnas on peaaegu 5 miljonit riigist lahkunud afgaani, kellest 90 % viibib Pakistanis ja Iraanis;

| M. | arvestades, et ÜRO pagulaste ülemvoliniku andmetel on 35 % naistest ja tütarlastest teatanud, et nad tunnevad end naaberriikides Iraanis ja Pakistanis varjupaika otsides soopõhise vägivalla tõttu ohustatuna; arvestades, et seal käib koolis ainult 70 % tütarlastest, poistest aga 92 %; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ÜRO pagulaste ülemvoliniku andmetel on 35 % naistest ja tütarlastest teatanud, et nad tunnevad end naaberriikides Iraanis ja Pakistanis varjupaika otsides soopõhise vägivalla tõttu ohustatuna; arvestades, et seal käib koolis ainult 70 % tütarlastest, poistest aga 92 %;

| N. | arvestades, et EL on elanikkonnale antavat toetust suurendanud ning algatanud selleks üle 268,3 miljoni euro väärtuses projekte, milles pööratakse põhitähelepanu haridussüsteemi ja elatusvahendite säilitamisele ning rahvatervise kaitsmisele; arvestades, et need projektid moodustavad osa 1 miljardi euro suurusest ELi üldisest toetuspaketist, millest komisjon andis teada 2021. aasta oktoobris ja millest antakse abi pagulastele, rändajatele ja riigisisestele põgenikele ning toetatakse inimõiguste kaitsjaid ja kodanikuühiskonna organisatsioone; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL on elanikkonnale antavat toetust suurendanud ning algatanud selleks üle 268,3 miljoni euro väärtuses projekte, milles pööratakse põhitähelepanu haridussüsteemi ja elatusvahendite säilitamisele ning rahvatervise kaitsmisele; arvestades, et need projektid moodustavad osa 1 miljardi euro suurusest ELi üldisest toetuspaketist, millest komisjon andis teada 2021. aasta oktoobris ja millest antakse abi pagulastele, rändajatele ja riigisisestele põgenikele ning toetatakse inimõiguste kaitsjaid ja kodanikuühiskonna organisatsioone;

| O. | arvestades, et Piirideta Reporterite andmetel on Afganistanis suletud 231 meediaväljaannet ehk 40 % kõigist riigi väljaannetest; arvestades, et 6 400-st töökoha kaotanud ajakirjanikust 80 % on naised; arvestades, et piirangutega on keelustatud kohalike ja rahvusvaheliste meediakanalite, näiteks BBC tegevus ning ajakirjanikke on vahistatud, kinni peetud ja pekstud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Piirideta Reporterite andmetel on Afganistanis suletud 231 meediaväljaannet ehk 40 % kõigist riigi väljaannetest; arvestades, et 6 400-st töökoha kaotanud ajakirjanikust 80 % on naised; arvestades, et piirangutega on keelustatud kohalike ja rahvusvaheliste meediakanalite, näiteks BBC tegevus ning ajakirjanikke on vahistatud, kinni peetud ja pekstud;

| P. | arvestades, et Talibaniga seotud üksuste ja üksikisikute suhtes rakendatavad sanktsioonid ei tohiks takistada selliste finantstehingute tegemist, mis on seotud valitsusväliste organisatsioonide poolt humanitaarabi andmise ja põhiteenuste osutamisega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Talibaniga seotud üksuste ja üksikisikute suhtes rakendatavad sanktsioonid ei tohiks takistada selliste finantstehingute tegemist, mis on seotud valitsusväliste organisatsioonide poolt humanitaarabi andmise ja põhiteenuste osutamisega;

| Q. | arvestades, et endises Afganistani Vabariigis töötasid naised kuni 15. augustini 2021 edukalt kõrgetel ametikohtadel, nt parlamendiliikmete, ministrite, kohtunike, kuberneride, juristide ja suursaadikutena; arvestades, et Talibani väed on endised õiguspäraselt ametisse nimetatud valitsusametnikud sunniviisiliselt ametist kõrvaldanud ega ole oma uude tunnustamata de facto valitsusse naisi kaasanud; arvestades, et need de facto ametivõimud ei esinda Afganistani mitmekesist ühiskonda kaasavalt; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et endises Afganistani Vabariigis töötasid naised kuni 15. augustini 2021 edukalt kõrgetel ametikohtadel, nt parlamendiliikmete, ministrite, kohtunike, kuberneride, juristide ja suursaadikutena; arvestades, et Talibani väed on endised õiguspäraselt ametisse nimetatud valitsusametnikud sunniviisiliselt ametist kõrvaldanud ega ole oma uude tunnustamata de facto valitsusse naisi kaasanud; arvestades, et need de facto ametivõimud ei esinda Afganistani mitmekesist ühiskonda kaasavalt;

| R. | arvestades, et luureteenistused on hoiatanud, et Afganistanist ei tohi saada paik, kus terrorirühmitused võivad end tunda turvaliselt; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et luureteenistused on hoiatanud, et Afganistanist ei tohi saada paik, kus terrorirühmitused võivad end tunda turvaliselt;

| 1. | on väga mures humanitaar- ja inimõiguste kriisi pärast, mis Afganistanis on pärast Talibani võimuvõtmist tekkinud; kordab, et on Afganistani rahvaga vankumatult solidaarne ja kavatseb teda toetada; rõhutab, et põhiõigusi ja -vabadusi, mis Afganistani rahval on viimase 20 aasta jooksul olnud, tuleks kaitsta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab kahetsusväärseks, et naiste ja tütarlaste olukord Afganistanis on pärast riigi ülevõtmist Talibani poolt pidevalt halvenenud; mõistab hukka, et Taliban tegutseb pidevalt selle nimel, et naised ja tütarlapsed riigi avalikust elust kõrvale tõrjuda ning takistada neil kasutamast enamikku inimõigustest, sealhulgas õigust haridusele, tööle, vabale liikumisele ja tervishoiule; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab kõige karmimalt hukka Talibani otsuse lükata 6. klassi lõpetanud tütarlaste haridustee jätkamine määramata ajaks edasi, kuigi varem lubas Taliban, et kõigil kodanikel on õigus haridust omandada; nõuab tungivalt, et Taliban tühistaks otsused ja piirangud, mis kehtivad ainult naiste ja tütarlaste kohta, ning avaks uuesti naisküsimuste ministeeriumi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et kõigis kokkulepetes, mille EL ja selle liikmesriigid Afganistani de facto ametivõimudega sõlmivad ja milles nad endale kohustusi võtavad, tuleb seada tingimuseks, et naistel ja tütarlastel peab olema õigus haridust omandada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub Talibani üles täitma oma kohustust tagada, et kõigil Afganistani kodanikel, sealhulgas naistel ja tütarlastel, on õigus haridusele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab hukka, et Taliban on Afganistanis naiste õiguste kaitseks korraldatud rahumeelsed meeleavaldused maha surunud; nõuab, et 2021. aasta oktoobris Heratis vahistatud naispolitseinik Alia Azizi viivitamata vabastataks, et vabastataks ka kõik teised kinnipeetud naiste õiguste kaitsjad ning et aktivistide hirmutamine ja ahistamine lõpetataks; nõuab, et õpetajate ja õpilaste ahistamine, ähvardamine ja ründamine lõpetataks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub de facto ametivõime üles tagama, et kogu Afganistanis oleksid kõigil naistel ja tütarlastel olemas kõik õigused ja võimalus kasutada reproduktiivtervishoiu teenuseid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab suurt muret selle pärast, et alates Talibani võimuvõtmisest on naised ja tütarlapsed suuremas ärakasutamise ohus, sealhulgas ohus sattuda sundabielu, seksuaalse ärakasutamise ja sunniviisilise töö eesmärgil toimuva inimkaubanduse ohvriks; mõistab soolise vägivalla ja diskrimineerimise hukka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub Afganistani de facto ametivõime üles moodustama kaasavat valitsust, milles naised osalevad kõikidel tasanditel otsuste tegemises; rõhutab, et tuleb välja töötada uus ELi Afganistani-strateegia, milles on naiste ja tütarlaste olukorda arvesse võetud ning mille eesmärk on naiste õigusi ja naiste osalemist avalikus elus selgelt toetada; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et ELil on Talibaniga peetava võimaliku poliitilise dialoogi suhtes kindel seisukoht, mis on kujundatud temaatiliste kriteeriumide alusel, mis põhinevad igaühe inimõiguste austamise ja õigusriigi põhimõtetel; on seisukohal, et alates 15. augustist 2021 on nende kriteeriumide alusel mõõdetud näitajad ainult halvenenud, mille tõttu ei ole Talibani valitsust võimalik de facto tunnustada; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab kiiduväärseks ÜRO 17. märtsi 2022. aasta resolutsiooni 2626 (2022), millega ÜRO Afganistani abimissiooni mandaati pikendati; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid toetaksid peasekretäri Afganistani eriesindaja mandaati ning teeksid muu hulgas kõigi asjaomaste Afganistani osalejate ja sidusrühmadega koostööd, et kõigil naissoost õpilastel oleks õigus kohe jälle koolis käima hakata; |
| --- | --- |

11.

| 12. | võtab teadmiseks, et 2022. aasta jaanuaris toimusid Oslos Euroopa ja USA ametnike ning Talibani delegatsiooni vahel kõnelused, kuid Ameerika Ühendriigid jätsid Doha kõnelused hiljuti ära, sest Taliban otsustas, et tütarlastele kooliskäimise õigust tagasi ei anna; rõhutab, et kõikidel tulevastel läbirääkimistel, mida riikide tasandil Talibaniga peetakse, peavad osalema Afganistani naiste esindajad; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles Afganistanist põgenenuid toetama ja kaitsma; kordab, et Afganistani naissoost juristide, kodanikuühiskonna juhtide, kunstnike, sportlaste ja muude vähekaitstud isikute staatust tuleb kindlustada, eriti nende puhul, kelle elu on ohus, nagu LGBTQI+ kogukonna liikmed; kordab, et nõuab Afganistani pagulastele mõeldud spetsiaalset viisaprogrammi, tõhustatud ümberasustamiskavasid ja tegelikku tagatistega kaitset; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et tingimata tuleb tegeleda soolise vägivalla probleemiga, millega Afganistani naised ja tütarlapsed vastuvõtvates riikides, eelkõige Iraanis ja Pakistanis kokku puutuvad, ning tagada, et nad käiksid koolis, osaleksid tööturul ja neil oleks võimalik kasutada tervishoiuteenuseid, sealhulgas vaimse tervise teenuseid; tuletab meelde, et pagulastel ja transiitreisijatel on eriti suur oht sattuda soolise vägivalla ohvriks; nõuab seetõttu, et kaitsega tegelevatele humanitaarorganisatsioonidele ja -asutustele eraldataks rohkem raha; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub riike üles viivitamata lõpetama inimeste tagasisaatmise Afganistani või kolmandatesse riikidesse, kus neid ähvardab Afganistani tagasisaatmise oht; nõuab, et Afganistani kodanikke, eelkõige lapsi, kes on juba tagasi saadetud, jälgitaks tähelepanelikult; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mõistab hukka asjaolu, et järjest sagenevad teated etnilistesse ja usuvähemustesse kuuluvate inimeste tapmise, ahistamise ja hirmutamise kohta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on sügavalt mures selle pärast, et Taliban pakub taas terrorirühmitustele turvapaika; nõuab, et Taliban ja Afganistani de facto ametivõimud täidaksid oma terrorismivastase võitlusega seotud kohustusi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde oma korraldust Euroopa välisteenistusele anda Pakistani juhtkonnale teada, et ta vastutab Afganistanis julgeoleku ja stabiilsuse eest ning peab kasutama oma mõjuvõimu Talibani üle nende eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas Afganistani naiste ja tütarlaste põhiliste inimõiguste tagamiseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kinnitab veel kord, et EL peab tugevdama koostööd Kesk-Aasia riikidega ja ergutama nende konstruktiivset ja praktilist rolli Afganistani pagulaste ümberasustamisel; rõhutab, et selline koostöö ei tohiks kahjustada ELi põhiväärtuste ega õigusriigi kaitsmist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et naised ja tütarlapsed ei saa vabaks enne, kui praegune humanitaarkatastroof pole lõppenud; nõuab tungivalt, et EL ja tema liikmesriigid tegeleksid jätkuva humanitaarkriisi põhjustega, tehes kõik selleks, et suurendada humanitaarabi, järgida sootundlikku lähenemisviisi, taastada likviidsus ja säilitada põhilised sotsiaalteenused; nõuab Afganistani vahendite vabastamist ja suuremat rahalist toetust sellistele programmidele nagu komisjoni rahvusvahelise partnerluse peadirektoraadi (DG INTPA) poolt antav abi, mis keskendub põhivajadustele ja elatusvahenditele, ning Maailmapanga Afganistani ülesehitamise sihtfond; rõhutab, et humanitaarabi vahendid tuleks teha kättesaadavaks toimiva pangandussüsteemi kaudu ning neid tuleks paindlikult pakkuda Afganistanis tegutsevatele usaldusväärsetele valitsusvälistele organisatsioonidele ja kogukonnapõhistele organisatsioonidele, sealhulgas kohalikele naisorganisatsioonidele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | võtab teadmiseks, et ELi delegatsioon on taastanud Kabulis oma minimaalse kohaloleku, et koordineerida humanitaarabi andmist ja jälgida humanitaarolukorda; rõhutab tungivalt, et see ei tähenda Talibani režiimi tunnustamist ELi poolt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et kuigi ÜRO kutsus 31. märtsil 2022 üles eraldama Afganistanis humanitaarabi andmiseks mõeldud ÜRO 2022. aasta humanitaarabikava elluviimiseks 4,4 miljardit USA dollarit, lubasid rahvusvahelised rahastajad, sealhulgas EL ja tema liikmesriigid, eraldada vaid 2,44 miljardit USA dollarit; nõuab tungivalt, et komisjon eraldaks naiste õiguste programmide ja projektide jaoks piisavad ja konkreetsed vahendid ning rakendaks neid osana terviklikust ja pikaajalisest kohustusest toetada Afganistanis inimõigusi ja naiste õigusi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab vajadust tagada takistamatu juurdepääs humanitaarabile, et eraldatud vahendid tõepoolest jõuaksid mõjutatud isikuteni; ergutab ELi ja selle liikmesriike praegusi meetmeid seetõttu läbi vaatama ja kohandama; tuletab meelde, et humanitaarabi peab olema neutraalne, erapooletu, humaanne ja sõltumatu ning selle andmisele ei tohi mingil juhul kehtestada tingimusi; kutsub nõukogu, komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles järjekindlalt kinnitama, et humanitaarabi andmine ei sõltu nõukogu viiest kriteeriumist, mille nõukogu Talibaniga suhtlemiseks kehtestas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles võtma lisameetmeid, et muuta humanitaarabi läbipaistvamaks ja tulemuslikumaks, pidades silmas 31. märtsil 2022 toimunud ÜRO kõrgetasemelist rahastajate konverentsi Afganistanis humanitaarabi andmise toetamiseks; on seetõttu seisukohal, et hädavajalik on tagada juurdepääs humanitaarabi vahenditele toimiva pangandussüsteemi kaudu, et pakkuda rahalisi vahendeid riigis töötavatele usaldusväärsetele valitsusvälistele organisatsioonidele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tunnustab protestides osalevate tütarlaste ja naiste vaprust; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles suhtlema Afganistani de facto ametivõimudega, et nõuda andmeid nende naisõiguslaste asukoha kohta, kes arvatakse olevat kinni peetud ja kadunud, ning nõuda nende viivitamatut ja tingimusteta vabastamist; nõuab, et Taliban lõpetaks nende meelevaldsete ja kohtuväliste tavade rakendamise viivitamata ning tagaks rahumeelse kogunemise ja väljendusvabaduse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub ELi ja tema liikmesriike üles suurendama toetust naisõiguslastele Afganistanis ja täielikult rakendama inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, muu hulgas tagades üksikjuhtumite puhul rikkumiste eest vastutusele võtmise era- ja avaliku toetuse kaudu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab, et Afganistani inimõiguste olukorraga tegelevale uuele eriraportöörile antaks tema mandaadi täitmiseks piisavad rahalised vahendid, eriteave ja diplomaatiline toetus; kutsub ÜRO Inimõiguste Nõukogu üles looma sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni, millel on mitmeaastane mandaat ja piisavad vahendid rikkumiste, sealhulgas naiste õiguste rikkumiste dokumenteerimiseks, nendest teatamiseks ja nende kohta tõendite kogumiseks; |
| --- | --- |

27.

| 28. | väljendab heameelt Afganistani naisjuhtide foorumi käivitamise üle; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles hõlbustama Afganistani naiste esimese rahvusvahelise konverentsi korraldamist, et nende häält võetaks kuulda Afganistanis ja rahvusvahelisel tasandil, et ehitada uuesti üles naiste võrgustikud ja toetada Afganistani naisjuhtide foorumi tööd kaasavamal viisil; toetab ELi rahalise toetuse abil paguluses tegutseva Afganistani veebiülikooli loomist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palub Afganistani parlamendiliikmetel, endistel valitsusametnikel ja kodanikuühiskonna aktivistidel, eelkõige 2021. aasta Sahharovi mõttevabaduse auhinna finalistidel teha aktiivselt koostööd Euroopa Parlamendi Afganistaniga suhtlemiseks loodud delegatsiooni, asjaomaste komisjonide ja muude organitega selle tagamiseks, et ELi Afganistani toetamise poliitika vastaks Afganistani rahva vajadustele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | toetab Afganistani kodanikuühiskonna, eelkõige Euroopa Parlamendis Afganistani naistele pühendatud päevadel osalejate nõudmist võtta Afganistani de facto ametivõimud varasemate kuritegude eest vastutusele ja mitte unustada nende hirmutegusid; |
| --- | --- |

30.

| 31. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Afganistani parlamendi liikmetele, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ja Talibani poliitilisele büroole Dohas. |
| --- | --- |

31.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. aprill 2022

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/92 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/92

---

P9_TA(2022)0101

ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi muutmine ***I

Euroopa Parlamendi 5. aprillil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust (EL) 2015/1814 seoses lubatud heitkoguse ühikute kogusega, mis lisatakse ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi kuni 2030. aastani (COM(2021)0571 – C9-0325/2021 – 2021/0202(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 434/15)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | 2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) (3) jõustus 2016. aasta novembris. Pariisi kokkuleppe osalised leppisid kokku hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tööstusajastueelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 oC ning teha jõupingutusi temperatuuri tõusu piiramiseks 1,5  oC-ni võrreldes tööstusajastueelse tasemega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) (3) jõustus 2016. aasta novembris. Pariisi kokkuleppe osalised leppisid kokku hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tööstusajastueelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 oC ning teha jõupingutusi temperatuuri tõusu piiramiseks 1,5  oC-ni võrreldes tööstusajastueelse tasemega.

| (1) | 2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) (3) jõustus 2016. aasta novembris. Pariisi kokkuleppe osalised leppisid kokku hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tööstusajastueelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 oC ning teha jõupingutusi temperatuuri tõusu piiramiseks 1,5  oC-ni võrreldes tööstusajastueelse tasemega.
  Glasgow kliimapakti vastuvõtmisega tunnistasid Pariisi kokkuleppe osalised, et maailma keskmise temperatuuri tõusu piiramine 1,5  oC-ni võrreldes tööstusajastueelse tasemega vähendaks märkimisväärselt kliimamuutustega seotud ohtusid ja mõjusid, ning võtsid kohustuse suurendada 2022. aasta lõpuks oma 2030. aasta eesmärke, et kõrvaldada püüdluste puudujääk, kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) järeldustega. Seda tuleks teha õiglaselt ja austades ühise, kuid diferentseeritud vastutuse ja vastava suutlikkuse põhimõtet riigiti erineva olukorra valguses. Euroopa Liidu


  heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS), sealhulgas selle turustabiilsusreservi läbivaatamine on ainulaadne võimalus aidata tõhustada ELi kliimameetmeid enne Egiptuses toimuvat ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 27. istungjärku (COP27). |
| --- | --- |

(1)

2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) (3) jõustus 2016. aasta novembris. Pariisi kokkuleppe osalised leppisid kokku hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tööstusajastueelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 oC ning teha jõupingutusi temperatuuri tõusu piiramiseks 1,5  oC-ni võrreldes tööstusajastueelse tasemega.
  Glasgow kliimapakti vastuvõtmisega tunnistasid Pariisi kokkuleppe osalised, et maailma keskmise temperatuuri tõusu piiramine 1,5  oC-ni võrreldes tööstusajastueelse tasemega vähendaks märkimisväärselt kliimamuutustega seotud ohtusid ja mõjusid, ning võtsid kohustuse suurendada 2022. aasta lõpuks oma 2030. aasta eesmärke, et kõrvaldada püüdluste puudujääk, kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) järeldustega. Seda tuleks teha õiglaselt ja austades ühise, kuid diferentseeritud vastutuse ja vastava suutlikkuse põhimõtet riigiti erineva olukorra valguses. Euroopa Liidu


  heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS), sealhulgas selle turustabiilsusreservi läbivaatamine on ainulaadne võimalus aidata tõhustada ELi kliimameetmeid enne Egiptuses toimuvat ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 27. istungjärku (COP27).

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Pariisi kokkuleppe 1,5  oC eesmärgi poole püüdlemise jätkamine on pärast IPCC 7. augusti 2021. aasta aruandes „Climate Change 2021: The Physical Science base“ (Kliimamuutused 2021: reaalteaduslik alus) tehtud järeldusi muutunud veelgi hädavajalikumaks. IPCC järelduste kohaselt jõuab ülemaailmne temperatuuri tõus 1,5  oC piirini või ületab selle kiiremini, kui varem arvati, nimelt järgmise 20 aasta jooksul. Samuti leiti, et kui kasvuhoonegaaside heitkoguseid ei vähendata kohe ja ambitsioonikalt, ei ole enam võimalik piirata globaalset soojenemist ligi 1,5  oC-ni või isegi 2 oC-ni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Pariisi kokkuleppe 1,5  oC eesmärgi poole püüdlemise jätkamine on pärast IPCC 7. augusti 2021. aasta aruandes „Climate Change 2021: The Physical Science base“ (Kliimamuutused 2021: reaalteaduslik alus) tehtud järeldusi muutunud veelgi hädavajalikumaks. IPCC järelduste kohaselt jõuab ülemaailmne temperatuuri tõus 1,5  oC piirini või ületab selle kiiremini, kui varem arvati, nimelt järgmise 20 aasta jooksul. Samuti leiti, et kui kasvuhoonegaaside heitkoguseid ei vähendata kohe ja ambitsioonikalt, ei ole enam võimalik piirata globaalset soojenemist ligi 1,5  oC-ni või isegi 2 oC-ni.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1b) | Euroopa Parlament nõudis 28. novembri 2019. aasta resolutsioonis kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta



   (1a)



  tungivalt, et komisjon võtaks viivitamata ambitsioonikaid meetmeid, et piirata globaalset soojenemist 1,5  oC-ni ja vältida elurikkuse ulatuslikku kadumist, sealhulgas tegeledes vasturääkivustega liidu praeguses kliima- ja keskkonnaalast hädaolukorda käsitlevas poliitikas ning tagades, et kõik asjakohased tulevased seadusandlikud ja eelarve-ettepanekud on kõigiti kooskõlas eesmärgiga hoida globaalne soojenemine alla 1,5  oC ega kiirenda elurikkuse kadumist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1b)

Euroopa Parlament nõudis 28. novembri 2019. aasta resolutsioonis kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta



   (1a)



  tungivalt, et komisjon võtaks viivitamata ambitsioonikaid meetmeid, et piirata globaalset soojenemist 1,5  oC-ni ja vältida elurikkuse ulatuslikku kadumist, sealhulgas tegeledes vasturääkivustega liidu praeguses kliima- ja keskkonnaalast hädaolukorda käsitlevas poliitikas ning tagades, et kõik asjakohased tulevased seadusandlikud ja eelarve-ettepanekud on kõigiti kooskõlas eesmärgiga hoida globaalne soojenemine alla 1,5  oC ega kiirenda elurikkuse kadumist.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1c) | Vajadust kiireloomuliste meetmete järele suurendab veelgi äärmuslike ilmastikutingimuste sageduse ja intensiivsuse suurenemine, mis on otseselt tingitud kliimamuutustest. ÜRO katastroofiohu vähendamise ameti andmetel on maailmas registreeritud katastroofide arv ja ülemaailmse majandusliku kahju ulatus viimase 20 aasta jooksul peaaegu kahekordistunud, suur osa sellest suurenemisest on tingitud kliimaga seotud katastroofide arvu märkimisväärsest kasvust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1c)

Vajadust kiireloomuliste meetmete järele suurendab veelgi äärmuslike ilmastikutingimuste sageduse ja intensiivsuse suurenemine, mis on otseselt tingitud kliimamuutustest. ÜRO katastroofiohu vähendamise ameti andmetel on maailmas registreeritud katastroofide arv ja ülemaailmse majandusliku kahju ulatus viimase 20 aasta jooksul peaaegu kahekordistunud, suur osa sellest suurenemisest on tingitud kliimaga seotud katastroofide arvu märkimisväärsest kasvust.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 1 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1d) | Seepärast peaks liit selle pakilisusega tegelema, suurendades jõupingutusi ja asudes kliimamuutuste vastases võitluses rahvusvaheliseks liidriks, võttes samal ajal arvesse õigluse ning ühise, kuid diferentseeritud vastutuse ja vastava suutlikkuse põhimõtteid, nagu on sätestatud Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõikes 2. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1d)

Seepärast peaks liit selle pakilisusega tegelema, suurendades jõupingutusi ja asudes kliimamuutuste vastases võitluses rahvusvaheliseks liidriks, võttes samal ajal arvesse õigluse ning ühise, kuid diferentseeritud vastutuse ja vastava suutlikkuse põhimõtteid, nagu on sätestatud Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõikes 2.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Kliima- ja keskkonnaprobleemide lahendamine ning Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamine on kesksel kohal teatises „Euroopa roheline kokkulepe“, mille komisjon võttis vastu 11. detsembril 2019 (4). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Kliima- ja keskkonnaprobleemide lahendamine ning Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamine on kesksel kohal teatises „Euroopa roheline kokkulepe“, mille komisjon võttis vastu 11. detsembril 2019 (4).

| (2) | Kliima- ja keskkonnaprobleemide lahendamine ning Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamine on
  seetõttu
  kesksel kohal teatises „Euroopa roheline kokkulepe“, mille komisjon võttis vastu 11. detsembril 2019 (4). |
| --- | --- |

(2)

Kliima- ja keskkonnaprobleemide lahendamine ning Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamine on
  seetõttu
  kesksel kohal teatises „Euroopa roheline kokkulepe“, mille komisjon võttis vastu 11. detsembril 2019 (4).

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Euroopa rohelises kokkuleppes on
  ühendatud ulatuslikud üksteist vastastikku tugevdavad meetmed
  ja
  algatused, mille eesmärk
  on
  saavutada ELis 2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning
  selles on esitatud uus majanduskasvu strateegia, millega soovitakse muuta liit õiglaseks ja jõukaks ühiskonnaks tänapäevase, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega,
  kus majanduskasv on eraldatud ressursikasutusest
  . Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõjude eest.
  Samal ajal
  mõjutab
  see üleminek erinevalt naisi
  ja
  mehi
  ning eriti suur mõju on sellel teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu eakad, puuetega inimesed ja
  rassilises või etnilises vähemuses olevad inimesed
  . Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav
  ning et kedagi ei jäetaks kõrvale
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Euroopa rohelises kokkuleppes on
  ühendatud ulatuslikud üksteist vastastikku tugevdavad meetmed
  ja
  algatused, mille eesmärk
  on
  saavutada ELis 2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning
  selles on esitatud uus majanduskasvu strateegia, millega soovitakse muuta liit õiglaseks ja jõukaks ühiskonnaks tänapäevase, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega,
  kus majanduskasv on eraldatud ressursikasutusest
  . Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõjude eest.
  Samal ajal
  mõjutab
  see üleminek erinevalt naisi
  ja
  mehi
  ning eriti suur mõju on sellel teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu eakad, puuetega inimesed ja
  rassilises või etnilises vähemuses olevad inimesed
  . Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav
  ning et kedagi ei jäetaks kõrvale
  .

| (3) | Euroopa rohelises kokkuleppes on
  sätestatud lähtepunkt liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks hiljemalt 2050. aastaks
  ja
  pärast seda negatiivsete heitkoguste eesmärgi saavutamiseks, nagu
  on
  sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119



   (1a)



  artikli 2 lõikes 1.
  Selles on esitatud uus majanduskasvu strateegia, millega soovitakse muuta liit õiglaseks ja jõukaks ühiskonnaks tänapäevase, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega,
  jätmata kedagi kõrvale õiglase ülemineku protsessis, milles käsitletakse ka energiaostuvõimetust
  . Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõjude eest.
  See üleminek
  mõjutab
  eri sektorite töötajaid
  ja
  sugusid erinevalt
  ning eriti suur mõju on sellel teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele
  ja haavatavatele
  rühmadele, nagu eakad, puuetega inimesed
  , rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed ning väikese
  ja
  väiksema keskmise sissetulekuga üksikisikud ja leibkonnad. Samuti tekitab see suuremaid probleeme teatavatele piirkondadele, eriti struktuurselt ebasoodsas olukorras olevatele ja perifeersetele piirkondadele ning saartele
  . Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa rohelises kokkuleppes on
  sätestatud lähtepunkt liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks hiljemalt 2050. aastaks
  ja
  pärast seda negatiivsete heitkoguste eesmärgi saavutamiseks, nagu
  on
  sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119



   (1a)



  artikli 2 lõikes 1.
  Selles on esitatud uus majanduskasvu strateegia, millega soovitakse muuta liit õiglaseks ja jõukaks ühiskonnaks tänapäevase, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega,
  jätmata kedagi kõrvale õiglase ülemineku protsessis, milles käsitletakse ka energiaostuvõimetust
  . Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõjude eest.
  See üleminek
  mõjutab
  eri sektorite töötajaid
  ja
  sugusid erinevalt
  ning eriti suur mõju on sellel teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele
  ja haavatavatele
  rühmadele, nagu eakad, puuetega inimesed
  , rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed ning väikese
  ja
  väiksema keskmise sissetulekuga üksikisikud ja leibkonnad. Samuti tekitab see suuremaid probleeme teatavatele piirkondadele, eriti struktuurselt ebasoodsas olukorras olevatele ja perifeersetele piirkondadele ning saartele
  . Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Arvestades et COVID-19 pandeemial on olnud väga tõsised tagajärjed liidu kodanike tervisele, elu- ja töötingimustele ning heaolule, on Euroopa rohelise kokkuleppe vajalikkus ja väärtus üksnes kasvanud. See näitab, et tuleb parandada meie ühiskonna ja majanduse vastupanuvõimet väliste vapustuste suhtes ning võtta varakult meetmeid nende ennetamiseks või leevendamiseks. Euroopa kodanikud väljendavad jätkuvalt kindlat arvamust, et see kehtib eelkõige kliimamuutuste kohta (5). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Arvestades et COVID-19 pandeemial on olnud väga tõsised tagajärjed liidu kodanike tervisele, elu- ja töötingimustele ning heaolule, on Euroopa rohelise kokkuleppe vajalikkus ja väärtus üksnes kasvanud. See näitab, et tuleb parandada meie ühiskonna ja majanduse vastupanuvõimet väliste vapustuste suhtes ning võtta varakult meetmeid nende ennetamiseks või leevendamiseks. Euroopa kodanikud väljendavad jätkuvalt kindlat arvamust, et see kehtib eelkõige kliimamuutuste kohta (5).

| (4) | Arvestades et COVID-19 pandeemial on olnud väga tõsised tagajärjed liidu kodanike tervisele, elu- ja töötingimustele ning heaolule, on
  hästi rakendatud
  Euroopa rohelise kokkuleppe vajalikkus ja väärtus üksnes kasvanud. See näitab, et tuleb parandada meie ühiskonna ja majanduse vastupanuvõimet väliste vapustuste suhtes ning võtta varakult meetmeid nende ennetamiseks või leevendamiseks
  õiglaselt ja nii, et mitte kedagi, sealhulgas energiaostuvõimetuse ohus olevaid inimesi, ei jäeta kõrvale
  . Euroopa kodanikud väljendavad jätkuvalt kindlat arvamust, et see kehtib eelkõige kliimamuutuste kohta (5). |
| --- | --- |

(4)

Arvestades et COVID-19 pandeemial on olnud väga tõsised tagajärjed liidu kodanike tervisele, elu- ja töötingimustele ning heaolule, on
  hästi rakendatud
  Euroopa rohelise kokkuleppe vajalikkus ja väärtus üksnes kasvanud. See näitab, et tuleb parandada meie ühiskonna ja majanduse vastupanuvõimet väliste vapustuste suhtes ning võtta varakult meetmeid nende ennetamiseks või leevendamiseks
  õiglaselt ja nii, et mitte kedagi, sealhulgas energiaostuvõimetuse ohus olevaid inimesi, ei jäeta kõrvale
  . Euroopa kodanikud väljendavad jätkuvalt kindlat arvamust, et see kehtib eelkõige kliimamuutuste kohta (5).

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Valitsustevaheline bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitlev teaduslik-poliitiline foorum (IPBES) juhtis oma 29. oktoobri 2020. aasta aruandes „Biodiversity and Pandemics“ (Elurikkus ja pandeemia) tähelepanu sellele, et pandeemiate algpõhjused on samad ülemaailmsed keskkonnamuutused, mis põhjustavad elurikkuse kadumist ja kliimamuutusi. Seetõttu tuleks kliimamuutusi leevendada, et säilitada ja parandada meie elurikkuse seisukorda ning sellega omakorda kaitsta inimeste tervist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Valitsustevaheline bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitlev teaduslik-poliitiline foorum (IPBES) juhtis oma 29. oktoobri 2020. aasta aruandes „Biodiversity and Pandemics“ (Elurikkus ja pandeemia) tähelepanu sellele, et pandeemiate algpõhjused on samad ülemaailmsed keskkonnamuutused, mis põhjustavad elurikkuse kadumist ja kliimamuutusi. Seetõttu tuleks kliimamuutusi leevendada, et säilitada ja parandada meie elurikkuse seisukorda ning sellega omakorda kaitsta inimeste tervist.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruses (EL) 2021/1119 on liit sätestanud
  õigusakti kujul



   (7)

  eesmärgi saavutada 2050. aastaks kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus. Kõnealuse määrusega on kehtestatud ka siduv kohustus vähendada liidusisest kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast sidumise mahaarvamist) 2030. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemega vähemalt 55 %. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruses (EL) 2021/1119 on liit sätestanud
  õigusakti kujul



   (7)

  eesmärgi saavutada 2050. aastaks kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus. Kõnealuse määrusega on kehtestatud ka siduv kohustus vähendada liidusisest kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast sidumise mahaarvamist) 2030. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemega vähemalt 55 %.

| (6) | Määruses (EL) 2021/1119 on liit sätestanud
  õigusaktis
  eesmärgi saavutada
  hiljemalt
  2050. aastaks kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus
  ja eesmärgi saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused
  . Kõnealuse määrusega on kehtestatud ka siduv kohustus vähendada liidusisest kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast sidumise mahaarvamist) 2030. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemega vähemalt 55 %.
  See peaks toimuma õiglase üleminekuna, kus mitte kedagi ei jäeta kõrvale. |
| --- | --- |

(6)

Määruses (EL) 2021/1119 on liit sätestanud
  õigusaktis
  eesmärgi saavutada
  hiljemalt
  2050. aastaks kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus
  ja eesmärgi saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused
  . Kõnealuse määrusega on kehtestatud ka siduv kohustus vähendada liidusisest kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast sidumise mahaarvamist) 2030. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemega vähemalt 55 %.
  See peaks toimuma õiglase üleminekuna, kus mitte kedagi ei jäeta kõrvale.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Nimetatud eesmärgi saavutamisse peavad oma panuse andma kõik majandussektorid. Seepärast tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (8) loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) eesmärki kohandada nii, et see oleks kooskõlas kogu majandust hõlmava kasvuhoonegaaside netoheite 2030. aastaks vähendamise kohustusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Nimetatud eesmärgi saavutamisse peavad oma panuse andma kõik majandussektorid. Seepärast tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (8) loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) eesmärki kohandada nii, et see oleks kooskõlas kogu majandust hõlmava kasvuhoonegaaside netoheite 2030. aastaks vähendamise kohustusega.

| (7) | Nimetatud eesmärgi saavutamisse peavad oma panuse andma kõik majandussektorid. Seepärast tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (8) loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) eesmärki kohandada nii, et see oleks kooskõlas kogu majandust hõlmava kasvuhoonegaaside netoheite 2030. aastaks vähendamise kohustusega
  , liidu kliimaneutraalsuse eesmärgiga, mis tuleb saavutada hiljemalt 2050. aastaks, ja pärast seda negatiivsete heitkoguste saavutamise eesmärgiga, nagu on sätestatud määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1
  . |
| --- | --- |

(7)

Nimetatud eesmärgi saavutamisse peavad oma panuse andma kõik majandussektorid. Seepärast tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (8) loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) eesmärki kohandada nii, et see oleks kooskõlas kogu majandust hõlmava kasvuhoonegaaside netoheite 2030. aastaks vähendamise kohustusega
  , liidu kliimaneutraalsuse eesmärgiga, mis tuleb saavutada hiljemalt 2050. aastaks, ja pärast seda negatiivsete heitkoguste saavutamise eesmärgiga, nagu on sätestatud määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1
  .

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Selleks et vähendada struktuurset tasakaalustamatust LHÜde pakkumise ja nõudluse vahel
  turul
  , loodi 2018. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2015/1814 (9) turustabiilsusreserv (edaspidi „reserv“), mis on toiminud alates 2019. aastast. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Selleks et vähendada struktuurset tasakaalustamatust LHÜde pakkumise ja nõudluse vahel
  turul
  , loodi 2018. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2015/1814 (9) turustabiilsusreserv (edaspidi „reserv“), mis on toiminud alates 2019. aastast.

| (8) | Selleks et vähendada
  turul
  struktuurset tasakaalustamatust LHÜde pakkumise ja nõudluse vahel
  , mis nõrgendas ELi HKSi madalamate CO2 hindadega, takistades sellega ELi HKSi pakkumast tugevaid stiimuleid heitkoguste vähendamiseks
  , loodi 2018. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2015/1814 (9) turustabiilsusreserv (edaspidi „reserv“), mis on toiminud alates 2019. aastast.
  Reservi loomine aitas vähendada ringluses olevate LHÜde ülejääki 2019. aastal 29 % võrreldes 2013. aasta rekordtasemega. Kuid CO2-turu 2021. aasta aruande kohaselt suurenes ringluses olevate LHÜde koguarv 2020. aastal uuesti 1 579  miljardi LHÜni võrreldes 1 385  miljardi LHÜga 2019. aastal. See üldise ülejäägi järsk suurenemine oli seotud COVID-19 kriisist tingitud väiksema nõudlusega. Komisjoni hinnangul kulub 2020. aasta täiendava ülejäägi absorbeerimiseks kuni neli aastat, mis omakorda lükkab edasi pakilise vajaduse absorbeerida varasem ülejääk ja muuta ELi HKS eesmärgipäraseks. Seepärast ja ilma et see piiraks reservi edasist muutmist 2022. aastal toimuva direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse (EL) 2015/1814 üldise läbivaatamise raames, peaks komisjon pidevalt jälgima reservi toimimist ja tagama, et reserv on tulevaste ettenägematute väliste vapustuste korral eesmärgipärane. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et vähendada
  turul
  struktuurset tasakaalustamatust LHÜde pakkumise ja nõudluse vahel
  , mis nõrgendas ELi HKSi madalamate CO2 hindadega, takistades sellega ELi HKSi pakkumast tugevaid stiimuleid heitkoguste vähendamiseks
  , loodi 2018. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2015/1814 (9) turustabiilsusreserv (edaspidi „reserv“), mis on toiminud alates 2019. aastast.
  Reservi loomine aitas vähendada ringluses olevate LHÜde ülejääki 2019. aastal 29 % võrreldes 2013. aasta rekordtasemega. Kuid CO2-turu 2021. aasta aruande kohaselt suurenes ringluses olevate LHÜde koguarv 2020. aastal uuesti 1 579  miljardi LHÜni võrreldes 1 385  miljardi LHÜga 2019. aastal. See üldise ülejäägi järsk suurenemine oli seotud COVID-19 kriisist tingitud väiksema nõudlusega. Komisjoni hinnangul kulub 2020. aasta täiendava ülejäägi absorbeerimiseks kuni neli aastat, mis omakorda lükkab edasi pakilise vajaduse absorbeerida varasem ülejääk ja muuta ELi HKS eesmärgipäraseks. Seepärast ja ilma et see piiraks reservi edasist muutmist 2022. aastal toimuva direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse (EL) 2015/1814 üldise läbivaatamise raames, peaks komisjon pidevalt jälgima reservi toimimist ja tagama, et reserv on tulevaste ettenägematute väliste vapustuste korral eesmärgipärane.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Tugev ja tulevikku suunatud reserv on oluline selleks, et tagada ELi HKSi terviklikkus ja tõhus juhtimine, et see aitaks poliitikavahendina kaasa liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisele hiljemalt 2050. aastaks ja pärast seda negatiivsete heitkoguste eesmärgi saavutamisele, nagu on sätestatud määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1. ELi HKS ja järelikult reserv tuleks viia kooskõlla ka jõupingutustega piirata ülemaailmset temperatuuri tõusu 1,5  oC-ni võrreldes tööstusajastueelse tasemega, tunnistades, et see vähendaks märkimisväärselt kliimamuutustega seotud ohte ja mõjusid, võttes samal ajal arvesse õiglust ning ühise, kuid diferentseeritud vastutuse ja vastava suutlikkuse põhimõtet riigiti erineva olukorra valguses, nagu on sätestatud Pariisi kokkuleppe artiklis 2. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Tugev ja tulevikku suunatud reserv on oluline selleks, et tagada ELi HKSi terviklikkus ja tõhus juhtimine, et see aitaks poliitikavahendina kaasa liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisele hiljemalt 2050. aastaks ja pärast seda negatiivsete heitkoguste eesmärgi saavutamisele, nagu on sätestatud määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1. ELi HKS ja järelikult reserv tuleks viia kooskõlla ka jõupingutustega piirata ülemaailmset temperatuuri tõusu 1,5  oC-ni võrreldes tööstusajastueelse tasemega, tunnistades, et see vähendaks märkimisväärselt kliimamuutustega seotud ohte ja mõjusid, võttes samal ajal arvesse õiglust ning ühise, kuid diferentseeritud vastutuse ja vastava suutlikkuse põhimõtet riigiti erineva olukorra valguses, nagu on sätestatud Pariisi kokkuleppe artiklis 2.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Kui ringluses olevate LHÜde arv ületab kehtestatud ülempiiri, arvatakse enampakkumisel müüdavate LHÜde kogusest maha LHÜde kogus, mis vastab kindlale protsendile kõnealustest LHÜdest, ja paigutatakse need reservi. Samas, kui ringluses olevate LHÜde koguarv jääb alla kehtestatud alampiiri, vabastatakse vastav arv LHÜsid reservist liikmesriikidele ja lisatakse enampakkumisel müüdavate LHÜde kogusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Kui ringluses olevate LHÜde arv ületab kehtestatud ülempiiri, arvatakse enampakkumisel müüdavate LHÜde kogusest maha LHÜde kogus, mis vastab kindlale protsendile kõnealustest LHÜdest, ja paigutatakse need reservi. Samas, kui ringluses olevate LHÜde koguarv jääb alla kehtestatud alampiiri, vabastatakse vastav arv LHÜsid reservist liikmesriikidele ja lisatakse enampakkumisel müüdavate LHÜde kogusele.

| (10) | Praegu,
  kui ringluses olevate LHÜde arv ületab kehtestatud ülempiiri, arvatakse enampakkumisel müüdavate LHÜde kogusest maha LHÜde kogus, mis vastab kindlale protsendile kõnealustest LHÜdest, ja paigutatakse need reservi. Samas, kui ringluses olevate LHÜde koguarv jääb alla kehtestatud alampiiri, vabastatakse vastav arv LHÜsid reservist liikmesriikidele ja lisatakse enampakkumisel müüdavate LHÜde kogusele. |
| --- | --- |

(10)

Praegu,
  kui ringluses olevate LHÜde arv ületab kehtestatud ülempiiri, arvatakse enampakkumisel müüdavate LHÜde kogusest maha LHÜde kogus, mis vastab kindlale protsendile kõnealustest LHÜdest, ja paigutatakse need reservi. Samas, kui ringluses olevate LHÜde koguarv jääb alla kehtestatud alampiiri, vabastatakse vastav arv LHÜsid reservist liikmesriikidele ja lisatakse enampakkumisel müüdavate LHÜde kogusele.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/410 (10) muudeti otsust (EL) 2015/1814 – kuni 31. detsembrini 2023 kahekordistati igal aastal reservi lisatavate LHÜde arvu kindlaksmääramiseks kasutatav protsendimäär 12 %-lt 24 %-le. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/410 (10) muudeti otsust (EL) 2015/1814 – kuni 31. detsembrini 2023 kahekordistati igal aastal reservi lisatavate LHÜde arvu kindlaksmääramiseks kasutatav protsendimäär 12 %-lt 24 %-le.

| (11) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/410 (10) muudeti otsust (EL) 2015/1814 – kuni 31. detsembrini 2023 kahekordistati igal aastal reservi lisatavate LHÜde arvu kindlaksmääramiseks kasutatav protsendimäär 12 %-lt 24 %-le
  , et kiiresti absorbeerida varasem ülejääk, et anda tugevam hinnasignaal kasvuhoonegaaside heite kulutõhusaks vähendamiseks. See otsus tehti seoses liidu varasema 2030. aasta kliimaeesmärgiga vähendada kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet 1990. aasta tasemega võrreldes vähemalt 40 %. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/410 (10) muudeti otsust (EL) 2015/1814 – kuni 31. detsembrini 2023 kahekordistati igal aastal reservi lisatavate LHÜde arvu kindlaksmääramiseks kasutatav protsendimäär 12 %-lt 24 %-le
  , et kiiresti absorbeerida varasem ülejääk, et anda tugevam hinnasignaal kasvuhoonegaaside heite kulutõhusaks vähendamiseks. See otsus tehti seoses liidu varasema 2030. aasta kliimaeesmärgiga vähendada kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet 1990. aasta tasemega võrreldes vähemalt 40 %.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Reservi läbivaatamise raames tehtud analüüs ja CO2-turuga seotud eeldatavad suundumused näitavad, et pärast 2023. aastat igal aastal reservi lisamise määr 12 % ringluses olevate LHÜde koguarvust ei ole piisav selleks, et vältida LHÜde ülejäägi märkimisväärset suurenemist ELi HKSis.
  Seetõttu peaks protsendimäär pärast 2023. aastat olema jätkuvalt 24 % ja reservi lisatavate LHÜde miinimumarv jätkuvalt 200 miljonit. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Reservi läbivaatamise raames tehtud analüüs ja CO2-turuga seotud eeldatavad suundumused näitavad, et pärast 2023. aastat igal aastal reservi lisamise määr 12 % ringluses olevate LHÜde koguarvust ei ole piisav selleks, et vältida LHÜde ülejäägi märkimisväärset suurenemist ELi HKSis.
  Seetõttu peaks protsendimäär pärast 2023. aastat olema jätkuvalt 24 % ja reservi lisatavate LHÜde miinimumarv jätkuvalt 200 miljonit.

| (14) | Reservi läbivaatamise raames tehtud analüüs ja CO2-turuga seotud eeldatavad suundumused näitavad, et pärast 2023. aastat igal aastal reservi lisamise määr 12 % ringluses olevate LHÜde koguarvust ei ole piisav selleks, et vältida LHÜde ülejäägi märkimisväärset suurenemist ELi HKSis.
  Kui igal aastal reservi lisatavate ringluses olevate LHÜde üldkoguse määr langeb
  pärast 2023. aastat
  tagasi 12 %-le, võib märkimisväärne ja kahjulik LHÜde ülejääk ELi HKSis häirida turu stabiilsust
  ja
  ELi HKSi nõuetekohast toimimist ning nii ohustada õiguslikult siduvate kliimaeesmärkide saavutamiseks vajaliku kasvuhoonegaaside heite vähendamise saavutamist, nagu on osutatud mõjuhinnangus, mille komisjon käesoleva otsuse kohta tegi
  . |
| --- | --- |

(14)

Reservi läbivaatamise raames tehtud analüüs ja CO2-turuga seotud eeldatavad suundumused näitavad, et pärast 2023. aastat igal aastal reservi lisamise määr 12 % ringluses olevate LHÜde koguarvust ei ole piisav selleks, et vältida LHÜde ülejäägi märkimisväärset suurenemist ELi HKSis.
  Kui igal aastal reservi lisatavate ringluses olevate LHÜde üldkoguse määr langeb
  pärast 2023. aastat
  tagasi 12 %-le, võib märkimisväärne ja kahjulik LHÜde ülejääk ELi HKSis häirida turu stabiilsust
  ja
  ELi HKSi nõuetekohast toimimist ning nii ohustada õiguslikult siduvate kliimaeesmärkide saavutamiseks vajaliku kasvuhoonegaaside heite vähendamise saavutamist, nagu on osutatud mõjuhinnangus, mille komisjon käesoleva otsuse kohta tegi
  .

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Kui
  pärast 2023. aastat
  on igal aastal reservi lisamise
  määr
  taas 12
  %
  ringluses olevate LHÜde koguarvust, võib potentsiaalselt kahjulik
  LHÜde
  ülejääk ELi HKSis häirida turu stabiilsust. Lisaks tuleks 2023
  .
  aasta järgne 24 % määr kehtestada
  eraldi direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse (EL) 2015/1814 üldisest läbivaatamisest, et tugevdada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kooskõlas liidu 2030. aasta suuremate kliimaeesmärkidega, et tagada turu prognoositavus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Kui
  pärast 2023. aastat
  on igal aastal reservi lisamise
  määr
  taas 12
  %
  ringluses olevate LHÜde koguarvust, võib potentsiaalselt kahjulik
  LHÜde
  ülejääk ELi HKSis häirida turu stabiilsust. Lisaks tuleks 2023
  .
  aasta järgne 24 % määr kehtestada
  eraldi direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse (EL) 2015/1814 üldisest läbivaatamisest, et tugevdada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kooskõlas liidu 2030. aasta suuremate kliimaeesmärkidega, et tagada turu prognoositavus.

| (15) | Seepärast on oluline tagada, et
  pärast 2023. aastat
  ei langeks
  määr
  tagasi alla 24
   %
  ja et reservi lisatavate
  LHÜde
  miinimumarv ei langeks alla 200 miljoni
  .
  See peaks toimuma
  eraldi direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse (EL) 2015/1814 üldisest läbivaatamisest, et tugevdada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kooskõlas liidu 2030. aasta suuremate kliimaeesmärkidega, et tagada
  selle õigeaegne jõustumine ja seeläbi
  turu prognoositavus
  , kõrvaldades riski, et määr langeb tagasi alla 24 %. Käesolevas otsuses 24 % määra säilitamine ei tohiks piirata reservi edasist muutmist, sealhulgas vajaduse korral reservi lisatavate LHÜde määra läbivaatamist 2022. aastal toimuva direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse (EL) 2015/1814 üldise läbivaatamise raames. |
| --- | --- |

(15)

Seepärast on oluline tagada, et
  pärast 2023. aastat
  ei langeks
  määr
  tagasi alla 24
   %
  ja et reservi lisatavate
  LHÜde
  miinimumarv ei langeks alla 200 miljoni
  .
  See peaks toimuma
  eraldi direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse (EL) 2015/1814 üldisest läbivaatamisest, et tugevdada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kooskõlas liidu 2030. aasta suuremate kliimaeesmärkidega, et tagada
  selle õigeaegne jõustumine ja seeläbi
  turu prognoositavus
  , kõrvaldades riski, et määr langeb tagasi alla 24 %. Käesolevas otsuses 24 % määra säilitamine ei tohiks piirata reservi edasist muutmist, sealhulgas vajaduse korral reservi lisatavate LHÜde määra läbivaatamist 2022. aastal toimuva direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse (EL) 2015/1814 üldise läbivaatamise raames.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | 2023. aasta järgne 24 % määr tuleks kehtestada direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse (EL) 2015/1814 üldisest läbivaatamisest eraldi, et tugevdada ELi HKSi kooskõlas liidu 2030. aasta suuremate kliimaeesmärkidega, et tagada turu prognoositavus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

2023. aasta järgne 24 % määr tuleks kehtestada direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse (EL) 2015/1814 üldisest läbivaatamisest eraldi, et tugevdada ELi HKSi kooskõlas liidu 2030. aasta suuremate kliimaeesmärkidega, et tagada turu prognoositavus.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 15 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15b) | Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt direktiivi (EL) 2018/410 kohaselt loodud turustabiilsusreservi praeguste parameetrite jätkamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda eesmärgi ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15b)

Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt direktiivi (EL) 2018/410 kohaselt loodud turustabiilsusreservi praeguste parameetrite jätkamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda eesmärgi ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A9-0045/2022).

(3)  Pariisi kokkulepe (ELT L 282, 19.10.2016, lk 4).

(3)  Pariisi kokkulepe (ELT L 282, 19.10.2016, lk 4).

(1a)  

  ELT C 232, 16.6.2021, lk 28.

(4)  COM(2019)0640

(4)  COM(2019)0640

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

(5)  Eurobaromeetri eriuuring nr 513 kliimamuutuste kohta, 2021 (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_et).

(5)  Eurobaromeetri eriuuring nr 513 kliimamuutuste kohta, 2021 (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_et).

(7)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1814, mis käsitleb ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi loomist ja toimimist ning millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 264, 9.10.2015, lk 1).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1814, mis käsitleb ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi loomist ja toimimist ning millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 264, 9.10.2015, lk 1).

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/410, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja süsinikdioksiidiheite vähendamist toetavaid investeeringuid, ning otsust (EL) 2015/1814 (ELT L 76, 19.3.2018, lk 3).

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/410, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja süsinikdioksiidiheite vähendamist toetavaid investeeringuid, ning otsust (EL) 2015/1814 (ELT L 76, 19.3.2018, lk 3).

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/103 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/103

---

P9_TA(2022)0102

Ilma juhita renditud sõidukite kasutamine kaupade autoveol ***II

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol (13531/1/2021 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2022/C 434/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (13531/1/2021 – C8-0172/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (13531/1/2021 – C8-0172/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 6. detsembri 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 6. detsembri 2017. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 18. veebruari 2018. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 18. veebruari 2018. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse komisjoni arvamust (COM(2022)0014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni arvamust (COM(2022)0014),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2017)0282) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2017)0282) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0041/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0041/2022),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 129, 11.4.2018, lk 71.

(2)  ELT C 176, 23.5.2018, lk 57.

(3)  ELT C 411, 27.11.2020, lk 258.

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/104

---

P9_TA(2022)0105

Üleeuroopaline energiataristu ***I

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 347/2013 (COM(2020)0824 – C9-0417/2020 – 2020/0360(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 434/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0824), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0824),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 172, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0417/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 172, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0417/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. märtsi 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. märtsi 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 1. juuli 2021. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 1. juuli 2021. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 22. detsembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 22. detsembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning regionaalarengu komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning regionaalarengu komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0269/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0269/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 220, 9.6.2021, lk 51.

(2)  ELT C 440, 29.10.2021, lk 105.

---

P9_TC1-COD(2020)0360

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 715/2009, (EL) 2019/942 ja (EL) 2019/943 ning direktiive 2009/73/EÜ ja (EL) 2019/944 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 347/2013

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/869) lõplikule kujule).

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/105 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/105

---

P9_TA(2022)0106

2023. aasta eelarvemenetluse suunised – III jagu

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta resolutsioon 2023. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (2021/2226(BUI))

(2022/C 434/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (1) (edaspidi „finantsmäärus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (1) (edaspidi „finantsmäärus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2) (edaspidi „finantsraamistiku määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2) (edaspidi „finantsraamistiku määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni eriprogrammide tugevdamise ja alusaktide kohandamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni eriprogrammide tugevdamise ja alusaktide kohandamise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni AKV riikide investeerimisrahastust tagasi saadavate vahendite kasutamise kohta naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi jaoks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni AKV riikide investeerimisrahastust tagasi saadavate vahendite kasutamise kohta naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi jaoks (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni vabanenud vahendite taaskasutamise kohta seoses teadusprogrammiga (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni vabanenud vahendite taaskasutamise kohta seoses teadusprogrammiga (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni taasterahastu „NextGenerationEU“ intressikulude ja tagasimaksete käsitlemise kohta finantsraamistikus 2021–2027 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni taasterahastu „NextGenerationEU“ intressikulude ja tagasimaksete käsitlemise kohta finantsraamistikus 2021–2027 (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni selliste ELi toimimise lepingu artiklil 122 põhinevate uute ettepanekute eelarvekontrolli kohta, millel võib olla märgatav mõju liidu eelarvele (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni selliste ELi toimimise lepingu artiklil 122 põhinevate uute ettepanekute eelarvekontrolli kohta, millel võib olla märgatav mõju liidu eelarvele (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni finantsmääruse sihtotstarbelise välistulu ning laenuvõtmise ja -andmise sätete ümberhindamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni finantsmääruse sihtotstarbelise välistulu ning laenuvõtmise ja -andmise sätete ümberhindamise kohta (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2020. aasta seisukohta, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2020. aasta seisukohta, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2021. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (COM(2021)0569), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2021. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (COM(2021)0569),

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi (11),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2021. aasta ettepanekut selle otsuse muutmiseks (COM(2021)0570), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2021. aasta ettepanekut selle otsuse muutmiseks (COM(2021)0570),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2020/2094, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu COVID-19 kriisi järgse taastumise toetuseks (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2020/2094, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu COVID-19 kriisi järgse taastumise toetuseks (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (13),

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon kuulutasid välja 2017. aasta novembris, komisjoni 4. märtsi 2021. aasta tegevuskava Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise kohta ja Euroopa Ülemkogu liikmete poolt 2021. aasta mais vastu võetud Porto deklaratsiooni sotsiaalküsimuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon kuulutasid välja 2017. aasta novembris, komisjoni 4. märtsi 2021. aasta tegevuskava Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise kohta ja Euroopa Ülemkogu liikmete poolt 2021. aasta mais vastu võetud Porto deklaratsiooni sotsiaalküsimuste kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni digiõppe poliitika kujundamise kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni digiõppe poliitika kujundamise kohta (14),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. märtsi 2021. aasta teatist „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. märtsi 2021. aasta teatist „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (COM(2021)0118),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik (16) (Euroopa kliimamäärus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik (16) (Euroopa kliimamäärus),

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) eriaruandeid globaalse soojenemise kohta 1,5 oC, kliimamuutuste ja maismaa kohta ning ookeani ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) eriaruandeid globaalse soojenemise kohta 1,5 oC, kliimamuutuste ja maismaa kohta ning ookeani ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas,

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2015 Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud kokkulepet (Pariisi kokkulepe), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2015 Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud kokkulepet (Pariisi kokkulepe),

| — | võttes arvesse oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (17),

| — | võttes arvesse valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) elurikkuse ja ökosüsteemi teenuste ülemaailmse hindamise aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) elurikkuse ja ökosüsteemi teenuste ülemaailmse hindamise aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegiat 2020–2025, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegiat 2020–2025,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 26. mai 2021. aasta eriaruannet No 10/2021 „Soolõime ELi eelarves: aeg on minna üle sõnadelt tegudele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 26. mai 2021. aasta eriaruannet No 10/2021 „Soolõime ELi eelarves: aeg on minna üle sõnadelt tegudele“,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarvet (18) ja sellele lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarvet (18) ja sellele lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta järeldusi 2023. aasta eelarvesuuniste kohta (07218/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2022. aasta järeldusi 2023. aasta eelarvesuuniste kohta (07218/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 93, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 93,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, regionaalarengukomisjoni, kalanduskomisjoni ja põhiseaduskomisjoni kirju, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, regionaalarengukomisjoni, kalanduskomisjoni ja põhiseaduskomisjoni kirju,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0062/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0062/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament on mitmes resolutsioonis soovitanud, et kõik liikmesriigid eraldaksid vähemalt 2 % oma taaste- ja vastupidavusrahastu vahenditest kultuuri- ja loomesektorile ning vähemalt 10 % haridusele ning et nad eraldaksid vähemalt 5 % oma eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest Euroopa Sotsiaalfond+ vahenditest Euroopa lastegarantii alla kuuluvate tegevuste toetamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament on mitmes resolutsioonis soovitanud, et kõik liikmesriigid eraldaksid vähemalt 2 % oma taaste- ja vastupidavusrahastu vahenditest kultuuri- ja loomesektorile ning vähemalt 10 % haridusele ning et nad eraldaksid vähemalt 5 % oma eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest Euroopa Sotsiaalfond+ vahenditest Euroopa lastegarantii alla kuuluvate tegevuste toetamiseks;

2023. aasta eelarve: majanduse taastumise kursil püsimine kõigi jaoks

| 1. | märgib, et vaatamata julgustavatele signaalidele, mis annavad alust eeldada 2022. aastal edasist majanduskasvu, püsib majandusväljavaadetes ebakindlus, võttes arvesse selliseid tegureid nagu tarneahela häired, kõrged energiahinnad, kasvav inflatsioon ja jätkuv COVID-19 pandeemia, samuti Ukrainasse sissetungi tagajärjed; tuletab seetõttu meelde, et liidu 2023. aasta eelarvel on oluline roll liidu majanduse ja konkurentsivõime tugevdamisel ning meie ühise vastupanuvõime suurendamisel, aidates kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe edukale rakendamisele ja õiglasele üleminekule, nii et kedagi ei jäetaks kõrvale, majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kui majanduse taastamise ühe nurgakivi edendamisel ning geopoliitilistele probleemidele reageerimisel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kohustub seetõttu tegutsema selle nimel, et võtta vastu tulevikku suunatud eelarve, mis vastab liidu poliitilistele prioriteetidele, tagades tugevama terviseliidu, muutes edukaks rohe- ja digipöörde ning edendades õiglast, kaasavat, kestlikku ja vastupanuvõimelist taastumist, muu hulgas suurendades toetust VKEdele, edendades õigusriiki, ELi väärtusi ja põhiõigusi ja nende kohaldamist, aidates luua kõigile ja eelkõige noortele kogu liidus suuremaid võimalusi ja tagades oma rahva jaoks tugevama liidu kogu maailmas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab ELi ühtekuuluvuspoliitika keskset rolli liidu olulise investeerimispoliitikana ning kestliku ja kaasava taastumise ühe nurgakivina ning juhib tähelepanu selle ainulaadsele Euroopa lisaväärtusele ja panusele ELi ning selle liikmesriikide ja piirkondade üldisesse harmoonilisse arengusse; juhib tähelepanu sellele, et 2023. aasta on viimane aasta, mil rakendatakse 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku ELi programme, eelkõige neid, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega ühtekuuluvuse valdkonnas, ning see on ka aasta, mil hakkab hoogustuma uute programmide rakendamine; eeldab seetõttu, et see kajastub ka maksete assigneeringute olulises suurenemises 2023. aasta eelarves; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab asjaolu, et uus ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) jõustub 2023. aastal; tuletab meelde ÜPP ja ühise kalanduspoliitika keskset tähtsust Euroopa toidusüsteemi jaoks, pakkudes kõigile eurooplastele taskukohast kvaliteetset toitu ja toiduga kindlustatust; juhib tähelepanu ka sellele, kui oluline on põllumajandusturgude nõuetekohane toimimine, maapiirkondade säästev areng, põllumajandustootjate ja kalurite stabiilne ja vastuvõetav sissetulek, loodusvarade kestlik majandamine ja elurikkuse säilitamine ning põllumajandustootjate põlvkondade vahetumine; palub pöörata erilist tähelepanu väikesemahulisele põllumajandusele, noortele põllumajandustootjatele ja väikestele kalandusettevõtetele, kasutades parimal viisil ära kõiki asjakohaseid ELi programme; juhib tähelepanu sellele, et COVID-19 puhang, energiahindade tõus ja muud kriisid on rängalt tabanud paljusid põllumajandussektoreid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab vajadust, et liikmesriigid sõlmiksid lepingud kõigi taaste- ja vastupidavusrahastus kättesaadavate vahendite kohta 2023. aasta lõpuks, ning kutsub komisjoni üles liikmesriike ja toetusesaajaid sellega seoses toetama, kaasates samal ajal protsessi järelevalvesse ja läbipaistvasse hindamisse Euroopa Parlamendi; tuletab lisaks meelde, kui oluline on kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond asjaomaste ELi programmide rakendamisse ja järelevalvesse; |
| --- | --- |

5.

Tugevam terviseliit

| 6. | tuletab meelde, et COVID-19 kriis on pannud riiklikud tervishoiusüsteemid enneolematu surve alla ja süvendanud olemasolevaid probleeme; väljendab heameelt liidu tervishoiupoliitika prioriteediks seadmise üle ning rõhutab programmi „EL tervise heaks“ ning programmi „Euroopa horisont“ tervise teemavaldkonda; märgib, et tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse (HERA) valmisolekumeetmete eelarve saadakse nendest programmidest ja ELi elanikkonnakaitse mehhanismist, ning väljendab sügavat muret selle pärast, et see võib ohustada seadusandjate vahel kokku lepitud muude oluliste tervise-eesmärkide saavutamist; tuletab seetõttu meelde vajadust eraldada HERA-le uusi vahendeid; rõhutab lisaks, et erilist tähelepanu tuleks pöörata Euroopa Parlamendi kontrollile HERA üle; rõhutab, kui oluline on luua ELi elanikkonnakaitse mehhanismi raames Euroopa meditsiinikorpus, ning kutsub kõiki liikmesriike üles andma täiendavate vahenditega sellesse oma panuse; rõhutab vajadust tagada vähktõvevastase võitluse kava piisav rahastamine, pöörates suurt tähelepanu meetmetele, mis annavad kodanikele käegakatsutavaid tulemusi, nagu Euroopa vähktõve diagnoosimise algatus või HPV vaktsineerimisprogrammid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunnistab muude liidu programmide, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu tähtsust investeeringute ja toetuse pakkumisel, et ennetada tervisekriise ning tugevdada tervishoiusüsteemide ja -taristu vastupanuvõimet; rõhutab vajadust viia need tegevused kooskõlla teiste ELi rahastatavate programmidega, sealhulgas programmiga „EL tervise heaks“, vähendades samal ajal erinevusi tervishoiuteenuste kättesaadavuses; rõhutab vajadust tõhustada vaktsineerimist käsitlevaid teavituskampaaniaid kõigis liikmesriikides ja ka mujal; tuletab ühtlasi meelde, kui oluline on väikese haldussuutlikkusega liikmesriikide jaoks tehnilise abi pidev rakendamine ja juurdepääs sellele; rõhutab, et tervishoiu ja ohutusega seotud detsentraliseeritud ameteid ja organeid tuleks piisavalt rahastada ja personaliga varustada ning vajaduse korral suurendada nende arvu; |
| --- | --- |

7.

Rohe- ja digipöörde edukaks muutmine

| 8. | tunnistab, et Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamine, liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamine 2050. aastaks ja nullsaaste eesmärk nõuavad märkimisväärseid avaliku ja erasektori investeeringuid, et ületada komisjoni tuvastatud rohepöörde investeeringute puudujääk ja saavutada Pariisi kokkuleppe siduvad eesmärgid; rõhutab siiski, et tegevusetuse hind oleks palju suurem; rõhutab, et liidu eelarve on kesksel kohal jõupingutustes, mille eesmärk on saavutada õiglane üleminek keskkonnahoidlikumale, kestlikule, sotsiaalselt kaasavale, vastupidavamale ja konkurentsivõimelisemale liidule, ning et selleks on vaja teha täiendavaid finantsjõupingutusi; rõhutab eelkõige vajadust tagada piisavad rahalised vahendid liidu võetud kohustuste täitmiseks, tagades samas, et kedagi ei jäeta kõrvale; rõhutab, et Euroopa rohelise kokkuleppe edu sõltub ka selle rahastamisest, ning nõuab, et liidu rahastamisvahendeid kasutataks esmajärjekorras piirkondades, sektorites ja valdkondades, mida rohepööre kõige rohkem mõjutab, võttes arvesse liikmesriikide vajadusi; rõhutab vajadust võimaldada VKEdel täielikult ära kasutada võimalusi, mis tulenevad Euroopa rohelisest kokkuleppest, ja nende endi äritegevuse ümberkujundamist keskkonnasäästlikkuse ja digiülemineku suunas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde vajadust eraldada ambitsioonikad vahendid programmidele, millega toetatakse kliima- ja elurikkuse meetmeid ning keskkonnakaitset (näiteks LIFE), ning vajadust kiirendada ja täielikult rakendada õiglase ülemineku mehhanismi, sealhulgas andes täiendavat tehnilist abi liikmesriikide toetamiseks selle ülesande täitmisel; tuletab samuti meelde vajadust tagada, et liidu kulutused aitaksid kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele, sealhulgas loodusõnnetusteks valmisoleku tugevdamise kaudu, eelkõige Euroopa elanikkonnakaitse mehhanismi kaudu, ning elurikkuse vähenemise peatamisele; ootab, et komisjon täidaks 2022. aasta eelarve lepitusmenetluse käigus võetud kohustust tugevdada selle valdkonna ametit, pidades eelkõige silmas selle keskset rolli paketi „Eesmärk 55“ rakendamisel ja sellega seotud aruandluses; väljendab ühtlasi sügavat muret pikaajalise inimressursside nappuse pärast teatavates komisjoni talitustes ning kordab seetõttu oma üleskutset komisjonile tagada piisavad ressursid ja personal; kutsub lisaks komisjoni ja liikmesriike üles järgima põhimõtet „ära tekita kahju“, et tagada vajalik sidusus poliitiliste eesmärkide ja kulutuste maksimaalse tõhususe vahel üleminekuperioodil ja pärast seda; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab vajadust investeerida keskkonnahoidlike tehnoloogiate, protsesside ja oskuste alastesse teadusuuringutesse ja innovatsiooni, muu hulgas selleks, et anda liidule konkurentsieelis tulevases kliimaneutraalses majanduses, ning toonitab sellega seoses programmi „Euroopa horisont“ piisava rahastuse tagamise tähtsust; on seisukohal, et VKEdele piisava toetuse andmine on oluline, et suurendada nende rolli teadusuuringutes ja innovatsioonis; on seisukohal, et liit peab täielikult ära kasutama Euroopa ühendamise rahastut oma transpordi- ja energiataristu ajakohastamiseks ja ühendamiseks ning selle kestlikkuse suurendamiseks, tugevdades ELi energiajulgeolekut ja -autonoomiat ning arendades edasi energialiitu liikmesriikide omavahelise ühendatuse kaudu; on seetõttu seisukohal, et Euroopa ühendamise rahastu jaoks tuleb tagada piisavad vahendid; rõhutab ka ELi kosmoseprogrammi tähtsust; |
| --- | --- |

10.

| 11. | võtab teadmiseks komisjoni esitatud seadusandlikud ettepanekud Euroopa kiipide õigusakti ja turvalise ühenduvuse programmi kohta; tuletab meelde põhimõtet, et uusi programme ei tohiks luua olemasolevate programmide arvelt, ning kordab oma pikaajalist seisukohta, et uusi algatusi tuleb rahastada uutest vahenditest; kavatseb hoolikalt uurida ettepanekute mõju eelarvele ja nende mõju 2023. aasta eelarvemenetlusele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | peab liidu konkurentsivõime seisukohast väga oluliseks majanduse ja avaliku sektori edasist digiteerimist; on veendunud, et edukas digiüleminek nõuab programmi „Euroopa horisont“ raames suuri jõupingutusi teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, märkimisväärseid investeeringuid digitaristusse Euroopa ühendamise rahastu digitaalvaldkonna kaudu ning programmi „Digitaalne Euroopa“ kaudu toetust sellistes valdkondades nagu tehisintellekt, küberturvalisus ja ELi kõrgjõudlusega andmetöötlus; juhib tähelepanu vajadusele tegeleda digioskuste nappuse probleemiga, edendades kõrgema taseme digioskusi ja kaasavat õppimist; rõhutab vajadust ametialase ümberkvalifitseerumise vahendite järele; rõhutab, kui oluline on tagada piisav rahastamine ja kooskõla ELi programmide vahel, et luua tingimused murrangulise tehnoloogia ja innovatsiooni turuleviimiseks ning võimaldada Euroopa majandusel ja avalikul sektoril olla digiülemineku ja konkurentsivõime esirinnas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunnustab liidu rahastamisprogrammide panust majanduse elavdamisse, töötuse probleemi lahendamisse ja investeeringute suurendamisse ning eelkõige VKEde ja idufirmade toetamisse; tuletab meelde, et VKEd jäävad Euroopa majanduse selgrooks ning et neil on jätkuvalt oluline roll töökohtade ja majanduskasvu loomisel; toonitab programmi „InvestEU“ ja selle VKEde komponenti ning programmi raames pakutavat võimalust saada pandeemiast negatiivselt mõjutatud VKEdele kapitalitoetust; rõhutab vajadust edendada piisava rahastamise abil hästi toimivat ühtset turgu, et tagada tarbijakaitse, suurendada väikeettevõtjate konkurentsivõimet digi- ja ettevõtlusoskuste arendamise abil, parandada turulepääsu, tugineda programmile „Erasmus noortele ettevõtjatele“ ning laiendada veelgi idufirmade loomise ja laiendamise võimalusi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab solidaarsust nendega, kes töötavad pandeemiast tõsiselt mõjutatud sektorites, eelkõige turismi-, majutus- ning kultuuri- ja loomesektoris; rõhutab, et need sektorid on liidu majanduse olulised tugisambad ja annavad tööd märkimisväärsele osale ELi tööjõust, eriti VKEdes; on seisukohal, et need sektorid peaksid saama suuremat toetust liikmesriikidelt ja liidult, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu, ning nõuab nende jaoks lisameetmeid ja nendega seotud ELi programmide piisavat rahastamist; rõhutab, et kui „Uus Euroopa Bauhaus“ peaks muutuma pikemaajaliseks algatuseks või programmiks, vajab see täiendavaid vahendeid; väljendab veel kord pettumust selle üle, et Euroopa Parlamendi pikaajalist nõudmist luua sihtotstarbeline turismialane ELi programm ei ole ikka veel täidetud; |
| --- | --- |

14.

Õigusriigi, ELi väärtuste ja põhiõiguste edendamine ning nende kohaldamine

| 15. | on seisukohal, et liidu usaldusväärsuse tagamiseks on oluline tagada liidu rahaliste vahendite nõuetekohane kasutamine ja võtta kõik meetmed liidu finantshuvide kaitsmiseks; rõhutab selget seost õigusriigi austamise ja liidu eelarve tõhusa täitmise vahel kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega; on seisukohal, et nagu Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud, tuleks määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks, kohaldada viivitamata ja täiel määral; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole määrust veel rakendanud, kuigi see jõustus 1. jaanuaril 2021, ning rõhutab, et see määrus on täielikult kooskõlas ELi aluslepingutega, mida kinnitavad Euroopa Liidu Kohtu 16. veebruari 2022. aasta otsused (19); loodab, et komisjon käivitab viivitamata määruse artikli 6 lõike 1 kohaldamise nende liikmesriikide suhtes, kellele on juba saadetud kirjalik teade, nagu on nõutud määruse artikli 6 lõikes 4; on veendunud, et selle valdkonna ametitele ja organitele ning Euroopa Prokuratuurile tuleks teha kättesaadavaks piisavad vahendid, pidades eelkõige silmas nende suurenevat töökoormust muu hulgas taaste- ja vastupidavusrahastu kulude jälgimisel ja kontrollimisel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et õigusriik kaitseb muid põhiväärtusi, millele liit on rajatud, ning on lahutamatult seotud demokraatia ja põhiõiguste austamisega; väljendab sügavat muret õigusriigi olukorra, demokraatia ja põhiõiguste, sealhulgas kohtusüsteemi sõltumatuse, võimude lahususe, korruptsioonivastase võitluse ning meedia sõltumatuse ja vabaduse märkimisväärse halvenemise pärast mõnes liikmesriigis; rõhutab kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi tähtsust, eelkõige ELi aluslepingutes ja põhiõiguste hartas sätestatud õiguste ja väärtuste kaitsmisel ja edendamisel ning kodanike kaasatuse ja hariduse ning avatud, õigustel põhinevate, demokraatlike, võrdsete ja kaasavate ühiskondade säilitamisel ja edasiarendamisel; nõuab seetõttu, et sellele programmile eraldataks ambitsioonikad vahendid; tuletab meelde, et liikmesriikide ametiasutuste vaheline õigusalane koostöö on õigusriigi tugevdamise võti Euroopa Liidus; nõuab õigusprogrammi piisavat rahastamist; |
| --- | --- |

16.

Paremad võimalused kõigile ja eelkõige noortele kogu liidus

| 17. | tunnistab, et COVID-19 kriisil on olnud noortele, nende tööhõiveväljavaadetele, töötingimustele ja vaimsele tervisele tõsine negatiivne mõju, mis on toonud kaasa võimaluste ja väljavaadete vähenemise ning hariduslõhe suurenemise; juhib sellega seoses tähelepanu kutsehariduse ja -koolituse tähtsusele; on kindlalt veendunud, et 2023. aasta eelarve peaks Euroopa noorteaasta 2022 antud hoole tuginedes keskenduma muu hulgas noortele ning et konkreetseid meetmeid ja poliitikat tuleb 2023. aastal jätkata; rõhutab programmi „Erasmus+“ tähtsust ja toonitab, kui oluline on tagada piisavad rahalised vahendid sellele programmile, mille edu haridus-, koolitus- ja töövõimaluste laiendamisel kogu liidus on vaieldamatu ja mis on andnud käegakatsutavaid tulemusi; on seisukohal, et see peaks muutuma kaasavamaks ning pakkuma paremaid võimalusi ja võrdset juurdepääsu kõigile, eelkõige ebasoodsatest oludest ning maa- ja äärepoolsetest piirkondadest pärit inimestele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et tuleb leida kestlikud ja pikaajalised lahendused, et edukalt võidelda struktuursete demograafiliste probleemidega ning leevendada ajude äravoolu ELi maapiirkondadest, äärealadelt ja vähem arenenud piirkondadest; rõhutab vajadust rahaliste vahendite järele, et elavdada ja luua kvaliteetseid kohalikke töövõimalusi rahvastiku vähenemise all kannatavates piirkondades; rõhutab ELi eelarve olulist rolli Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele kaasaaitamisel ning kohalike ja piirkondlike sotsiaalmeetmete tugevdamisel, sotsiaaldialoogi tugevdamisel ja kõigile juurdepääsu võimaldamisel olulistele põhiteenustele, nagu tervishoid, liikuvus, piisav toitumine ja inimväärne eluase; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu vajadusele tugevdada Euroopa solidaarsuskorpust, mis aitab noortel omandada praktilisi kogemusi teises liikmesriigis, suurendades seeläbi nende tööalast konkurentsivõimet ja tulevikuväljavaateid; tuletab meelde, kui oluline on piisavalt rahastada noortele ja lastele suunatud ELi meetmeid ja tegevusi, eelkõige ESF+, ReactEU ning taaste- ja vastupidavusrahastu raames; tuletab meelde, et komisjon peaks andma Euroopa lastegarantii ja tugevdatud noortegarantii loomist käsitleva soovituse rakendamise kohta korrapäraselt aru; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et pandeemia on tõsiselt mõjutanud ka eakaid; rõhutab, et 2023. aasta eelarve peaks pakkuma piisavat toetust neist kõige kaitsetumatele ning kaitsma nende heaolu, väärikust ja põhiõigusi; märgib, et programm „Erasmus+“ pakub võimalusi täiskasvanutele ja eakatele, ning kutsub komisjoni üles tagama, et nad saaksid sellest rohkem kasu; juhib tähelepanu ELi eelarve rollile eakate juurdepääsu tagamisel sotsiaal- ja tervishoiuteenustele, liikuvusele ja vabatahtliku tegevuse võimalustele; nõuab, et EL ühtlustaks ja tõhustaks eakatele suunatud meetmeid sidusas raamistikus, mis on seotud rahastamisega ELi programmidest; |
| --- | --- |

20.

Tugevam liit oma inimeste ja maailma jaoks

| 21. | mõistab kõige karmimalt hukka Venemaa Föderatsiooni ebaseadusliku, provotseerimata ja põhjendamatu sissetungi Ukrainasse ning kõik katsed destabiliseerida ELi partnereid idanaabruses, samuti Valgevene osalemise selles agressioonis; rõhutab, et liit peab jääma ühtseks, ning nõuab selles keerulises olukorras tõhustatud koostööd ja solidaarsust liikmesriikide vahel; nõuab tungivalt, et liit tagaks märkimisväärse rahastamise, et tegeleda praeguse kriisi geopoliitiliste tagajärgedega, sealhulgas toetuse humanitaar- ja valmisolekumeetmete rakendamiseks pagulaste vastuvõtmiseks liikmesriikides ja idanaabruses; tuletab meelde, et liidu stabiilsus sõltub ka tema naabruskonna stabiilsusest; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuletab meelde oma resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama kõiki olemasolevaid rahalisi vahendeid Ukraina toetamiseks; kordab sellega seoses oma toetust Euroopa rahutagamisrahastu kasutuselevõtmisele; kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles esitama parlamendile selle kohta varajasi ja läbipaistvaid aruandeid ja teavet; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles andma Ukrainale täiendavat erakorralist humanitaarabi koostöös ÜRO humanitaarabiasutuste ja teiste rahvusvaheliste partnerorganisatsioonidega; rõhutab vajadust pöörata erilist tähelepanu vähekaitstud rühmadele, vähemustele ning naistele ja lastele, kuna nad on konfliktiolukordades eriti mõjutatud ning vajavad erilist kaitset ja toetust; kutsub komisjoni üles kaaluma kõiki olemasolevaid vahendeid, et tagada asjaomaste ELi programmide raames toetuse andmine, eelkõige seoses sotsiaal- ja meditsiiniteenuste ning haridusega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kordab oma vankumatut toetust kõigi idapartnerluse riikide suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles neid toetama Ukrainast pärit pagulastele ajutise peavarju pakkumisel, eelkõige mis puudutab Moldova Vabariiki; kordab vajadust liikmesriikide vahelise solidaarsuse järele Ukrainast Poolasse, Ungarisse, Rumeeniasse ja Slovakkiasse saabunud pagulaste ümberpaigutamisel teistesse liikmesriikidesse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunnistab sanktsioonide ja liidu ühtsuse tähtsust nende kehtestamisel ning kutsub komisjoni üles tegema kindlaks ja hõlbustama vahendeid ja viise nende ELile avalduvate majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega tegelemiseks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab laienemispoliitika strateegilist tähtsust Lääne-Balkani riikides ning toonitab vajadust tagada Lääne-Balkani riikidele ning ida- ja lõunanaabruse riikidele piisav rahastamine, eelkõige neile, kes rakendavad ELiga assotsieerimislepinguid, et toetada laiaulatuslikke poliitilisi ja sotsiaalmajanduslikke reforme ning tugevdada kodanikuühiskonda ja õigusriiki, samuti aidata kaasa COVID-19 kriisist ja selle pikaajalistest majanduslikest tagajärgedest taastumisele; rõhutab piisava rahalise toetuse tähtsust tehnilise abi jaoks, et parandada ELi vahendite kasutamist nendes piirkondades; |
| --- | --- |

25.

| 26. | eeldab, et varjupaiga- ja rändeküsimused on ELi tegevuskavas ka pärast praegust kriisi endiselt tähtsal kohal; rõhutab, et varjupaigataotlejate vastuvõtmiseks, registreerimiseks, läbivaatamiseks ja integreerimiseks ning Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi erieesmärkide piisava rahastamise tagamiseks on vaja pidevat rahalist toetust, et tagada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi nõuetekohane rakendamine; rõhutab, et see süsteem peab põhinema solidaarsusel ja jagatud vastutusel, st see ei tohi ebaproportsionaalselt koormata mõnda liikmesriiki, peab austama inimõigusi, edendama integratsiooni, looma seadusliku rände raamistiku, nagu Euroopa Parlament on nõudnud, võitlema inimkaubanduse vastu ning parandama inimeste tulemusliku, turvalise ja väärika tagasipöördumise ja vabatahtliku tagasipöördumise süsteeme kooskõlas ELi väärtuste ja rahvusvaheliste kohustustega; nõuab ka piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi piisavat rahastamist, et tugevdada piirihaldussüsteeme; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab vajadust tagada, et nende isikute või üksuste loetelus, kelle suhtes kohaldatakse ELi piiravaid meetmeid, ei oleks ELi vahenditest kasusaajaid (sh töövõtjad või alltöövõtjad, seminaridel või koolitustel osalejad või kolmandad isikud); |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et liit vajab piisavaid vahendeid, et reageerida suurtele kriisidele ja pikaajalistele probleemidele oma naabruses ja kogu maailmas, ning tuletab ühtlasi meelde, et rubriigi 6 ülemmäär on juba niigi liiga madal ja praeguse mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine on vältimatu; nõuab naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi ning ühinemiseelse abi rahastamisvahendi piisavat rahastamist, et nad suudaksid täita oma olulist rolli kestliku ja demokraatliku arengu ning poliitiliste ja majandusreformide edendamisel, õigusriigi ja inimõiguste kaitsmisel, valimisprotsesside toetamisel ning sotsiaalsete ja kliimaprobleemide ning rände algpõhjustega tegelemisel; juhib tähelepanu vajadusele jätkata pagulaste toetamist Türgis ja kõnealuses piirkonnas laiemalt ning reageerida Afganistanis toimuvatele muutustele, korrates samas, et liidu eelarve ei tohiks olla ainus rahastamisallikas; nõuab, et ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioon Lähis-Idas (UNRWA) saaks 2023. aastal ELi eelarvest ulatuslikku rahastamist, et tal oleks võimalik pakkuda piirkondlikule stabiilsusele piisavat tuge ja tugevdada Palestiina pagulaste vastupanuvõimet; rõhutab humanitaarabi programmi tähtsust ja märgib, et vahendid ei suurene rekordiliselt suurte vajadustega kooskõlas; nõuab seetõttu, et sellele eraldataks rohkem rahalisi vahendeid ja et liikmesriigid suurendaksid oma humanitaarabi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kordab oma seisukohta, et liidul peaksid olema piisavad vahendid, et reageerida ootamatutele sündmustele ELis ja väljaspool seda; kutsub seetõttu komisjoni üles põhjalikult analüüsima praeguste probleemide erinevat mõju ja seda, milline on nende mõju 2023. aasta eelarvemenetlusele ja kogu mitmeaastasele finantsraamistikule 2021–2027, ning hindama, millal oleks asjakohane mitmeaastast finantsraamistikku muuta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on seisukohal, et COVID-19 nakatumiste arvu hiljutine kasv näitab veel kord, et kogu maailma vaktsineerimiseks tuleks rohkem ära teha; tuletab meelde kolme institutsiooni vahel 2022. aasta eelarve osana saavutatud kokkulepet vaadata 2022. aasta juuni lõpuks läbi pandeemiale reageerimisega seoses toimunud muutused, eelkõige rahvusvahelise vaktsineerimise seisukohast, ning võtta viivitamata kõik vajalikud meetmed; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab vajadust kasvava rahalise toetuse järele liidu julgeoleku ja kaitse jaoks, muu hulgas Euroopa Kaitsefondi kaudu, mis toetab kaitsesektoris uurimis- ja arendustegevust; nõuab suuremaid pingutusi, et suurendada siirdavust ja tegevuse tulemuslikkust ning parandada sõjaväelist liikuvust, muu hulgas selleks, et aidata tugevdada stabiilsust ELi naabruses ja kaugemal ning tegeleda hübriid- ja küberohtudega; on seisukohal, et sellised pingutused suurendaksid liidu strateegilist sõltumatust ja tugevdaksid Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet; nõuab ka Sisejulgeolekufondi piisavat rahastamist; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toetab kindlalt ELi pingutusi kasvavate julgeolekuohtudega võitlemisel, nagu väärinfo levik, sealhulgas internetis, ELi vastu suunatud võltsuudiste kampaaniad, terrorism, radikaliseerumine ja vägivaldne äärmuslus ELis ja selle naaberriikides; on seisukohal, et rahaliste vahendite eraldamisel tuleks arvesse võtta ohtude muutuvat olemust ja vajadust tegeleda nende algpõhjustega ning tagada liidu pingutuste parem koordineerimine selles valdkonnas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub nõukogu ja liikmesriike üles suurendama pingutusi, et viia lõpule kõikide kõigile tehnilistele nõuetele vastavate liikmesriikide, eelkõige Rumeenia, Bulgaaria ja Horvaatia integreerimine Schengeni alasse; on seisukohal, et majanduskasv ja jõukus, sisejulgeolek, ELi välispiiride kaitse, põhiõigused, Schengeni ala nõuetekohane toimimine ja liikumisvabadus ELis on omavahel lahutamatult seotud ja toetavad üksteist; peab vajalikuks tagada kõigile põhiõiguste, varjupaiga, julgeoleku, õiguse ja integreeritud piirihalduse valdkonnas tegutsevatele ametitele piisav rahastamine, personal ja töötajate koolitamine; tuletab meelde, et Schengeni ala toob selle osalisriikidele majanduslikku kasu; |
| --- | --- |

33.

Valdkonnaülesed küsimused

| 34. | tuletab meelde, et ELi taasterahastu rahastamiskulud tuleb katta liidu eelarvest, sealhulgas meie uutest omavahenditest saadavast tulust, ning neid tuleks toetada vajalike ja õigeaegsete assigneeringutega; rõhutab, et kuluprogrammide rahastamispakette ei tohiks kasutada toimetulekuks Euroopa taasterahastu rahastamiskulude ettearvamatusega; on seisukohal, et eelarvepädevatel institutsioonidel on täielik õigus otsustada ELi programmide tugevdamise üle, sealhulgas juhul, kui ELi taasterahastu rahastamiskulud on oodatust väiksemad; tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus Euroopa Liidu taasterahastu finantskulude kohta 2022. aastal, milles lepiti kokku 15. novembril 2021 lepitusperioodil, kehtib 2022. aasta eelarvemenetluse suhtes ega loo pretsedenti; tuletab meelde, et kõiki tulevasi otsuseid võib teha ainult iga-aastase eelarvemenetluse käigus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab meelde, et liidu institutsioonid leppisid institutsioonidevahelise kokkuleppe raames kokku õiguslikult siduvas tegevuskavas uute omavahendite kogumi kasutuselevõtuks, et tagada ELi taastekava põhiosa ja sellega seotud intresside täielik tagasimaksmine, vähendamata mitmeaastase finantsraamistiku programmi kulusid või investeerimisvahendeid, järgides ühtlasi kõikehaaravuse põhimõtet; väljendab heameelt komisjoni 22. detsembril 2021 esitatud finantspaketi üle, mis sisaldab omavahendite otsuse (20) ajakohastamist kolme uue omavahendiga: süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism; heitkogustega kauplemine ning osa suurimate ja kõige kasumlikumate hargmaiste ettevõtete jääkkasumist; on seisukohal, et selle finantspaketi edasiarendamine on äärmiselt oluline; nõuab seetõttu, et nõukogu järgiks kokkulepitud ajakava ja teeks esimese omavahendite kogumi suhtes edusamme enne 2023. aasta eelarvemenetluse lõpuleviimist; nõuab lisaks tungivalt, et komisjon teeks ettepaneku uute omavahendite teise kogumi kohta enne 2023. aasta detsembrit, et tagada piisavad vahendid taasterahastu „NextGenerationEU“ tagasimakseteks; tuletab meelde, et 2023. aasta on mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 5 kohase programmispetsiifilise kohandamise kohaldamise teine aasta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | märgib, et teadusuuringutega seotud kulukohustusi on jälle vabastatud ootamatult suures summas (üle 469 miljoni euro) – tasemel, mida ja seda mitmeaastase finantsraamistiku kokkuleppes ette ei nähtud ja mis seetõttu seal ka ei kajastu; on seisukohal, et kõik teadusuuringutega seotud vabastatud kulukohustused tuleks teha finantsmääruse artikli 15 lõike 3 alusel kättesaadavaks; kavatseb suunata vabastatud kulukohustused, mis lisanduvad komisjoni poolt eelarveprojekti lisatavatele summadele, mõnda tähtsasse valdkonda; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ootab, et 2023. aasta eelarveprojekti suhtes kohaldataks kliimamuutustega seotud kulutuste jälgimise läbivaadatud metoodikat vastavalt eelarvedistsipliini käsitleva institutsioonidevahelisele kokkuleppele ja et põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohta antaks tulemusaruandes aru; ootab, et komisjon võtaks bioloogilise mitmekesisusega seotud kulutuste jälgimiseks võimalikult kiiresti vastu mõjusa, läbipaistva ja tervikliku metoodika, pidades silmas 2024., 2026. ja 2027. aastaks seatud eesmärke; kutsub komisjoni üles võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki asjakohaseid järeldusi ja soovitusi, et muuta kõik tulevased kulutused täiesti läbipaistvaks ning luua selgem seos kliima ja elurikkusega seotud kulutuste ja nende tegeliku mõju vahel, kasutades muu hulgas väljund- ja tulemusnäitajaid; nõuab Euroopa Parlamendi täielikku kaasamist mitmeaastase finantsraamistiku institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud metoodika väljatöötamisse; eeldab, et komisjon konsulteerib enne 2023. aasta eelarveprojekti avaldamist Euroopa Parlamendiga elurikkuse metoodika osas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni üles töötama välja metoodikat sotsiaalkulude jälgimiseks ELi eelarves, tuginedes Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kordab, et COVID-19 pandeemiast tingitud majandus- ja sotsiaalkriis, sealhulgas soolise vägivalla suurenemine, on olnud naiste suhtes ebaproportsionaalselt suure mõjuga; nõuab seetõttu kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi Daphne tegevussuuna märkimisväärset rahastamist; nõuab, et ELi eelarves eraldataks rohkem rahalisi vahendeid, mille eesmärk on edendada soolist võrdõiguslikkust ja võidelda diskrimineerimise vastu, eelkõige naiste ja LGBTI+ kogukonna liikmete diskrimineerimise vastu, ning nõuab, et komisjon edendaks nende valdkondade ELi programmide vahel suuremat koostoimet; nõuab märkimisväärseid lisavahendeid, et toetada seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste kaitset, edendamist ja üldist kättesaadavust ning toetada naissoost inimõiguste kaitsjaid; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tuletab meelde, et komisjon peab hiljemalt 1. jaanuariks 2023 rakendama soolise võrdõiguslikkuse ning kõigi õiguste ja võrdsete võimaluste edendamisega seotud kulutuste mõõtmiseks metoodikat, millega kaasneb sooliselt eristatud andmete süstemaatilise kogumine, aruandlus ja hindamine; rõhutab, kui oluline on soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kui horisontaalse põhimõtte rakendamine ja integreerimine kõigis ELi meetmetes, poliitikavaldkondades ja programmides; rõhutab ametite ja organite olulist rolli selles valdkonnas ning vajadust tagada nende ülesannete täitmiseks piisav rahastamine ja personal; nõuab ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025 kiiret rakendamist; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tuletab meelde detsentraliseeritud asutuste tehtud olulist tööd; on seisukohal, et asutustel peab olema nõuetekohane arv töötajaid ja piisavad vahendid, et nad saaksid oma ülesandeid täita; tuletab meelde, et ametite ülesanded arenevad vastavalt poliitilistele prioriteetidele, ning rõhutab, et uute kohustustega peavad kaasnema vastavad uute vahendite summad; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on seisukohal, et 2023. aasta eelarve peaks sisaldama piisaval tasemel maksete assigneeringuid, et katta nii uued programmid kui ka käimasolevate programmide lõpuleviimine, muu hulgas tagamaks, et liidu eelarve pakub vajalikke majanduslikke stiimuleid; rõhutab, et eelmiste mitmeaastaste finantsraamistike kogemuste põhjal on programmide rakendamist vaja kiirendada, et vältida maksete kuhjumist mitmeaastase finantsraamistiku teisel poolel; |
| --- | --- |

42.

| 43. | on seisukohal, et Euroopa tuleviku konverentsi soovituste rakendamise puhul tuleks teha kättesaadavaks vajalikud assigneeringud; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete väärtust uute poliitiliste algatuste katsetamisel ja liidu tulevastele meetmetele aluse panemisel; kavatseb seetõttu vastavalt oma poliitilistele prioriteetidele ja komisjoni hinnangule esitada katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete paketi; loodab, et komisjon hindab katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete ettepanekuid erapooletult, tuginedes õiguslikule ja finantshinnangule, ning loodab saada täpseid ja üksikasjalikke selgitusi, kui projekti peetakse ELi programmide ja poliitika alla kuuluvaks, ning konkreetseid näiteid ELi meetmete kohta, mida peetakse ettepanekutele vastavaks; kutsub ka komisjoni üles tagama, et eelarves vastu võetud katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete rakendamine toimuks täies ulatuses, õigeaegselt ja koostöös Euroopa Parlamendiga ning et need muudetaks mõju suurendamiseks nähtavamaks; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(2)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(3)  ELT C 444 I, 22.12.2020, lk 1.

(4)  ELT C 444 I, 22.12.2020, lk 2.

(5)  ELT C 444 I, 22.12.2020, lk 3.

(6)  ELT C 444 I, 22.12.2020, lk 4.

(7)  ELT C 444 I, 22.12.2020, lk 5.

(8)  ELT C 444 I, 22.12.2020, lk 6.

(9)  ELT C 445, 29.10.2021, lk 240.

(10)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(11)  ELT L 424, 15.12.2020, lk 1.

(12)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 23.

(13)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 1.

(14)  ELT C 494, 8.12.2021, lk 2.

(15)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

(16)  ELT L 243, 9.7.2021, lk 1.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0052.

(18)  ELT L 45, 24.2.2022, lk 1.

(19)  16. veebruari 2022. aasta otsused kohtuasjades C-156/21 Ungari vs. parlament ja nõukogu, ECLI:EU:C:2022:97, ning C-157/21 Poola vs. parlament ja nõukogu, ECLI:EU:C:2022:98.

(20)  Nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsus (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (ELT L 424, 15.12.2020, lk 1).

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/115 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/115

---

P9_TA(2022)0107

Boliivia põldtunnustamise ja teatavate seal kasvatatavate seemnete samaväärsus ***I

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ seoses selle kohaldamisajaga ning Boliivias teravilja- ning õli- ja kiutaimede seemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsuse ning Boliivias toodetud teravilja-, õli- ja kiutaimede seemne samaväärsusega (COM(2022)0026 – C9-0024/2022 – 2022/0016(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 434/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0026), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0026),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0024/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0024/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. märtsi 2022. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. märtsi 2022. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 23. märtsi 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 23. märtsi 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A9-0053/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A9-0053/2022),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P9_TC1-COD(2022)0016

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/..., millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ seoses selle kohaldamisajaga ning Boliivias teravilja-, õli- ja kiutaimede seemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsuse ning Boliivias kasvatatud teravilja-, õli- ja kiutaimede seemne samaväärsusega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus (EL) 2022/871) lõplikule kujule).

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/116 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/116

---

P9_TA(2022)0108

2022. aasta paranduseelarve projekt nr 1: mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohandamine

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta paranduseelarve projekti nr 1/2022 kohta, milles võetakse arvesse mõju, mida avaldab 2022. aasta eelarvele mitmeaastase finantsraamistiku kohandamine kooskõlas nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027) artikliga 7 (06310/2022 – C9-0052/2022 – 2022/0018(BUD))

(2022/C 434/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 24. novembril 2021. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 24. novembril 2021. aastal (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“),

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (5),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 1/2022, mille komisjon võttis vastu 28. jaanuaril 2022. aastal (COM(2022)0081), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 1/2022, mille komisjon võttis vastu 28. jaanuaril 2022. aastal (COM(2022)0081),

| — | võttes arvesse nõukogu 24. veebruaril 2022 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud seisukohta paranduseelarve projekti nr 1/2022 kohta (06310/2022 – C9-0052/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. veebruaril 2022 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud seisukohta paranduseelarve projekti nr 1/2022 kohta (06310/2022 – C9-0052/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 94 ja 96, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 94 ja 96,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0051/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0051/2022),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 1/2022 on seotud mitmeaastase finantsraamistiku kohandamisega vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklile 7, mis võimaldab 2021. aastal kasutamata jäänud või üle kantud kulukohustuste assigneeringute ümberpaigutamist üheksa eelarve jagatud täitmise alla kuuluva fondi puhul, kui pärast 1. jaanuari 2021 võetakse vastu uued reeglid või eelarve jagatud täitmisega programmid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 1/2022 on seotud mitmeaastase finantsraamistiku kohandamisega vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklile 7, mis võimaldab 2021. aastal kasutamata jäänud või üle kantud kulukohustuste assigneeringute ümberpaigutamist üheksa eelarve jagatud täitmise alla kuuluva fondi puhul, kui pärast 1. jaanuari 2021 võetakse vastu uued reeglid või eelarve jagatud täitmisega programmid;

| B. | arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 7 tähenduses eelarve jagatud täitmisega programmide 2021. aastal kasutamata jäänud kulukohustuste assigneeringute maht on 48 988 299 856 eurot jooksevhindades, mis vastab kogu 2021. aasta kulukohustuste assigneeringutele, mida kavatseti täita jagatud eelarve korras kaheksa fondi puhul, kuna 2021. aastal võeti täielikult vastu ainult Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi programmid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 7 tähenduses eelarve jagatud täitmisega programmide 2021. aastal kasutamata jäänud kulukohustuste assigneeringute maht on 48 988 299 856 eurot jooksevhindades, mis vastab kogu 2021. aasta kulukohustuste assigneeringutele, mida kavatseti täita jagatud eelarve korras kaheksa fondi puhul, kuna 2021. aastal võeti täielikult vastu ainult Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi programmid;

| C. | arvestades, et see summa kantakse võrdsetes osades üle aastatesse 2022–2025; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et see summa kantakse võrdsetes osades üle aastatesse 2022–2025;

| D. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 1/2022 eesmärk on kajastada 2021. aastal kasutamata jäänud eraldiste 25 % ümberpaigutamise konkreetset mõju 2022. aastasse kaheksa eelarve jagatud täitmisega fondi puhul (Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Sotsiaalfond+, Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond, Õiglase Ülemineku Fond, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, Integreeritud Piirihalduse Fond ja Sisejulgeolekufond); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 1/2022 eesmärk on kajastada 2021. aastal kasutamata jäänud eraldiste 25 % ümberpaigutamise konkreetset mõju 2022. aastasse kaheksa eelarve jagatud täitmisega fondi puhul (Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Sotsiaalfond+, Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond, Õiglase Ülemineku Fond, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, Integreeritud Piirihalduse Fond ja Sisejulgeolekufond);

| E. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 1/2022 netomõju kuludele rubriikides 2a, 3, 4 ja 5 eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate fondide kulukohustuste assigneeringutele on pluss 12 247,1 miljonit eurot; arvestades, et komisjon ei taotle täiendavaid maksete assigneeringuid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 1/2022 netomõju kuludele rubriikides 2a, 3, 4 ja 5 eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate fondide kulukohustuste assigneeringutele on pluss 12 247,1 miljonit eurot; arvestades, et komisjon ei taotle täiendavaid maksete assigneeringuid;

| 1. | võtab komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 1/2022 teadmiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on mures tõsiste viivituste pärast eelarve jagatud täitmisega liidu programmide ja fondide rakendamisel; kordab, et kiire rakendamine on vajalik selleks, et toetada liidu majanduse taastumist; nõuab seetõttu, et kõik liikmesriigid ja komisjon kiirendaksid nende programmide rakendamist, et tagada nende täielik toimimine 2022. aastal, ning saaksid üle kohtuasjade kuhjumisest, et tagada programmide täielik rakendamine 2027. aastaks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hoiatab ohtude eest, mis on seotud maksete assigneeringute ebapiisava tasemega; tuletab meelde kohustust hoida ära selliseid tulevasi maksekriise, nagu juhtus eelmise mitmeaastase finantsraamistiku alguses; ootab seetõttu, et komisjon esitaks viivitamata paranduseelarve projekti, mida peetakse vajalikuks liidu programmide ja rahaliste vahendite kasutuselevõtu kiirendamisega seotud maksete suurendamiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 1/2022 kohta heaks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 1/2022 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(2)  ELT L 45, 24.2.2022, lk 1.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(4)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(5)  ELT L 424, 15.12.2020, lk 1.

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/118 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/118

---

P9_TA(2022)0109

Meremeeste väljaõppe miinimumtase (kodifitseerimine) ***I

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2020)0739 – C9-0371/2020 – 2020/0329(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

(2022/C 434/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0739), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0739),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0371/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0371/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. jaanuari 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. jaanuari 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 109 ja 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 109 ja 59,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0080/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0080/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu esimese lugemise seisukoha, võttes üle komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma 31. märtsi 2021. aasta ja 10. märtsi 2022. aasta arvamustes esitatud soovitustele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT C 123, 9.4.2021, lk 80.

(2)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

P9_TC1-COD(2020)0329

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/... meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (kodifitseeritud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2022/993) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 6. aprill 2022

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/119 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/119

---

P9_TA(2022)0111

Andmehalduse määrus ***I

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa andmehalduse kohta (andmehaldust käsitlev õigusakt) (COM(2020)0767 – C9-0377/2020 – 2020/0340(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 434/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0767), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0767),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0377/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0377/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2021. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. detsembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. detsembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0248/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0248/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 286, 26.7.2021, lk 38.

---

P9_TC1-COD(2020)0340

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... Euroopa andmehalduse kohta ning millega muudetakse määrust (EL) 2018/1724 (andmehalduse määrus)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/868) lõplikule kujule).

---

Neljapäev, 7. aprill 2022

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/120 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/120

---

P9_TA(2022)0116

Ravimid, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa tarvis ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal ***I

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2001/20/EÜ ja 2001/83/EÜ seoses eranditega teatavatest kohustustest teatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal (COM(2021)0997 – C9-0475/2021 – 2021/0431(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 434/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0997), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0997),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0475/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0475/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. veebruari 2022. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. veebruari 2022. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. märtsi 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. märtsi 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P9_TC1-COD(2021)0431

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/..., millega muudetakse direktiive 2001/20/EÜ ja 2001/83/EÜ seoses eranditega teatavatest kohustustest teatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa tarvis ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2022/642) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus ravimite tarnimise kohta Küprosele, Iirimaale ja Maltale

Ühendkuningriigi liidust välja astumine on tekitanud erilisi raskusi nendele liikmesriikidele (Küpros, Iirimaa ja Malta), kuhu pikka aega tarniti ravimeid Ühendkuningriigi osadest või nende kaudu.

Komisjon tunnustab edusamme, mida Küpros, Iirimaa ja Malta ning tööstusettevõtjad on teinud vajalike muudatuste elluviimisel, et võimaldada ravimite jätkuvat tarnimist pärast Ühendkuningriigi väljaastumist EList.

Komisjon rõhutab, et ravimite pikaajalise tarnekindluse tagamiseks peavad kõik osalised tegema suuremaid jõupingutusi, et kohandada tarneahelaid vastavalt Ühendkuningriigi väljaastumise järgsele olukorrale.

Komisjon kohustub igakülgselt toetama Küprose, Iirimaa ja Malta jõupingutusi määruses (EL) 2022/641 (1) ja direktiivis (EL) 2022/642 (2) sätestatud ajutiste erandite järkjärgulisel kaotamisel kolme aasta jooksul.

Selleks jälgib komisjon pidevalt olukorra arengut asjaomastes liikmesriikides kooskõlas liidu õigusega ning austades täielikult pädevuste jaotust liidu ja liikmesriikide vahel inimtervishoius kasutatavate ravimite valdkonnas. Samuti teeb ta tihedat koostööd Küprose, Iirimaa ja Malta pädevate asutustega nende püüdlustes vähendada nende siseturgude sõltuvust ravimite tarnimisest Ühendkuningriigi muudest osadest või muude osade kaudu kui Põhja-Iirimaa.

Komisjon kutsub Küprose, Iirimaa ja Malta pädevaid asutusi üles esitama talle nende tehtava sellesisulise töö kohta korrapäraselt teavet.

Seda teavet arvesse võttes esitab komisjon 18 kuu jooksul alates määruses (EL) 2022/641 ja direktiivis (EL) 2022/642 jõustumise kuupäevast Euroopa Parlamendile ja nõukogule kirjaliku aruande edusammude kohta, mida Küpros, Iirimaa ja Malta on teinud erandite järkjärgulisel kaotamisel, ning komisjoni meetmete kohta, mille eesmärk on teha selles valdkonnas kõnealuste liikmesriikide pädevate asutustega tihedat koostööd.

Asjaomastele tööstusettevõtjatele, kes peavad oma tarneahelaid veel muutma, tuletab komisjon meelde, et nad peaksid kiiresti tegema vajalikud kohandused, et tagada ravimite kättesaadavus väiksematel turgudel. Sellega seoses jälgib komisjon nendes liikmesriikides ravimite tarnimisega tegelevate ettevõtjate edusamme, mis on seotud nende suutlikkusega täita neid liidu õiguse nõudeid, mille suhtes on määrusega (EL) 2022/641 ja direktiiviga (EL) 2022/642 ette nähtud ajutised erandid.

Lisaks nendele Euroopa ravimistrateegias (3) nimetatud viivitamatutele ja vajalikele sammudele esitab komisjon 2022. aasta lõpuks ettepanekud vaadata läbi liidu ravimialased õigusaktid. Nende ettepanekute eesmärk on pakkuda pikemaajalisi struktuurseid lahendusi, eelkõige seoses ravimite kättesaadavusega, pöörates eritähelepanu tarnekindluse suurendamisele ja nappuseohu kõrvaldamisele liidu väiksematel turgudel.

---

(1)  Euroopa parlamendi ja nõukogu 12. aprilli 2022. aasta määrus (EL) 2022/641, millega muudetakse määrust (EL) nr 536/2014 seoses eranditega teatavatest kohustustest uuritavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa tarvis ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal (ELT L 118, 20.4.2022, lk 1

(2)  Euroopa parlamendi ja nõukogu 12. aprilli 2022. aasta direktiiv (EL) 2022/642,millega muudetakse direktiive 2001/20/EÜ ja 2001/83/EÜ seoses eranditega teatavatest kohustustest teatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa tarvis ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal (ELT L 118, 20.4.2022, lk 4)

(3)  Komisjoni teatis „Euroopa ravimistrateegia“, COM(2020)0761 final, 25.11.2020.

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/122

---

P9_TA(2022)0117

Uuritavad ravimid, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa tarvis ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal ***I

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 536/2014 seoses eranditega teatavatest kohustustest uuritavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal (COM(2021)0998 – C9-0476/2021 – 2021/0432(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 434/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0998), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0998),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0476/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0476/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. veebruari 2022. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. veebruari 2022. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. märtsi 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. märtsi 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P9_TC1-COD(2021)0432

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 536/2014 seoses eranditega teatavatest kohustustest uuritavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa tarvis ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/641) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus ravimite tarnimise kohta Küprosele, Iirimaale ja Maltale

Ühendkuningriigi liidust välja astumine on tekitanud erilisi raskusi nendele liikmesriikidele (Küpros, Iirimaa ja Malta), kuhu pikka aega tarniti ravimeid Ühendkuningriigi osadest või nende kaudu.

Komisjon tunnustab edusamme, mida Küpros, Iirimaa ja Malta ning tööstusettevõtjad on teinud vajalike muudatuste elluviimisel, et võimaldada ravimite jätkuvat tarnimist pärast Ühendkuningriigi väljaastumist EList.

Komisjon rõhutab, et ravimite pikaajalise tarnekindluse tagamiseks peavad kõik osalised tegema suuremaid jõupingutusi, et kohandada tarneahelaid vastavalt Ühendkuningriigi väljaastumise järgsele olukorrale.

Komisjon kohustub igakülgselt toetama Küprose, Iirimaa ja Malta jõupingutusi määruses (EL) 2022/641 (1) ja direktiivis (EL) 2022/642 (2) sätestatud ajutiste erandite järkjärgulisel kaotamisel kolme aasta jooksul.

Selleks jälgib komisjon pidevalt olukorra arengut asjaomastes liikmesriikides kooskõlas liidu õigusega ning austades täielikult pädevuste jaotust liidu ja liikmesriikide vahel inimtervishoius kasutatavate ravimite valdkonnas. Samuti teeb ta tihedat koostööd Küprose, Iirimaa ja Malta pädevate asutustega nende püüdlustes vähendada nende siseturgude sõltuvust ravimite tarnimisest Ühendkuningriigi muudest osadest või muude osade kaudu kui Põhja-Iirimaa.

Komisjon kutsub Küprose, Iirimaa ja Malta pädevaid asutusi üles esitama talle nende tehtava sellesisulise töö kohta korrapäraselt teavet.

Seda teavet arvesse võttes esitab komisjon 18 kuu jooksul alates määruse (EL) 2022/641 ja direktiivis (EL) 2022/642 jõustumise kuupäevast Euroopa Parlamendile ja nõukogule kirjaliku aruande edusammude kohta, mida Küpros, Iirimaa ja Malta on teinud erandite järkjärgulisel kaotamisel, ning komisjoni meetmete kohta, mille eesmärk on teha selles valdkonnas kõnealuste liikmesriikide pädevate asutustega tihedat koostööd.

Asjaomastele tööstusettevõtjatele, kes peavad oma tarneahelaid veel muutma, tuletab komisjon meelde, et nad peaksid kiiresti tegema vajalikud kohandused, et tagada ravimite kättesaadavus väiksematel turgudel. Sellega seoses jälgib komisjon nendes liikmesriikides ravimite tarnimisega tegelevate ettevõtjate edusamme, mis on seotud nende suutlikkusega täita neid liidu õiguse nõudeid, mille suhtes on määrusega (EL) 2022/641 ja direktiiviga (EL) 2022/642 ette nähtud ajutised erandid.

Lisaks nendele Euroopa ravimistrateegias (3) nimetatud viivitamatutele ja vajalikele sammudele esitab komisjon 2022. aasta lõpuks ettepanekud vaadata läbi liidu ravimialased õigusaktid. Nende ettepanekute eesmärk on pakkuda pikemaajalisi struktuurseid lahendusi, eelkõige seoses ravimite kättesaadavusega, pöörates eritähelepanu tarnekindluse suurendamisele ja nappuseohu kõrvaldamisele liidu väiksematel turgudel.

---

(1)  Euroopa parlamendi ja nõukogu 12. aprilli 2022. aasta määrus (EL) 2022/641, millega muudetakse määrust (EL) nr 536/2014 seoses eranditega teatavatest kohustustest uuritavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa tarvis ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal (ELT L 118, 20.4.2022, lk 1

(2)  Euroopa parlamendi ja nõukogu 12. aprilli 2022. aasta direktiiv (EL) 2022/642,millega muudetakse direktiive 2001/20/EÜ ja 2001/83/EÜ seoses eranditega teatavatest kohustustest teatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa tarvis ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal (ELT L 118, 20.4.2022, lk 4)

(3)  Komisjoni teatis „Euroopa ravimistrateegia“, COM(2020)0761 final, 25.11.2020.

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/124 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/124

---

P9_TA(2022)0118

REACT-EU vahenditest tehtavate eelmaksete suurendamine ***I

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 ja määrust (EL) nr 223/2014 seoses REACT-EU vahenditest tehtavate eelmaksete suurendamise ja ühikuhinna kehtestamisega (COM(2022)0145 – C9-0127/2022 – COM(2022)0162 – C9-0136/2022 – 2022/0096(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 434/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0145) ning muudetud ettepanekut (COM(2022)0162), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0145) ning muudetud ettepanekut (COM(2022)0162),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 175 kolmandat lõiku ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0127/2022, C9-0136/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 175 kolmandat lõiku ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0127/2022, C9-0136/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega,

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 6. aprilli 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 6. aprilli 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0096

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. aprillil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 223/2014 seoses REACT-EU vahenditest tehtavate eelmaksete suurendamise ja ühikuhinna kehtestamisega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/613) lõplikule kujule).

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/125 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/125

---

P9_TA(2022)0119

Gaasi hoiustamine ***I

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta otsus, millega saadetakse asi tagasi institutsioonidevaheliste läbirääkimiste eest vastutavale komisjonile, tuginedes muutmata ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/1938, mis käsitleb gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 434/26)

---

(1)  Vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastu võetud otsus (C9-0126/2022)

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/126 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/126

---

P9_TA(2022)0122

Schengeni hindamismehhanism *

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Schengeni acquis’ kohaldamise hindamis- ja järelevalvemehhanismi loomise ja toimimise ning määruse (EL) nr 1053/2013 kehtetuks tunnistamise kohta (COM(2021)0278 – C9-0349/2021 – 2021/0140(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2022/C 434/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2021)0278), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2021)0278),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 70, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0349/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 70, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0349/2021),

| — | võttes arvesse arvamusi, mille seadusandliku akti eelnõu kohta esitasid Tšehhi senat, Hispaania parlament, Portugali parlament ja Rumeenia senat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arvamusi, mille seadusandliku akti eelnõu kohta esitasid Tšehhi senat, Hispaania parlament, Portugali parlament ja Rumeenia senat,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0054/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0054/2022),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Sisepiirikontrollita Schengeni ala toimimine sõltub sellest, kui tõhusalt ja tulemuslikult kohaldavad liikmesriigid Schengeni acquis’d. Kõnealune acquis sisaldab välispiiride valdkonna meetmeid, sisepiirikontrolli puudumist kompenseerivaid meetmeid ja tugevat järelevalveraamistikku, mis üheskoos
  hõlbustavad
  vaba
  liikumist
  ning
  tagavad
  turvalisuse, õiguse ja põhiõiguste, sealhulgas isikuandmete kaitse kõrge taseme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Sisepiirikontrollita Schengeni ala toimimine sõltub sellest, kui tõhusalt ja tulemuslikult kohaldavad liikmesriigid Schengeni acquis’d. Kõnealune acquis sisaldab välispiiride valdkonna meetmeid, sisepiirikontrolli puudumist kompenseerivaid meetmeid ja tugevat järelevalveraamistikku, mis üheskoos
  hõlbustavad
  vaba
  liikumist
  ning
  tagavad
  turvalisuse, õiguse ja põhiõiguste, sealhulgas isikuandmete kaitse kõrge taseme.

| (1) | Sisepiirikontrollita Schengeni ala toimimine sõltub sellest, kui tõhusalt ja tulemuslikult kohaldavad liikmesriigid Schengeni acquis’d. Kõnealune acquis sisaldab välispiiride valdkonna meetmeid, sisepiirikontrolli puudumist kompenseerivaid meetmeid ja tugevat järelevalveraamistikku, mis üheskoos
  tagavad
  vaba
  liikumise
  ning turvalisuse, õiguse ja põhiõiguste, sealhulgas isikuandmete kaitse kõrge taseme. |
| --- | --- |

(1)

Sisepiirikontrollita Schengeni ala toimimine sõltub sellest, kui tõhusalt ja tulemuslikult kohaldavad liikmesriigid Schengeni acquis’d. Kõnealune acquis sisaldab välispiiride valdkonna meetmeid, sisepiirikontrolli puudumist kompenseerivaid meetmeid ja tugevat järelevalveraamistikku, mis üheskoos
  tagavad
  vaba
  liikumise
  ning turvalisuse, õiguse ja põhiõiguste, sealhulgas isikuandmete kaitse kõrge taseme.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanismi tuleks tugevdada, et muuta see tõhusamaks ja tulemuslikumaks. Läbivaadatud hindamis- ja järelevalvemehhanismi otstarve peaks olema säilitada liikmesriikide tugev vastastikune usaldus, tagades, et liikmesriigid kohaldavad Schengeni acquis’d tõhusalt ja järgivad seejuures kokkulepitud ühiseid standardeid, aluspõhimõtteid ja norme,
  ning aidata seeläbi kaasa
  Schengeni ala
  heale toimimisele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanismi tuleks tugevdada, et muuta see tõhusamaks ja tulemuslikumaks. Läbivaadatud hindamis- ja järelevalvemehhanismi otstarve peaks olema säilitada liikmesriikide tugev vastastikune usaldus, tagades, et liikmesriigid kohaldavad Schengeni acquis’d tõhusalt ja järgivad seejuures kokkulepitud ühiseid standardeid, aluspõhimõtteid ja norme,
  ning aidata seeläbi kaasa
  Schengeni ala
  heale toimimisele
  .

| (4) | Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanismi tuleks tugevdada, et muuta see tõhusamaks ja tulemuslikumaks. Läbivaadatud hindamis- ja järelevalvemehhanismi otstarve peaks olema säilitada liikmesriikide tugev vastastikune usaldus, tagades, et liikmesriigid kohaldavad Schengeni acquis’d tõhusalt ja järgivad seejuures kokkulepitud ühiseid standardeid, aluspõhimõtteid ja norme,
  et tagada
  Schengeni ala
  hea toimimine, mille puhul austatakse täielikult põhiõigusi ja puudub piirikontroll sisepiiridel
  . |
| --- | --- |

(4)

Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanismi tuleks tugevdada, et muuta see tõhusamaks ja tulemuslikumaks. Läbivaadatud hindamis- ja järelevalvemehhanismi otstarve peaks olema säilitada liikmesriikide tugev vastastikune usaldus, tagades, et liikmesriigid kohaldavad Schengeni acquis’d tõhusalt ja järgivad seejuures kokkulepitud ühiseid standardeid, aluspõhimõtteid ja norme,
  et tagada
  Schengeni ala
  hea toimimine, mille puhul austatakse täielikult põhiõigusi ja puudub piirikontroll sisepiiridel
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Need sihid peaks hindamis- ja järelevalvemehhanism saavutama objektiivsete ja erapooletute hindamiste abil, mille raames oleks võimalik kiiresti tuvastada Schengeni ala nõuetekohast toimimist häirida võivaid puudusi Schengeni acquis’ kohaldamises, tagada nende puuduste kiire kõrvaldamine ning luua alus dialoogiks Schengeni ala kui terviku toimimise üle. See eeldab liikmesriikide ja komisjoni tihedat koostööd, jagatud vastutuse tasakaalustatud jaotust ja vastastikuse hindamise kui süsteemi osa säilitamist. Samuti eeldab see Euroopa Parlamendi suuremat kaasamist. Muudatuste ulatust arvestades tuleks tunnistada määrus (EL) nr 1053/2013 kehtetuks ja asendada see uue määrusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Need sihid peaks hindamis- ja järelevalvemehhanism saavutama objektiivsete ja erapooletute hindamiste abil, mille raames oleks võimalik kiiresti tuvastada Schengeni ala nõuetekohast toimimist häirida võivaid puudusi Schengeni acquis’ kohaldamises, tagada nende puuduste kiire kõrvaldamine ning luua alus dialoogiks Schengeni ala kui terviku toimimise üle. See eeldab liikmesriikide ja komisjoni tihedat koostööd, jagatud vastutuse tasakaalustatud jaotust ja vastastikuse hindamise kui süsteemi osa säilitamist. Samuti eeldab see Euroopa Parlamendi suuremat kaasamist. Muudatuste ulatust arvestades tuleks tunnistada määrus (EL) nr 1053/2013 kehtetuks ja asendada see uue määrusega.

| (5) | Need sihid peaks hindamis- ja järelevalvemehhanism saavutama objektiivsete ja erapooletute hindamiste abil, mille raames oleks võimalik kiiresti tuvastada Schengeni ala nõuetekohast toimimist häirida võivaid puudusi Schengeni acquis’ kohaldamises, tagada nende puuduste kiire kõrvaldamine ning luua alus
  tõeliseks liikmesriikide poliitiliseks
  dialoogiks Schengeni ala kui terviku toimimise üle. See eeldab liikmesriikide ja komisjoni tihedat koostööd, jagatud vastutuse tasakaalustatud jaotust ja vastastikuse hindamise kui süsteemi osa säilitamist. Samuti eeldab see Euroopa Parlamendi suuremat kaasamist. Muudatuste ulatust arvestades tuleks tunnistada määrus (EL) nr 1053/2013 kehtetuks ja asendada see uue määrusega. |
| --- | --- |

(5)

Need sihid peaks hindamis- ja järelevalvemehhanism saavutama objektiivsete ja erapooletute hindamiste abil, mille raames oleks võimalik kiiresti tuvastada Schengeni ala nõuetekohast toimimist häirida võivaid puudusi Schengeni acquis’ kohaldamises, tagada nende puuduste kiire kõrvaldamine ning luua alus
  tõeliseks liikmesriikide poliitiliseks
  dialoogiks Schengeni ala kui terviku toimimise üle. See eeldab liikmesriikide ja komisjoni tihedat koostööd, jagatud vastutuse tasakaalustatud jaotust ja vastastikuse hindamise kui süsteemi osa säilitamist. Samuti eeldab see Euroopa Parlamendi suuremat kaasamist. Muudatuste ulatust arvestades tuleks tunnistada määrus (EL) nr 1053/2013 kehtetuks ja asendada see uue määrusega.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Hindamis- ja järelevalvemehhanism
  võib hõlmata
  kõiki Schengeni acquis’ valdkondi – nii kehtivaid kui ka tulevasi –, välja arvatud neid, mille jaoks on liidu õigusaktidega loodud juba eraldi hindamismehhanism.
  Mehhanism
  peaks haarama kõiki asjakohaseid õigusakte ja operatiivtegevust, mis
  on Schengeni ala toimimise osa
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Hindamis- ja järelevalvemehhanism
  võib hõlmata
  kõiki Schengeni acquis’ valdkondi – nii kehtivaid kui ka tulevasi –, välja arvatud neid, mille jaoks on liidu õigusaktidega loodud juba eraldi hindamismehhanism.
  Mehhanism
  peaks haarama kõiki asjakohaseid õigusakte ja operatiivtegevust, mis
  on Schengeni ala toimimise osa
  .

| (6) | Hindamis- ja järelevalvemehhanism
  peaks hõlmama
  kõiki Schengeni acquis’ valdkondi – nii kehtivaid kui ka tulevasi –, välja arvatud neid, mille jaoks on liidu õigusaktidega loodud juba eraldi hindamismehhanism.
  Hindamis- ja järelevalvemehhanism peaks hõlmama nii piirikontrolli tõhusust välispiiridel kui ka piirikontrolli puudumist sisepiiridel. Hindamis- ja järelevalvemehhanism
  peaks haarama kõiki asjakohaseid õigusakte ja operatiivtegevust, mis
  aitavad kaasa sisepiirikontrollita ala toimimisele
  . |
| --- | --- |

(6)

Hindamis- ja järelevalvemehhanism
  peaks hõlmama
  kõiki Schengeni acquis’ valdkondi – nii kehtivaid kui ka tulevasi –, välja arvatud neid, mille jaoks on liidu õigusaktidega loodud juba eraldi hindamismehhanism.
  Hindamis- ja järelevalvemehhanism peaks hõlmama nii piirikontrolli tõhusust välispiiridel kui ka piirikontrolli puudumist sisepiiridel. Hindamis- ja järelevalvemehhanism
  peaks haarama kõiki asjakohaseid õigusakte ja operatiivtegevust, mis
  aitavad kaasa sisepiirikontrollita ala toimimisele
  .

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 1. ja 2. märtsi 2012. aasta järeldustega tuleks võtta kõigis hindamistes arvesse Schengeni acquis’d kohaldavate ametiasutuste korrektset toimimist. Samuti tuleks hindamisel liikmesriikidega koostööd tehes käsitleda eraõiguslike üksuste, nagu lennuettevõtjate või väliste teenuseosutajate tavasid, niivõrd kui need üksused osalevad Schengeni acquis’ rakendamises või kui selle rakendamine neid mõjutab. Samamoodi peaks hindamis- ja järelevalvemehhanism, võttes arvesse liidu organite ja asutuste kasvavat rolli Schengeni acquis’ rakendamisel, toetama selliste liidu organite ja asutuste tegevuse kontrollimist, kui need täidavad liikmesriikide nimel ülesandeid, millega aidatakse liikmesriikidel kohaldada Schengeni acquis’ sätteid. Sellise tegevuse kontrollimine peaks moodustama osa liikmesriikide hindamisest ning seda tuleks teha, ilma et see piiraks komisjoni ning kõnealuste organite ja asutuste juhtorganite asutamismääruste ning neis sisalduvate spetsiaalsete hindamis- ja järelevalvemenetlustega seotud kohustusi ja neid kohustusi täielikult arvesse võttes. Kui hindamiste käigus tuvastatakse puudusi seoses ülesannetega, mida liidu organid ja asutused täidavad või toetavad, peaks komisjon
  teavitama nende
  juhtorganeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 1. ja 2. märtsi 2012. aasta järeldustega tuleks võtta kõigis hindamistes arvesse Schengeni acquis’d kohaldavate ametiasutuste korrektset toimimist. Samuti tuleks hindamisel liikmesriikidega koostööd tehes käsitleda eraõiguslike üksuste, nagu lennuettevõtjate või väliste teenuseosutajate tavasid, niivõrd kui need üksused osalevad Schengeni acquis’ rakendamises või kui selle rakendamine neid mõjutab. Samamoodi peaks hindamis- ja järelevalvemehhanism, võttes arvesse liidu organite ja asutuste kasvavat rolli Schengeni acquis’ rakendamisel, toetama selliste liidu organite ja asutuste tegevuse kontrollimist, kui need täidavad liikmesriikide nimel ülesandeid, millega aidatakse liikmesriikidel kohaldada Schengeni acquis’ sätteid. Sellise tegevuse kontrollimine peaks moodustama osa liikmesriikide hindamisest ning seda tuleks teha, ilma et see piiraks komisjoni ning kõnealuste organite ja asutuste juhtorganite asutamismääruste ning neis sisalduvate spetsiaalsete hindamis- ja järelevalvemenetlustega seotud kohustusi ja neid kohustusi täielikult arvesse võttes. Kui hindamiste käigus tuvastatakse puudusi seoses ülesannetega, mida liidu organid ja asutused täidavad või toetavad, peaks komisjon
  teavitama nende
  juhtorganeid.

| (7) | Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 1. ja 2. märtsi 2012. aasta järeldustega tuleks võtta kõigis hindamistes arvesse Schengeni acquis’d kohaldavate ametiasutuste korrektset toimimist
  ja nende tegevuse kooskõla Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (edaspidi „harta“)
  . Samuti tuleks hindamisel liikmesriikidega koostööd tehes käsitleda eraõiguslike üksuste, nagu lennuettevõtjate või väliste teenuseosutajate tavasid, niivõrd kui need üksused osalevad Schengeni acquis’ rakendamises või kui selle rakendamine neid mõjutab. Samamoodi peaks hindamis- ja järelevalvemehhanism, võttes arvesse liidu organite ja asutuste kasvavat rolli Schengeni acquis’ rakendamisel, toetama selliste liidu organite ja asutuste tegevuse kontrollimist, kui need täidavad liikmesriikide nimel ülesandeid, millega aidatakse liikmesriikidel kohaldada Schengeni acquis’ sätteid. Sellise tegevuse kontrollimine peaks moodustama osa liikmesriikide hindamisest ning seda tuleks teha, ilma et see piiraks komisjoni ning kõnealuste organite ja asutuste juhtorganite asutamismääruste ning neis sisalduvate spetsiaalsete hindamis- ja järelevalvemenetlustega seotud kohustusi ja neid kohustusi täielikult arvesse võttes. Kui hindamiste käigus tuvastatakse puudusi seoses ülesannetega, mida liidu organid ja asutused täidavad või toetavad, peaks komisjon
  lisama need puudused hindamisaruandesse ja kaasama vastavaid
  juhtorganeid. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 1. ja 2. märtsi 2012. aasta järeldustega tuleks võtta kõigis hindamistes arvesse Schengeni acquis’d kohaldavate ametiasutuste korrektset toimimist
  ja nende tegevuse kooskõla Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (edaspidi „harta“)
  . Samuti tuleks hindamisel liikmesriikidega koostööd tehes käsitleda eraõiguslike üksuste, nagu lennuettevõtjate või väliste teenuseosutajate tavasid, niivõrd kui need üksused osalevad Schengeni acquis’ rakendamises või kui selle rakendamine neid mõjutab. Samamoodi peaks hindamis- ja järelevalvemehhanism, võttes arvesse liidu organite ja asutuste kasvavat rolli Schengeni acquis’ rakendamisel, toetama selliste liidu organite ja asutuste tegevuse kontrollimist, kui need täidavad liikmesriikide nimel ülesandeid, millega aidatakse liikmesriikidel kohaldada Schengeni acquis’ sätteid. Sellise tegevuse kontrollimine peaks moodustama osa liikmesriikide hindamisest ning seda tuleks teha, ilma et see piiraks komisjoni ning kõnealuste organite ja asutuste juhtorganite asutamismääruste ning neis sisalduvate spetsiaalsete hindamis- ja järelevalvemenetlustega seotud kohustusi ja neid kohustusi täielikult arvesse võttes. Kui hindamiste käigus tuvastatakse puudusi seoses ülesannetega, mida liidu organid ja asutused täidavad või toetavad, peaks komisjon
  lisama need puudused hindamisaruandesse ja kaasama vastavaid
  juhtorganeid.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Käesoleva määrusega kehtestatavat hindamis- ja järelevalvemehhanismi täiendab haavatavuse hindamine, mida teeb Frontex, et tagada liidu tasandi kvaliteedikontroll ning liidu ja liikmesriikide pidev valmisolek reageerida välispiiridel tekkida võivatele probleemidele. Mõlemad mehhanismid on Euroopa integreeritud piirihalduse osad. Haavatavuse hindamise ning hindamis- ja järelevalvemehhanismi koostoimet tuleks võimalikult palju suurendada, et saada parem ülevaade Schengeni ala toimimisest ning vältida igal võimalusel tegevuse dubleerimist ja vastuoluliste soovituste andmist. Selleks tuleks Frontexi ja komisjoni vahel sisse seada mõlema mehhanismi järelmeid käsitlev korrapärane teabevahetus. Strateegilise fookuse tugevdamiseks ja sihipärasema hindamisstrateegia väljakujundamiseks on tarvis suurendada koostoimet ka muude asjakohaste mehhanismide ja platvormidega, mida haldavad liidu ametid ja liikmesriikide haldusasutused, näiteks kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormiga (EMPACT) või järelevalvega, mida teeb eu-LISA toetusel komisjon seoses liikmesriikide ettevalmistustega asjaomaste IT-süsteemide rakendamiseks, ning riiklike kvaliteedikontrollimehhanismide kaudu tehtud järeldustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Käesoleva määrusega kehtestatavat hindamis- ja järelevalvemehhanismi täiendab haavatavuse hindamine, mida teeb Frontex, et tagada liidu tasandi kvaliteedikontroll ning liidu ja liikmesriikide pidev valmisolek reageerida välispiiridel tekkida võivatele probleemidele. Mõlemad mehhanismid on Euroopa integreeritud piirihalduse osad. Haavatavuse hindamise ning hindamis- ja järelevalvemehhanismi koostoimet tuleks võimalikult palju suurendada, et saada parem ülevaade Schengeni ala toimimisest ning vältida igal võimalusel tegevuse dubleerimist ja vastuoluliste soovituste andmist. Selleks tuleks Frontexi ja komisjoni vahel sisse seada mõlema mehhanismi järelmeid käsitlev korrapärane teabevahetus. Strateegilise fookuse tugevdamiseks ja sihipärasema hindamisstrateegia väljakujundamiseks on tarvis suurendada koostoimet ka muude asjakohaste mehhanismide ja platvormidega, mida haldavad liidu ametid ja liikmesriikide haldusasutused, näiteks kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormiga (EMPACT) või järelevalvega, mida teeb eu-LISA toetusel komisjon seoses liikmesriikide ettevalmistustega asjaomaste IT-süsteemide rakendamiseks, ning riiklike kvaliteedikontrollimehhanismide kaudu tehtud järeldustega.

| (9) | Käesoleva määrusega kehtestatavat hindamis- ja järelevalvemehhanismi täiendab haavatavuse hindamine, mida teeb Frontex, et tagada liidu tasandi kvaliteedikontroll ning liidu ja liikmesriikide pidev valmisolek reageerida välispiiridel tekkida võivatele probleemidele.
  Haavatavuse hindamist tuleks arvesse võtta iga-aastases hindamisprogrammis, tagades seeläbi ajakohase olukorrateadlikkuse.
  Mõlemad mehhanismid on Euroopa integreeritud piirihalduse osad. Haavatavuse hindamise ning hindamis- ja järelevalvemehhanismi koostoimet tuleks võimalikult palju suurendada, et saada parem ülevaade Schengeni ala toimimisest ning vältida igal võimalusel tegevuse dubleerimist ja vastuoluliste soovituste andmist. Selleks tuleks Frontexi ja komisjoni vahel sisse seada mõlema mehhanismi järelmeid käsitlev korrapärane teabevahetus. Strateegilise fookuse tugevdamiseks ja sihipärasema hindamisstrateegia väljakujundamiseks on tarvis suurendada koostoimet ka muude asjakohaste mehhanismide ja platvormidega, mida haldavad liidu ametid ja liikmesriikide haldusasutused, näiteks kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormiga (EMPACT) või järelevalvega, mida teeb eu-LISA toetusel komisjon seoses liikmesriikide ettevalmistustega asjaomaste IT-süsteemide rakendamiseks, ning riiklike kvaliteedikontrollimehhanismide kaudu tehtud järeldustega. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega kehtestatavat hindamis- ja järelevalvemehhanismi täiendab haavatavuse hindamine, mida teeb Frontex, et tagada liidu tasandi kvaliteedikontroll ning liidu ja liikmesriikide pidev valmisolek reageerida välispiiridel tekkida võivatele probleemidele.
  Haavatavuse hindamist tuleks arvesse võtta iga-aastases hindamisprogrammis, tagades seeläbi ajakohase olukorrateadlikkuse.
  Mõlemad mehhanismid on Euroopa integreeritud piirihalduse osad. Haavatavuse hindamise ning hindamis- ja järelevalvemehhanismi koostoimet tuleks võimalikult palju suurendada, et saada parem ülevaade Schengeni ala toimimisest ning vältida igal võimalusel tegevuse dubleerimist ja vastuoluliste soovituste andmist. Selleks tuleks Frontexi ja komisjoni vahel sisse seada mõlema mehhanismi järelmeid käsitlev korrapärane teabevahetus. Strateegilise fookuse tugevdamiseks ja sihipärasema hindamisstrateegia väljakujundamiseks on tarvis suurendada koostoimet ka muude asjakohaste mehhanismide ja platvormidega, mida haldavad liidu ametid ja liikmesriikide haldusasutused, näiteks kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormiga (EMPACT) või järelevalvega, mida teeb eu-LISA toetusel komisjon seoses liikmesriikide ettevalmistustega asjaomaste IT-süsteemide rakendamiseks, ning riiklike kvaliteedikontrollimehhanismide kaudu tehtud järeldustega.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Hindamise käigus tuleks eriti hoolikalt kontrollida, kas Schengeni acquis’d kohaldades järgitakse põhiõigusi, ning eraldi hindamiste raames tuleks analüüsida, kas Schengeni acquis’ andmekaitsenõudeid rakendatakse ja kohaldatakse nõuetekohaselt. Selleks et hindamis- ja järelevalvemehhanism suudaks asjaomastes poliitikavaldkondades põhiõiguste rikkumisi paremini tuvastada, tuleks rakendada lisameetmeid. Selles valdkonnas tuleks nõuetekohaselt koolitada Schengeni hindajaid, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametilt saadud asjakohast teavet tuleks paremini kasutada ning hindamiste kavandamisse ja elluviimisse tuleks kaasata rohkem põhiõiguste ameti eksperte. Lisaks tuleks hindamiste ajakava koostamisel ning nende kavandamisel ja elluviimisel arvesse võtta tõendeid, mille on omal algatusel avalikustanud või esitanud sõltumatud järelevalvemehhanismid või kolmandad isikud, näiteks ombudsmanid, põhiõiguste järgimist jälgivad ametiasutused või valitsusvälised ja rahvusvahelised organisatsioonid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Hindamise käigus tuleks eriti hoolikalt kontrollida, kas Schengeni acquis’d kohaldades järgitakse põhiõigusi, ning eraldi hindamiste raames tuleks analüüsida, kas Schengeni acquis’ andmekaitsenõudeid rakendatakse ja kohaldatakse nõuetekohaselt. Selleks et hindamis- ja järelevalvemehhanism suudaks asjaomastes poliitikavaldkondades põhiõiguste rikkumisi paremini tuvastada, tuleks rakendada lisameetmeid. Selles valdkonnas tuleks nõuetekohaselt koolitada Schengeni hindajaid, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametilt saadud asjakohast teavet tuleks paremini kasutada ning hindamiste kavandamisse ja elluviimisse tuleks kaasata rohkem põhiõiguste ameti eksperte. Lisaks tuleks hindamiste ajakava koostamisel ning nende kavandamisel ja elluviimisel arvesse võtta tõendeid, mille on omal algatusel avalikustanud või esitanud sõltumatud järelevalvemehhanismid või kolmandad isikud, näiteks ombudsmanid, põhiõiguste järgimist jälgivad ametiasutused või valitsusvälised ja rahvusvahelised organisatsioonid.

| (10) | Hindamise käigus tuleks eriti hoolikalt kontrollida, kas Schengeni acquis’d kohaldades järgitakse põhiõigusi, ning eraldi hindamiste raames tuleks analüüsida, kas Schengeni acquis’ andmekaitsenõudeid rakendatakse ja kohaldatakse nõuetekohaselt. Selleks et hindamis- ja järelevalvemehhanism suudaks asjaomastes poliitikavaldkondades põhiõiguste rikkumisi paremini tuvastada, tuleks rakendada lisameetmeid. Selles valdkonnas tuleks nõuetekohaselt koolitada Schengeni hindajaid, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametilt saadud asjakohast teavet tuleks paremini kasutada ning hindamiste kavandamisse ja elluviimisse tuleks kaasata rohkem põhiõiguste ameti eksperte.
  Eelkõige peaks komisjon koostöös Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga välja töötama tüüpküsimustikku lisatavad konkreetsed võrdlusalused, mille alusel saab hinnata põhiõiguste järgimist.
  Lisaks tuleks hindamiste ajakava koostamisel ning nende kavandamisel ja elluviimisel arvesse võtta tõendeid, mille on omal algatusel avalikustanud või esitanud sõltumatud järelevalvemehhanismid või kolmandad isikud, näiteks ombudsmanid, põhiõiguste järgimist jälgivad ametiasutused või valitsusvälised ja rahvusvahelised organisatsioonid. |
| --- | --- |

(10)

Hindamise käigus tuleks eriti hoolikalt kontrollida, kas Schengeni acquis’d kohaldades järgitakse põhiõigusi, ning eraldi hindamiste raames tuleks analüüsida, kas Schengeni acquis’ andmekaitsenõudeid rakendatakse ja kohaldatakse nõuetekohaselt. Selleks et hindamis- ja järelevalvemehhanism suudaks asjaomastes poliitikavaldkondades põhiõiguste rikkumisi paremini tuvastada, tuleks rakendada lisameetmeid. Selles valdkonnas tuleks nõuetekohaselt koolitada Schengeni hindajaid, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametilt saadud asjakohast teavet tuleks paremini kasutada ning hindamiste kavandamisse ja elluviimisse tuleks kaasata rohkem põhiõiguste ameti eksperte.
  Eelkõige peaks komisjon koostöös Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga välja töötama tüüpküsimustikku lisatavad konkreetsed võrdlusalused, mille alusel saab hinnata põhiõiguste järgimist.
  Lisaks tuleks hindamiste ajakava koostamisel ning nende kavandamisel ja elluviimisel arvesse võtta tõendeid, mille on omal algatusel avalikustanud või esitanud sõltumatud järelevalvemehhanismid või kolmandad isikud, näiteks ombudsmanid, põhiõiguste järgimist jälgivad ametiasutused või valitsusvälised ja rahvusvahelised organisatsioonid.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Hindamise vormid ja meetodid tuleks muuta paindlikumaks, et suurendada hindamis- ja järelevalvemehhanismi tõhusust ja selle suutlikkust kohaneda uute asjaolude ja õigusloome arenguga ning ühtlustada liikmesriikide, komisjoni ja liidu organite ja asutuste vahendite kasutamist. Peamiseks hindamisvahendiks peaksid olema kontrollkäikude vormis toimuvad korrapärased hindamised. Järk-järgult tuleks suurendada etteteatamata kontrollkäikude ja temaatiliste hindamiste osakaalu, et tagada olemasolevate vahendite tasakaalustatum kasutamine. Hindamise vormid peaksid olema selgelt piiritletud. Olenevalt poliitikavaldkonnast ning
  hindamise
  ja
  järelevalve
  laadist peaks hindamis- ja järelevalvemehhanism võimaldama hinnata korraga mitut liikmesriiki, teha täielikku või osalist kaughindamist ning kombineerida eri poliitikavaldkondade hindamist. Mehhanismi rakendades tuleks püüelda selle poole, et liikmesriikide kohta oleks võimalik koostada kõikehõlmavaid hindamisaruandeid, milles analüüsitakse seda, kui tulemuslikult nad Schengeni acquis’d üldiselt kohaldavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Hindamise vormid ja meetodid tuleks muuta paindlikumaks, et suurendada hindamis- ja järelevalvemehhanismi tõhusust ja selle suutlikkust kohaneda uute asjaolude ja õigusloome arenguga ning ühtlustada liikmesriikide, komisjoni ja liidu organite ja asutuste vahendite kasutamist. Peamiseks hindamisvahendiks peaksid olema kontrollkäikude vormis toimuvad korrapärased hindamised. Järk-järgult tuleks suurendada etteteatamata kontrollkäikude ja temaatiliste hindamiste osakaalu, et tagada olemasolevate vahendite tasakaalustatum kasutamine. Hindamise vormid peaksid olema selgelt piiritletud. Olenevalt poliitikavaldkonnast ning
  hindamise
  ja
  järelevalve
  laadist peaks hindamis- ja järelevalvemehhanism võimaldama hinnata korraga mitut liikmesriiki, teha täielikku või osalist kaughindamist ning kombineerida eri poliitikavaldkondade hindamist. Mehhanismi rakendades tuleks püüelda selle poole, et liikmesriikide kohta oleks võimalik koostada kõikehõlmavaid hindamisaruandeid, milles analüüsitakse seda, kui tulemuslikult nad Schengeni acquis’d üldiselt kohaldavad.

| (12) | Hindamise vormid ja meetodid tuleks muuta paindlikumaks, et suurendada hindamis- ja järelevalvemehhanismi tõhusust ja selle suutlikkust kohaneda uute asjaolude ja õigusloome arenguga ning ühtlustada liikmesriikide, komisjoni ja liidu organite ja asutuste vahendite kasutamist. Peamiseks hindamisvahendiks peaksid olema kontrollkäikude vormis toimuvad korrapärased hindamised. Järk-järgult tuleks suurendada etteteatamata kontrollkäikude ja temaatiliste hindamiste osakaalu, et tagada olemasolevate vahendite tasakaalustatum kasutamine. Hindamise vormid peaksid olema selgelt piiritletud. Olenevalt poliitikavaldkonnast ning
  hindamis-
  ja
  järelevalvetoimingu
  laadist peaks hindamis- ja järelevalvemehhanism võimaldama hinnata korraga mitut liikmesriiki
  ja
  teha
  vahetuid kontrollkäike täiendavate hindamismeetmetena
  täielikku või osalist kaughindamist ning kombineerida eri poliitikavaldkondade hindamist. Mehhanismi rakendades tuleks püüelda selle poole, et liikmesriikide kohta oleks võimalik koostada kõikehõlmavaid hindamisaruandeid, milles analüüsitakse seda, kui tulemuslikult nad Schengeni acquis’d üldiselt kohaldavad. |
| --- | --- |

(12)

Hindamise vormid ja meetodid tuleks muuta paindlikumaks, et suurendada hindamis- ja järelevalvemehhanismi tõhusust ja selle suutlikkust kohaneda uute asjaolude ja õigusloome arenguga ning ühtlustada liikmesriikide, komisjoni ja liidu organite ja asutuste vahendite kasutamist. Peamiseks hindamisvahendiks peaksid olema kontrollkäikude vormis toimuvad korrapärased hindamised. Järk-järgult tuleks suurendada etteteatamata kontrollkäikude ja temaatiliste hindamiste osakaalu, et tagada olemasolevate vahendite tasakaalustatum kasutamine. Hindamise vormid peaksid olema selgelt piiritletud. Olenevalt poliitikavaldkonnast ning
  hindamis-
  ja
  järelevalvetoimingu
  laadist peaks hindamis- ja järelevalvemehhanism võimaldama hinnata korraga mitut liikmesriiki
  ja
  teha
  vahetuid kontrollkäike täiendavate hindamismeetmetena
  täielikku või osalist kaughindamist ning kombineerida eri poliitikavaldkondade hindamist. Mehhanismi rakendades tuleks püüelda selle poole, et liikmesriikide kohta oleks võimalik koostada kõikehõlmavaid hindamisaruandeid, milles analüüsitakse seda, kui tulemuslikult nad Schengeni acquis’d üldiselt kohaldavad.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Sagedamini tuleks kasutada temaatilisi hindamisi, et võrdlevalt analüüsida liikmesriikide tavasid. Selle eesmärk peaks olema hinnata suuremate seadusandlike muudatuste rakendamist pärast nende jõustumist ja uute algatuste elluviimist, aga ka eri poliitikavaldkondades esinevaid probleeme või
  sarnaste probleemidega kokku puutuvate liikmesriikide tavasid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Sagedamini tuleks kasutada temaatilisi hindamisi, et võrdlevalt analüüsida liikmesriikide tavasid. Selle eesmärk peaks olema hinnata suuremate seadusandlike muudatuste rakendamist pärast nende jõustumist ja uute algatuste elluviimist, aga ka eri poliitikavaldkondades esinevaid probleeme või
  sarnaste probleemidega kokku puutuvate liikmesriikide tavasid
  .

| (13) | Sagedamini tuleks kasutada temaatilisi hindamisi, et võrdlevalt analüüsida liikmesriikide tavasid. Selle eesmärk peaks olema hinnata suuremate seadusandlike muudatuste rakendamist pärast nende jõustumist ja uute algatuste elluviimist, aga ka eri poliitikavaldkondades esinevaid probleeme või
  sarnaseid poliitikasuundi ja tavasid teistes liikmesriikides
  . |
| --- | --- |

(13)

Sagedamini tuleks kasutada temaatilisi hindamisi, et võrdlevalt analüüsida liikmesriikide tavasid. Selle eesmärk peaks olema hinnata suuremate seadusandlike muudatuste rakendamist pärast nende jõustumist ja uute algatuste elluviimist, aga ka eri poliitikavaldkondades esinevaid probleeme või
  sarnaseid poliitikasuundi ja tavasid teistes liikmesriikides
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Etteteatamata kontrollkäigud, mis on üks tõhusamaid vahendeid liikmesriikide tavade kontrollimiseks, peaksid
  sõltuvalt nende eesmärgist
  toimuma ilma asjaomasele liikmesriigile ette teatamata
  või siis ainult lühikese etteteatamisega
  .
  Ilma ette teatamata
  tuleks
  kontrollkäike
  teha uurival eesmärgil ehk selleks, et kontrollida Schengeni acquis’st tulenevate kohustuste täitmist, sealhulgas juhul, kui riigis on ilmnenud märke süsteemsetest probleemidest, mis võivad avaldada
  märkimisväärset
  mõju Schengeni ala toimimisele, või
  kui seal on rikutud põhiõigusi
  , eriti juhul, kui põhiõigusi on väidetavalt raskelt rikutud välispiiridel.
  Sellistel juhtudel kahjustaks etteteatamine kontrollkäigu eesmärki. 24-tunnise etteteatamisega kontrollkäike tuleks korraldada juhul, kui nende peamine eesmärk on pisteliselt kontrollida Schengeni acquis’ rakendamist asjaomases liikmesriigis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Etteteatamata kontrollkäigud, mis on üks tõhusamaid vahendeid liikmesriikide tavade kontrollimiseks, peaksid
  sõltuvalt nende eesmärgist
  toimuma ilma asjaomasele liikmesriigile ette teatamata
  või siis ainult lühikese etteteatamisega
  .
  Ilma ette teatamata
  tuleks
  kontrollkäike
  teha uurival eesmärgil ehk selleks, et kontrollida Schengeni acquis’st tulenevate kohustuste täitmist, sealhulgas juhul, kui riigis on ilmnenud märke süsteemsetest probleemidest, mis võivad avaldada
  märkimisväärset
  mõju Schengeni ala toimimisele, või
  kui seal on rikutud põhiõigusi
  , eriti juhul, kui põhiõigusi on väidetavalt raskelt rikutud välispiiridel.
  Sellistel juhtudel kahjustaks etteteatamine kontrollkäigu eesmärki. 24-tunnise etteteatamisega kontrollkäike tuleks korraldada juhul, kui nende peamine eesmärk on pisteliselt kontrollida Schengeni acquis’ rakendamist asjaomases liikmesriigis.

| (14) | Etteteatamata kontrollkäigud, mis on üks tõhusamaid vahendeid liikmesriikide tavade kontrollimiseks, peaksid toimuma ilma asjaomasele liikmesriigile ette teatamata.
  Etteteatamata kontrollkäike
  tuleks teha uurival eesmärgil ehk selleks, et kontrollida Schengeni acquis’st tulenevate kohustuste täitmist, sealhulgas juhul, kui riigis on ilmnenud märke süsteemsetest probleemidest, mis võivad avaldada
  negatiivset
  mõju Schengeni ala toimimisele või
  tuua kaasa põhiõiguste rikkumisi
  , eriti juhul, kui põhiõigusi on väidetavalt raskelt rikutud välispiiridel. |
| --- | --- |

(14)

Etteteatamata kontrollkäigud, mis on üks tõhusamaid vahendeid liikmesriikide tavade kontrollimiseks, peaksid toimuma ilma asjaomasele liikmesriigile ette teatamata.
  Etteteatamata kontrollkäike
  tuleks teha uurival eesmärgil ehk selleks, et kontrollida Schengeni acquis’st tulenevate kohustuste täitmist, sealhulgas juhul, kui riigis on ilmnenud märke süsteemsetest probleemidest, mis võivad avaldada
  negatiivset
  mõju Schengeni ala toimimisele või
  tuua kaasa põhiõiguste rikkumisi
  , eriti juhul, kui põhiõigusi on väidetavalt raskelt rikutud välispiiridel.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | Lisavahendina kasutatavast lühikese etteteatamisega kontrollkäigust tuleks liikmesriigile kõige rohkem 24 tundi ette teatada. Lühikese etteteatamisega kontrollkäik tuleks korraldada üksnes siis, kui külastuse peamine eesmärk on pisteliselt kontrollida Schengeni acquis’ rakendamist liikmesriigis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

Lisavahendina kasutatavast lühikese etteteatamisega kontrollkäigust tuleks liikmesriigile kõige rohkem 24 tundi ette teatada. Lühikese etteteatamisega kontrollkäik tuleks korraldada üksnes siis, kui külastuse peamine eesmärk on pisteliselt kontrollida Schengeni acquis’ rakendamist liikmesriigis.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Käesoleva määruse alusel toimuva tegevuse kavandamine mitmeaastastes ja iga-aastastes hindamisprogrammides on juba tõendanud oma lisaväärtust prognoositavuse ja kindluse tagamisel. Seepärast peaks komisjon koostöös liikmesriikidega vastu võtma mitmeaastased ja iga-aastased hindamisprogrammid. Neis programmides tuleks ka ette näha vajalik paindlikkus, mis võimaldaks kohaneda Schengeni acquis’s aja jooksul toimuvate muutustega. Vääramatu jõu korral tuleks programme kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega kohandada, ilma et neid oleks vaja ametlikult muuta. Seitsmeks aastaks vastu võetavas mitmeaastases hindamisprogrammis tuleks kindlaks määrata konkreetsed prioriteetsed valdkonnad, mida korrapäraselt hinnata. Selline lähenemine peaks võimaldama suuremat paindlikkust ning aitama paremini seada prioriteete ning tasakaalustatumalt ja strateegilisemalt kasutada kõiki kättesaadavaid vahendeid. Mitmeaastase hindamisprogrammi kehtivuse pikendamine viielt aastalt seitsmele peaks aitama liikmesriike ka rohkem, tihedamalt ja sihipärasemalt jälgida, ilma et kontrolli kvaliteet halveneks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Käesoleva määruse alusel toimuva tegevuse kavandamine mitmeaastastes ja iga-aastastes hindamisprogrammides on juba tõendanud oma lisaväärtust prognoositavuse ja kindluse tagamisel. Seepärast peaks komisjon koostöös liikmesriikidega vastu võtma mitmeaastased ja iga-aastased hindamisprogrammid. Neis programmides tuleks ka ette näha vajalik paindlikkus, mis võimaldaks kohaneda Schengeni acquis’s aja jooksul toimuvate muutustega. Vääramatu jõu korral tuleks programme kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega kohandada, ilma et neid oleks vaja ametlikult muuta. Seitsmeks aastaks vastu võetavas mitmeaastases hindamisprogrammis tuleks kindlaks määrata konkreetsed prioriteetsed valdkonnad, mida korrapäraselt hinnata. Selline lähenemine peaks võimaldama suuremat paindlikkust ning aitama paremini seada prioriteete ning tasakaalustatumalt ja strateegilisemalt kasutada kõiki kättesaadavaid vahendeid. Mitmeaastase hindamisprogrammi kehtivuse pikendamine viielt aastalt seitsmele peaks aitama liikmesriike ka rohkem, tihedamalt ja sihipärasemalt jälgida, ilma et kontrolli kvaliteet halveneks.

| (15) | Käesoleva määruse alusel toimuva tegevuse kavandamine mitmeaastastes ja iga-aastastes hindamisprogrammides on juba tõendanud oma lisaväärtust prognoositavuse ja kindluse tagamisel. Seepärast peaks komisjon koostöös liikmesriikidega vastu võtma mitmeaastased ja iga-aastased hindamisprogrammid. Neis programmides tuleks ka ette näha vajalik paindlikkus, mis võimaldaks kohaneda Schengeni acquis’s aja jooksul toimuvate muutustega. Vääramatu jõu korral tuleks programme kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega kohandada, ilma et neid oleks vaja ametlikult muuta. Seitsmeks aastaks vastu võetavas mitmeaastases hindamisprogrammis tuleks kindlaks määrata konkreetsed prioriteetsed valdkonnad, mida korrapäraselt hinnata. Selline lähenemine peaks võimaldama suuremat paindlikkust
  ja kohanemisvõimet, mis põhineb eri analüüside käigus kogutud ajakohasel teabel, et saada parem ülevaade Schengeni ala toimimisest,
  ning aitama paremini seada prioriteete ning tasakaalustatumalt ja strateegilisemalt kasutada kõiki kättesaadavaid vahendeid. Mitmeaastase hindamisprogrammi kehtivuse pikendamine viielt aastalt seitsmele peaks aitama liikmesriike ka rohkem, tihedamalt ja sihipärasemalt jälgida, ilma et kontrolli kvaliteet halveneks. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määruse alusel toimuva tegevuse kavandamine mitmeaastastes ja iga-aastastes hindamisprogrammides on juba tõendanud oma lisaväärtust prognoositavuse ja kindluse tagamisel. Seepärast peaks komisjon koostöös liikmesriikidega vastu võtma mitmeaastased ja iga-aastased hindamisprogrammid. Neis programmides tuleks ka ette näha vajalik paindlikkus, mis võimaldaks kohaneda Schengeni acquis’s aja jooksul toimuvate muutustega. Vääramatu jõu korral tuleks programme kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega kohandada, ilma et neid oleks vaja ametlikult muuta. Seitsmeks aastaks vastu võetavas mitmeaastases hindamisprogrammis tuleks kindlaks määrata konkreetsed prioriteetsed valdkonnad, mida korrapäraselt hinnata. Selline lähenemine peaks võimaldama suuremat paindlikkust
  ja kohanemisvõimet, mis põhineb eri analüüside käigus kogutud ajakohasel teabel, et saada parem ülevaade Schengeni ala toimimisest,
  ning aitama paremini seada prioriteete ning tasakaalustatumalt ja strateegilisemalt kasutada kõiki kättesaadavaid vahendeid. Mitmeaastase hindamisprogrammi kehtivuse pikendamine viielt aastalt seitsmele peaks aitama liikmesriike ka rohkem, tihedamalt ja sihipärasemalt jälgida, ilma et kontrolli kvaliteet halveneks.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Hindamise
  ja
  järelevalvega
  peaksid tegelema komisjoni esindajatest
  ja
  liikmesriikide
  määratud
  ekspertidest koosnevad rühmad. Esindajatel ja ekspertidel peaks olema vajalik kvalifikatsioon, sealhulgas põhjalikud teoreetilised teadmised ja praktilised kogemused. Selleks et hindamis- ja järelevalvetegevuses saaks kiiremini ja vähem koormaval viisil osaleda piisav arv kogenud eksperte, peaks komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega moodustama ekspertide reservi ja seda haldama. Reservist peaks saama peamine
  hindamise
  ja
  järelevalve
  tegemiseks vajatavate ekspertide allikas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Hindamise
  ja
  järelevalvega
  peaksid tegelema komisjoni esindajatest
  ja
  liikmesriikide
  määratud
  ekspertidest koosnevad rühmad. Esindajatel ja ekspertidel peaks olema vajalik kvalifikatsioon, sealhulgas põhjalikud teoreetilised teadmised ja praktilised kogemused. Selleks et hindamis- ja järelevalvetegevuses saaks kiiremini ja vähem koormaval viisil osaleda piisav arv kogenud eksperte, peaks komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega moodustama ekspertide reservi ja seda haldama. Reservist peaks saama peamine
  hindamise
  ja
  järelevalve
  tegemiseks vajatavate ekspertide allikas.

| (16) | Hindamis-
  ja
  järelevalvetoimingutega
  peaksid tegelema komisjoni esindajatest, liikmesriikide
  nimetatud
  ekspertidest
  ja liidu vaatlejatest
  koosnevad rühmad. Esindajatel ja ekspertidel peaks olema vajalik kvalifikatsioon, sealhulgas põhjalikud teoreetilised teadmised ja praktilised kogemused
  ning nad peaksid olema läbinud asjakohase koolituse. Kui Schengeni acquis’ rakendamisega seotud liidu organi või asutuse tegevust hinnatakse koos liikmesriigi ametiasutustega, ei tohiks liidu vaatlejatel olla huvide konflikti, et tagada pärast hindamist rühmade koostatud hindamisaruannete usaldusväärsus.
  Selleks et hindamis- ja järelevalvetegevuses saaks kiiremini ja vähem koormaval viisil osaleda piisav arv kogenud eksperte, peaks komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega moodustama ekspertide reservi ja seda haldama. Reservist peaks saama peamine
  hindamis-
  ja
  järelevalvetoimingute
  tegemiseks vajatavate ekspertide allikas. |
| --- | --- |

(16)

Hindamis-
  ja
  järelevalvetoimingutega
  peaksid tegelema komisjoni esindajatest, liikmesriikide
  nimetatud
  ekspertidest
  ja liidu vaatlejatest
  koosnevad rühmad. Esindajatel ja ekspertidel peaks olema vajalik kvalifikatsioon, sealhulgas põhjalikud teoreetilised teadmised ja praktilised kogemused
  ning nad peaksid olema läbinud asjakohase koolituse. Kui Schengeni acquis’ rakendamisega seotud liidu organi või asutuse tegevust hinnatakse koos liikmesriigi ametiasutustega, ei tohiks liidu vaatlejatel olla huvide konflikti, et tagada pärast hindamist rühmade koostatud hindamisaruannete usaldusväärsus.
  Selleks et hindamis- ja järelevalvetegevuses saaks kiiremini ja vähem koormaval viisil osaleda piisav arv kogenud eksperte, peaks komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega moodustama ekspertide reservi ja seda haldama. Reservist peaks saama peamine
  hindamis-
  ja
  järelevalvetoimingute
  tegemiseks vajatavate ekspertide allikas.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Hindamisaruanded peaksid olema lühikesed
  ja kokkuvõtlikud.
  Neis tuleks
  keskenduda kaalukatele puudustele
  ja tuua esile valdkonnad, kus
  saaks
  teha
  olulisi
  parandusi.
  Väheolulised tähelepanekud tuleks aruandest välja jätta.
  Hindamisrühm peaks
  need
  hindamistoimingu lõppedes
  siiski
  hinnatud liikmesriigile, sealhulgas riikliku kvaliteedikontrollimehhanismi eest vastutavatele ametiasutustele
  edastama
  . Rühm peaks püüdma aktiivselt välja selgitada parimaid tavasid ja need aruandesse lisama. Eelkõige tuleks aruandes parima tavana esile tuua uusi ja uuenduslikke meetmeid, mis parandavad märgatavalt ühiste eeskirjade rakendamist ja mille teised liikmesriigid võiksid üle võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Hindamisaruanded peaksid olema lühikesed
  ja kokkuvõtlikud.
  Neis tuleks
  keskenduda kaalukatele puudustele
  ja tuua esile valdkonnad, kus
  saaks
  teha
  olulisi
  parandusi.
  Väheolulised tähelepanekud tuleks aruandest välja jätta.
  Hindamisrühm peaks
  need
  hindamistoimingu lõppedes
  siiski
  hinnatud liikmesriigile, sealhulgas riikliku kvaliteedikontrollimehhanismi eest vastutavatele ametiasutustele
  edastama
  . Rühm peaks püüdma aktiivselt välja selgitada parimaid tavasid ja need aruandesse lisama. Eelkõige tuleks aruandes parima tavana esile tuua uusi ja uuenduslikke meetmeid, mis parandavad märgatavalt ühiste eeskirjade rakendamist ja mille teised liikmesriigid võiksid üle võtta.

| (19) | Hindamisaruanded peaksid olema lühikesed
  ning
  neis tuleks
  anda ülevaade tuvastatud puudustest
  ja tuua esile valdkonnad, kus
  tuleks
  teha parandusi. Hindamisrühm peaks hindamistoimingu lõppedes
  edastama tulemused
  hinnatud liikmesriigile, sealhulgas riikliku kvaliteedikontrollimehhanismi eest vastutavatele ametiasutustele. Rühm peaks püüdma aktiivselt välja selgitada parimaid tavasid ja need aruandesse lisama. Eelkõige tuleks aruandes parima tavana esile tuua uusi ja uuenduslikke meetmeid, mis parandavad märgatavalt ühiste eeskirjade rakendamist ja mille teised liikmesriigid võiksid üle võtta. |
| --- | --- |

(19)

Hindamisaruanded peaksid olema lühikesed
  ning
  neis tuleks
  anda ülevaade tuvastatud puudustest
  ja tuua esile valdkonnad, kus
  tuleks
  teha parandusi. Hindamisrühm peaks hindamistoimingu lõppedes
  edastama tulemused
  hinnatud liikmesriigile, sealhulgas riikliku kvaliteedikontrollimehhanismi eest vastutavatele ametiasutustele. Rühm peaks püüdma aktiivselt välja selgitada parimaid tavasid ja need aruandesse lisama. Eelkõige tuleks aruandes parima tavana esile tuua uusi ja uuenduslikke meetmeid, mis parandavad märgatavalt ühiste eeskirjade rakendamist ja mille teised liikmesriigid võiksid üle võtta.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Hindamisaruanded peaksid reeglina sisaldama soovitusi tuvastatud puuduste (sealhulgas põhiõiguste rikkumise) kõrvaldamiseks ning komisjon peaks need vastu võtma rakendusaktidega ühesainsas õigusaktis määruse (EL) nr 182/2011 (36) artiklis 5 sätestatud kontrollimenetluse teel. Aruande ja soovituste koondamine ühte dokumenti, mille suhtes kohaldatakse ühtset vastuvõtmismenetlust, tugevdab hindamistulemuste ja soovituste vahelist olemuslikku seost. Lisaks peaks soovituste kiirem avaldamine võimaldama liikmesriikidel puudusi kiiremini ja tõhusamalt kõrvaldada. Samal ajal peaks kontrollimenetluse kasutamine tagama, et liikmesriik osaleb otsuste tegemise protsessis, mille tulemusel soovitused vastu võetakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Hindamisaruanded peaksid reeglina sisaldama soovitusi tuvastatud puuduste (sealhulgas põhiõiguste rikkumise) kõrvaldamiseks ning komisjon peaks need vastu võtma rakendusaktidega ühesainsas õigusaktis määruse (EL) nr 182/2011 (36) artiklis 5 sätestatud kontrollimenetluse teel. Aruande ja soovituste koondamine ühte dokumenti, mille suhtes kohaldatakse ühtset vastuvõtmismenetlust, tugevdab hindamistulemuste ja soovituste vahelist olemuslikku seost. Lisaks peaks soovituste kiirem avaldamine võimaldama liikmesriikidel puudusi kiiremini ja tõhusamalt kõrvaldada. Samal ajal peaks kontrollimenetluse kasutamine tagama, et liikmesriik osaleb otsuste tegemise protsessis, mille tulemusel soovitused vastu võetakse.

| (20) | Hindamisaruanded peaksid reeglina sisaldama soovitusi tuvastatud puuduste (sealhulgas põhiõiguste rikkumise) kõrvaldamiseks ning komisjon peaks need vastu võtma rakendusaktidega ühesainsas õigusaktis määruse (EL) nr 182/2011 (36) artiklis 5 sätestatud kontrollimenetluse teel
  ja ilma tarbetu viivituseta. Tähelepanu tuleks eelkõige pöörata põhiõiguste rikkumiste tuvastamisele ja heastamisele
  . Aruande ja soovituste koondamine ühte dokumenti, mille suhtes kohaldatakse ühtset vastuvõtmismenetlust, tugevdab hindamistulemuste ja soovituste vahelist olemuslikku seost. Lisaks peaks soovituste kiirem avaldamine võimaldama liikmesriikidel puudusi kiiremini ja tõhusamalt kõrvaldada. Samal ajal peaks kontrollimenetluse kasutamine tagama, et liikmesriik osaleb otsuste tegemise protsessis, mille tulemusel soovitused vastu võetakse. |
| --- | --- |

(20)

Hindamisaruanded peaksid reeglina sisaldama soovitusi tuvastatud puuduste (sealhulgas põhiõiguste rikkumise) kõrvaldamiseks ning komisjon peaks need vastu võtma rakendusaktidega ühesainsas õigusaktis määruse (EL) nr 182/2011 (36) artiklis 5 sätestatud kontrollimenetluse teel
  ja ilma tarbetu viivituseta. Tähelepanu tuleks eelkõige pöörata põhiõiguste rikkumiste tuvastamisele ja heastamisele
  . Aruande ja soovituste koondamine ühte dokumenti, mille suhtes kohaldatakse ühtset vastuvõtmismenetlust, tugevdab hindamistulemuste ja soovituste vahelist olemuslikku seost. Lisaks peaks soovituste kiirem avaldamine võimaldama liikmesriikidel puudusi kiiremini ja tõhusamalt kõrvaldada. Samal ajal peaks kontrollimenetluse kasutamine tagama, et liikmesriik osaleb otsuste tegemise protsessis, mille tulemusel soovitused vastu võetakse.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Lisaks tuleks juhul, kui hindamise käigus tuvastatakse tõsine puudus, kohaldada erisätteid, et tagada parandusmeetmete kiire vastuvõtmine. Arvestades tuvastatud puudusest tulenevat riski, peaks hinnatud liikmesriik alustama pärast tõsisest puudusest teada saamist viivitamata selle kõrvaldamiseks vajalike meetmete rakendamist ning võtma selleks vajaduse korral kasutusele kõik tema käsutuses olevad operatiiv- ja rahalised vahendid. Parandusmeetmete võtmiseks tuleks kehtestada lühemad tähtajad ning kogu meetmete võtmise protsessi üle tuleks teha tihedamat poliitilist kontrolli ja järelevalvet. Seega peaks komisjon tõsise puuduse tuvastamise korral viivitamata teavitama nõukogu ja Euroopa Parlamenti ning korraldama hiljemalt
  aasta pärast esimese
  hindamise kuupäeva korduskontrollkäigu, et kontrollida, kas liikmesriik on asjaomase puudujäägi kõrvaldanud. Pärast korduskontrollkäiku peaks komisjon esitama nõukogule selle kohta aruande. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Lisaks tuleks juhul, kui hindamise käigus tuvastatakse tõsine puudus, kohaldada erisätteid, et tagada parandusmeetmete kiire vastuvõtmine. Arvestades tuvastatud puudusest tulenevat riski, peaks hinnatud liikmesriik alustama pärast tõsisest puudusest teada saamist viivitamata selle kõrvaldamiseks vajalike meetmete rakendamist ning võtma selleks vajaduse korral kasutusele kõik tema käsutuses olevad operatiiv- ja rahalised vahendid. Parandusmeetmete võtmiseks tuleks kehtestada lühemad tähtajad ning kogu meetmete võtmise protsessi üle tuleks teha tihedamat poliitilist kontrolli ja järelevalvet. Seega peaks komisjon tõsise puuduse tuvastamise korral viivitamata teavitama nõukogu ja Euroopa Parlamenti ning korraldama hiljemalt
  aasta pärast esimese
  hindamise kuupäeva korduskontrollkäigu, et kontrollida, kas liikmesriik on asjaomase puudujäägi kõrvaldanud. Pärast korduskontrollkäiku peaks komisjon esitama nõukogule selle kohta aruande.

| (22) | Lisaks tuleks juhul, kui hindamise käigus tuvastatakse tõsine puudus, kohaldada erisätteid, et tagada parandusmeetmete kiire vastuvõtmine. Arvestades tuvastatud puudusest tulenevat riski, peaks hinnatud liikmesriik alustama pärast tõsisest puudusest teada saamist viivitamata selle kõrvaldamiseks vajalike meetmete rakendamist ning võtma selleks vajaduse korral kasutusele kõik tema käsutuses olevad operatiiv- ja rahalised vahendid. Parandusmeetmete võtmiseks tuleks kehtestada lühemad tähtajad ning kogu meetmete võtmise protsessi üle tuleks teha tihedamat poliitilist kontrolli ja järelevalvet. Seega peaks komisjon tõsise puuduse tuvastamise korral viivitamata teavitama nõukogu ja Euroopa Parlamenti ning
  teatama kõigist hinnatava liikmesriigi vastu käimasolevatest või algatatavatest rikkumismenetlustest. Samuti peaks komisjon
  korraldama hiljemalt
  180 päeva pärast
  hindamise kuupäeva korduskontrollkäigu, et kontrollida, kas liikmesriik on asjaomase puudujäägi kõrvaldanud. Pärast korduskontrollkäiku peaks komisjon esitama nõukogule
  ja Euroopa Parlamendile
  selle kohta aruande.
  Võttes arvesse väga halba mõju, mida tõsine puudus võib Schengeni alale avaldada, peaks komisjon algatama viivitamata kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga rikkumismenetluse tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(22)

Lisaks tuleks juhul, kui hindamise käigus tuvastatakse tõsine puudus, kohaldada erisätteid, et tagada parandusmeetmete kiire vastuvõtmine. Arvestades tuvastatud puudusest tulenevat riski, peaks hinnatud liikmesriik alustama pärast tõsisest puudusest teada saamist viivitamata selle kõrvaldamiseks vajalike meetmete rakendamist ning võtma selleks vajaduse korral kasutusele kõik tema käsutuses olevad operatiiv- ja rahalised vahendid. Parandusmeetmete võtmiseks tuleks kehtestada lühemad tähtajad ning kogu meetmete võtmise protsessi üle tuleks teha tihedamat poliitilist kontrolli ja järelevalvet. Seega peaks komisjon tõsise puuduse tuvastamise korral viivitamata teavitama nõukogu ja Euroopa Parlamenti ning
  teatama kõigist hinnatava liikmesriigi vastu käimasolevatest või algatatavatest rikkumismenetlustest. Samuti peaks komisjon
  korraldama hiljemalt
  180 päeva pärast
  hindamise kuupäeva korduskontrollkäigu, et kontrollida, kas liikmesriik on asjaomase puudujäägi kõrvaldanud. Pärast korduskontrollkäiku peaks komisjon esitama nõukogule
  ja Euroopa Parlamendile
  selle kohta aruande.
  Võttes arvesse väga halba mõju, mida tõsine puudus võib Schengeni alale avaldada, peaks komisjon algatama viivitamata kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga rikkumismenetluse tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Tõsise puuduse tuvastamine nõuab põhjalikku juhtumipõhist hindamist, mille aluseks on selged kriteeriumid ning mille raames käsitletakse probleemide laadi, ulatust ja võimalikku mõju, mis võib olla igas poliitikavaldkonnas erinev. Hindamistulemuse tõsiseks puuduseks liigitamiseni võivad viia mitmesugused Schengeni acquis’ tõhusa rakendamise põhielementidega seotud probleemid ja mitmesuguste tegurite kombinatsioonid. Puudust käsitatakse aga igal juhul tõsisena, kui leitakse, et see ohustab või võib hakata lähiajal ohustama sisepiirikontrollita ala üldist toimimist või avaldada märkimisväärset negatiivset mõju üksikisikute õigustele. Kui hindamisaruandes on osutatud tõsisele puudusele välispiirikontrolli tegemisel, võidakse kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (37) artikleid 21 ja 29. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Tõsise puuduse tuvastamine nõuab põhjalikku juhtumipõhist hindamist, mille aluseks on selged kriteeriumid ning mille raames käsitletakse probleemide laadi, ulatust ja võimalikku mõju, mis võib olla igas poliitikavaldkonnas erinev. Hindamistulemuse tõsiseks puuduseks liigitamiseni võivad viia mitmesugused Schengeni acquis’ tõhusa rakendamise põhielementidega seotud probleemid ja mitmesuguste tegurite kombinatsioonid. Puudust käsitatakse aga igal juhul tõsisena, kui leitakse, et see ohustab või võib hakata lähiajal ohustama sisepiirikontrollita ala üldist toimimist või avaldada märkimisväärset negatiivset mõju üksikisikute õigustele. Kui hindamisaruandes on osutatud tõsisele puudusele välispiirikontrolli tegemisel, võidakse kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (37) artikleid 21 ja 29.

| (23) | Tõsise puuduse tuvastamine nõuab põhjalikku juhtumipõhist hindamist, mille aluseks on selged kriteeriumid ning mille raames käsitletakse probleemide laadi, ulatust ja võimalikku mõju, mis võib olla igas poliitikavaldkonnas erinev. Hindamistulemuse tõsiseks puuduseks liigitamiseni võivad viia mitmesugused Schengeni acquis’ tõhusa rakendamise põhielementidega seotud probleemid ja mitmesuguste tegurite kombinatsioonid. Puudust käsitatakse aga igal juhul tõsisena, kui leitakse, et see ohustab või võib hakata lähiajal ohustama sisepiirikontrollita ala üldist toimimist
  , mõjutab või võib peagi negatiivselt mõjutada põhiõigusi
  või avaldada märkimisväärset negatiivset mõju üksikisikute õigustele. Kui hindamisaruandes on osutatud tõsisele puudusele välispiirikontrolli tegemisel, võidakse kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (37) artikleid 21 ja 29. |
| --- | --- |

(23)

Tõsise puuduse tuvastamine nõuab põhjalikku juhtumipõhist hindamist, mille aluseks on selged kriteeriumid ning mille raames käsitletakse probleemide laadi, ulatust ja võimalikku mõju, mis võib olla igas poliitikavaldkonnas erinev. Hindamistulemuse tõsiseks puuduseks liigitamiseni võivad viia mitmesugused Schengeni acquis’ tõhusa rakendamise põhielementidega seotud probleemid ja mitmesuguste tegurite kombinatsioonid. Puudust käsitatakse aga igal juhul tõsisena, kui leitakse, et see ohustab või võib hakata lähiajal ohustama sisepiirikontrollita ala üldist toimimist
  , mõjutab või võib peagi negatiivselt mõjutada põhiõigusi
  või avaldada märkimisväärset negatiivset mõju üksikisikute õigustele. Kui hindamisaruandes on osutatud tõsisele puudusele välispiirikontrolli tegemisel, võidakse kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (37) artikleid 21 ja 29.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | On oluline ja soovitav, et Euroopa Parlament ja nõukogu korraldaksid regulaarselt poliitilisi arutelusid, et suurendada teadlikkust Schengeni acquis’ rakendamise tähtsusest, nõuaksid vastutuse võtmist liikmesriikidelt, kes rikuvad pidevalt ühiseid eeskirju, ning avaldaksid neile suuremat survet tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks. Komisjon peaks andma nende arutelude hõlbustamisse asjakohase panuse, võttes muu hulgas vastu põhjaliku aastaaruande eelnenud aastal tehtud hindamiste kohta ning koostades Schengeni olukorda käsitleva aruande osana ülevaate soovituste rakendamise seisust. Selleks et suurendada survet liikmesriikidele, kes ei tee piisavalt edusamme, ärgitatakse Euroopa Parlamenti võtma vastu resolutsioone ja nõukogu võtma vastu järeldusi. Mitteametlikeks aruteludeks Schengeni acquis’ parema rakendamise eesmärgil annab võimaluse Schengeni foorum kui ainulaadne platvorm, mis võimaldab arendada Schengeni küsimustes kõrgetasemelist arutelu Euroopa Parlamendi, liikmesriikide ja komisjoni esindajatega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

On oluline ja soovitav, et Euroopa Parlament ja nõukogu korraldaksid regulaarselt poliitilisi arutelusid, et suurendada teadlikkust Schengeni acquis’ rakendamise tähtsusest, nõuaksid vastutuse võtmist liikmesriikidelt, kes rikuvad pidevalt ühiseid eeskirju, ning avaldaksid neile suuremat survet tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks. Komisjon peaks andma nende arutelude hõlbustamisse asjakohase panuse, võttes muu hulgas vastu põhjaliku aastaaruande eelnenud aastal tehtud hindamiste kohta ning koostades Schengeni olukorda käsitleva aruande osana ülevaate soovituste rakendamise seisust. Selleks et suurendada survet liikmesriikidele, kes ei tee piisavalt edusamme, ärgitatakse Euroopa Parlamenti võtma vastu resolutsioone ja nõukogu võtma vastu järeldusi. Mitteametlikeks aruteludeks Schengeni acquis’ parema rakendamise eesmärgil annab võimaluse Schengeni foorum kui ainulaadne platvorm, mis võimaldab arendada Schengeni küsimustes kõrgetasemelist arutelu Euroopa Parlamendi, liikmesriikide ja komisjoni esindajatega.

| (26) | On oluline ja soovitav, et Euroopa Parlament ja nõukogu korraldaksid regulaarselt poliitilisi arutelusid, et suurendada teadlikkust Schengeni acquis’ rakendamise tähtsusest, nõuaksid vastutuse võtmist liikmesriikidelt, kes rikuvad pidevalt ühiseid eeskirju, ning avaldaksid neile suuremat survet tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks.
  Mõlemat institutsiooni tuleks kõigist muutustest Schengeni acquis’ rakendamisel liikmesriikides täielikult ja võrdselt teavitada.
  Komisjon peaks andma nende arutelude hõlbustamisse asjakohase panuse, võttes muu hulgas vastu põhjaliku aastaaruande eelnenud aastal tehtud hindamiste kohta ning koostades Schengeni olukorda käsitleva aruande osana ülevaate soovituste rakendamise seisust. Selleks et suurendada survet liikmesriikidele, kes ei tee piisavalt edusamme, ärgitatakse Euroopa Parlamenti võtma vastu resolutsioone ja nõukogu võtma vastu järeldusi. Mitteametlikeks aruteludeks Schengeni acquis’ parema rakendamise eesmärgil annab võimaluse Schengeni foorum kui ainulaadne platvorm, mis võimaldab arendada Schengeni küsimustes kõrgetasemelist arutelu Euroopa Parlamendi, liikmesriikide ja komisjoni esindajatega. |
| --- | --- |

(26)

On oluline ja soovitav, et Euroopa Parlament ja nõukogu korraldaksid regulaarselt poliitilisi arutelusid, et suurendada teadlikkust Schengeni acquis’ rakendamise tähtsusest, nõuaksid vastutuse võtmist liikmesriikidelt, kes rikuvad pidevalt ühiseid eeskirju, ning avaldaksid neile suuremat survet tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks.
  Mõlemat institutsiooni tuleks kõigist muutustest Schengeni acquis’ rakendamisel liikmesriikides täielikult ja võrdselt teavitada.
  Komisjon peaks andma nende arutelude hõlbustamisse asjakohase panuse, võttes muu hulgas vastu põhjaliku aastaaruande eelnenud aastal tehtud hindamiste kohta ning koostades Schengeni olukorda käsitleva aruande osana ülevaate soovituste rakendamise seisust. Selleks et suurendada survet liikmesriikidele, kes ei tee piisavalt edusamme, ärgitatakse Euroopa Parlamenti võtma vastu resolutsioone ja nõukogu võtma vastu järeldusi. Mitteametlikeks aruteludeks Schengeni acquis’ parema rakendamise eesmärgil annab võimaluse Schengeni foorum kui ainulaadne platvorm, mis võimaldab arendada Schengeni küsimustes kõrgetasemelist arutelu Euroopa Parlamendi, liikmesriikide ja komisjoni esindajatega.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Hindamise eesmärgil tehtavate kontrollkäikude ja korduskontrollkäikude aruannete salastatuse tase tuleks kindlaks määrata kooskõlas kohaldatavate julgeolekunormidega, mis on sätestatud komisjoni otsuses (EL, Euratom) 2015/444 (38). Kogu aruande või selle osade salastamist peaks aga kooskõlas kohaldatavate julgeolekunormidega olema võimalik taotleda ka hinnatud liikmesriigil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Hindamise eesmärgil tehtavate kontrollkäikude ja korduskontrollkäikude aruannete salastatuse tase tuleks kindlaks määrata kooskõlas kohaldatavate julgeolekunormidega, mis on sätestatud komisjoni otsuses (EL, Euratom) 2015/444 (38). Kogu aruande või selle osade salastamist peaks aga kooskõlas kohaldatavate julgeolekunormidega olema võimalik taotleda ka hinnatud liikmesriigil.

| (28) | Hindamise eesmärgil tehtavate kontrollkäikude ja korduskontrollkäikude aruannete salastatuse tase tuleks kindlaks määrata kooskõlas kohaldatavate julgeolekunormidega, mis on sätestatud komisjoni otsuses (EL, Euratom) 2015/444 (38). Kogu aruande või selle osade salastamist peaks aga kooskõlas kohaldatavate julgeolekunormidega olema võimalik
  erandjuhtudel
  taotleda ka hinnatud liikmesriigil. |
| --- | --- |

(28)

Hindamise eesmärgil tehtavate kontrollkäikude ja korduskontrollkäikude aruannete salastatuse tase tuleks kindlaks määrata kooskõlas kohaldatavate julgeolekunormidega, mis on sätestatud komisjoni otsuses (EL, Euratom) 2015/444 (38). Kogu aruande või selle osade salastamist peaks aga kooskõlas kohaldatavate julgeolekunormidega olema võimalik
  erandjuhtudel
  taotleda ka hinnatud liikmesriigil.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Pidades silmas Euroopa Parlamendile ja riikide parlamentidele Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 70 viimase lausega antud erirolli, mida on seoses riikide parlamentidega rõhutatud Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikli 12 punktis c, peaksid nõukogu ja komisjon Euroopa Parlamenti ja riikide parlamente hindamiste sisust ja tulemustest täielikult teavitama. Lisaks konsulteerib nõukogu juhul, kui komisjon esitab käesoleva määruse muutmise ettepaneku, vastavalt oma kodukorra (39) artikli 19 lõike 7 punktile h Euroopa Parlamendiga, et võtta enne lõpliku teksti vastuvõtmist võimalikult suurel määral arvesse viimase arvamust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Pidades silmas Euroopa Parlamendile ja riikide parlamentidele Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 70 viimase lausega antud erirolli, mida on seoses riikide parlamentidega rõhutatud Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikli 12 punktis c, peaksid nõukogu ja komisjon Euroopa Parlamenti ja riikide parlamente hindamiste sisust ja tulemustest täielikult teavitama. Lisaks konsulteerib nõukogu juhul, kui komisjon esitab käesoleva määruse muutmise ettepaneku, vastavalt oma kodukorra (39) artikli 19 lõike 7 punktile h Euroopa Parlamendiga, et võtta enne lõpliku teksti vastuvõtmist võimalikult suurel määral arvesse viimase arvamust.

| (29) | Pidades silmas Euroopa Parlamendile ja riikide parlamentidele Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 70 viimase lausega antud erirolli, mida on seoses riikide parlamentidega rõhutatud Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikli 12 punktis c, peaksid nõukogu ja komisjon Euroopa Parlamenti ja riikide parlamente hindamiste sisust ja tulemustest täielikult teavitama
  hiljemalt 14 päeva pärast hindamismenetluse lõpuleviimist
  . Lisaks konsulteerib nõukogu juhul, kui komisjon esitab käesoleva määruse muutmise ettepaneku, vastavalt oma kodukorra (39) artikli 19 lõike 7 punktile h Euroopa Parlamendiga, et võtta enne lõpliku teksti vastuvõtmist võimalikult suurel määral arvesse viimase arvamust. |
| --- | --- |

(29)

Pidades silmas Euroopa Parlamendile ja riikide parlamentidele Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 70 viimase lausega antud erirolli, mida on seoses riikide parlamentidega rõhutatud Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikli 12 punktis c, peaksid nõukogu ja komisjon Euroopa Parlamenti ja riikide parlamente hindamiste sisust ja tulemustest täielikult teavitama
  hiljemalt 14 päeva pärast hindamismenetluse lõpuleviimist
  . Lisaks konsulteerib nõukogu juhul, kui komisjon esitab käesoleva määruse muutmise ettepaneku, vastavalt oma kodukorra (39) artikli 19 lõike 7 punktile h Euroopa Parlamendiga, et võtta enne lõpliku teksti vastuvõtmist võimalikult suurel määral arvesse viimase arvamust.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism, mille eesmärk on tagada, et liikmesriigid kohaldavad Schengeni acquis’d tõhusalt
  ja aitavad sellega kaasa
  sisepiirikontrollita ala
  sujuvale toimimisele
  . | 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism, mille eesmärk on tagada, et liikmesriigid kohaldavad Schengeni acquis’d tõhusalt
  , et tagada
  sisepiirikontrollita ala
  sujuv toimimine, ja järgivad seejuures täielikult põhiõigusi
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism, mille eesmärk on tagada, et liikmesriigid kohaldavad Schengeni acquis’d tõhusalt
  ja aitavad sellega kaasa
  sisepiirikontrollita ala
  sujuvale toimimisele
  .

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism, mille eesmärk on tagada, et liikmesriigid kohaldavad Schengeni acquis’d tõhusalt
  , et tagada
  sisepiirikontrollita ala
  sujuv toimimine, ja järgivad seejuures täielikult põhiõigusi
  .

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 3

Artikkel 1 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Hindamiste raames võib käsitleda kõiki Schengeni acquis’ aspekte ja
  võtta arvesse
  Schengeni
  acquis’d kohaldavate ametiasutuste toimimist
  . | 3.   Hindamiste raames võib käsitleda kõiki Schengeni acquis’ aspekte
  , sealhulgas seda, kui tõhusalt
  ja
  tulemuslikult liikmesriigid kohaldavad kaasnevaid meetmeid välispiiride, viisapoliitika,
  Schengeni
  infosüsteemi, andmekaitse, politseikoostöö ja õiguskoostöö valdkonnas ning samuti seoses sisepiirikontrolli puudumisega. Kõik hindamised sisaldavad põhiõiguste järgimise hinnangut hõlmatud aspektide kontekstis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Hindamiste raames võib käsitleda kõiki Schengeni acquis’ aspekte ja
  võtta arvesse
  Schengeni
  acquis’d kohaldavate ametiasutuste toimimist
  .

3.   Hindamiste raames võib käsitleda kõiki Schengeni acquis’ aspekte
  , sealhulgas seda, kui tõhusalt
  ja
  tulemuslikult liikmesriigid kohaldavad kaasnevaid meetmeid välispiiride, viisapoliitika,
  Schengeni
  infosüsteemi, andmekaitse, politseikoostöö ja õiguskoostöö valdkonnas ning samuti seoses sisepiirikontrolli puudumisega. Kõik hindamised sisaldavad põhiõiguste järgimise hinnangut hõlmatud aspektide kontekstis.

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt d

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e
  ) | „etteteatamata hindamine“ – hindamine, mis ei ole
  mitmeaastases hindamisprogrammis
  ja iga-aastastes hindamisprogrammides kavandatud ning mis tehakse selleks, et kontrollida Schengeni acquis’ kohaldamist ühes või mitmes liikmesriigis ja ühes või mitmes poliitikavaldkonnas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e
  )

(e

„etteteatamata hindamine“ – hindamine, mis ei ole
  mitmeaastases hindamisprogrammis
  ja iga-aastastes hindamisprogrammides kavandatud ning mis tehakse selleks, et kontrollida Schengeni acquis’ kohaldamist ühes või mitmes liikmesriigis ja ühes või mitmes poliitikavaldkonnas;

mitmeaastases hindamisprogrammis

| d
  ) | „etteteatamata hindamine“ – hindamine, mis
  viiakse läbi ette teatamata ja mis
  ei ole
  mitmeaastastes
  ja iga-aastastes hindamisprogrammides kavandatud ning mis tehakse selleks, et kontrollida Schengeni acquis’ kohaldamist ühes või mitmes liikmesriigis ja ühes või mitmes poliitikavaldkonnas; |
| --- | --- |

d
  )

d

„etteteatamata hindamine“ – hindamine, mis
  viiakse läbi ette teatamata ja mis
  ei ole
  mitmeaastastes
  ja iga-aastastes hindamisprogrammides kavandatud ning mis tehakse selleks, et kontrollida Schengeni acquis’ kohaldamist ühes või mitmes liikmesriigis ja ühes või mitmes poliitikavaldkonnas;

viiakse läbi ette teatamata ja mis

mitmeaastastes

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt f a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | „lühikese etteteatamisega kontrollkäik“ – kontrollkäik, mis toimub kõige rohkem 24 tunnise etteteatamisega ja mille eesmärk on pisteliselt kontrollida Schengeni acquis’ rakendamist liikmesriigis; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fa)

fa)

„lühikese etteteatamisega kontrollkäik“ – kontrollkäik, mis toimub kõige rohkem 24 tunnise etteteatamisega ja mille eesmärk on pisteliselt kontrollida Schengeni acquis’ rakendamist liikmesriigis;

„lühikese etteteatamisega kontrollkäik“ – kontrollkäik, mis toimub kõige rohkem 24 tunnise etteteatamisega ja mille eesmärk on pisteliselt kontrollida Schengeni acquis’ rakendamist liikmesriigis;

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt i

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (j
  ) | „tõsine puudus“ – üks või mitu puudust, mis takistavad Schengeni acquis’
  põhielementide
  tõhusat kohaldamist ja millel eraldi või koos on või võib
  aja jooksul
  olla
  märgatav
  negatiivne mõju üksikisikute õigustele või Schengeni ala toimimisele |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(j
  )

(j

„tõsine puudus“ – üks või mitu puudust, mis takistavad Schengeni acquis’
  põhielementide
  tõhusat kohaldamist ja millel eraldi või koos on või võib
  aja jooksul
  olla
  märgatav
  negatiivne mõju üksikisikute õigustele või Schengeni ala toimimisele

põhielementide

aja jooksul

märgatav

| i
  ) | „tõsine puudus“ – üks või mitu puudust, mis takistavad Schengeni acquis’
  või selle osade
  tõhusat kohaldamist
  , sealhulgas harta tõhusat järgimist,
  ja millel eraldi või koos on või võib olla negatiivne mõju
  liikumisvabadusele,
  üksikisikute õigustele või Schengeni ala toimimisele; |
| --- | --- |

i
  )

i

„tõsine puudus“ – üks või mitu puudust, mis takistavad Schengeni acquis’
  või selle osade
  tõhusat kohaldamist
  , sealhulgas harta tõhusat järgimist,
  ja millel eraldi või koos on või võib olla negatiivne mõju
  liikumisvabadusele,
  üksikisikute õigustele või Schengeni ala toimimisele;

või selle osade

, sealhulgas harta tõhusat järgimist,

liikumisvabadusele,

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt k

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt k

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (l
  ) | „rühm“ – rühm, millesse kuuluvad liikmesriikide
  määratud
  eksperdid ja komisjoni esindajad, kes teevad hindamis- ja järelevalvetoiminguid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(l
  )

(l

„rühm“ – rühm, millesse kuuluvad liikmesriikide
  määratud
  eksperdid ja komisjoni esindajad, kes teevad hindamis- ja järelevalvetoiminguid.

määratud

| k
  ) | „rühm“ – rühm, millesse kuuluvad liikmesriikide
  nimetatud
  eksperdid ja komisjoni esindajad
  ning asjaomaste liidu institutsioonide, organite või asutuste nimetatud vaatlejad
  , kes teevad hindamis- ja järelevalvetoiminguid. |
| --- | --- |

k
  )

k

„rühm“ – rühm, millesse kuuluvad liikmesriikide
  nimetatud
  eksperdid ja komisjoni esindajad
  ning asjaomaste liidu institutsioonide, organite või asutuste nimetatud vaatlejad
  , kes teevad hindamis- ja järelevalvetoiminguid.

nimetatud

ning asjaomaste liidu institutsioonide, organite või asutuste nimetatud vaatlejad

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt k a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt k a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ka) | „liidu vaatleja“ – artikli 7 lõikes 1 osutatud liidu institutsiooni, organi või asutuse nimetatud isik, kes osaleb hindamis- või järelevalvetoimingus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ka)

ka)

„liidu vaatleja“ – artikli 7 lõikes 1 osutatud liidu institutsiooni, organi või asutuse nimetatud isik, kes osaleb hindamis- või järelevalvetoimingus.

„liidu vaatleja“ – artikli 7 lõikes 1 osutatud liidu institutsiooni, organi või asutuse nimetatud isik, kes osaleb hindamis- või järelevalvetoimingus.

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3

Artikkel 3 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigid
  ja
  komisjon teevad hindamise kõikides etappides tihedat koostööd, et tagada käesoleva määruse tõhus rakendamine. | 3.   Liikmesriigid, komisjon
  ja nõukogu
  teevad hindamise kõikides etappides tihedat koostööd, et tagada käesoleva määruse tõhus rakendamine
  , tagades samal ajal, et Euroopa Parlamenti teavitatakse täielikult kõigist sisulistest muutustest
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriigid
  ja
  komisjon teevad hindamise kõikides etappides tihedat koostööd, et tagada käesoleva määruse tõhus rakendamine.

3.   Liikmesriigid, komisjon
  ja nõukogu
  teevad hindamise kõikides etappides tihedat koostööd, et tagada käesoleva määruse tõhus rakendamine
  , tagades samal ajal, et Euroopa Parlamenti teavitatakse täielikult kõigist sisulistest muutustest
  .

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 4 – lõik 2

Artikkel 3 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nad tagavad, et komisjon ning hindamis- ja järelevalvetoiminguid tegevad rühmad saaksid oma ülesandeid tõhusalt täita, ning eelkõige võimaldavad komisjonil ja rühmadel pöörduda otse asjaomaste isikute poole ning annavad täieliku ja takistamatu juurdepääsu kõigile piirkondadele, ruumidele ja dokumentidele, millele on juurdepääsu taotletud, sealhulgas riigi- ja asutusesisestele suunistele ja juhistele ning salastatud dokumentidele. | Nad tagavad, et komisjon ning hindamis- ja järelevalvetoiminguid tegevad rühmad saaksid oma ülesandeid tõhusalt täita, ning eelkõige võimaldavad komisjonil ja rühmadel pöörduda otse
  ja individuaalselt
  asjaomaste isikute poole ning annavad täieliku ja takistamatu juurdepääsu kõigile piirkondadele, ruumidele ja dokumentidele, millele on juurdepääsu taotletud, sealhulgas riigi- ja asutusesisestele suunistele ja juhistele ning salastatud dokumentidele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Nad tagavad, et komisjon ning hindamis- ja järelevalvetoiminguid tegevad rühmad saaksid oma ülesandeid tõhusalt täita, ning eelkõige võimaldavad komisjonil ja rühmadel pöörduda otse asjaomaste isikute poole ning annavad täieliku ja takistamatu juurdepääsu kõigile piirkondadele, ruumidele ja dokumentidele, millele on juurdepääsu taotletud, sealhulgas riigi- ja asutusesisestele suunistele ja juhistele ning salastatud dokumentidele.

Nad tagavad, et komisjon ning hindamis- ja järelevalvetoiminguid tegevad rühmad saaksid oma ülesandeid tõhusalt täita, ning eelkõige võimaldavad komisjonil ja rühmadel pöörduda otse
  ja individuaalselt
  asjaomaste isikute poole ning annavad täieliku ja takistamatu juurdepääsu kõigile piirkondadele, ruumidele ja dokumentidele, millele on juurdepääsu taotletud, sealhulgas riigi- ja asutusesisestele suunistele ja juhistele ning salastatud dokumentidele.

ja individuaalselt

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 5 – lõik 2

Artikkel 3 – lõige 5 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon kannab kontrollkäikudel osalevate ekspertide ja artikli 16 lõikes 2 osutatud
  vaatleja
  reisi- ja majutuskulud. | Komisjon kannab kontrollkäikudel osalevate ekspertide ja artikli 16 lõikes 2 osutatud
  vaatlejate ning liidu vaatlejate
  reisi- ja majutuskulud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon kannab kontrollkäikudel osalevate ekspertide ja artikli 16 lõikes 2 osutatud
  vaatleja
  reisi- ja majutuskulud.

vaatleja

Komisjon kannab kontrollkäikudel osalevate ekspertide ja artikli 16 lõikes 2 osutatud
  vaatlejate ning liidu vaatlejate
  reisi- ja majutuskulud.

vaatlejate ning liidu vaatlejate

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | lühikese etteteatamisega hindamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

lühikese etteteatamisega hindamine;

lühikese etteteatamisega hindamine;

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | sisepiiridel kohaldatavate tavade hindamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

sisepiiridel kohaldatavate tavade hindamiseks;

| a) | sisepiiridel kohaldatavate tavade hindamiseks
  , eelkõige juhul, kui sisepiirikontroll on kehtinud kauem kui 180 päeva, ja kohtades, kus on tõendeid põhiõiguste rikkumise kohta
  ; |
| --- | --- |

a)

sisepiiridel kohaldatavate tavade hindamiseks
  , eelkõige juhul, kui sisepiirikontroll on kehtinud kauem kui 180 päeva, ja kohtades, kus on tõendeid põhiõiguste rikkumise kohta
  ;

, eelkõige juhul, kui sisepiirikontroll on kehtinud kauem kui 180 päeva, ja kohtades, kus on tõendeid põhiõiguste rikkumise kohta

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | juhul, kui ta saab teada
  hiljuti ilmnenud
  või
  süsteemsetest
  probleemidest, mis võivad avaldada märkimisväärset negatiivset mõju Schengeni ala toimimisele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

juhul, kui ta saab teada
  hiljuti ilmnenud
  või
  süsteemsetest
  probleemidest, mis võivad avaldada märkimisväärset negatiivset mõju Schengeni ala toimimisele;

hiljuti ilmnenud

süsteemsetest

| b) | juhul, kui ta saab teada
  tekkivatest
  või
  olemasolevatest
  probleemidest, mis võivad avaldada märkimisväärset negatiivset mõju Schengeni ala toimimisele
  , sealhulgas asjaoludest, mis võivad põhjustada sisejulgeolekuohtu. |
| --- | --- |

b)

juhul, kui ta saab teada
  tekkivatest
  või
  olemasolevatest
  probleemidest, mis võivad avaldada märkimisväärset negatiivset mõju Schengeni ala toimimisele
  , sealhulgas asjaoludest, mis võivad põhjustada sisejulgeolekuohtu.

tekkivatest

olemasolevatest

, sealhulgas asjaoludest, mis võivad põhjustada sisejulgeolekuohtu.

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | juhul, kui tal on alust arvata, et liikmesriik eirab
  tõsiselt
  oma Schengeni acquis’st tulenevaid kohustusi,
  sealhulgas
  juhul, kui liikmesriik on väidetavalt raskelt rikkunud põhiõigusi välispiiridel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

juhul, kui tal on alust arvata, et liikmesriik eirab
  tõsiselt
  oma Schengeni acquis’st tulenevaid kohustusi,
  sealhulgas
  juhul, kui liikmesriik on väidetavalt raskelt rikkunud põhiõigusi välispiiridel.

tõsiselt

sealhulgas

| c) | juhul, kui tal on alust arvata, et liikmesriik eirab oma Schengeni acquis’st tulenevaid kohustusi,
  eriti
  juhul, kui liikmesriik on väidetavalt raskelt rikkunud põhiõigusi välispiiridel. |
| --- | --- |

c)

juhul, kui tal on alust arvata, et liikmesriik eirab oma Schengeni acquis’st tulenevaid kohustusi,
  eriti
  juhul, kui liikmesriik on väidetavalt raskelt rikkunud põhiõigusi välispiiridel.

eriti

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3

Artikkel 4 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Temaatilisi hindamisi võib komisjon korraldada eelkõige selleks, et hinnata olulisemate seadusandlike muudatuste rakendamist pärast nende jõustumist ja uute algatuste elluviimist või eri poliitikavaldkondades esinevaid probleeme või
  sarnaste probleemidega kokku puutuvate liikmesriikide
  tavasid. | 3.   Temaatilisi hindamisi võib komisjon korraldada eelkõige selleks, et hinnata olulisemate seadusandlike muudatuste rakendamist pärast nende jõustumist ja uute algatuste elluviimist või eri poliitikavaldkondades esinevaid probleeme või
  liikmesriikides esinevaid sarnaseid poliitikasuundi ja
  tavasid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Temaatilisi hindamisi võib komisjon korraldada eelkõige selleks, et hinnata olulisemate seadusandlike muudatuste rakendamist pärast nende jõustumist ja uute algatuste elluviimist või eri poliitikavaldkondades esinevaid probleeme või
  sarnaste probleemidega kokku puutuvate liikmesriikide
  tavasid.

3.   Temaatilisi hindamisi võib komisjon korraldada eelkõige selleks, et hinnata olulisemate seadusandlike muudatuste rakendamist pärast nende jõustumist ja uute algatuste elluviimist või eri poliitikavaldkondades esinevaid probleeme või
  liikmesriikides esinevaid sarnaseid poliitikasuundi ja
  tavasid.

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1

Artikkel 6 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artiklites 4 ja 5 osutatud
  hindamisi
  ja
  järelevalvet
  võib teha etteteatatud või etteteatamata kontrollkäikude vormis ning küsimustike või muude kaugmeetodite abil. | Artiklites 4 ja 5 osutatud
  hindamis-
  ja
  järelevalvetoiminguid
  võib teha etteteatatud
  , lühikese etteteatamisega
  või etteteatamata kontrollkäikude vormis ning küsimustike või muude kaugmeetodite abil.
  Kaugmeetodeid tuleks kasutada üksnes juhul, kui vahetut kontrollkäiku ei peeta vajalikuks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artiklites 4 ja 5 osutatud
  hindamisi
  ja
  järelevalvet
  võib teha etteteatatud või etteteatamata kontrollkäikude vormis ning küsimustike või muude kaugmeetodite abil.

hindamisi

järelevalvet

Artiklites 4 ja 5 osutatud
  hindamis-
  ja
  järelevalvetoiminguid
  võib teha etteteatatud
  , lühikese etteteatamisega
  või etteteatamata kontrollkäikude vormis ning küsimustike või muude kaugmeetodite abil.
  Kaugmeetodeid tuleks kasutada üksnes juhul, kui vahetut kontrollkäiku ei peeta vajalikuks.

hindamis-

järelevalvetoiminguid

, lühikese etteteatamisega

Kaugmeetodeid tuleks kasutada üksnes juhul, kui vahetut kontrollkäiku ei peeta vajalikuks.

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – lõik 2

Artikkel 7 – lõik 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võib koostöö hõlbustamiseks sõlmida liidu organite ja asutustega kokkuleppeid. | Komisjon võib koostöö hõlbustamiseks sõlmida liidu organite ja asutustega kokkuleppeid
  ning kutsuda vajaduse korral liidu organite või asutuste liikme osalema hindamis- ja järelevalvetoiminguid tegevates rühmades
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võib koostöö hõlbustamiseks sõlmida liidu organite ja asutustega kokkuleppeid.

Komisjon võib koostöö hõlbustamiseks sõlmida liidu organite ja asutustega kokkuleppeid
  ning kutsuda vajaduse korral liidu organite või asutuste liikme osalema hindamis- ja järelevalvetoiminguid tegevates rühmades
  .

ning kutsuda vajaduse korral liidu organite või asutuste liikme osalema hindamis- ja järelevalvetoiminguid tegevates rühmades

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Iga aasta 31. augustiks esitab Frontex komisjonile ja liikmesriikidele
  riskianalüüsi
  , mis on seotud käesoleva määruse artiklis 13 osutatud iga-aastase hindamisprogrammiga. | 1.   Iga aasta 31. augustiks esitab Frontex komisjonile ja liikmesriikidele
  riskianalüüsid
  , mis on seotud käesoleva määruse artiklis 13 osutatud iga-aastase hindamisprogrammiga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Iga aasta 31. augustiks esitab Frontex komisjonile ja liikmesriikidele
  riskianalüüsi
  , mis on seotud käesoleva määruse artiklis 13 osutatud iga-aastase hindamisprogrammiga.

1.   Iga aasta 31. augustiks esitab Frontex komisjonile ja liikmesriikidele
  riskianalüüsid
  , mis on seotud käesoleva määruse artiklis 13 osutatud iga-aastase hindamisprogrammiga.

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 1

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lõikes 1 osutatud
  riskianalüüs hõlmab
  kõiki integreeritud
  piirihaldusega seotud
  asjakohaseid aspekte ning
  sisaldab
  ka soovitusi selle kohta, missuguseid etteteatamata kontrollkäike võiks järgneval aastal korraldada, olenemata liikmesriikide iga-aastasest hindamisjärjekorrast, mis on kooskõlas artikliga 12 kindlaks määratud mitmeaastases hindamisprogrammis. | Lõikes 1 osutatud
  riskianalüüsid hõlmavad
  kõiki
  Euroopa
  integreeritud
  piirihalduse
  asjakohaseid aspekte
  , nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/1896 artikli 3 lõikes 1,
  ning
  sisaldavad põhiõiguste komponenti ja
  ka soovitusi selle kohta, missuguseid etteteatamata
  või lühikese etteteatamisega
  kontrollkäike võiks järgneval aastal korraldada, olenemata liikmesriikide iga-aastasest hindamisjärjekorrast, mis on kooskõlas artikliga 12 kindlaks määratud mitmeaastases hindamisprogrammis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lõikes 1 osutatud
  riskianalüüs hõlmab
  kõiki integreeritud
  piirihaldusega seotud
  asjakohaseid aspekte ning
  sisaldab
  ka soovitusi selle kohta, missuguseid etteteatamata kontrollkäike võiks järgneval aastal korraldada, olenemata liikmesriikide iga-aastasest hindamisjärjekorrast, mis on kooskõlas artikliga 12 kindlaks määratud mitmeaastases hindamisprogrammis.

riskianalüüs hõlmab

piirihaldusega seotud

sisaldab

Lõikes 1 osutatud
  riskianalüüsid hõlmavad
  kõiki
  Euroopa
  integreeritud
  piirihalduse
  asjakohaseid aspekte
  , nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/1896 artikli 3 lõikes 1,
  ning
  sisaldavad põhiõiguste komponenti ja
  ka soovitusi selle kohta, missuguseid etteteatamata
  või lühikese etteteatamisega
  kontrollkäike võiks järgneval aastal korraldada, olenemata liikmesriikide iga-aastasest hindamisjärjekorrast, mis on kooskõlas artikliga 12 kindlaks määratud mitmeaastases hindamisprogrammis.

riskianalüüsid hõlmavad

Euroopa

piirihalduse

, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/1896 artikli 3 lõikes 1,

sisaldavad põhiõiguste komponenti ja

või lühikese etteteatamisega

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 2

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Neid soovitusi võidakse anda mis tahes piirkonna või konkreetse ala kohta ning need sisaldavad vähemalt kümne konkreetse välispiiri piirilõigu ja vähemalt kümne konkreetse piiripunkti ning direktiivi 2008/115/EÜ (47) nõuete järgimise hindamiseks oluliste konkreetsete paikade loetelu, aga ka muud asjakohast teavet. | Neid soovitusi võidakse anda mis tahes piirkonna või konkreetse ala kohta ning need sisaldavad vähemalt kümne konkreetse välispiiri piirilõigu ja vähemalt kümne konkreetse piiripunkti ning direktiivi 2008/115/EÜ (47) nõuete järgimise hindamiseks oluliste konkreetsete paikade loetelu, aga ka muud asjakohast teavet. |
| | Komisjon edastab riskianalüüsid viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas määrusega (EL) 2019/1896. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Neid soovitusi võidakse anda mis tahes piirkonna või konkreetse ala kohta ning need sisaldavad vähemalt kümne konkreetse välispiiri piirilõigu ja vähemalt kümne konkreetse piiripunkti ning direktiivi 2008/115/EÜ (47) nõuete järgimise hindamiseks oluliste konkreetsete paikade loetelu, aga ka muud asjakohast teavet.

47

Neid soovitusi võidakse anda mis tahes piirkonna või konkreetse ala kohta ning need sisaldavad vähemalt kümne konkreetse välispiiri piirilõigu ja vähemalt kümne konkreetse piiripunkti ning direktiivi 2008/115/EÜ (47) nõuete järgimise hindamiseks oluliste konkreetsete paikade loetelu, aga ka muud asjakohast teavet.

47

Komisjon edastab riskianalüüsid viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas määrusega (EL) 2019/1896.

Komisjon edastab riskianalüüsid viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas määrusega (EL) 2019/1896.

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 a (uus)

Artikkel 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 9a




  Koostöö Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga




  Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet esitab kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007



   (1a)



  artikli 4 lõike 1 punktidega a ja d komisjonile iga aasta 31. augustiks Schengeni acquis’ rakendamisega seotud põhiõiguste üldise hindamise järeldused, et komisjon saaks need artiklis 13 osutatud iga-aastase hindamisprogrammi koostamise ajaks. |
| |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 9a

Koostöö Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet esitab kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007



   (1a)



  artikli 4 lõike 1 punktidega a ja d komisjonile iga aasta 31. augustiks Schengeni acquis’ rakendamisega seotud põhiõiguste üldise hindamise järeldused, et komisjon saaks need artiklis 13 osutatud iga-aastase hindamisprogrammi koostamise ajaks.

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Selleks et suurendada teadlikkust Schengeni ala toimimisest ning vältida jõupingutuste dubleerimist ja vastuoluliste meetmete võtmist, kasutab komisjon oma hindamis- ja
  järelevalvetegevuse
  ettevalmistamisel tulemusi, mille on andnud muud asjakohased mehhanismid ja vahendid, sealhulgas Schengeni acquis’ rakendamises osalevate liidu organite ja asutuste ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, aga ka sõltumatute riiklike järelevalvemehhanismide ja -organite ning muude riiklike kvaliteedikontrolli mehhanismide hindamis- ja
  järelevalvetegevus
  . | 1.   Selleks et suurendada teadlikkust Schengeni ala toimimisest ning vältida jõupingutuste dubleerimist ja vastuoluliste meetmete võtmist, kasutab komisjon oma hindamis- ja
  järelevalvetoimingute
  ettevalmistamisel
  ning etteteatamata hindamise või lühikese etteteatamisega hindamise vajalikkuse kindlakstegemisel
  tulemusi, mille on andnud muud asjakohased mehhanismid ja vahendid, sealhulgas Schengeni acquis’ rakendamises osalevate liidu organite ja asutuste ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, aga ka sõltumatute riiklike järelevalvemehhanismide ja -organite ning muude riiklike kvaliteedikontrolli mehhanismide hindamis- ja
  järelevalvetoimingud
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Selleks et suurendada teadlikkust Schengeni ala toimimisest ning vältida jõupingutuste dubleerimist ja vastuoluliste meetmete võtmist, kasutab komisjon oma hindamis- ja
  järelevalvetegevuse
  ettevalmistamisel tulemusi, mille on andnud muud asjakohased mehhanismid ja vahendid, sealhulgas Schengeni acquis’ rakendamises osalevate liidu organite ja asutuste ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, aga ka sõltumatute riiklike järelevalvemehhanismide ja -organite ning muude riiklike kvaliteedikontrolli mehhanismide hindamis- ja
  järelevalvetegevus
  .

1.   Selleks et suurendada teadlikkust Schengeni ala toimimisest ning vältida jõupingutuste dubleerimist ja vastuoluliste meetmete võtmist, kasutab komisjon oma hindamis- ja
  järelevalvetoimingute
  ettevalmistamisel
  ning etteteatamata hindamise või lühikese etteteatamisega hindamise vajalikkuse kindlakstegemisel
  tulemusi, mille on andnud muud asjakohased mehhanismid ja vahendid, sealhulgas Schengeni acquis’ rakendamises osalevate liidu organite ja asutuste ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, aga ka sõltumatute riiklike järelevalvemehhanismide ja -organite ning muude riiklike kvaliteedikontrolli mehhanismide hindamis- ja
  järelevalvetoimingud
  .

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 3 – lõik 2

Artikkel 10 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teavet jagatakse kooskõlas asjaomaste liidu organite ja asutuste volitustega. | Teavet jagatakse kooskõlas asjaomaste liidu organite ja asutuste volitustega.
  Teabevahetus toimub selleks, et tagada asjaomaste liidu organite, ametite ja asutuste parema olukorrateadlikkuse ja tõhusama operatiivse reageerimise. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Teavet jagatakse kooskõlas asjaomaste liidu organite ja asutuste volitustega.

Teavet jagatakse kooskõlas asjaomaste liidu organite ja asutuste volitustega.
  Teabevahetus toimub selleks, et tagada asjaomaste liidu organite, ametite ja asutuste parema olukorrateadlikkuse ja tõhusama operatiivse reageerimise.

Teabevahetus toimub selleks, et tagada asjaomaste liidu organite, ametite ja asutuste parema olukorrateadlikkuse ja tõhusama operatiivse reageerimise.

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõik 1

Artikkel 11 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hindamis- ja
  järelevalvetegevuse
  kavandamisel ja rakendamisel võtab komisjon arvesse kolmandate isikute, sealhulgas sõltumatute asutuste, valitsusväliste organisatsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonide esitatud teavet. | Hindamis- ja
  järelevalvetoimingute
  kavandamisel ja rakendamisel
  , eelkõige etteteatamata hindamiste vajalikkuse kindlakstegemisel vastavalt artikli 4 lõigetele 2 ja 2a,
  võtab komisjon arvesse
  asjaomaste
  kolmandate isikute, sealhulgas sõltumatute asutuste, valitsusväliste organisatsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonide
  , nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Euroopa Nõukogu institutsioonide ja organite
  esitatud teavet
  ja soovitusi. Kui hindamine kinnitab kolmandate isikute poolt esitatud teabes esile toodud puudusi, antakse liikmesriikidele võimalus esitada märkusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Hindamis- ja
  järelevalvetegevuse
  kavandamisel ja rakendamisel võtab komisjon arvesse kolmandate isikute, sealhulgas sõltumatute asutuste, valitsusväliste organisatsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonide esitatud teavet.

järelevalvetegevuse

Hindamis- ja
  järelevalvetoimingute
  kavandamisel ja rakendamisel
  , eelkõige etteteatamata hindamiste vajalikkuse kindlakstegemisel vastavalt artikli 4 lõigetele 2 ja 2a,
  võtab komisjon arvesse
  asjaomaste
  kolmandate isikute, sealhulgas sõltumatute asutuste, valitsusväliste organisatsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonide
  , nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Euroopa Nõukogu institutsioonide ja organite
  esitatud teavet
  ja soovitusi. Kui hindamine kinnitab kolmandate isikute poolt esitatud teabes esile toodud puudusi, antakse liikmesriikidele võimalus esitada märkusi.

järelevalvetoimingute

, eelkõige etteteatamata hindamiste vajalikkuse kindlakstegemisel vastavalt artikli 4 lõigetele 2 ja 2a,

asjaomaste

, nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Euroopa Nõukogu institutsioonide ja organite

ja soovitusi. Kui hindamine kinnitab kolmandate isikute poolt esitatud teabes esile toodud puudusi, antakse liikmesriikidele võimalus esitada märkusi.

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 12 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Iga mitmeaastase hindamistsükli jooksul tuleb iga liikmesriigi suhtes korraldada üks korrapärane hindamine ja vähemalt üks etteteatamata või
  temaatiline hindamine
  . | Iga mitmeaastase hindamistsükli jooksul tuleb iga liikmesriigi suhtes korraldada üks korrapärane hindamine ja vähemalt üks etteteatamata hindamine või
  lühikese etteteatamisega kontrollkäik, samuti üks või mitu temaatilist hindamist. Komisjon korraldab artikli 4 kohased etteteatamata hindamised alati, kui ilmnevad kõnealuses artiklis sätestatud asjaolud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Iga mitmeaastase hindamistsükli jooksul tuleb iga liikmesriigi suhtes korraldada üks korrapärane hindamine ja vähemalt üks etteteatamata või
  temaatiline hindamine
  .

temaatiline hindamine

Iga mitmeaastase hindamistsükli jooksul tuleb iga liikmesriigi suhtes korraldada üks korrapärane hindamine ja vähemalt üks etteteatamata hindamine või
  lühikese etteteatamisega kontrollkäik, samuti üks või mitu temaatilist hindamist. Komisjon korraldab artikli 4 kohased etteteatamata hindamised alati, kui ilmnevad kõnealuses artiklis sätestatud asjaolud.

lühikese etteteatamisega kontrollkäik, samuti üks või mitu temaatilist hindamist. Komisjon korraldab artikli 4 kohased etteteatamata hindamised alati, kui ilmnevad kõnealuses artiklis sätestatud asjaolud.

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Mitmeaastases hindamisprogrammis määratakse kindlaks
  konkreetsed prioriteetsed valdkonnad
  , mida tuleb korrapärastel hindamistel vaadelda, ning visandatakse nende hindamiste esialgne ajakava. | Mitmeaastases hindamisprogrammis määratakse
  kooskõlas artikliga 4
  kindlaks
  need Schengeni acquis' aspektid
  , mida tuleb korrapärastel hindamistel vaadelda, ning visandatakse nende hindamiste esialgne ajakava. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Mitmeaastases hindamisprogrammis määratakse kindlaks
  konkreetsed prioriteetsed valdkonnad
  , mida tuleb korrapärastel hindamistel vaadelda, ning visandatakse nende hindamiste esialgne ajakava.

konkreetsed prioriteetsed valdkonnad

Mitmeaastases hindamisprogrammis määratakse
  kooskõlas artikliga 4
  kindlaks
  need Schengeni acquis' aspektid
  , mida tuleb korrapärastel hindamistel vaadelda, ning visandatakse nende hindamiste esialgne ajakava.

kooskõlas artikliga 4

need Schengeni acquis' aspektid

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 2

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selles esitatakse esialgne loetelu liikmesriikidest, mida tuleb konkreetsetel aastatel korrapäraselt hinnata, ilma et see piiraks kohanduste tegemist lõike 4 alusel. Liikmesriikide korrapärase hindamise esialgse järjekorra kavandamisel tuleb võtta arvesse aega, mis on möödunud eelmisest korrapärasest hindamisest. Samuti tuleb võtta arvesse varasemate hindamiste tulemusi, tegevuskavade rakendamise tempot ja muud komisjoni käsutuses olevat teavet liikmesriikide tavade kohta. | Selles esitatakse esialgne loetelu liikmesriikidest, mida tuleb konkreetsetel aastatel korrapäraselt hinnata,
  ning asjaomastest liidu institutsioonidest, organitest ja asutustest, kes täidavad asjaomastes liikmesriikides Schengeni acquis’ rakendamisega seotud ülesandeid,
  ilma et see piiraks kohanduste tegemist lõike 4 alusel. Liikmesriikide korrapärase hindamise esialgse järjekorra kavandamisel tuleb võtta arvesse aega, mis on möödunud eelmisest korrapärasest hindamisest. Samuti tuleb võtta arvesse varasemate hindamiste tulemusi, tegevuskavade rakendamise tempot ja muud komisjoni käsutuses olevat teavet liikmesriikide tavade kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Selles esitatakse esialgne loetelu liikmesriikidest, mida tuleb konkreetsetel aastatel korrapäraselt hinnata, ilma et see piiraks kohanduste tegemist lõike 4 alusel. Liikmesriikide korrapärase hindamise esialgse järjekorra kavandamisel tuleb võtta arvesse aega, mis on möödunud eelmisest korrapärasest hindamisest. Samuti tuleb võtta arvesse varasemate hindamiste tulemusi, tegevuskavade rakendamise tempot ja muud komisjoni käsutuses olevat teavet liikmesriikide tavade kohta.

Selles esitatakse esialgne loetelu liikmesriikidest, mida tuleb konkreetsetel aastatel korrapäraselt hinnata,
  ning asjaomastest liidu institutsioonidest, organitest ja asutustest, kes täidavad asjaomastes liikmesriikides Schengeni acquis’ rakendamisega seotud ülesandeid,
  ilma et see piiraks kohanduste tegemist lõike 4 alusel. Liikmesriikide korrapärase hindamise esialgse järjekorra kavandamisel tuleb võtta arvesse aega, mis on möödunud eelmisest korrapärasest hindamisest. Samuti tuleb võtta arvesse varasemate hindamiste tulemusi, tegevuskavade rakendamise tempot ja muud komisjoni käsutuses olevat teavet liikmesriikide tavade kohta.

ning asjaomastest liidu institutsioonidest, organitest ja asutustest, kes täidavad asjaomastes liikmesriikides Schengeni acquis’ rakendamisega seotud ülesandeid,

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 14 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Küsimustiku koostamisel võib komisjon konsulteerida artiklis 7 osutatud liidu organite ja asutustega. | Küsimustiku koostamisel võib komisjon konsulteerida artiklis 7 osutatud liidu organite ja asutustega.
  Komisjon lisab koostöös Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga küsimustikku konkreetsed võrdlusalused, mille alusel hindamisrühmad hindavad põhiõiguste järgimist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Küsimustiku koostamisel võib komisjon konsulteerida artiklis 7 osutatud liidu organite ja asutustega.

Küsimustiku koostamisel võib komisjon konsulteerida artiklis 7 osutatud liidu organite ja asutustega.
  Komisjon lisab koostöös Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga küsimustikku konkreetsed võrdlusalused, mille alusel hindamisrühmad hindavad põhiõiguste järgimist.

Komisjon lisab koostöös Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga küsimustikku konkreetsed võrdlusalused, mille alusel hindamisrühmad hindavad põhiõiguste järgimist.

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 4 – lõik 3

Artikkel 14 – lõige 4 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon teeb nende vastused kättesaadavaks teistele liikmesriikidele. | Komisjon teeb nende vastused kättesaadavaks teistele liikmesriikidele
  ning Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon teeb nende vastused kättesaadavaks teistele liikmesriikidele.

Komisjon teeb nende vastused kättesaadavaks teistele liikmesriikidele
  ning Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  .

ning Euroopa Parlamendile ja nõukogule

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 16 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid ja komisjon koostöös asjaomaste liidu organite ja asutustega peavad tagama, et liikmesriikide eksperdid ja komisjoni esindajad saavad piisava koolituse Schengeni hindajaks saamiseks. | Liikmesriigid ja komisjon koostöös asjaomaste liidu organite ja asutustega peavad tagama, et liikmesriikide eksperdid ja komisjoni esindajad saavad piisava koolituse Schengeni hindajaks saamiseks.
  Koolituse läbimine on kohustuslik kõigile ekspertidele, kes osalevad artikli 18 kohaselt hindamis- või järelevalvetoimingut tegevas rühmas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid ja komisjon koostöös asjaomaste liidu organite ja asutustega peavad tagama, et liikmesriikide eksperdid ja komisjoni esindajad saavad piisava koolituse Schengeni hindajaks saamiseks.

Liikmesriigid ja komisjon koostöös asjaomaste liidu organite ja asutustega peavad tagama, et liikmesriikide eksperdid ja komisjoni esindajad saavad piisava koolituse Schengeni hindajaks saamiseks.
  Koolituse läbimine on kohustuslik kõigile ekspertidele, kes osalevad artikli 18 kohaselt hindamis- või järelevalvetoimingut tegevas rühmas.

Koolituse läbimine on kohustuslik kõigile ekspertidele, kes osalevad artikli 18 kohaselt hindamis- või järelevalvetoimingut tegevas rühmas.

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2

Artikkel 16 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Iga korrapärast hindamist tegeva rühma koosseisus võib olla koolituse eesmärgil vaatleja
  kas
  liikmesriigist
  või
  komisjonist. | 2.   Iga korrapärast hindamist tegeva rühma koosseisus võib olla koolituse eesmärgil vaatleja liikmesriigist, komisjonist
  või Schengeni acquis’ rakendamises osalevast liidu organist, ametist või asutusest
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Iga korrapärast hindamist tegeva rühma koosseisus võib olla koolituse eesmärgil vaatleja
  kas
  liikmesriigist
  või
  komisjonist.

2.   Iga korrapärast hindamist tegeva rühma koosseisus võib olla koolituse eesmärgil vaatleja liikmesriigist, komisjonist
  või Schengeni acquis’ rakendamises osalevast liidu organist, ametist või asutusest
  .

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1

Artikkel 17 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon peab koostöös liikmesriikidega moodustama igal aastal reservi ekspertidest, kelle
  ametialane taust vastab mitmeaastases hindamisprogrammis kindlaks määratud konkreetsetele prioriteetsetele valdkondadele
  . | 1.   Komisjon peab koostöös liikmesriikidega moodustama igal aastal reservi ekspertidest, kelle
  ametialasesse tausta kuuluvad mitmeaastase hindamisprogrammiga kooskõlas hõlmatavad Schengeni acquis' aspektid
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon peab koostöös liikmesriikidega moodustama igal aastal reservi ekspertidest, kelle
  ametialane taust vastab mitmeaastases hindamisprogrammis kindlaks määratud konkreetsetele prioriteetsetele valdkondadele
  .

1.   Komisjon peab koostöös liikmesriikidega moodustama igal aastal reservi ekspertidest, kelle
  ametialasesse tausta kuuluvad mitmeaastase hindamisprogrammiga kooskõlas hõlmatavad Schengeni acquis' aspektid
  .

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2

Artikkel 17 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Paralleelselt iga-aastase hindamisprogrammi koostamisega vastavalt artikli 13 lõikele 1 palub komisjon oma kutses
  nimetada liikmesriikidel
  vähemalt ühe kvalifitseeritud eksperdi iga
  mitmeaastases hindamisprogrammis kindlaks määratud konkreetse valdkonna kohta
  . | 2.   Paralleelselt iga-aastase hindamisprogrammi koostamisega vastavalt artikli 13 lõikele 1 palub komisjon oma kutses
  , et liikmesriigid nimetaksid järgneva aasta ekspertide reservi kandmiseks
  vähemalt ühe kvalifitseeritud eksperdi iga
  Schengeni acquis' aspekti kohta, mida tuleb hinnata vastavalt mitmeaastases hindamisprogrammis ette nähtule
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Paralleelselt iga-aastase hindamisprogrammi koostamisega vastavalt artikli 13 lõikele 1 palub komisjon oma kutses
  nimetada liikmesriikidel
  vähemalt ühe kvalifitseeritud eksperdi iga
  mitmeaastases hindamisprogrammis kindlaks määratud konkreetse valdkonna kohta
  .

2.   Paralleelselt iga-aastase hindamisprogrammi koostamisega vastavalt artikli 13 lõikele 1 palub komisjon oma kutses
  , et liikmesriigid nimetaksid järgneva aasta ekspertide reservi kandmiseks
  vähemalt ühe kvalifitseeritud eksperdi iga
  Schengeni acquis' aspekti kohta, mida tuleb hinnata vastavalt mitmeaastases hindamisprogrammis ette nähtule
  .

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 11

Artikkel 17 – lõige 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 11.   Komisjon hoiab reservi kuuluvate ekspertide nimekirja ajakohasena ning teavitab liikmesriike iga liikmesriigi nimetatud ekspertide arvust ja nende profiilist. | 11.   Komisjon hoiab reservi kuuluvate ekspertide nimekirja ajakohasena ning teavitab liikmesriike
  , Euroopa Parlamenti ja nõukogu
  iga liikmesriigi nimetatud ekspertide arvust ja nende profiilist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

11.   Komisjon hoiab reservi kuuluvate ekspertide nimekirja ajakohasena ning teavitab liikmesriike iga liikmesriigi nimetatud ekspertide arvust ja nende profiilist.

11.   Komisjon hoiab reservi kuuluvate ekspertide nimekirja ajakohasena ning teavitab liikmesriike
  , Euroopa Parlamenti ja nõukogu
  iga liikmesriigi nimetatud ekspertide arvust ja nende profiilist.

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 1

Artikkel 18 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon määrab rühmas osalevate liikmesriikide ekspertide ja komisjoni esindajate arvu kindlaks vastavalt hindamis- või
  järelevalvetegevuse
  eripärale ja selle
  tegevusega
  kaasnevatele vajadustele. Komisjon valib eksperte rühma liikmeks ekspertide reservist. | 1.   Komisjon määrab rühmas osalevate liikmesriikide ekspertide ja komisjoni esindajate arvu kindlaks vastavalt hindamis- või
  järelevalvetoimingu
  eripärale ja selle
  toiminguga
  kaasnevatele vajadustele. Komisjon valib eksperte rühma liikmeks ekspertide reservist.
  Kõik rühma liikmed, välja arvatud vaatlejad või liidu vaatlejad, peavad olema läbinud artikli 16 lõikes 1 osutatud piisava koolituse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon määrab rühmas osalevate liikmesriikide ekspertide ja komisjoni esindajate arvu kindlaks vastavalt hindamis- või
  järelevalvetegevuse
  eripärale ja selle
  tegevusega
  kaasnevatele vajadustele. Komisjon valib eksperte rühma liikmeks ekspertide reservist.

1.   Komisjon määrab rühmas osalevate liikmesriikide ekspertide ja komisjoni esindajate arvu kindlaks vastavalt hindamis- või
  järelevalvetoimingu
  eripärale ja selle
  toiminguga
  kaasnevatele vajadustele. Komisjon valib eksperte rühma liikmeks ekspertide reservist.
  Kõik rühma liikmed, välja arvatud vaatlejad või liidu vaatlejad, peavad olema läbinud artikli 16 lõikes 1 osutatud piisava koolituse.

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – lõik 2

Artikkel 18 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriikide eksperdid ei tohi osaleda rühmas, mis teeb hindamis- või järelevalvetoimingut liikmesriigis, kus nad töötavad. | Liikmesriikide eksperdid ei tohi osaleda rühmas, mis teeb hindamis- või järelevalvetoimingut liikmesriigis, kus nad töötavad.
  Kui liikmesriigis asuva liidu organi, ameti või asutuse tegevust hinnatakse osana kõnealuse liikmesriigi hindamisest, ei osale hindamisel ükski asjaomase liidu organi, ameti või asutuse ekspert ega vaatleja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriikide eksperdid ei tohi osaleda rühmas, mis teeb hindamis- või järelevalvetoimingut liikmesriigis, kus nad töötavad.

Liikmesriikide eksperdid ei tohi osaleda rühmas, mis teeb hindamis- või järelevalvetoimingut liikmesriigis, kus nad töötavad.
  Kui liikmesriigis asuva liidu organi, ameti või asutuse tegevust hinnatakse osana kõnealuse liikmesriigi hindamisest, ei osale hindamisel ükski asjaomase liidu organi, ameti või asutuse ekspert ega vaatleja.

Kui liikmesriigis asuva liidu organi, ameti või asutuse tegevust hinnatakse osana kõnealuse liikmesriigi hindamisest, ei osale hindamisel ükski asjaomase liidu organi, ameti või asutuse ekspert ega vaatleja.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 4

Artikkel 18 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Etteteatamata kontrollkäigu korral saadab komisjon kutsed hiljemalt kaks nädalat enne kontrollkäigu kavandatud algust. Eksperdid peavad kokkuleppel neid nimetanud asutusega vastama 72 tunni jooksul pärast kutse saamist. | 4.   Etteteatamata
  või lühikese etteteatamisega
  kontrollkäigu korral saadab komisjon kutsed hiljemalt kaks nädalat enne kontrollkäigu kavandatud algust. Eksperdid peavad kokkuleppel neid nimetanud asutusega vastama 72 tunni jooksul pärast kutse saamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Etteteatamata kontrollkäigu korral saadab komisjon kutsed hiljemalt kaks nädalat enne kontrollkäigu kavandatud algust. Eksperdid peavad kokkuleppel neid nimetanud asutusega vastama 72 tunni jooksul pärast kutse saamist.

4.   Etteteatamata
  või lühikese etteteatamisega
  kontrollkäigu korral saadab komisjon kutsed hiljemalt kaks nädalat enne kontrollkäigu kavandatud algust. Eksperdid peavad kokkuleppel neid nimetanud asutusega vastama 72 tunni jooksul pärast kutse saamist.

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 6 a (uus)

Artikkel 18 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Komisjon palub ka Euroopa Parlamendil saata esindaja, kes vaatleks korduskontrollkäike liidu vaatlejana. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Komisjon palub ka Euroopa Parlamendil saata esindaja, kes vaatleks korduskontrollkäike liidu vaatlejana.

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 8

Artikkel 18 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Kui komisjon ei ole vähemalt kuus nädalat enne hindamis- või järelevalvetoimingu kavandatud algust või vähemalt
  nädal
  enne etteteatamata kontrollkäigu kavandatud algust saanud kinnitust nõutava arvu reservist kutsutud ekspertide osalemise kohta, kutsub ta viivitamata kõiki liikmesriike nimetama täitmata kohtadele kvalifitseeritud eksperte väljastpoolt reservi. | 8.   Kui komisjon ei ole vähemalt kuus nädalat enne hindamis- või järelevalvetoimingu kavandatud algust või vähemalt
  seitse päeva
  enne etteteatamata
  või lühikese etteteatamisega
  kontrollkäigu kavandatud algust saanud kinnitust nõutava arvu reservist kutsutud ekspertide osalemise kohta, kutsub ta viivitamata kõiki liikmesriike nimetama täitmata kohtadele kvalifitseeritud eksperte väljastpoolt reservi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.   Kui komisjon ei ole vähemalt kuus nädalat enne hindamis- või järelevalvetoimingu kavandatud algust või vähemalt
  nädal
  enne etteteatamata kontrollkäigu kavandatud algust saanud kinnitust nõutava arvu reservist kutsutud ekspertide osalemise kohta, kutsub ta viivitamata kõiki liikmesriike nimetama täitmata kohtadele kvalifitseeritud eksperte väljastpoolt reservi.

8.   Kui komisjon ei ole vähemalt kuus nädalat enne hindamis- või järelevalvetoimingu kavandatud algust või vähemalt
  seitse päeva
  enne etteteatamata
  või lühikese etteteatamisega
  kontrollkäigu kavandatud algust saanud kinnitust nõutava arvu reservist kutsutud ekspertide osalemise kohta, kutsub ta viivitamata kõiki liikmesriike nimetama täitmata kohtadele kvalifitseeritud eksperte väljastpoolt reservi.

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 9 – lõik 2

Artikkel 18 – lõige 9 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon peab nimetama oma juhtiva eksperdi ja tegema ettepaneku liikmesriikide juhtiva eksperdi kohta. Rühma liikmed nimetavad liikmesriikide juhtiva eksperdi ametisse võimalikult kiiresti pärast rühma moodustamist. | Komisjon peab nimetama oma juhtiva eksperdi ja tegema ettepaneku liikmesriikide juhtiva eksperdi kohta. Rühma liikmed nimetavad liikmesriikide juhtiva eksperdi ametisse võimalikult kiiresti pärast rühma moodustamist.
  Komisjon nimetab eksperdi, kes vastutab kontrollkäigu või hindamise põhiõigustega seotud aspektide eest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon peab nimetama oma juhtiva eksperdi ja tegema ettepaneku liikmesriikide juhtiva eksperdi kohta. Rühma liikmed nimetavad liikmesriikide juhtiva eksperdi ametisse võimalikult kiiresti pärast rühma moodustamist.

Komisjon peab nimetama oma juhtiva eksperdi ja tegema ettepaneku liikmesriikide juhtiva eksperdi kohta. Rühma liikmed nimetavad liikmesriikide juhtiva eksperdi ametisse võimalikult kiiresti pärast rühma moodustamist.
  Komisjon nimetab eksperdi, kes vastutab kontrollkäigu või hindamise põhiõigustega seotud aspektide eest.

Komisjon nimetab eksperdi, kes vastutab kontrollkäigu või hindamise põhiõigustega seotud aspektide eest.

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 2 – lõik 1

Artikkel 19 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriiki või selle konsulaatidesse tehtavate kontrollkäikude üksikasjaliku kava koostab komisjon tihedas koostöös juhtivate ekspertide ja asjaomase liikmesriigiga. | Liikmesriiki või selle konsulaatidesse tehtavate kontrollkäikude üksikasjaliku kava koostab komisjon tihedas koostöös juhtivate ekspertide ja asjaomase liikmesriigiga.
  Komisjon saadab üksikasjaliku kava asjaomase riigi parlamendile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriiki või selle konsulaatidesse tehtavate kontrollkäikude üksikasjaliku kava koostab komisjon tihedas koostöös juhtivate ekspertide ja asjaomase liikmesriigiga.

Liikmesriiki või selle konsulaatidesse tehtavate kontrollkäikude üksikasjaliku kava koostab komisjon tihedas koostöös juhtivate ekspertide ja asjaomase liikmesriigiga.
  Komisjon saadab üksikasjaliku kava asjaomase riigi parlamendile.

Komisjon saadab üksikasjaliku kava asjaomase riigi parlamendile.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 4 – lõik 1

Artikkel 19 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Etteteatamata kontrollkäigud toimuvad asjaomast liikmesriiki eelnevalt teavitamata.
  Kui kontrollkäigu peamine eesmärk on kontrollida pisteliselt Schengeni acquis’ rakendamist konkreetses liikmesriigis, võib
  komisjon
  teavitada asjaomast liikmesriiki erandkorras vähemalt 24 tundi enne sellise kontrollkäigu toimumist
  . | Etteteatamata kontrollkäigud toimuvad asjaomast liikmesriiki eelnevalt teavitamata. Komisjon
  koostab etteteatamata kontrollkäikude üksikasjaliku kava
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Etteteatamata kontrollkäigud toimuvad asjaomast liikmesriiki eelnevalt teavitamata.
  Kui kontrollkäigu peamine eesmärk on kontrollida pisteliselt Schengeni acquis’ rakendamist konkreetses liikmesriigis, võib
  komisjon
  teavitada asjaomast liikmesriiki erandkorras vähemalt 24 tundi enne sellise kontrollkäigu toimumist
  .

Kui kontrollkäigu peamine eesmärk on kontrollida pisteliselt Schengeni acquis’ rakendamist konkreetses liikmesriigis, võib

teavitada asjaomast liikmesriiki erandkorras vähemalt 24 tundi enne sellise kontrollkäigu toimumist

Etteteatamata kontrollkäigud toimuvad asjaomast liikmesriiki eelnevalt teavitamata. Komisjon
  koostab etteteatamata kontrollkäikude üksikasjaliku kava
  .

koostab etteteatamata kontrollkäikude üksikasjaliku kava

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 4 – lõik 2

Artikkel 19 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon koostab etteteatamata kontrollkäigu üksikasjaliku kava. Juhul kui liikmesriiki on eelnevalt teavitatud, võib komisjon arutada temaga kontrollkäigu ajakava ja selle läbiviimise üksikasjalikku korda. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon koostab etteteatamata kontrollkäigu üksikasjaliku kava. Juhul kui liikmesriiki on eelnevalt teavitatud, võib komisjon arutada temaga kontrollkäigu ajakava ja selle läbiviimise üksikasjalikku korda.

Komisjon koostab etteteatamata kontrollkäigu üksikasjaliku kava. Juhul kui liikmesriiki on eelnevalt teavitatud, võib komisjon arutada temaga kontrollkäigu ajakava ja selle läbiviimise üksikasjalikku korda.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 5

Artikkel 19 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Komisjon võib tihedas koostöös liikmesriikidega kehtestada etteteatamata kontrollkäikude korraldamise suunised ja neid ajakohastada. | 5.   Komisjon võib tihedas koostöös liikmesriikidega kehtestada etteteatamata
  või lühikese etteteatamisega
  kontrollkäikude korraldamise suunised ja neid ajakohastada
  ning võib konsulteerida liikmesriikidega
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Komisjon võib tihedas koostöös liikmesriikidega kehtestada etteteatamata kontrollkäikude korraldamise suunised ja neid ajakohastada.

5.   Komisjon võib tihedas koostöös liikmesriikidega kehtestada etteteatamata
  või lühikese etteteatamisega
  kontrollkäikude korraldamise suunised ja neid ajakohastada
  ning võib konsulteerida liikmesriikidega
  .

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõik 1

Artikkel 20 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võib koostöös liikmesriikidega kehtestada suunised selle kohta, kuidas korraldada
  hindamist
  ja
  järelevalvet
  küsimustiku või muude kaugmeetodite vahendusel. | Komisjon võib koostöös liikmesriikidega kehtestada suunised selle kohta, kuidas korraldada
  hindamis-
  ja
  järelevalvetoiminguid
  küsimustiku või muude kaugmeetodite vahendusel
  , mida kasutataks lisameetoditena. Kaugmeetodeid kasutatakse üksnes juhul, kui vahetuid kontrollkäike ei peeta vajalikuks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võib koostöös liikmesriikidega kehtestada suunised selle kohta, kuidas korraldada
  hindamist
  ja
  järelevalvet
  küsimustiku või muude kaugmeetodite vahendusel.

hindamist

järelevalvet

Komisjon võib koostöös liikmesriikidega kehtestada suunised selle kohta, kuidas korraldada
  hindamis-
  ja
  järelevalvetoiminguid
  küsimustiku või muude kaugmeetodite vahendusel
  , mida kasutataks lisameetoditena. Kaugmeetodeid kasutatakse üksnes juhul, kui vahetuid kontrollkäike ei peeta vajalikuks.

hindamis-

järelevalvetoiminguid

, mida kasutataks lisameetoditena. Kaugmeetodeid kasutatakse üksnes juhul, kui vahetuid kontrollkäike ei peeta vajalikuks.

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 1 – lõik 3

Artikkel 21 – lõige 1 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon edastab hindamisaruande liikmesriikide parlamentidele, Euroopa Parlamendile ja nõukogule. | Komisjon edastab hindamisaruande liikmesriikide parlamentidele, Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  hiljemalt 14 päeva jooksul pärast aruande vastuvõtmist
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon edastab hindamisaruande liikmesriikide parlamentidele, Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Komisjon edastab hindamisaruande liikmesriikide parlamentidele, Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  hiljemalt 14 päeva jooksul pärast aruande vastuvõtmist
  .

hiljemalt 14 päeva jooksul pärast aruande vastuvõtmist

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 5

Artikkel 21 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Hindamisaruanne peab sisaldama soovitusi parandusmeetmete kohta, mille eesmärk on kõrvaldada hindamise käigus tuvastatud puudused ja täiustada parandamist vajavaid valdkondi, ning selles tuleb osutada meetmete rakendamise prioriteetidele. Hindamisaruandes
  võib määrata
  kindlaks soovituste rakendamise tähtajad. Kui hindamise käigus on tuvastatud tõsine puudus, kohaldatakse artikli 23 sätteid. | 5.   Hindamisaruanne peab sisaldama soovitusi parandusmeetmete kohta, mille eesmärk on kõrvaldada hindamise käigus tuvastatud puudused ja täiustada parandamist vajavaid valdkondi, ning selles tuleb osutada meetmete rakendamise prioriteetidele. Hindamisaruandes
  määratakse
  kindlaks
  ka
  soovituste rakendamise tähtajad. Kui hindamise käigus on tuvastatud tõsine puudus, kohaldatakse artikli 23 sätteid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Hindamisaruanne peab sisaldama soovitusi parandusmeetmete kohta, mille eesmärk on kõrvaldada hindamise käigus tuvastatud puudused ja täiustada parandamist vajavaid valdkondi, ning selles tuleb osutada meetmete rakendamise prioriteetidele. Hindamisaruandes
  võib määrata
  kindlaks soovituste rakendamise tähtajad. Kui hindamise käigus on tuvastatud tõsine puudus, kohaldatakse artikli 23 sätteid.

5.   Hindamisaruanne peab sisaldama soovitusi parandusmeetmete kohta, mille eesmärk on kõrvaldada hindamise käigus tuvastatud puudused ja täiustada parandamist vajavaid valdkondi, ning selles tuleb osutada meetmete rakendamise prioriteetidele. Hindamisaruandes
  määratakse
  kindlaks
  ka
  soovituste rakendamise tähtajad. Kui hindamise käigus on tuvastatud tõsine puudus, kohaldatakse artikli 23 sätteid.

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 6

Artikkel 21 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Komisjon edastab hindamisaruande kavandi hinnatud liikmesriigile nelja nädala jooksul pärast hindamistoimingu lõpetamist. Hinnatud liikmesriik esitab oma selgitused hindamisaruande kavandi kohta kahe nädala jooksul pärast selle saamist. Hinnatud liikmesriigi taotlusel peetakse hiljemalt viis tööpäeva pärast tema selgituste edastamist aruande koostamise koosolek. Hinnatud liikmesriigi selgitusi
  võidakse kajastada hindamisaruande kavandis
  . | 6.   Komisjon edastab hindamisaruande kavandi hinnatud liikmesriigile nelja nädala jooksul pärast hindamistoimingu lõpetamist. Hinnatud liikmesriik esitab oma selgitused hindamisaruande kavandi kohta kahe nädala jooksul pärast selle saamist. Hinnatud liikmesriigi taotlusel peetakse hiljemalt viis tööpäeva pärast tema selgituste edastamist aruande koostamise koosolek. Hinnatud liikmesriigi selgitusi
  kajastatakse täielikult hindamisaruandes
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Komisjon edastab hindamisaruande kavandi hinnatud liikmesriigile nelja nädala jooksul pärast hindamistoimingu lõpetamist. Hinnatud liikmesriik esitab oma selgitused hindamisaruande kavandi kohta kahe nädala jooksul pärast selle saamist. Hinnatud liikmesriigi taotlusel peetakse hiljemalt viis tööpäeva pärast tema selgituste edastamist aruande koostamise koosolek. Hinnatud liikmesriigi selgitusi
  võidakse kajastada hindamisaruande kavandis
  .

6.   Komisjon edastab hindamisaruande kavandi hinnatud liikmesriigile nelja nädala jooksul pärast hindamistoimingu lõpetamist. Hinnatud liikmesriik esitab oma selgitused hindamisaruande kavandi kohta kahe nädala jooksul pärast selle saamist. Hinnatud liikmesriigi taotlusel peetakse hiljemalt viis tööpäeva pärast tema selgituste edastamist aruande koostamise koosolek. Hinnatud liikmesriigi selgitusi
  kajastatakse täielikult hindamisaruandes
  .

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 6 a (uus)

Artikkel 21 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Kui hindamisaruande kavand sisaldab Schengeni acquis’ rakendamisega seotud liidu organi või asutuse tegevusega seotud tulemusi, kohaldatakse lõikes 6 sätestatud menetlust mutatis mutandis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Kui hindamisaruande kavand sisaldab Schengeni acquis’ rakendamisega seotud liidu organi või asutuse tegevusega seotud tulemusi, kohaldatakse lõikes 6 sätestatud menetlust mutatis mutandis.

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 6 b (uus)

Artikkel 21 – lõige 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Käesolevas artiklis ja käesoleva määruse artiklis 23 osutatud hindamisaruanded aitavad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060



   (1a)



  artikli 15 lõikega 1 ja selle III lisaga hinnata harta kohaldamise ja rakendamise tulemuslikkust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6b.
     
  Käesolevas artiklis ja käesoleva määruse artiklis 23 osutatud hindamisaruanded aitavad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060



   (1a)



  artikli 15 lõikega 1 ja selle III lisaga hinnata harta kohaldamise ja rakendamise tulemuslikkust.

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 2 – lõik 1

Artikkel 22 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Pärast hindamistoimingu teinud rühmaga konsulteerimist esitab komisjon ühe kuu jooksul pärast tegevuskava saamist oma tähelepanekud kava asjakohasuse kohta ja teatab neist hinnatud liikmesriigile. Nõukogu
  võib kutsuda
  liikmesriike esitama tegevuskava kohta märkusi. | Pärast hindamistoimingu teinud rühmaga konsulteerimist esitab komisjon ühe kuu jooksul pärast tegevuskava saamist oma tähelepanekud kava asjakohasuse kohta ja teatab neist hinnatud liikmesriigile. Nõukogu
  kutsub teisi
  liikmesriike esitama tegevuskava kohta märkusi
  tõhustatud poliitilise dialoogi raames
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Pärast hindamistoimingu teinud rühmaga konsulteerimist esitab komisjon ühe kuu jooksul pärast tegevuskava saamist oma tähelepanekud kava asjakohasuse kohta ja teatab neist hinnatud liikmesriigile. Nõukogu
  võib kutsuda
  liikmesriike esitama tegevuskava kohta märkusi.

võib kutsuda

Pärast hindamistoimingu teinud rühmaga konsulteerimist esitab komisjon ühe kuu jooksul pärast tegevuskava saamist oma tähelepanekud kava asjakohasuse kohta ja teatab neist hinnatud liikmesriigile. Nõukogu
  kutsub teisi
  liikmesriike esitama tegevuskava kohta märkusi
  tõhustatud poliitilise dialoogi raames
  .

kutsub teisi

tõhustatud poliitilise dialoogi raames

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 22 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hinnatud liikmesriik peab andma komisjonile ja nõukogule oma tegevuskava rakendamisest aru iga kuue kuu järel alates hindamisaruande vastuvõtmisest, kuni komisjon leiab, et tegevuskava on täielikult rakendatud. Sõltuvalt puuduste laadist ja soovituste rakendamise seisust võib komisjon nõuda, et hinnatud liikmesriik esitaks aruandeid teistsuguse intervalliga. | Hinnatud liikmesriik peab andma komisjonile ja nõukogule oma tegevuskava rakendamisest aru iga kuue kuu järel alates hindamisaruande vastuvõtmisest, kuni komisjon leiab, et tegevuskava on täielikult rakendatud. Sõltuvalt puuduste laadist ja soovituste rakendamise seisust võib komisjon nõuda, et hinnatud liikmesriik esitaks aruandeid teistsuguse intervalliga.
  Kui komisjon leiab, et 24 kuud pärast hindamisaruande vastuvõtmist ei ole kõiki soovitusi piisavalt arvestatud ega tegevuskava täielikult ellu viidud, avaldavad Euroopa Parlament ja nõukogu selle kohta arvamust põhjendatud otsuses. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Hinnatud liikmesriik peab andma komisjonile ja nõukogule oma tegevuskava rakendamisest aru iga kuue kuu järel alates hindamisaruande vastuvõtmisest, kuni komisjon leiab, et tegevuskava on täielikult rakendatud. Sõltuvalt puuduste laadist ja soovituste rakendamise seisust võib komisjon nõuda, et hinnatud liikmesriik esitaks aruandeid teistsuguse intervalliga.

Hinnatud liikmesriik peab andma komisjonile ja nõukogule oma tegevuskava rakendamisest aru iga kuue kuu järel alates hindamisaruande vastuvõtmisest, kuni komisjon leiab, et tegevuskava on täielikult rakendatud. Sõltuvalt puuduste laadist ja soovituste rakendamise seisust võib komisjon nõuda, et hinnatud liikmesriik esitaks aruandeid teistsuguse intervalliga.
  Kui komisjon leiab, et 24 kuud pärast hindamisaruande vastuvõtmist ei ole kõiki soovitusi piisavalt arvestatud ega tegevuskava täielikult ellu viidud, avaldavad Euroopa Parlament ja nõukogu selle kohta arvamust põhjendatud otsuses.

Kui komisjon leiab, et 24 kuud pärast hindamisaruande vastuvõtmist ei ole kõiki soovitusi piisavalt arvestatud ega tegevuskava täielikult ellu viidud, avaldavad Euroopa Parlament ja nõukogu selle kohta arvamust põhjendatud otsuses.

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 3 – lõik 3

Artikkel 22 – lõige 3 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti
  ja
  nõukogu
  vähemalt kaks korda aastas
  tegevuskavade rakendamise seisust. Eelkõige edastab ta oma tähelepanekud lõikes 2 osutatud tegevuskavade asjakohasuse kohta ning teabe korduskontrollkäikude ja kinnitavate kontrollkäikude tulemuste kohta, samuti annab ta teada sellest, kui mõne tegevuskava rakendamisel ei ole tehtud märkimisväärseid edusamme. | Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu
  ja asjaomaste riikide parlamente
  tegevuskavade rakendamise seisust
  vähemalt kaks korda aastas
  . Eelkõige edastab ta oma tähelepanekud lõikes 2 osutatud tegevuskavade asjakohasuse kohta ning teabe korduskontrollkäikude ja kinnitavate kontrollkäikude tulemuste kohta, samuti annab ta teada sellest, kui mõne tegevuskava rakendamisel ei ole tehtud märkimisväärseid edusamme. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti
  ja
  nõukogu
  vähemalt kaks korda aastas
  tegevuskavade rakendamise seisust. Eelkõige edastab ta oma tähelepanekud lõikes 2 osutatud tegevuskavade asjakohasuse kohta ning teabe korduskontrollkäikude ja kinnitavate kontrollkäikude tulemuste kohta, samuti annab ta teada sellest, kui mõne tegevuskava rakendamisel ei ole tehtud märkimisväärseid edusamme.

ja

vähemalt kaks korda aastas

Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu
  ja asjaomaste riikide parlamente
  tegevuskavade rakendamise seisust
  vähemalt kaks korda aastas
  . Eelkõige edastab ta oma tähelepanekud lõikes 2 osutatud tegevuskavade asjakohasuse kohta ning teabe korduskontrollkäikude ja kinnitavate kontrollkäikude tulemuste kohta, samuti annab ta teada sellest, kui mõne tegevuskava rakendamisel ei ole tehtud märkimisväärseid edusamme.

ja asjaomaste riikide parlamente

vähemalt kaks korda aastas

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 2 – lõik 2

Artikkel 23 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hinnatud liikmesriik peab kohe võtma parandusmeetmeid ning kaasama vajaduse korral kõik tema käsutuses olevad operatiiv- ja rahalised vahendid. Hinnatud liikmesriik peab võetud või kavandatud kiireloomulistest parandusmeetmetest viivitamata teatama komisjonile ja liikmesriikidele. Samal ajal teatab komisjon tuvastatud tõsisest puudusest artiklis 7 osutatud liidu organitele ja asutustele, pidades silmas nende võimalikku toetust hinnatud liikmesriigile. Komisjon teavitab ka nõukogu
  ja
  Euroopa Parlamenti. | Hinnatud liikmesriik peab kohe võtma parandusmeetmeid ning kaasama vajaduse korral kõik tema käsutuses olevad operatiiv- ja rahalised vahendid. Hinnatud liikmesriik peab võetud või kavandatud kiireloomulistest parandusmeetmetest viivitamata teatama komisjonile ja liikmesriikidele. Samal ajal teatab komisjon tuvastatud tõsisest puudusest artiklis 7 osutatud liidu organitele ja asutustele, pidades silmas nende võimalikku toetust hinnatud liikmesriigile. Komisjon teavitab
  viivitamata
  ka nõukogu, Euroopa Parlamenti
  ja liikmesriikide parlamente tuvastatud tõsistest puudustest ja parandusmeetmetest, kui hinnatud liikmesriik neid juba võtnud on
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Hinnatud liikmesriik peab kohe võtma parandusmeetmeid ning kaasama vajaduse korral kõik tema käsutuses olevad operatiiv- ja rahalised vahendid. Hinnatud liikmesriik peab võetud või kavandatud kiireloomulistest parandusmeetmetest viivitamata teatama komisjonile ja liikmesriikidele. Samal ajal teatab komisjon tuvastatud tõsisest puudusest artiklis 7 osutatud liidu organitele ja asutustele, pidades silmas nende võimalikku toetust hinnatud liikmesriigile. Komisjon teavitab ka nõukogu
  ja
  Euroopa Parlamenti.

ja

Hinnatud liikmesriik peab kohe võtma parandusmeetmeid ning kaasama vajaduse korral kõik tema käsutuses olevad operatiiv- ja rahalised vahendid. Hinnatud liikmesriik peab võetud või kavandatud kiireloomulistest parandusmeetmetest viivitamata teatama komisjonile ja liikmesriikidele. Samal ajal teatab komisjon tuvastatud tõsisest puudusest artiklis 7 osutatud liidu organitele ja asutustele, pidades silmas nende võimalikku toetust hinnatud liikmesriigile. Komisjon teavitab
  viivitamata
  ka nõukogu, Euroopa Parlamenti
  ja liikmesriikide parlamente tuvastatud tõsistest puudustest ja parandusmeetmetest, kui hinnatud liikmesriik neid juba võtnud on
  .

viivitamata

ja liikmesriikide parlamente tuvastatud tõsistest puudustest ja parandusmeetmetest, kui hinnatud liikmesriik neid juba võtnud on

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 5 – lõik 1

Artikkel 23 – lõige 5 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nõukogu võtab soovitused vastu
  kahe nädala jooksul
  pärast ettepaneku saamist. | Nõukogu võtab soovitused vastu
  hiljemalt kümme päeva
  pärast ettepaneku saamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Nõukogu võtab soovitused vastu
  kahe nädala jooksul
  pärast ettepaneku saamist.

kahe nädala jooksul

Nõukogu võtab soovitused vastu
  hiljemalt kümme päeva
  pärast ettepaneku saamist.

hiljemalt kümme päeva

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 5 – lõik 3

Artikkel 23 – lõige 5 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nõukogu määrab kindlaks tähtajad tõsise puudusega seotud soovituste rakendamiseks ning täpsustab, kui sageli peab hinnatud liikmesriik esitama komisjonile ja nõukogule aruande oma tegevuskava rakendamise kohta. | Nõukogu
  arutab seda küsimust kiiresti ja
  määrab kindlaks
  lühikesed
  tähtajad tõsise puudusega seotud soovituste rakendamiseks ning täpsustab, kui sageli peab hinnatud liikmesriik esitama komisjonile ja nõukogule aruande oma tegevuskava rakendamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Nõukogu määrab kindlaks tähtajad tõsise puudusega seotud soovituste rakendamiseks ning täpsustab, kui sageli peab hinnatud liikmesriik esitama komisjonile ja nõukogule aruande oma tegevuskava rakendamise kohta.

Nõukogu
  arutab seda küsimust kiiresti ja
  määrab kindlaks
  lühikesed
  tähtajad tõsise puudusega seotud soovituste rakendamiseks ning täpsustab, kui sageli peab hinnatud liikmesriik esitama komisjonile ja nõukogule aruande oma tegevuskava rakendamise kohta.

arutab seda küsimust kiiresti ja

lühikesed

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 6 – lõik 1

Artikkel 23 – lõige 6 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hinnatud liikmesriik esitab komisjonile ja nõukogule oma tegevuskava
  ühe kuu
  jooksul alates soovituste vastuvõtmisest. Komisjon edastab selle tegevuskava Euroopa Parlamendile. | Hinnatud liikmesriik esitab komisjonile ja nõukogule oma tegevuskava
  kolme nädala
  jooksul alates soovituste vastuvõtmisest. Komisjon edastab selle tegevuskava
  viivitamata
  Euroopa Parlamendile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Hinnatud liikmesriik esitab komisjonile ja nõukogule oma tegevuskava
  ühe kuu
  jooksul alates soovituste vastuvõtmisest. Komisjon edastab selle tegevuskava Euroopa Parlamendile.

ühe kuu

Hinnatud liikmesriik esitab komisjonile ja nõukogule oma tegevuskava
  kolme nädala
  jooksul alates soovituste vastuvõtmisest. Komisjon edastab selle tegevuskava
  viivitamata
  Euroopa Parlamendile.

kolme nädala

viivitamata

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 7 – lõik 1

Artikkel 23 – lõige 7 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et kontrollida tõsise puudusega seotud soovituste rakendamisel tehtud edusamme, korraldab komisjon korduskontrollkäigu, mis peab aset leidma hiljemalt
  üks aasta
  pärast hindamistoimingu tegemise kuupäeva. | Selleks et kontrollida tõsise puudusega seotud soovituste rakendamisel tehtud edusamme, korraldab komisjon korduskontrollkäigu, mis peab aset leidma hiljemalt
  180 päeva
  pärast hindamistoimingu tegemise kuupäeva. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Selleks et kontrollida tõsise puudusega seotud soovituste rakendamisel tehtud edusamme, korraldab komisjon korduskontrollkäigu, mis peab aset leidma hiljemalt
  üks aasta
  pärast hindamistoimingu tegemise kuupäeva.

üks aasta

Selleks et kontrollida tõsise puudusega seotud soovituste rakendamisel tehtud edusamme, korraldab komisjon korduskontrollkäigu, mis peab aset leidma hiljemalt
  180 päeva
  pärast hindamistoimingu tegemise kuupäeva.

180 päeva

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 8

Artikkel 23 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Nõukogu esitab
  aruande
  kohta oma arvamuse. | 8.   Nõukogu esitab
  hindamisaruande
  kohta oma arvamuse
  ja võib paluda, et komisjon esitaks ettepaneku soovituste kohta parandusmeetmete võtmiseks, et kõrvaldada korduskontrollkäigu aruandes tuvastatud tõsised püsivad puudused. Kui komisjon esitab sellise ettepaneku, kohaldatakse lõikeid 6 ja 7. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.   Nõukogu esitab
  aruande
  kohta oma arvamuse.

8.   Nõukogu esitab
  hindamisaruande
  kohta oma arvamuse
  ja võib paluda, et komisjon esitaks ettepaneku soovituste kohta parandusmeetmete võtmiseks, et kõrvaldada korduskontrollkäigu aruandes tuvastatud tõsised püsivad puudused. Kui komisjon esitab sellise ettepaneku, kohaldatakse lõikeid 6 ja 7.

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 8 a (uus)

Artikkel 23 – lõige 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Kui liikmesriik ei rakenda pärast korduskontrollkäiku rahuldavalt tegevuskava, mis koostati pärast seda, kui hindamise käigus tuvastati tõsine puudus, algatab komisjon selle liikmesriigi suhtes ELi toimimise lepingu kohase rikkumismenetluse, kui ta leiab, et kõnealune liikmesriik ei ole oma kohustust täitnud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8a.
     
  Kui liikmesriik ei rakenda pärast korduskontrollkäiku rahuldavalt tegevuskava, mis koostati pärast seda, kui hindamise käigus tuvastati tõsine puudus, algatab komisjon selle liikmesriigi suhtes ELi toimimise lepingu kohase rikkumismenetluse, kui ta leiab, et kõnealune liikmesriik ei ole oma kohustust täitnud.

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 10

Artikkel 23 – lõige 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10.   Kui leitakse, et tõsine puudus kujutab endast tõsist ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule sisepiirikontrollita alal või põhiõiguste rasket ja süstemaatilist rikkumist, teavitab komisjon sellest omal algatusel või Euroopa Parlamendi või mõne liikmesriigi taotlusel viivitamata Euroopa Parlamenti ja nõukogu. | 10.   Kui leitakse, et tõsine puudus kujutab endast tõsist ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule sisepiirikontrollita alal või põhiõiguste rasket ja süstemaatilist rikkumist, teavitab komisjon sellest omal algatusel või Euroopa Parlamendi või mõne liikmesriigi taotlusel viivitamata Euroopa Parlamenti ja nõukogu
  , ning teavitab neid ka rikkumismenetlusest, mis on hinnatava liikmesriigi suhtes algatatud või kavas algatada
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10.   Kui leitakse, et tõsine puudus kujutab endast tõsist ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule sisepiirikontrollita alal või põhiõiguste rasket ja süstemaatilist rikkumist, teavitab komisjon sellest omal algatusel või Euroopa Parlamendi või mõne liikmesriigi taotlusel viivitamata Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

10.   Kui leitakse, et tõsine puudus kujutab endast tõsist ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule sisepiirikontrollita alal või põhiõiguste rasket ja süstemaatilist rikkumist, teavitab komisjon sellest omal algatusel või Euroopa Parlamendi või mõne liikmesriigi taotlusel viivitamata Euroopa Parlamenti ja nõukogu
  , ning teavitab neid ka rikkumismenetlusest, mis on hinnatava liikmesriigi suhtes algatatud või kavas algatada
  .

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 2

Artikkel 26 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Aruannete salastatuse tase määratakse kindlaks kooskõlas otsusega (EL, Euratom) 2015/444. Hinnatud liikmesriigi nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral võidakse
  aruannete
  salastatuse tasemeks määrata „EU RESTRICTED/RESTREINT UE“. | 2.   Aruannete salastatuse tase määratakse kindlaks kooskõlas otsusega (EL, Euratom) 2015/444. Hinnatud liikmesriigi nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral võidakse
  erandjuhtudel hindamisaruannete teatavate osade
  salastatuse tasemeks määrata „EU RESTRICTED/RESTREINT UE“. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Aruannete salastatuse tase määratakse kindlaks kooskõlas otsusega (EL, Euratom) 2015/444. Hinnatud liikmesriigi nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral võidakse
  aruannete
  salastatuse tasemeks määrata „EU RESTRICTED/RESTREINT UE“.

2.   Aruannete salastatuse tase määratakse kindlaks kooskõlas otsusega (EL, Euratom) 2015/444. Hinnatud liikmesriigi nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral võidakse
  erandjuhtudel hindamisaruannete teatavate osade
  salastatuse tasemeks määrata „EU RESTRICTED/RESTREINT UE“.

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 3

Artikkel 26 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Käesoleva määruse kohaldamisel edastatakse ja käideldakse salastatud teavet ja dokumente kooskõlas kohaldatavate julgeolekunormidega. Need normid ei takista avaldada teavet Euroopa Parlamendile ja artiklis 7 osutatud liidu organitele ja asutustele. | 3.   Käesoleva määruse kohaldamisel edastatakse ja käideldakse salastatud teavet ja dokumente kooskõlas kohaldatavate julgeolekunormidega. Need normid ei takista avaldada teavet Euroopa Parlamendile
  , liikmesriikide parlamentidele
  ja artiklis 7 osutatud liidu organitele ja asutustele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Käesoleva määruse kohaldamisel edastatakse ja käideldakse salastatud teavet ja dokumente kooskõlas kohaldatavate julgeolekunormidega. Need normid ei takista avaldada teavet Euroopa Parlamendile ja artiklis 7 osutatud liidu organitele ja asutustele.

3.   Käesoleva määruse kohaldamisel edastatakse ja käideldakse salastatud teavet ja dokumente kooskõlas kohaldatavate julgeolekunormidega. Need normid ei takista avaldada teavet Euroopa Parlamendile
  , liikmesriikide parlamentidele
  ja artiklis 7 osutatud liidu organitele ja asutustele.

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõik 1

Artikkel 30 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon vaatab käesoleva määruse kohaldamise läbi ja esitab nõukogule aruande kuue kuu jooksul pärast seda, kui on vastu võetud kõik hindamisaruanded selliste hindamiste kohta, mis on ette nähtud käesoleva määruse kohaselt vastu võetud esimese mitmeaastase hindamisprogrammiga. Läbi vaadatakse kõik käesoleva määruse elemendid, sealhulgas see, kuidas toimivad hindamismehhanismi raames õigusaktide vastuvõtmise menetlused. Komisjon esitab aruande Euroopa Parlamendile. | Komisjon vaatab käesoleva määruse kohaldamise läbi ja esitab nõukogule aruande kuue kuu jooksul pärast seda, kui on vastu võetud kõik hindamisaruanded selliste hindamiste kohta, mis on ette nähtud käesoleva määruse kohaselt vastu võetud esimese mitmeaastase hindamisprogrammiga. Läbi vaadatakse kõik käesoleva määruse elemendid, sealhulgas see, kuidas toimivad hindamismehhanismi raames õigusaktide vastuvõtmise menetlused. Komisjon esitab aruande
  viivitamata
  Euroopa Parlamendile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon vaatab käesoleva määruse kohaldamise läbi ja esitab nõukogule aruande kuue kuu jooksul pärast seda, kui on vastu võetud kõik hindamisaruanded selliste hindamiste kohta, mis on ette nähtud käesoleva määruse kohaselt vastu võetud esimese mitmeaastase hindamisprogrammiga. Läbi vaadatakse kõik käesoleva määruse elemendid, sealhulgas see, kuidas toimivad hindamismehhanismi raames õigusaktide vastuvõtmise menetlused. Komisjon esitab aruande Euroopa Parlamendile.

Komisjon vaatab käesoleva määruse kohaldamise läbi ja esitab nõukogule aruande kuue kuu jooksul pärast seda, kui on vastu võetud kõik hindamisaruanded selliste hindamiste kohta, mis on ette nähtud käesoleva määruse kohaselt vastu võetud esimese mitmeaastase hindamisprogrammiga. Läbi vaadatakse kõik käesoleva määruse elemendid, sealhulgas see, kuidas toimivad hindamismehhanismi raames õigusaktide vastuvõtmise menetlused. Komisjon esitab aruande
  viivitamata
  Euroopa Parlamendile.

viivitamata

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 a (uus)

Artikkel 30 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 30a




  Muutmine




  Kui komisjon teeb edaspidi ettepaneku Schengeni acquis’ kohaldamise hindamis- ja järelevalvemehhanismi muutmiseks, tugineb ta ELi toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile b. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 30a

Muutmine

Kui komisjon teeb edaspidi ettepaneku Schengeni acquis’ kohaldamise hindamis- ja järelevalvemehhanismi muutmiseks, tugineb ta ELi toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile b.

---

(36)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

36

(36)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

36

(37)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 77, 23.3.2016, lk 1).

37

(37)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 77, 23.3.2016, lk 1).

37

(38)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).

38

(38)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).

38

(39)  Nõukogu 1. detsembri 2009. aasta otsus 2009/937/EL, millega võetakse vastu nõukogu kodukord (ELT L 325, 11.12.2009, lk 35).

39

(39)  Nõukogu 1. detsembri 2009. aasta otsus 2009/937/EL, millega võetakse vastu nõukogu kodukord (ELT L 325, 11.12.2009, lk 35).

39

(47)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT L 348, 24.12.2008, lk 98).

47

(47)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT L 348, 24.12.2008, lk 98).

47

(1a)  
  Nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (ELT L 53, 22.2.2007, lk 1).

1a

Nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (ELT L 53, 22.2.2007, lk 1).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ning Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ning Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

---

| 15.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 434/160 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 434/160

---

P9_TA(2022)0127

Parlamendi 2023. aasta tulude ja kulude eelarvestus

Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2023. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (2021/2227(BUI))

(2022/C 434/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1)(edaspidi „finantsmäärus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1)(edaspidi „finantsmäärus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2),

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1023/2013, millega muudetakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1023/2013, millega muudetakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi juhatuse 4. oktoobri 2021. aasta ja 22. novembri 2021. aasta koosoleku järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi juhatuse 4. oktoobri 2021. aasta ja 22. novembri 2021. aasta koosoleku järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2021. aasta kohtumise järeldusi vastupanuvõime suurendamiseks ja hübriidohtudega võitlemiseks tehtavate lisapingutuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2021. aasta kohtumise järeldusi vastupanuvõime suurendamiseks ja hübriidohtudega võitlemiseks tehtavate lisapingutuste kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 2022. aasta talvist majandusprognoosi, mis avaldati 10. veebruaril 2022, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2022. aasta talvist majandusprognoosi, mis avaldati 10. veebruaril 2022,

| — | võttes arvesse 7. juulil 2020 saadetud kirja, milles Euroopa Parlamendi liikmed nõudsid tungivalt, et president Sassoli ja peasekretär Welle parandaksid Euroopa Parlamendis säästvat ja ohutut aktiivset liikuvust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. juulil 2020 saadetud kirja, milles Euroopa Parlamendi liikmed nõudsid tungivalt, et president Sassoli ja peasekretär Welle parandaksid Euroopa Parlamendis säästvat ja ohutut aktiivset liikuvust,

| — | võttes arvesse keskkonnajuhtimise juhtkomitee poolt 15. detsembril 2020 Brüsselis vastu võetud EMASi keskmise pikkusega perioodi strateegiat aastani 2024, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonnajuhtimise juhtkomitee poolt 15. detsembril 2020 Brüsselis vastu võetud EMASi keskmise pikkusega perioodi strateegiat aastani 2024,

| — | võttes arvesse täiendavusnõudeid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivis (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (taastuvenergia direktiiv), eelkõige selle põhjenduses 90 ja artiklis 27, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse täiendavusnõudeid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivis (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (taastuvenergia direktiiv), eelkõige selle põhjenduses 90 ja artiklis 27,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (COM(2020)0789), eriti selle punkti 9 ühisreiside kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (COM(2020)0789), eriti selle punkti 9 ühisreiside kohta,

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2022. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2022. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarvet (7) ja sellele lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarvet (7) ja sellele lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldusi,

| — | võttes arvesse peasekretäri aruannet juhatusele Euroopa Parlamendi 2023. aasta esialgse eelarvestuse projekti koostamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse peasekretäri aruannet juhatusele Euroopa Parlamendi 2023. aasta esialgse eelarvestuse projekti koostamise kohta,

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 25 lõikele 7 ja artikli 102 lõikele 1 juhatuse poolt 7. märtsil 2022. aastal koostatud esialgset eelarvestuse projekti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 25 lõikele 7 ja artikli 102 lõikele 1 juhatuse poolt 7. märtsil 2022. aastal koostatud esialgset eelarvestuse projekti,

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 102 lõikele 2 eelarvekomisjoni poolt koostatud eelarvestuse projekti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 102 lõikele 2 eelarvekomisjoni poolt koostatud eelarvestuse projekti,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 102, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 102,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0087/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0087/2022),

| A. | arvestades, et eelarves, mille peasekretär 14. veebruaril 2022 Euroopa Parlamendi 2023. aasta esialgses eelarvestuse projektis esitas, oli ette nähtud 4,9 % kasv; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarves, mille peasekretär 14. veebruaril 2022 Euroopa Parlamendi 2023. aasta esialgses eelarvestuse projektis esitas, oli ette nähtud 4,9 % kasv;

| B. | arvestades, et komisjon arvutas oma 2022. aasta talvises majandusprognoosis, et ELi inflatsioonimäär oli 2021. aasta viimases kvartalis 4,9 % ja kogu aastal 2,9 %; arvestades, et pärast 2021. aasta lõpus ja 2022.aasta alguses saavutatud tippu stabiliseerub inflatsioon komisjoni hinnangul 2022. aastal 3,9 % juures ja 2023. aastal 1,9 % juures; arvestades, et 2023. aasta inflatsioonimäära prognoos on praegu väga kõikuv ja inflatsioonimäär täiesti ettearvamatu; arvestades, et eelarvekomisjon jälgib inflatsioonimäära muutumist ja vajaduse korral reageerib sellele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon arvutas oma 2022. aasta talvises majandusprognoosis, et ELi inflatsioonimäär oli 2021. aasta viimases kvartalis 4,9 % ja kogu aastal 2,9 %; arvestades, et pärast 2021. aasta lõpus ja 2022.aasta alguses saavutatud tippu stabiliseerub inflatsioon komisjoni hinnangul 2022. aastal 3,9 % juures ja 2023. aastal 1,9 % juures; arvestades, et 2023. aasta inflatsioonimäära prognoos on praegu väga kõikuv ja inflatsioonimäär täiesti ettearvamatu; arvestades, et eelarvekomisjon jälgib inflatsioonimäära muutumist ja vajaduse korral reageerib sellele;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja selle liikmete usaldusväärsus Euroopa kodanike silmis sõltub sellest, kas Euroopa Parlament suudab tagada iseenda õigusloome- ja kontrollitöö kvaliteedi ning anda tulemustest aru; arvestades, et Euroopa Parlament peab ka teistele institutsioonidele eeskujuks olema ning seetõttu kavandama ja tegema oma kulutusi ettevaatlikult ja tõhusalt ning võtma arvesse valitsevaid majandusolusid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja selle liikmete usaldusväärsus Euroopa kodanike silmis sõltub sellest, kas Euroopa Parlament suudab tagada iseenda õigusloome- ja kontrollitöö kvaliteedi ning anda tulemustest aru; arvestades, et Euroopa Parlament peab ka teistele institutsioonidele eeskujuks olema ning seetõttu kavandama ja tegema oma kulutusi ettevaatlikult ja tõhusalt ning võtma arvesse valitsevaid majandusolusid;

| D. | rõhutab, et Euroopa Parlamendi eelarve peaks põhinema realistlikel alustel ning olema kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega; |
| --- | --- |

D.

rõhutab, et Euroopa Parlamendi eelarve peaks põhinema realistlikel alustel ning olema kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlamendi demokraatlikkust tuleb igati kaitsta, eriti arvestades praegust geopoliitilist olukorda, eelkõige Venemaa õigusvastast sõjalist rünnakut Ukraina vastu ja eelseisvaid Euroopa Parlamendi valimisi; arvestades, et küberohud, mis Euroopa Parlamenti ähvardavad ja mida muu hulgas tekitavad riigipoolse toetusega rühmitused, on muutunud palju sagedasemaks ja keerukamaks; arvestades, et valdkonna standardi kohaselt tuleks kogu info-, kommunikatsiooni- ja tehnoloogiavaldkonna eelarvest kulutada 10 % küberturvalisusele; arvestades, et juhatus kiitis oma 4. oktoobri 2021. aasta koosolekul heaks otsuse luua tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadis küberturvalisuse direktoraat ning eelkõige küberohtude, riskide jälgimise ja andmekaitsenõuete täitmisest teatamise üksus ning eraldada neile vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlamendi demokraatlikkust tuleb igati kaitsta, eriti arvestades praegust geopoliitilist olukorda, eelkõige Venemaa õigusvastast sõjalist rünnakut Ukraina vastu ja eelseisvaid Euroopa Parlamendi valimisi; arvestades, et küberohud, mis Euroopa Parlamenti ähvardavad ja mida muu hulgas tekitavad riigipoolse toetusega rühmitused, on muutunud palju sagedasemaks ja keerukamaks; arvestades, et valdkonna standardi kohaselt tuleks kogu info-, kommunikatsiooni- ja tehnoloogiavaldkonna eelarvest kulutada 10 % küberturvalisusele; arvestades, et juhatus kiitis oma 4. oktoobri 2021. aasta koosolekul heaks otsuse luua tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadis küberturvalisuse direktoraat ning eelkõige küberohtude, riskide jälgimise ja andmekaitsenõuete täitmisest teatamise üksus ning eraldada neile vajalikud vahendid;

| F. | arvestades, et küberründed ei kujuta endast ohtu mitte ainult Euroopa Parlamendile, vaid kõigile liidu institutsioonidele; arvestades, et selliste ohtude asjakohaseks ennetamiseks, avastamiseks, jälgimiseks ja neile reageerimiseks on tähtsaim institutsioonidevaheline koostöö; arvestades, et tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadi peadirektor on ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühma (CERT-EU) esimees; arvestades, et Euroopa Parlament tegutseb kindlalt selle nimel, et suurendada teiste institutsioonidega koostoimet ja tihendada nendega koostööd ning muu hulgas lähetas ta selleks CERT-EUsse kaks Euroopa Parlamendi ametnikku, et suurendada rühma suutlikkust, nagu juhatus oma 4. oktoobri 2021. aasta koosolekul kokku leppis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et küberründed ei kujuta endast ohtu mitte ainult Euroopa Parlamendile, vaid kõigile liidu institutsioonidele; arvestades, et selliste ohtude asjakohaseks ennetamiseks, avastamiseks, jälgimiseks ja neile reageerimiseks on tähtsaim institutsioonidevaheline koostöö; arvestades, et tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadi peadirektor on ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühma (CERT-EU) esimees; arvestades, et Euroopa Parlament tegutseb kindlalt selle nimel, et suurendada teiste institutsioonidega koostoimet ja tihendada nendega koostööd ning muu hulgas lähetas ta selleks CERT-EUsse kaks Euroopa Parlamendi ametnikku, et suurendada rühma suutlikkust, nagu juhatus oma 4. oktoobri 2021. aasta koosolekul kokku leppis;

| G. | arvestades, et küberründed on ainult üks liik küberohte; arvestades, et Euroopa Parlamenti ja teisi liidu institutsioone ähvardavad praegu peamiselt hübriidohud; arvestades, et hübriidohud tähendavad küberründeid, spionaaži, valimistesse sekkumist ja desinformatsiooni levitamise kampaaniaid, muu hulgas sotsiaalmeedias; arvestades, et 10. detsembril 2021 toimus nõukogus vastupanuvõime suurendamiseks ja hübriidohtudega võitlemiseks tehtavaid lisapingutusi käsitlenud istung, mille järeldustes kutsus nõukogu liidu institutsioone, organeid ja asutusi üles tagama liikmesriikide toetusel, et liit suudab oma terviklikkust kaitsta, ning liidu info- ja sidevõrke ning otsustusprotsesse igasuguse pahatahtliku tegevuse eest põhjaliku ohuhinnangu alusel paremini kaitsma; arvestades, et juhatus kiitis oma 22. novembri 2021. aasta koosolekul heaks turvalisuse ja ohutuse peadirektoraadi ümberkorraldamise, mis hõlmab turbetehnoloogia ja -teabe direktoraadi loomist, et hõlmata ja koordineerida teiste liidu institutsioonide, organite ja asutuste turvateenistustega ning vastuvõtvate riikide ja teiste liikmesriikide politsei- ja julgeolekuteenistustega operatiivset sidepidamist ja teabevahetust, mis täiendaks tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadi kaitsealast tegevust küberturvalisuse valdkonnas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et küberründed on ainult üks liik küberohte; arvestades, et Euroopa Parlamenti ja teisi liidu institutsioone ähvardavad praegu peamiselt hübriidohud; arvestades, et hübriidohud tähendavad küberründeid, spionaaži, valimistesse sekkumist ja desinformatsiooni levitamise kampaaniaid, muu hulgas sotsiaalmeedias; arvestades, et 10. detsembril 2021 toimus nõukogus vastupanuvõime suurendamiseks ja hübriidohtudega võitlemiseks tehtavaid lisapingutusi käsitlenud istung, mille järeldustes kutsus nõukogu liidu institutsioone, organeid ja asutusi üles tagama liikmesriikide toetusel, et liit suudab oma terviklikkust kaitsta, ning liidu info- ja sidevõrke ning otsustusprotsesse igasuguse pahatahtliku tegevuse eest põhjaliku ohuhinnangu alusel paremini kaitsma; arvestades, et juhatus kiitis oma 22. novembri 2021. aasta koosolekul heaks turvalisuse ja ohutuse peadirektoraadi ümberkorraldamise, mis hõlmab turbetehnoloogia ja -teabe direktoraadi loomist, et hõlmata ja koordineerida teiste liidu institutsioonide, organite ja asutuste turvateenistustega ning vastuvõtvate riikide ja teiste liikmesriikide politsei- ja julgeolekuteenistustega operatiivset sidepidamist ja teabevahetust, mis täiendaks tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadi kaitsealast tegevust küberturvalisuse valdkonnas;

| H. | arvestades, et 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel osalemise määr oli 2014. aasta valimiste omast kaheksa protsendipunkti kõrgem; arvestades, et 2023. aasta on 2024. aasta valimisteks valmistumisel oluline aasta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel osalemise määr oli 2014. aasta valimiste omast kaheksa protsendipunkti kõrgem; arvestades, et 2023. aasta on 2024. aasta valimisteks valmistumisel oluline aasta;

| I. | arvestades, et 2019. aasta järgses kinnisvarastrateegias on põhitähelepanu pööratud vajadustele, mida ei ole veel piisavalt käsitletud, nagu rajatiste kohandamine Euroopa Parlamendi koosolekute mudelite ajakohastamisega, kodanikulähedus, eelkõige tänu Euroopa Elamuskeskuse integreerimisele Euroopa Parlamendi büroodesse, Euroopa Parlamendi hoonete turvalisuse pidev suurendamine ja kesksete hoonete ühendamine ning hoonete hooldamise vajadus, et hooned vastaksid kehtivatele ohutusstandarditele ja kasutajate tegelikele vajadustele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2019. aasta järgses kinnisvarastrateegias on põhitähelepanu pööratud vajadustele, mida ei ole veel piisavalt käsitletud, nagu rajatiste kohandamine Euroopa Parlamendi koosolekute mudelite ajakohastamisega, kodanikulähedus, eelkõige tänu Euroopa Elamuskeskuse integreerimisele Euroopa Parlamendi büroodesse, Euroopa Parlamendi hoonete turvalisuse pidev suurendamine ja kesksete hoonete ühendamine ning hoonete hooldamise vajadus, et hooned vastaksid kehtivatele ohutusstandarditele ja kasutajate tegelikele vajadustele;

Üldraamistik

| 1. | tuletab meelde, et suurim osa Euroopa Parlamendi eelarvest on kindlaks määratud põhimäärusekohaste või lepinguliste kohustustega; märgib, et eelarvest 65 % summa suhtes kohaldatakse iga-aastast indekseerimist, mille tulemusel oli peasekretäri poolt 14. veebruaril 2022 esitatud esialgses eelarvestuse projektis nähtud 2023. aastaks ette 67 miljoni euro suurune kasv; tuletab meelde, et komisjoni prognooside kohaselt tuleb kooskõlas personalieeskirjade ja Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärusega indekseerida töötasusid 2022. aasta juulis 4,3 %, 2023. aasta aprillis 1,1 % ja 2023. aasta juulis 2,6 % määraga; märgib, et praegust majandusväljavaadet arvestades on Euroopa Parlamendi prognoos, et 2022. aasta juulis tuleb töötasusid indekseerida 6 % määraga; tuletab meelde, et kuna komisjon nii prognoosis, oli 2022. aasta eelarves ette nähtud, et töötasusid indekseeritakse 2022. aastal ainult 2,5 % määraga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks kokkuleppe, mille juhatus ja eelarvekomisjon saavutasid 30. märtsil 2022 toimunud lepituskoosolekul ja mille kohaselt tuleb eelarvet võrreldes 2022. aasta eelarvega 6,24 % suurendada, mille tulemusel on 2023. aasta eelarvestuse kogusumma 2 244 696 416 eurot, ning vähendada juhatuse poolt 7. märtsil 2022 heaks kiidetud esialgse eelarvestuse projekti kulusummat 33,96 miljoni euro võrra, näha ette 60 uut ametikohta seoses küberturvalisuse ja julgeolekuga – kuid taotleb 2023. aasta ametikohtade loetelus ainult 52 täiendavat ametikohta, sest 8 ametikohta paigutatakse ümber muudest haldusteenistustest–, ning seetõttu tuleb järgmiste eelarveridade assigneeringuid vähendada:
  1 0 0 4 – Tavalised reisikulud, 1 2 0 0 – Töötasud ja hüvitised, 1 4 0 5 – Suulise tõlke kulud, 1 4 2 – Välistõlketeenused, 2 0 0 7 – Hoonete ehitus ja ruumide sisustamine, 2 1 0 2 – Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Üldise kasutajatoega seotud tavapärased tegevused, 2 1 0 3 – Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamisel tavapärased tegevused, 2 1 0 4 – Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Infrastruktuuriinvesteeringud, 2 1 0 5 – Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Projektidesse tehtavad investeeringud, 2 1 2 – Mööbel, 2 1 4 – Tehniline varustus ja sisseseade, 2 1 6 – Parlamendiliikmete, muude isikute ja kaupade vedu, 2 3 7 – Kolimiskulud, 2 3 8 – Muud halduskulud, 3 0 0 – Töötajate kolme töökoha vahel lähetamise kulud, 3 2 0 – Eksperdiarvamuste hankimine, 3 2 1 – Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse, sh raamatukogu, ajalooarhiivide ning teaduslike ja tehnoloogiliste valikute hindamise (STOA) ja Euroopa teadusmeediakeskuse kulud, 3 2 4 1 – Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded, 3 2 4 2 – Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud, 3 2 4 3 – Euroopa Parlamendi külastajatekeskused, 3 2 4 4 – Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest, 3 2 4 8 – Audiovisuaalse teabe kulud, 4 0 0 – Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud;
  võttes ühtlasi arvesse, et kuna praegune rahvusvaheline kriis avaldab inflatsioonile ja kohustuslikele kuludele erakordselt suurt mõju ning Euroopa Parlamendi vastupanuvõimet tuleb suurendada, eelkõige investeerides julgeolekusse, sh küberjulgeolekusse, tuleb juhatuse poolt 7. märtsil 2022 heaks kiidetud esialgse eelarvestuse projekti kulusid 62 miljoni euro võrra suurendada ning seetõttu eraldada järgmistele eelarveridadele suuremad assigneeringuid:
  1 0 0 0 – Palgad, 1 0 0 4 – Tavalised reisikulud, 1 0 0 5 – Muud reisikulud, 1 0 0 6 – Üldkulude hüvitis, 1 0 2 – Üleminekuhüvitised, 1 0 3 0 – Vanaduspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri), 1 0 3 1 – Invaliidsuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri), 1 0 3 2 – Toitjakaotuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri), 1 2 0 0 – Töötasu ja hüvitised, 1 4 0 0 – Muud teenistujad — Peasekretariaat ja fraktsioonid, 1 4 0 1 – Muud teenistujad – Turvalisus, 1 4 0 2 – Muud teenistujad — Peasekretariaadi autojuhid, 1 4 0 5 – Suulise tõlke kulud, 2 0 2 4 – Energiatarbimine, 2 1 0 4 – Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Infrastruktuuriinvesteeringud, 4 2 2 – Parlamendiliikmete assistentide kulud; |
| --- | --- |

2.

1 0 0 4 – Tavalised reisikulud, 1 2 0 0 – Töötasud ja hüvitised, 1 4 0 5 – Suulise tõlke kulud, 1 4 2 – Välistõlketeenused, 2 0 0 7 – Hoonete ehitus ja ruumide sisustamine, 2 1 0 2 – Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Üldise kasutajatoega seotud tavapärased tegevused, 2 1 0 3 – Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamisel tavapärased tegevused, 2 1 0 4 – Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Infrastruktuuriinvesteeringud, 2 1 0 5 – Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Projektidesse tehtavad investeeringud, 2 1 2 – Mööbel, 2 1 4 – Tehniline varustus ja sisseseade, 2 1 6 – Parlamendiliikmete, muude isikute ja kaupade vedu, 2 3 7 – Kolimiskulud, 2 3 8 – Muud halduskulud, 3 0 0 – Töötajate kolme töökoha vahel lähetamise kulud, 3 2 0 – Eksperdiarvamuste hankimine, 3 2 1 – Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse, sh raamatukogu, ajalooarhiivide ning teaduslike ja tehnoloogiliste valikute hindamise (STOA) ja Euroopa teadusmeediakeskuse kulud, 3 2 4 1 – Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded, 3 2 4 2 – Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud, 3 2 4 3 – Euroopa Parlamendi külastajatekeskused, 3 2 4 4 – Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest, 3 2 4 8 – Audiovisuaalse teabe kulud, 4 0 0 – Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud;

võttes ühtlasi arvesse, et kuna praegune rahvusvaheline kriis avaldab inflatsioonile ja kohustuslikele kuludele erakordselt suurt mõju ning Euroopa Parlamendi vastupanuvõimet tuleb suurendada, eelkõige investeerides julgeolekusse, sh küberjulgeolekusse, tuleb juhatuse poolt 7. märtsil 2022 heaks kiidetud esialgse eelarvestuse projekti kulusid 62 miljoni euro võrra suurendada ning seetõttu eraldada järgmistele eelarveridadele suuremad assigneeringuid:

1 0 0 0 – Palgad, 1 0 0 4 – Tavalised reisikulud, 1 0 0 5 – Muud reisikulud, 1 0 0 6 – Üldkulude hüvitis, 1 0 2 – Üleminekuhüvitised, 1 0 3 0 – Vanaduspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri), 1 0 3 1 – Invaliidsuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri), 1 0 3 2 – Toitjakaotuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri), 1 2 0 0 – Töötasu ja hüvitised, 1 4 0 0 – Muud teenistujad — Peasekretariaat ja fraktsioonid, 1 4 0 1 – Muud teenistujad – Turvalisus, 1 4 0 2 – Muud teenistujad — Peasekretariaadi autojuhid, 1 4 0 5 – Suulise tõlke kulud, 2 0 2 4 – Energiatarbimine, 2 1 0 4 – Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Infrastruktuuriinvesteeringud, 4 2 2 – Parlamendiliikmete assistentide kulud;

| 3. | on seisukohal, et üldist 6,24 % kasvu võrreldes 2022. aastaga tuleb käsitada nii, et tavapärastest tingimustest tulenev kasv on 2,46 % ning praeguse erakorralise aja tõttu on kasv 79,8 miljonit eurot, mis moodustab kriisiosa, millest tuleb katta erakorraline inflatsioon ja sellest tulenev seadusjärgsete kulude suurenemine, ning teha investeeringuid julgeolekusse ja küberturvalisusesse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toonitab, et viimastel aastatel on Euroopa Parlamendi eelarve kasvu määr olnud madalam kui rubriigi 7 kasvu määr; märgib, et Euroopa Parlament ei kasutanud rubriigist 7 ära 20 %, kuigi tal on selleks õigus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et kõik liidu institutsioonid peavad järgmise aasta finantsvajaduste kindlaksmääramisel järgima eelarvedistsipliini; |
| --- | --- |

5.

Kaitse suurenevate hübriidohtude eest

| 6. | rõhutab, et Euroopa Parlamendi peamine prioriteet on küberjulgeolek, eriti arvestades praegusi geopoliitilisi pingeid; on seetõttu otsustanud toetada peasekretäri ettepanekut suurendada tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadi ametikohtade arvu 40 võrra, et parlamendi küberkaitsevõimet suurendada ja saavutada piisav institutsioonisisene suutlikkus; tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi töötajate arvu kärbiti 2014.–2020. aasta finantsraamistikus kokku 6 % ja peamiselt puudutas see administratsiooni; on veendunud, et Euroopa Parlamendi turvalisusega seotud ressursse on vaja suurendada, et kaitsta selle IKT-süsteemide terviklikkust; märgib, et 40 ametikoha mõju on 2023. aastal 4,3 miljonit eurot ning küberturvalisuse meetmete ja investeeringute jaoks on 2023. aastaks kavandatud 5 miljonit eurot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kordab sellega seoses oma nõudmist, et asjaomased teenistused integreeriksid ja võtaksid kasutusele kiirsõnumite saatmiseks ja virtuaalsete koosolekute korraldamiseks kasutatavad lahendused, mis põhinevad avatud lähtekoodil ja on majutatavad parlamendi serverites ning võimaldavad turvalist suhtlust, nagu Matrix ja Jitsi, et institutsioonisisene suhtlus oleks palju konfidentsiaalsem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on seisukohal, et suurendamaks haldusorganite koostoimet ja kaitsmaks liidu institutsioone küberohtude eest vajalikul määral on vaja institutsioonidevahelist koostööd; toetab kindlalt seda, et CERT-EU-le eraldataks ajutiselt 2 AD ametikohta (40 täiendavast küberturvalisuse valdkonna ametikohast) koos täiendava aastaeelarvega 1,564 miljonit eurot; on seisukohal, et kui Euroopa Parlamendi küberturvalisusalane suutlikkus suureneb, on see kasulik kõigile institutsioonidele, sest see aitab küberohte paremini ennetada ja avastada, nende kohta teavet vahetada ja kaitsta nende eest liidu huve, sealhulgas komisjoni hiljutine ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette meetmed küberturvalisuse ühtlaselt kõrge taseme tagamiseks liidu institutsioonides, organites ja asutustes; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde, et ohtudest on saamas hübriidohud; toetab kindlalt turvalisuse ja ohutuse peadirektoraadis 20 lisaametikoha loomist, mille eesmärk on tugevdada Euroopa Parlamendi suutlikkust ja võimet neid uusi hübriidohte avastada, ennetada ja neile reageerida ning turvaprotsesse ajakohastada ja digiteerida; võtab teadmiseks, et on loodud inim-, digi- ja hübriidvastuluuret käsitlev institutsioonidevaheline rakkerühm, kelle eesmärk on tihendada liidu institutsioonide koostööd ning koordineerimist liikmesriikide luure- ja julgeolekuteenistustega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub peasekretäri üles kasutama ära võimalikku koostoimet, et muuta administratsioon tõhusamaks, ning analüüsima, kuidas saaks digiteerimise ja uute töömeetodite abil direktoraatide tegevust ühtlustada ja ametikohti prioriteetsetesse valdkondadesse ümber paigutada; peab sellega seoses kiiduväärseks, et katsetatakse Euroopa Andmekaitseinspektori loodud avatud lähtekoodiga ühendatud mikroblogimisplatvormi „EU Voice“, mille eesmärk on aidata tagada kasutajate eraelu puutumatust ja IT turvalisust ning suurendada vastupidavust, liidu tehnoloogilist suveräänsust, koostalitlusvõimet, konkurentsi ja kasutajate valikuvõimalusi; |
| --- | --- |

10.

Kodanikega suhtlemise strateegia

| 11. | rõhutab Euroopa Parlamendi rolli Euroopa kodanike poliitilise teadlikkuse suurendamisel ja liidu väärtuste edendamisel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et erakondade ja parlamendiliikmete endi kommunikatsioon on peamisi tegureid, mis mõjutab Euroopa Parlamendi valimistel liidu kodanike kõrget osalemise määra, kaasatust ja huvi; nõuab, et kommunikatsiooni peadirektoraadi ja fraktsioonide pressiteenistuste tegevust koordineeritaks parlamendi uuringuteenuste peadirektoraadi sisutoe ja kirjaliku tõlke peadirektoraadi tehnilise toega, et tagada kodanikele koordineeritud, piisav ja selge teabeedastus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | võtab teadmiseks, et kommunikatsiooni peadirektoraadile on 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistega seotud kommunikatsioonistrateegia jaoks ette nähtud lisasumma (27,5 miljonit eurot), et oleks võimalik selgitada liidu ja eelkõige Euroopa Parlamendi rolli ja ülesandeid, konkreetset mõju kodanike elule ning seda, kuidas saab valimistel osalemisega kutsuda esile muutusi, ning tagada, et kõik struktuurid, vahendid ja platvormid on 2024. aastaks valmis ja töös; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et kommunikatsioonikulude sidumisse Euroopa Parlamendi valimistel osalemise määraga suhtutaks ettevaatusega või et seda tehtaks sidusalt, sealhulgas juhul, kui valimistel osalemise määr väheneb; |
| --- | --- |

14.

| 15. | peab väga vajalikuks, et Euroopa Parlamendil oleksid desinformatsiooni tõrjumiseks nõuetekohased vahendid; nõuab, et tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraat, turvalisuse ja ohutuse peadirektoraat ning kommunikatsiooni peadirektoraat teeksid omavahel tõhustatud koostööd, et desinformatsioonikampaaniaid, eelkõige sotsiaalmeedias, kindlalt avastada ja jälgida ning neile kiiresti ja selgelt reageerida; nõuab desinformatsiooniga seoses jätkuvat koostööd komisjoni ja Euroopa välisteenistusega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toetab ideed luua 2024. aastaks kõigis liikmesriikides Euroopa Elamuskeskus; toetab administratsiooni poliitikat, mille eesmärk on luua võimalikult suur koostoime; loodab, et eelarvekomisjonile esitatakse võimalikult kiiresti teave selle kohta, milline on Euroopa Elamuskeskuste jooksvate kulude pikaajaline eelarvemõju; tuletab meelde, et tänu Euroopa Elamuskeskustele peaksid kõik kodanikud liidu institutsioonide tööd paremini mõistma ja seetõttu on need valimiskampaania kommunikatsioonikava lahutamatu osa; tuletab meelde, et parlament peab liidu kodanikega eri suhtluskanalite kaudu tingimata pidevalt suhtlema ja see peab toimuma mitmetahulise poliitilise dialoogina, mida peetakse mitte ainult valimisaastal, vaid kogu ametiaja jooksul; on veendunud, et iga üksiku projekti edasilükkamise üle tuleks otsustada kindlate kriteeriumide alusel, mille hulgas peaks olema esmatähtis liikmesriikide vaheline geograafiline tasakaal; kordab, et parlament peab koostöös komisjoni ja Euroopa välisteenistusega osalema aktiivsetes teavituskampaaniates, mida tehakse riikides, mis on ametlikult esitanud liiduga ühinemise taotluse, s.o Moldova Vabariigis, Ukrainas ja Gruusias; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub peasekretäri üles esitama võimalikult kiiresti kogu finantsmääruse artikli 266 lõikes 6 nõutud teabe, mis on seotud 37,9 miljoni euro suuruse laenuga, millega kavatsetakse rahastada Dublinis asuva Euroopa Elamuskeskuse hoone ostmist; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on seisukohal, et Euroopa Parlamendi bürood peaksid rohkem tegelema igas vanuses kodanikega; tuletab Euroopa Parlamendile meelde, et ta peaks oma büroode kaudu korraldama kohalikul tasandil rohkem kohtumisi ja üritusi, kus osalevad nii parlamendiliikmed kui ka kodanikud; kutsub üles, Euroopa Parlamendi büroosid pakkuma parlamendiliikmetele koosolekute päevakorra koostamisel ja ürituste korraldamisel piisavat tuge; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on seisukohal, et Euroopa Parlamendi bürood peaksid andma võõrkeelset teavet ka teistes Euroopa riikides elavatele Euroopa kogukondadele; rõhutab, et Euroopa Parlamendi bürood peavad kodanikuhariduse ja osalemise valdkonnas lisameetmeid võtma ning kaasama selleks kohalikke kogukondi, üldhariduskoole või ülikoole; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub eakate huvides üles looma spetsiaalse teenistuse, mis juhib tähelepanu liidu programmidele ja poliitikale, millega soodustatakse aktiivset vananemist; |
| --- | --- |

20.

Rohestamine ja energiasõltumatus

| 21. | kordab oma veendumust, et Euroopa Parlament peab digitaalsemate, paindlikumate ja energiatõhusamate töömeetodite ja koosolekutavade kasutuselevõtmisel, COVID-19 pandeemia kogemustest õppimisel ning tehtud tehnoloogiainvesteeringute ärakasutamisel olema esirinnas; nõuab kinnisvarapoliitika kulude strateegilist hindamist, eelkõige võttes arvesse COVID-19 pandeemia tagajärjel tekkinud uusi tööviise, nagu kaugtöö, tunnistades samas, et füüsiline kohalolek poliitilistel läbirääkimistel, aruteludel või arvamuste vahetusel on avaliku poliitika kujundamisel jätkuvalt tõhusam; väljendab muret suulise tõlke vahendite ebaühtlase kvaliteedi ja Interactioga seotud tehniliste probleemide pärast; nõuab kiireloomulisi ja sihipäraseid investeeringuid, et tagada võimalikult suur mitmekeelsus; rõhutab, et pärast poliitilist, tervishoiu- ja majanduskriisi on energiakulud järsult tõusnud, millel on pikaajalised tagajärjed; palub võtta arvesse Euroopa Parlamendi hoonetele avalduvat finantsmõju; soovitab, et iga-aastases eelarve planeerimises võetaks arvesse kõigi hoonete korrapärast renoveerimist; juhib tähelepanu sellele, et niisugune eraldis on osa ennetavast kinnisvarapoliitikast, mis peab keskenduma hoonete keskkonnahoidlikule renoveerimisele ja tagama, et Euroopa Parlament püüaks võimalikult palju suurendada energiatõhusust, vähendades seeläbi energiatarbimist ja Euroopa Parlamendi rajatiste kulusid; rõhutab sellega seoses vajadust viia hoone Trèves I vastavusse uusimate energia- ja keskkonnaalaste normidega; tuletab Euroopa Parlamendi kinnisvarapoliitikaga seoses meelde, kui tähtis on kinnisvarapoliitikas läbipaistev ja õiglane otsustusprotsess, võttes nõuetekohaselt arvesse finantsmääruse artiklit 266; tuletab meelde juhatuse 2. juuli 2018. aasta otsust Paul-Henri Spaaki hoone rekonstrueerimise kohta; palub juhatusel teha seda hoonet käsitlev otsus õigeaegselt teatavaks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuletab meelde, et juhatus kinnitas oma 16. detsembri 2019. aasta koosolekul ajakohastatud EMASi keskkonnategevuse tulemuslikkuse põhinäitajad, mis tuleb kõik saavutada 2024. aastaks, kaasa arvatud eesmärk vähendada CO2 heitkoguseid kokku 2006. aasta tasemega võrreldes 40 %; tuletab meelde, et EMASi keskmise pikkusega perioodi strateegia sisaldab läbivaatamisklauslit, mille eesmärk on seada saavutatud tulemuste alusel kõrgemad keskkonnaeesmärgid; nõuab põhiliste tulemusnäitajate alaste EMASi eesmärkide ülespoole korrigeerimist, kuna paljud 2019. aastal seatud eesmärgid on juba saavutatud, võttes ühtlasi arvesse COVID-19 pandeemiat ja vajadust kiirendada energiatõhususe meetmete võtmist ja vähendada meie sõltuvust gaasist; kordab oma üleskutset muuta oma praegust CO2 heite vähendamise kava, et saavutada CO2-neutraalsus, kasutades rahvusvaheliselt tunnustatud meetodit, kui see on valideeritud, näiteks CO2 heite riigisisese maksustamise mehhanismina, mille abil ettevõtjad hindavad vabatahtlikult oma CO2 jalajälge ja seeläbi oma kasvuhoonegaaside heitkoguste maksumust; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tuletab meelde, et ligi kaks kolmandikku Euroopa Parlamendi CO2 jalajäljest on tingitud inimeste ja kaupade transpordist; nõuab, et lähetuste puhul edendataks vähese CO2 heitega transpordiliikide kasutamist; kordab oma veendumust, et reisiotsuste tegemisel tuleb arvesse võtta parlamendis kohaloleku, tervisekaalutluste, hinna ja ajakulu tähtsust; rõhutab, et paljude parlamendiliikmete reisid oma valimisringkondadest Euroopa Parlamendi töökohtadesse nõuavad pikkade vahemaade läbimist ja neid saab sooritada ainult lennukiga; tuletab ühtlasi meelde Euroopa Parlamendi eesmärki oma heitkoguseid veelgi vähendada ning toonitab, et kui lennureis on hädavajalik, on kõige keskkonnasõbralikum kasutada otselende ja paindlikke pileteid; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub administratsiooni üles jätkama kulude kokkuhoiu ja tarbimise tõhususe uurimist; nõuab tegevuskava fossiilkütuste järkjärguliseks kasutuselt kõrvaldamiseks; kutsub Euroopa Parlamenti üles suurendama veelgi taastuvenergia osakaalu oma energiaallikate jaotuses ja eelkõige energiatootmises ning ootab, et hoonete katusele paigaldataks tipptasemel päikesepaneelid, et kasutada võimalikult suures ulatuses ära nende potentsiaali; väljendab heameelt tehtavate investeeringute üle; kordab Euroopa Parlamendi teenistustele esitatud üleskutset jätkata paberi tarbimise vähendamist, minnes kõigi koosolekute puhul üle paberivabale, kollektiivsele ja veebikeskkonnale, samuti e-allkirja täiendava rakenduskorra abil, ning keskenduda nn uues reaalsuses vähenduste alalhoidmisele; kordab oma nõudmist analüüsida võimalikult kiiresti võimalusi transpordikastide asendamiseks kooskõlas EMASi eesmärgiga luua paberivaba Euroopa Parlament; ootab, et kõigi investeeringute, sh digiinvesteeringute ja juhtimisotsuste puhul kohaldataks energiatõhususe esikohale seadmise ja ringmajanduse põhimõtteid; nõuab, et Euroopa Parlamendi jäätmekäitlusstrateegia täielikuks rakendamiseks tehtaks suuremaid jõupingutusi kooskõlas jäätmehierarhia põhimõtetega; on seisukohal, et teadlikkuse suurendamine Euroopa Parlamendis, sealhulgas erikoolituste kaudu, on ülimalt tähtis, et saavutada rahuldavaid tulemusi ja võimaldada selles valdkonnas EMASi eesmärkide tõstmist; nõuab niisuguste meetmete täielikku rakendamist, mille eesmärk on lõpetada Euroopa Parlamendis ühekordselt kasutatava plasti kasutamine, kuna üha rohkem inimesi naaseb tööle ja kasutab Euroopa Parlamendi toitlustusteenuseid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt Euroopa Parlamendi valdustes jalgrattataristu täiustamise üle; ergutab teenistusi seda taristut veelgi täiustama, ajakohastades jalgrataste parkimiskohti, sealhulgas kõigis hoonetes kasutatavate kaubajalgrataste jaoks, ning luues lisastiimuleid jalgrattaga tööl käimiseks; väljendab heameelt Euroopa Parlamendi jõupingutuste üle edendada ühistranspordi kasutamist uue parkimispoliitika kaudu, suurendades toetusi ühistranspordi kasutamiseks ja edendades elektrisõidukite kasutamist elektriliste laadimisjaamade paigaldamise kaudu; nõuab sellega seoses, et Brüsselis, Strasbourgis ja Luxembourgis suurendataks asjakohaselt elektrisõidukite laadijate arvu vastavalt praegusele ja lähituleviku nõudlusele; märgib, et praegune parkimispoliitika ei paku rahalisi stiimuleid aktiivseks liikuvuseks; kutsub teenistusi üles hindama uue parkimispoliitika edukust ja kasutama vajaduse korral sihipäraseid lisastiimuleid; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kordab oma nõudmist, et Euroopa Parlament kui suur tööandja osaleks aktiivselt linnaplaneerimist käsitlevates aruteludes ja konsultatsioonides, pöörates erilist tähelepanu aktiivse liikuvuse edendamisele ohutu, mugava ja järjepideva taristu kaudu, heaolu suurendamisele kvaliteetse avaliku ruumi abil ning kliimamuutustega kohanemisele, vältides soojussaari; juhib tähelepanu dialoogi pidamise võimalustele, mida pakutakse Brüsseli liikuvuskava „GoodMove“ ja selle järglaskava „Plan d’Aménagement Directeur Loi“ raames, pidades ühtlasi silmas nn Archipeli edasiarendamist Strasbourgi lähistel asuvas Wackeni piirkonnas ning jätkuvaid suhteid Kirchbergi sihtasutusega (Fonds Kirchberg) Luxembourgis; |
| --- | --- |

26.

Muud küsimused

| 27. | märgib, et endise presidendi Sassoli algatusel arutasid teemat „Parlamentaarse demokraatia ümbermõtestamine – tugevam Euroopa Parlament pärast COVID-19 pandeemiat“ käsitlevad teemarühmad 2021. aasta aprillist juulini Euroopa Parlamendis tehtava töö tulevikku järgmistes tegevusvaldkondades: täiskogu, parlamendi õigused, teabevahetus, välisdiplomaatia ja sisemine korraldus; väljendab heameelt selle üle, et teemarühmad esitasid lõppraporti, mis sisaldab soovitusi, mille rakendamist arutab juhatus, pöörates nõuetekohast tähelepanu selle kuludele, kaasates vajaduse korral oma eelnevasse hindamisse ka eelarvekomisjoni; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuletab meelde enamiku parlamendiliikmete toetust ühele asukohale; tuletab meelde vajadust leida lahendused Euroopa Parlamendi kui institutsiooni töö, finantskulude ja CO2 jalajälje optimeerimiseks; tuletab meelde, et Euroopa Liidu lepingu kohaselt peab Euroopa Parlamendi asukoht olema Strasbourgis; märgib, et alalised muudatused nõuaksid aluslepingu muutmist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kordab täiskogu tasandil korduvalt heaks kiidetud palvet, et juhatus alustaks tööd kodukorra läbivaatamisega, mis võimaldaks parlamendiliikmetel kasutada oma õigust hääletada kaughääletuse teel rasedus- ja sünnituspuhkuse või isapuhkuse ajal, pikaajalise haiguse või vääramatu jõu esinemise korral; võtab teadmiseks kodukorra 20. detsembri 2020. aasta muudatused, mis võimaldavad kaughääletamist; peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamendi kodukord ei näe praegu ette parlamendikomisjonides kaughääletuse kasutamist, välja arvatud juhul, kui president kuulutab välja erakorraliste asjaolude esinemise; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kordab peasekretärile esitatud üleskutset rõhutada, kui oluline on, et kogu töölevõtmine põhineks pädevusel, võttes samal ajal arvesse vajadust geograafilise tasakaalu järele kõigi liikmesriikide vahel personali kõigil tasanditel; peab murettekitavaks asjaolu, et teatud riikidest on väga raske töötajaid leida ning samuti on problemaatiline teatud ülesannete institutsioonisiseseks muutmine; nõuab lisapingutuste tegemist selleks, et Euroopa Parlamendis töötamine oleks võrdselt atraktiivne kõikide liidu liikmesriikide kodanikele, põhinedes jätkuvalt objektiivsetel protsessidel; kutsub Euroopa Parlamenti üles suurendama oma teavitamissuutlikkust, et meelitada konkurssidele häid kandidaate, keda Euroopa Parlament nende profiili, vanuse, soo ja kodakondsuse poolest vajab, eelkõige alaesindatud riikidest; palub peasekretäril uute töötajate töölevõtmisega seoses haldusmeetmeid ühtlustada ja protsessi lühendada; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palub Euroopa Parlamendil hinnata korrapäraselt oma peasekretariaadi töökorraldust ja personalivajadusi ning jaotada vabad ametikohad ümber direktoraatide vahel, et täita uusi ülesandeid töötajate arvu muutmata; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palub peasekretäril hinnata riske, mis on seotud üha arvukamate lepinguliste töötajate töölevõtmisega, sealhulgas ohtu, et Euroopa Parlamendis luuakse kahetasandiline personalistruktuur; |
| --- | --- |

32.

| 33. | väljendab heameelt meetmete üle, mida DG INLO on võtnud COVID-19 pandeemia ajal ja mille eesmärk on leevendada Euroopa Parlamendi hoonetes nakkuse ohtu ning toetada juhatuse otsustatud konkreetsete solidaarsusmeetmete rakendamist; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kordab, et ligikaudu 50 miljonit inimest kuulub liidus eri keelelistesse vähemustesse ja kogukondadesse; tuletab meelde, et Euroopa Parlament ergutab liidus kodanike, sealhulgas rahvus-, piirkondlike ja keeleliste vähemuste kaasamist ja osalust; tuletab meelde, et Euroopa Parlament toetab jõuliselt mitmekeelsust ning edendab rahvus-, piirkondlike ja keeleliste vähemuste õigusi; on seisukohal, et Euroopa Parlament saab aktiivselt aidata kaasa desinformatsiooni vastu võitlemisele, andes vajaduse korral teavet ka keeleliste vähemuste ja kogukondade keeltes; ergutab juhatust kaaluma liikmesriikide rahvus-, piirkondlike ja keeleliste vähemuste vajadustele vastava kommunikatsioonitegevuse toetamist; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub peasekretäri üles analüüsima rahvusvahelise viipekeele tõlke kasutuselevõtu teostatavust kõikides täiskogu aruteludes, vastavalt täiskogu istungil heaks kiidetud taotlustele, ja rakendama seda otsust, austades kõigi kodanike võrdse juurdepääsu põhimõtet; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tunneb mures ELi läbipaistvusregistri kvaliteedi pärast; tuletab meelde, et läbipaistvusregistri iga-aastaste aruannete andmetel ei ole umbes pooled kõigist registri kannetest õiged; nõuab, et Euroopa Parlament võtaks meetmeid registri täpsuse suurendamiseks ning teeks korrapärast järelevalvet üksuste üle, kes esindavad sanktsioonidega hõlmatud isikute ja üksuste huve, ning eemaldaks nad viivitamata registrist, et see saaks täita oma eesmärki tagada huvirühmade esindajate tegevuse suurem läbipaistvus; kordab oma nõudmist, et Euroopa Parlament koostaks iga-aastase üksikasjaliku raporti huvirühmade esindajate ja muude Euroopa Parlamendi ruumidesse juurdepääsu saanud organisatsioonide kohta ning avaldaks selle, järgides isikuandmete kaitse üldmäärust (8); |
| --- | --- |

36.

| 37. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament on korraldanud mitu hääletust üldkulude hüvitise reformimise üle; kutsub juhatust üles hindama oma 2019. aasta otsust üldkulude hüvitise kohta parlamendi 9. ametiajal saadud kogemuste põhjal ning võtma vastu vajalikud otsused läbipaistvuse ja vastutuse suurendamiseks; tunneb heameelt presidendi teate üle moodustada juhatuses üldkulude hüvitise ajutine töörühm, et teha tööd varasemate eeskirjade läbivaatamisega; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kordab lähetus- ja sõidukulude hüvitamise üldiste rakendussätete ning Euroopa Parlamendi ametnike ja muude teenistujate lähetusi ja ametisõite reguleerivate sise-eeskirjade praegu käimasoleva läbivaatamismenetlusega seoses mitmel korral väljendatud täiskogu valmisolekut vaadata läbi Euroopa Parlamendi liikmete registreeritud assistentidele (edaspidi „registreeritud assistendid) Euroopa Parlamendi kolme töökoha vaheliste lähetuste eest makstavate hüvitiste suurus tagamaks, et juhatus viib selle kooskõlla ametnike ja muude teenistujate hüvitiste süsteemi tasemega; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palub veel kord esimeeste konverentsil ja juhatusel vaadata läbi delegatsioonide tööd ja lähetusi väljapoole Euroopa Liitu reguleerivad rakendussätted ning otsus parlamendikomisjonide väljapoole Euroopa Parlamendi kolme töökohta toimuvate lähetuste kohta; rõhutab, et sellel läbivaatamisel tuleks kaaluda võimalust, et registreeritud assistendid on teatavatel tingimustel parlamendiliikmete saatjad parlamendi ametlikes delegatsioonides ja ametlikel lähetustel; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse artikli 27 lõikeid 1 ja 2 (9), milles on sätestatud, et „Euroopa Parlamendi loodud vabatahtlik pensionifond kehtib pärast käesoleva põhimääruse jõustumist edasi nende parlamendiliikmete või endiste parlamendiliikmete jaoks, kes on kõnealuses fondis juba omandanud õigusi või ooteõigusi“, ning et „omandatud õigused ja ooteõigused säilivad täies ulatuses“; märgib, et Euroopa Parlamendi õigusteenistuse andmetel põhineb Euroopa Kohtu kinnitus, et niisuguste parlamendiliikmete omandatud õigused, kes on juba täitnud kõik täiendava vabatahtliku pensioni õiguse omandamiseks vajalikud tingimused, on täielikult kaitstud liidu õiguse üldpõhimõtete kohaselt, kahel kohtuotsusel; märgib siiski, et kohtuotsustes kinnitatakse ka seda, et see ei takista juhatust muutmast kõnealuse parlamendiliikmete rühma suhtes kehtivaid tingimusi ja korda eeldusel, et nõuetekohaselt järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet, samuti nende parlamendiliikmete puhul, kes ei ole veel täitnud kõiki pensioniõiguste omandamise tingimusi ja kellel on seetõttu ainult pensioniskeemist tulenevad ooteõigused; nõuab seetõttu tungivalt, et juhatus ja administratsioon esitaksid kiiresti tulevikukindla lahenduse, milles võetakse arvesse asjakohaseid õigusi omavate parlamendiliikmete ja endiste parlamendiliikmete pensioni- ja eluolusid ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid ja Euroopa Kohtu asjakohast kohtupraktikat; kutsub kõiki asjaomaseid sidusrühmi üles leidma kiiresti kestliku ja teostatava lahenduse; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tunneb heameelt Euroopa Parlamendi poliitika üle, mille eesmärk on tagada Euroopa Parlamendi hoonete täiesti sõltumatu kasutamine puudega inimeste poolt, ning toetab sellega seoses vajalikke lisameetmeid ja -kohandusi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, et kvestorid tegid 24. oktoobril 2017. aastal otsuse lõpetada parlamendiliikmete Brüsseli ja Strasbourgi büroode sooja veega varustamine seoses terviseriskiga, mida põhjustab kahjulike legionella-bakterite esinemine hoonete vananevates ja halvenevas seisus hüdraulikasüsteemides; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab, et Euroopa Parlament peaks olema eeskujuks niisugustes poliitikavaldkondades, mida ta kaitseb ja edendab, nagu keskkond, sooline võrdõiguslikkus ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | võtab vastu 2023. aasta eelarvestuse; |
| --- | --- |

44.

| 45. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ning eelarvestus nõukogule ja komisjonile |
| --- | --- |

45.

---

(1)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(2)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(4)  ELT L 287, 29.10.2013, lk 15.

(5)  ELT C 506, 15.12.2021, lk 247.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0432.

(7)  ELT L 45, 24.2.2022.

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

(9)  Euroopa Parlamendi 28. septembri 2005. aasta otsus 2005/684/EÜ, Euratom, millega võetakse vastu Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus (ELT L 262, 7.10.2005, lk 1).

---