# Europeiska unionens C 465/6 de

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 465 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången6 december 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 465

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången6 december 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 2–5 maj 2022
  De texter som antogs den 4 maj 2022 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2020 har offentliggjorts i
  EUT L 258, 5.10.2022 .ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 2–5 maj 2022
  De texter som antogs den 4 maj 2022 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2020 har offentliggjorts i
  EUT L 258, 5.10.2022 .ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

De texter som antogs den 4 maj 2022 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2020 har offentliggjorts i

EUT L 258, 5.10.2022

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 3 maj 2022 |
| 2022/C 465/01 | Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2022 Mot en hållbar blå ekonomi i EU: fiskeri- och vattenbrukssektorns roll (2021/2188(INI)) | 2 |
| 2022/C 465/02 | Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2022 om EU:s handlingsplan för ekologiskt jordbruk (2021/2239(INI)) | 22 |
| 2022/C 465/03 | Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2022 om förföljelse av minoriteter på grund av trosuppfattning eller religion (2021/2055(INI)) | 33 |
| 2022/C 465/04 | Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2022 om en EU-strategi för att främja utbildning för barn i världen och mildra konsekvenserna av covid-19-pandemin (2021/2209(INI)) | 44 |
| 2022/C 465/05 | Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2022 om uppnåendet av kvinnors ekonomiska oberoende genom entreprenörskap och egenföretagande (2021/2080(INI)) | 54 |
| 2022/C 465/06 | Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2022 om artificiell intelligens i den digitala eran (2020/2266(INI)) | 65 |
| | Onsdagen, 4 maj 2022 |
| 2022/C 465/07 | Europaparlamentets resolution av den 4 maj 2022 om uppföljningen av konferensen om Europas framtid (2022/2648(RSP)) | 109 |
| | Torsdagen, 5 maj 2022 |
| 2022/C 465/08 | Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om fallet Osman Kavala i Turkiet (2022/2656(RSP)) | 112 |
| 2022/C 465/09 | Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om rapporterna om fortsatt organskörd i Kina (2022/2657(RSP)) | 117 |
| 2022/C 465/10 | Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om de fortsatta tillslagen mot den politiska oppositionen i Kambodja (2022/2658(RSP)) | 120 |
| 2022/C 465/11 | Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om konkurrenspolitiken – årsrapport 2021 (2021/2185(INI)) | 124 |
| 2022/C 465/12 | Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om hot mot stabiliteten, säkerheten och demokratin i Västafrika och Sahel (2022/2650(RSP)) | 137 |
| 2022/C 465/13 | Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om de pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern (2022/2647(RSP)) | 147 |
| 2022/C 465/14 | Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om lägesrapporten om samarbetet mellan EU och Moldavien (2022/2651(RSP)) | 151 |
| 2022/C 465/15 | Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om konsekvenserna av kriget mot Ukraina för kvinnor (2022/2633(RSP)) | 155 |
| 2022/C 465/16 | Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om konsekvenserna för EU:s transport- och turismsektorer av Rysslands illegala aggressionskrig mot Ukraina (2022/2643(RSP)) | 164 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 3 maj 2022

2022/C 465/01

Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2022 Mot en hållbar blå ekonomi i EU: fiskeri- och vattenbrukssektorns roll (2021/2188(INI))

2

2022/C 465/02

Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2022 om EU:s handlingsplan för ekologiskt jordbruk (2021/2239(INI))

22

2022/C 465/03

Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2022 om förföljelse av minoriteter på grund av trosuppfattning eller religion (2021/2055(INI))

33

2022/C 465/04

Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2022 om en EU-strategi för att främja utbildning för barn i världen och mildra konsekvenserna av covid-19-pandemin (2021/2209(INI))

44

2022/C 465/05

Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2022 om uppnåendet av kvinnors ekonomiska oberoende genom entreprenörskap och egenföretagande (2021/2080(INI))

54

2022/C 465/06

Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2022 om artificiell intelligens i den digitala eran (2020/2266(INI))

65

Onsdagen, 4 maj 2022

2022/C 465/07

Europaparlamentets resolution av den 4 maj 2022 om uppföljningen av konferensen om Europas framtid (2022/2648(RSP))

109

Torsdagen, 5 maj 2022

2022/C 465/08

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om fallet Osman Kavala i Turkiet (2022/2656(RSP))

112

2022/C 465/09

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om rapporterna om fortsatt organskörd i Kina (2022/2657(RSP))

117

2022/C 465/10

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om de fortsatta tillslagen mot den politiska oppositionen i Kambodja (2022/2658(RSP))

120

2022/C 465/11

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om konkurrenspolitiken – årsrapport 2021 (2021/2185(INI))

124

2022/C 465/12

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om hot mot stabiliteten, säkerheten och demokratin i Västafrika och Sahel (2022/2650(RSP))

137

2022/C 465/13

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om de pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern (2022/2647(RSP))

147

2022/C 465/14

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om lägesrapporten om samarbetet mellan EU och Moldavien (2022/2651(RSP))

151

2022/C 465/15

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om konsekvenserna av kriget mot Ukraina för kvinnor (2022/2633(RSP))

155

2022/C 465/16

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om konsekvenserna för EU:s transport- och turismsektorer av Rysslands illegala aggressionskrig mot Ukraina (2022/2643(RSP))

164

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 3 maj 2022 |
| 2022/C 465/17 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 maj 2022 om förslaget till rådets förordning om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet och om upphävande av rådets beslut (76/787/EKSG, EEG, Euratom) och den akt om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet som utgör en bilaga till det beslutet (2020/2220(INL) – 2022/0902(APP)) | 171 |
| 2022/C 465/18 | Europaparlamentets ändringar antagna den 3 maj 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av bilagorna IV och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD)) | 199 |
| 2022/C 465/19 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 maj 2022 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad avser förlängningen av tillämpningsperioden för det frivilliga förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på leveranser av vissa varor och tillhandahållande av tjänster som är känsliga för bedrägerier och mekanismen för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri (COM(2022)0039 – C9-0053/2022 – 2022/0027(CNS)) | 209 |
| 2022/C 465/20 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 maj 2022 om förslaget till rådets beslut om tillämpningen av Schengenregelverkets bestämmelser om Schengens informationssystem i Republiken Cypern (COM(2021)0472 – C9-0350/2021 – 2021/0266(NLE)) | 210 |
| 2022/C 465/21 | Europaparlamentets beslut av den 3 maj 2022 om utnämning av Lefteris Christoforou till ledamot av revisionsrätten (C9-0042/2022 – 2022/0802(NLE)) | 211 |
| 2022/C 465/22 | Europaparlamentets beslut av den 3 maj 2022 om utnämning av George Marius Hyzler till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C9-0043/2022 – 2022/0803(NLE)) | 212 |
| | Onsdagen, 4 maj 2022 |
| 2022/C 465/23 | P9_TA(2022)0142Stärkande av Europols mandat: samarbete med privata parter, behandling av personuppgifter och stöd för forskning och innovation ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 maj 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/794 vad gäller Europols samarbete med privata parter, Europols behandling av personuppgifter till stöd för brottsutredningar och Europols roll inom forskning och innovation (COM(2020)0796 – C9-0401/2020 – 2020/0349(COD))P9_TC1-COD(2020)0349Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 maj 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) 2016/794 vad gäller Europols samarbete med privata parter, Europols behandling av personuppgifter till stöd för brottsutredningar och Europols roll inom forskning och innovation | 213 |
| 2022/C 465/24 | Europaparlamentets ändringar antagna den 4 maj 2022 av Europaparlamentets och rådets förordning om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD)) | 217 |
| 2022/C 465/25 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 8 april 2022 om ändring av delegerad förordning (EU) 2021/2306 vad gäller övergångsbestämmelser för kontrollintyg som utfärdats i Ukraina (C(2022)02164 – 2022/2637(DEA)) | 255 |
| | Torsdagen, 5 maj 2022 |
| 2022/C 465/26 | P9_TA(2022)0198Övergångsbestämmelser för förpackning och märkning av veterinärmedicinska läkemedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av övergångsbestämmelser för förpackning och märkning av veterinärmedicinska läkemedel som godkänts i enlighet med direktiv 2001/82/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (COM(2022)0076 – C9-0054/2022 – 2022/0053(COD))P9_TC1-COD(2022)0053Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 maj 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av övergångsbestämmelser för förpackning och märkning av veterinärmedicinska läkemedel som godkänts eller registrerats i enlighet med direktiv 2001/82/EG eller förordning (EG) nr 726/2004 | 257 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 3 maj 2022

2022/C 465/17

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 maj 2022 om förslaget till rådets förordning om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet och om upphävande av rådets beslut (76/787/EKSG, EEG, Euratom) och den akt om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet som utgör en bilaga till det beslutet (2020/2220(INL) – 2022/0902(APP))

171

2022/C 465/18

Europaparlamentets ändringar antagna den 3 maj 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av bilagorna IV och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))

199

2022/C 465/19

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 maj 2022 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad avser förlängningen av tillämpningsperioden för det frivilliga förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på leveranser av vissa varor och tillhandahållande av tjänster som är känsliga för bedrägerier och mekanismen för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri (COM(2022)0039 – C9-0053/2022 – 2022/0027(CNS))

209

2022/C 465/20

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 maj 2022 om förslaget till rådets beslut om tillämpningen av Schengenregelverkets bestämmelser om Schengens informationssystem i Republiken Cypern (COM(2021)0472 – C9-0350/2021 – 2021/0266(NLE))

210

2022/C 465/21

Europaparlamentets beslut av den 3 maj 2022 om utnämning av Lefteris Christoforou till ledamot av revisionsrätten (C9-0042/2022 – 2022/0802(NLE))

211

2022/C 465/22

Europaparlamentets beslut av den 3 maj 2022 om utnämning av George Marius Hyzler till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C9-0043/2022 – 2022/0803(NLE))

212

Onsdagen, 4 maj 2022

2022/C 465/23

P9_TA(2022)0142Stärkande av Europols mandat: samarbete med privata parter, behandling av personuppgifter och stöd för forskning och innovation ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 maj 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/794 vad gäller Europols samarbete med privata parter, Europols behandling av personuppgifter till stöd för brottsutredningar och Europols roll inom forskning och innovation (COM(2020)0796 – C9-0401/2020 – 2020/0349(COD))P9_TC1-COD(2020)0349Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 maj 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) 2016/794 vad gäller Europols samarbete med privata parter, Europols behandling av personuppgifter till stöd för brottsutredningar och Europols roll inom forskning och innovation

213

2022/C 465/24

Europaparlamentets ändringar antagna den 4 maj 2022 av Europaparlamentets och rådets förordning om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD))

217

2022/C 465/25

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 8 april 2022 om ändring av delegerad förordning (EU) 2021/2306 vad gäller övergångsbestämmelser för kontrollintyg som utfärdats i Ukraina (C(2022)02164 – 2022/2637(DEA))

255

Torsdagen, 5 maj 2022

2022/C 465/26

P9_TA(2022)0198Övergångsbestämmelser för förpackning och märkning av veterinärmedicinska läkemedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av övergångsbestämmelser för förpackning och märkning av veterinärmedicinska läkemedel som godkänts i enlighet med direktiv 2001/82/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (COM(2022)0076 – C9-0054/2022 – 2022/0053(COD))P9_TC1-COD(2022)0053Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 maj 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av övergångsbestämmelser för förpackning och märkning av veterinärmedicinska läkemedel som godkänts eller registrerats i enlighet med direktiv 2001/82/EG eller förordning (EG) nr 726/2004

257

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

6.12.2022

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2022–2023

Sammanträdena den 2–5 maj 2022

De texter som antogs den 4 maj 2022 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2020 har offentliggjorts i

  EUT L 258, 5.10.2022
  .

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 3 maj 2022

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/2

---

P9_TA(2022)0135

Mot en hållbar blå ekonomi i EU: fiskeri- och vattenbrukssektorns roll

Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2022 Mot en hållbar blå ekonomi i EU: fiskeri- och vattenbrukssektorns roll (2021/2188(INI))

(2022/C 465/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 maj 2021 om en ny strategi för en hållbar blå ekonomi i EU – omställning av EU:s blå ekonomi för en hållbar framtid (COM(2021)0240), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 maj 2021 om en ny strategi för en hållbar blå ekonomi i EU – omställning av EU:s blå ekonomi för en hållbar framtid (COM(2021)0240),

| — | med beaktande av artiklarna 3, 4, 13, 38, 43 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 3, 4, 13, 38, 43 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1139 av den 7 juli 2021 om Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden och om ändring av förordning (EU) 2017/1004 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1139 av den 7 juli 2021 om Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden och om ändring av förordning (EU) 2017/1004 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi) (3),

| — | med beaktande av det sjunde miljöhandlingsprogrammet och de begrepp som anges i detta, såsom planetens begränsningar och ekologiska gränser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det sjunde miljöhandlingsprogrammet och de begrepp som anges i detta, såsom planetens begränsningar och ekologiska gränser,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/60/EG av den 23 oktober 2007 om bedömning och hantering av översvämningsrisker (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/60/EG av den 23 oktober 2007 om bedömning och hantering av översvämningsrisker (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (6),

| — | med beaktande av den politiska överenskommelsen mellan parlamentet och rådet av den 11 mars 2021 om Fonden för ett sammanlänkat Europa 2021–2027, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den politiska överenskommelsen mellan parlamentet och rådet av den 11 mars 2021 om Fonden för ett sammanlänkat Europa 2021–2027,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2030: Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380) och parlamentets resolution av den 9 juni 2021 om denna strategi (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2030: Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380) och parlamentets resolution av den 9 juni 2021 om denna strategi (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381) och parlamentets resolution av den 20 oktober 2021 om denna strategi (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381) och parlamentets resolution av den 20 oktober 2021 om denna strategi (8),

| — | med beaktande av kommissionens rapport om EU:s blå ekonomi 2021 (The EU Blue Economy Report 2021) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om EU:s blå ekonomi 2021 (The EU Blue Economy Report 2021) (9),

| — | med beaktande av kommissionens rapport från mars 2021 om hållbarhetskriterier för den blå ekonomin (Sustainability criteria for the blue economy) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från mars 2021 om hållbarhetskriterier för den blå ekonomin (Sustainability criteria for the blue economy) (10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 maj 2021Strategiska riktlinjer för ett mer hållbart och konkurrenskraftigt vattenbruk i EU för perioden 2021-2030 (COM(2021)0236), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 maj 2021Strategiska riktlinjer för ett mer hållbart och konkurrenskraftigt vattenbruk i EU för perioden 2021-2030 (COM(2021)0236),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 juli 2020En ny modell för den maritima strategin för Atlanten – Handlingsplan för Atlanten 2.0: En uppdaterad handlingsplan för en hållbar, motståndskraftig och konkurrenskraftig blå ekonomi i Europeiska unionens Atlantområde (COM(2020)0329), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 juli 2020En ny modell för den maritima strategin för Atlanten – Handlingsplan för Atlanten 2.0: En uppdaterad handlingsplan för en hållbar, motståndskraftig och konkurrenskraftig blå ekonomi i Europeiska unionens Atlantområde (COM(2020)0329),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2020Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2020Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 november 2020En EU-strategi för utnyttja potentialen i havsbaserad förnybar energi för en klimatneutral framtid (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 november 2020En EU-strategi för utnyttja potentialen i havsbaserad förnybar energi för en klimatneutral framtid (COM(2020)0741),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om att tillvarata potentialen för forskning och innovation inom den blå ekonomin för att skapa sysselsättning och tillväxt (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om att tillvarata potentialen för forskning och innovation inom den blå ekonomin för att skapa sysselsättning och tillväxt (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2018 om internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid i samband med målen för hållbar utveckling till 2030 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2018 om internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid i samband med målen för hållbar utveckling till 2030 (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om det marina skräpets påverkan på fisket (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om det marina skräpets påverkan på fisket (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 september 2021 om en ny modell för den maritima strategin för Atlanten (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 september 2021 om en ny modell för den maritima strategin för Atlanten (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021 om inverkan på fiskerisektorn av havsbaserade vindkraftsparker och andra system för förnybar energi (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021 om inverkan på fiskerisektorn av havsbaserade vindkraftsparker och andra system för förnybar energi (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 september 2021 mot ett starkare partnerskap med EU:s yttersta randområden (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 september 2021 mot ett starkare partnerskap med EU:s yttersta randområden (16),

| — | med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet),

| — | med beaktande av de globala riktlinjerna och internationella standarderna om fiskeri och vattenbruk som utarbetats av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) i samarbete med EU som medlem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de globala riktlinjerna och internationella standarderna om fiskeri och vattenbruk som utarbetats av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) i samarbete med EU som medlem,

| — | med beaktande av FAO:s rapport om läget för fisket och vattenbruket i världen (The State of World Fisheries and Aquaculture 2020: Sustainability in Action), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FAO:s rapport om läget för fisket och vattenbruket i världen (The State of World Fisheries and Aquaculture 2020: Sustainability in Action),

| — | med beaktande av initiativet ”Blue Fishing Ports Network” som inrättades i juli 2018 av FAO, |
| --- | --- |

—

med beaktande av initiativet ”Blue Fishing Ports Network” som inrättades i juli 2018 av FAO,

| — | med beaktande av ”Blue Growth”-strategierna från hamnmyndigheten i Vigo för 2016–2020 och 2021–2027 (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ”Blue Growth”-strategierna från hamnmyndigheten i Vigo för 2016–2020 och 2021–2027 (17),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande över meddelande om en ny strategi för en hållbar blå ekonomi i EU – omställning av EU:s blå ekonomi för en hållbar framtid (COM(2021)0240), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande över meddelande om en ny strategi för en hållbar blå ekonomi i EU – omställning av EU:s blå ekonomi för en hållbar framtid (COM(2021)0240),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 2 december 2021 om hållbar blå ekonomi och hållbart vattenbruk (NAT-VVI/020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 2 december 2021 om hållbar blå ekonomi och hållbart vattenbruk (NAT-VVI/020),

| — | med beaktande av ansvarsområdet för parlamentets utskott för transport och turism när det gäller maritim programplanering och integrerad havspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ansvarsområdet för parlamentets utskott för transport och turism när det gäller maritim programplanering och integrerad havspolitik,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för transport och turism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för transport och turism,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0089/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0089/2022), och av följande skäl:

| A. | EU:s blå ekonomi tillhandahåller 4,5 miljoner direkta arbetstillfällen och omfattar alla branscher och sektorer som rör våra världshav, hav och kuster. De kan ha sin grund i den marina miljön, (t.ex. sjöfart, persontransporter till havs, fiske och energiproduktion) eller på land (t.ex. hamnar, varv, kustturism och landbaserat vattenbruk). Det är ett brett segment av vår ekonomi i snabb omvandling; det har genomgått en kraftig modernisering och diversifiering det senaste årtiondet och kommer att spela en viktig roll för att stärka den miljömässiga, sociala och ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

A.

EU:s blå ekonomi tillhandahåller 4,5 miljoner direkta arbetstillfällen och omfattar alla branscher och sektorer som rör våra världshav, hav och kuster. De kan ha sin grund i den marina miljön, (t.ex. sjöfart, persontransporter till havs, fiske och energiproduktion) eller på land (t.ex. hamnar, varv, kustturism och landbaserat vattenbruk). Det är ett brett segment av vår ekonomi i snabb omvandling; det har genomgått en kraftig modernisering och diversifiering det senaste årtiondet och kommer att spela en viktig roll för att stärka den miljömässiga, sociala och ekonomiska utvecklingen.

| B. | Om den globala blå ekonomin vore en nationell ekonomi skulle den vara den sjunde största i världen, och världshaven som ekonomisk enhet skulle vara medlem i G7. Den blå ekonomin verkar i planetens största ekosystem eftersom 80 % av alla livsformer finns i världshaven. Världshaven omger och försörjer oss samt tillhandahåller avgörande resurser för människors hälsa och ett nät av ekonomisk interaktion. |
| --- | --- |

B.

Om den globala blå ekonomin vore en nationell ekonomi skulle den vara den sjunde största i världen, och världshaven som ekonomisk enhet skulle vara medlem i G7. Den blå ekonomin verkar i planetens största ekosystem eftersom 80 % av alla livsformer finns i världshaven. Världshaven omger och försörjer oss samt tillhandahåller avgörande resurser för människors hälsa och ett nät av ekonomisk interaktion.

| C. | En utveckling av den blå ekonomin kan i hög grad bidra till tillväxt och ekonomisk utveckling såväl som till sysselsättning, särskilt i kustregioner och kustländer och i öregioner och öländer samt i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

C.

En utveckling av den blå ekonomin kan i hög grad bidra till tillväxt och ekonomisk utveckling såväl som till sysselsättning, särskilt i kustregioner och kustländer och i öregioner och öländer samt i de yttersta randområdena.

| D. | Fiskerisektorn, särskilt det småskaliga fisket, kustfisket och det icke-industriella fisket, har inte beaktats i tillräcklig grad i EU:s strategi för den blå ekonomin. |
| --- | --- |

D.

Fiskerisektorn, särskilt det småskaliga fisket, kustfisket och det icke-industriella fisket, har inte beaktats i tillräcklig grad i EU:s strategi för den blå ekonomin.

| E. | Den blå ekonomin kommer dessutom att skapa nya framtidsutsikter och ge nya jobb, särskilt inom områden som förnybar havsenergi, blå bioekonomi, bioteknik och avsaltning. |
| --- | --- |

E.

Den blå ekonomin kommer dessutom att skapa nya framtidsutsikter och ge nya jobb, särskilt inom områden som förnybar havsenergi, blå bioekonomi, bioteknik och avsaltning.

| F. | De sektorer som ska prioriteras för en utveckling av den blå ekonomin kan skilja sig åt från medlemsstat till medlemsstat, dels beroende på tidigare utveckling av traditionella eller etablerade sektorer, dels på befintliga resurser och utvecklingspotentialen för framväxande sektorer i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

F.

De sektorer som ska prioriteras för en utveckling av den blå ekonomin kan skilja sig åt från medlemsstat till medlemsstat, dels beroende på tidigare utveckling av traditionella eller etablerade sektorer, dels på befintliga resurser och utvecklingspotentialen för framväxande sektorer i varje medlemsstat.

| G. | Utnyttjande av den blå ekonomins potential får inte tas som en förevändning för att i hav och oceaner tillämpa resursutnyttjandeformer och tillväxtmodeller som har visat sig ohållbara. Havens och oceanernas resurser bör användas med strikt hänsyn till god förvaltning och bevarande av dessa resurser, samtidigt som balansen i de marina ekosystemen inte får rubbas. |
| --- | --- |

G.

Utnyttjande av den blå ekonomins potential får inte tas som en förevändning för att i hav och oceaner tillämpa resursutnyttjandeformer och tillväxtmodeller som har visat sig ohållbara. Havens och oceanernas resurser bör användas med strikt hänsyn till god förvaltning och bevarande av dessa resurser, samtidigt som balansen i de marina ekosystemen inte får rubbas.

| H. | I direktivet om fysisk planering i kust- och havsområden anges att medlemsstaterna måste ta hänsyn till samspelet mellan olika verksamheter och användningsområden, såsom vattenbruk, fiske, anläggningar och infrastrukturer för produktion av energi från förnybara energikällor samt undervattenskablar, och främja samexistens mellan relevanta verksamheter, med ett ekosystembaserat tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

H.

I direktivet om fysisk planering i kust- och havsområden anges att medlemsstaterna måste ta hänsyn till samspelet mellan olika verksamheter och användningsområden, såsom vattenbruk, fiske, anläggningar och infrastrukturer för produktion av energi från förnybara energikällor samt undervattenskablar, och främja samexistens mellan relevanta verksamheter, med ett ekosystembaserat tillvägagångssätt.

| I. | En blå ekonomi som utvecklas inom ekologiska gränser, och därmed inte bara fiskeri- och vattenbrukssektorerna utan samtliga berörda marina sektorer, måste i samma utsträckning respektera de miljömässiga, sociala och ekonomiska pelarna för att betraktas som hållbara sektorer. |
| --- | --- |

I.

En blå ekonomi som utvecklas inom ekologiska gränser, och därmed inte bara fiskeri- och vattenbrukssektorerna utan samtliga berörda marina sektorer, måste i samma utsträckning respektera de miljömässiga, sociala och ekonomiska pelarna för att betraktas som hållbara sektorer.

| J. | Den gemensamma fiskeripolitiken strävar efter att säkerställa att de marina biologiska resurserna bevaras och förvaltas på ett korrekt sätt och att fisket och vattenbruket är miljömässigt hållbara på lång sikt och förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om att uppnå nytta i ekonomiskt, socialt och sysselsättningsmässigt hänseende samt bidra till en tryggad livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

J.

Den gemensamma fiskeripolitiken strävar efter att säkerställa att de marina biologiska resurserna bevaras och förvaltas på ett korrekt sätt och att fisket och vattenbruket är miljömässigt hållbara på lång sikt och förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om att uppnå nytta i ekonomiskt, socialt och sysselsättningsmässigt hänseende samt bidra till en tryggad livsmedelsförsörjning.

| K. | Den gemensamma fiskeripolitiken bör bidra till produktivitetstillväxt, en anständig levnadsstandard i fiskerisektorn, däribland den småskaliga fiskerisektorn, samt stabila marknader, och bör säkerställa livsmedelstillgången. |
| --- | --- |

K.

Den gemensamma fiskeripolitiken bör bidra till produktivitetstillväxt, en anständig levnadsstandard i fiskerisektorn, däribland den småskaliga fiskerisektorn, samt stabila marknader, och bör säkerställa livsmedelstillgången.

| L. | Mål 14 för hållbar utveckling slår fast att det är nödvändigt att bevara haven och de marina resurserna och främja ett hållbart nyttjande av dem, medan mål 2 för hållbar utveckling slår fast att det är absolut nödvändigt att säkerställa livsmedelstryggheten. I delmål 14.1 fastslås målet att förebygga och avsevärt minska alla slags föroreningar i havet fram till 2025, i synnerhet från landbaserad verksamhet, inklusive marint skräp och tillförsel av näringsämnen. |
| --- | --- |

L.

Mål 14 för hållbar utveckling slår fast att det är nödvändigt att bevara haven och de marina resurserna och främja ett hållbart nyttjande av dem, medan mål 2 för hållbar utveckling slår fast att det är absolut nödvändigt att säkerställa livsmedelstryggheten. I delmål 14.1 fastslås målet att förebygga och avsevärt minska alla slags föroreningar i havet fram till 2025, i synnerhet från landbaserad verksamhet, inklusive marint skräp och tillförsel av näringsämnen.

| M. | Havet är avgörande för livet på jorden och producerar 50 % av syret i atmosfären, absorberar cirka 25 % av de koldioxidutsläpp som människan producerar och 90 % av överskottsvärmen i klimatsystemet samt reglerar det globala klimatet. |
| --- | --- |

M.

Havet är avgörande för livet på jorden och producerar 50 % av syret i atmosfären, absorberar cirka 25 % av de koldioxidutsläpp som människan producerar och 90 % av överskottsvärmen i klimatsystemet samt reglerar det globala klimatet.

| N. | Haven hyser miljontals arter och återställandet, skyddet, bevarandet och det hållbara utnyttjandet av den marina biologiska mångfalden är av avgörande betydelse för friska hav och för planetens hälsa, och för tillhandahållandet av grunden för marin och maritim ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

N.

Haven hyser miljontals arter och återställandet, skyddet, bevarandet och det hållbara utnyttjandet av den marina biologiska mångfalden är av avgörande betydelse för friska hav och för planetens hälsa, och för tillhandahållandet av grunden för marin och maritim ekonomisk verksamhet.

| O. | Insamling av uppgifter för övervakning och vetenskaplig bedömning av bestånden i haven, inbegripet en bedömning av huruvida dessa bestånd befinner sig inom de säkra biologiska gränserna, är avgörande för en hållbar förvaltning av dem. |
| --- | --- |

O.

Insamling av uppgifter för övervakning och vetenskaplig bedömning av bestånden i haven, inbegripet en bedömning av huruvida dessa bestånd befinner sig inom de säkra biologiska gränserna, är avgörande för en hållbar förvaltning av dem.

| P. | Betydande delar av havsbotten är fortfarande outforskade, särskilt djuphaven, och det krävs ytterligare forskning för att säkerställa att alla verksamheter inom ramen för den blå ekonomin är fullständigt hållbara. |
| --- | --- |

P.

Betydande delar av havsbotten är fortfarande outforskade, särskilt djuphaven, och det krävs ytterligare forskning för att säkerställa att alla verksamheter inom ramen för den blå ekonomin är fullständigt hållbara.

| Q. | Fiske och vattenbruk är nyckelsektorer i den blå ekonomin och utgör en viktig källa till proteiner och mikronäringsämnen som är viktiga för livsmedelstrygghet och människors hälsa. |
| --- | --- |

Q.

Fiske och vattenbruk är nyckelsektorer i den blå ekonomin och utgör en viktig källa till proteiner och mikronäringsämnen som är viktiga för livsmedelstrygghet och människors hälsa.

| R. | Den marina biologiska mångfalden i Europa är pressad och bevarandestatusen för en stor andel av de bedömda marina arterna och livsmiljöerna är ogynnsam eller okänd. Förlusten av marin biologisk mångfald har stora miljömässiga, sociala och ekonomiska konsekvenser för EU:s fiskerisektor, kuster och öar samt de yttersta randområdena, och det är därför angeläget att denna förlust vänds. Den biologiska mångfalden måste återställas i samarbete med alla berörda parter och i synnerhet med fiskerisektorn och forskarvärlden. |
| --- | --- |

R.

Den marina biologiska mångfalden i Europa är pressad och bevarandestatusen för en stor andel av de bedömda marina arterna och livsmiljöerna är ogynnsam eller okänd. Förlusten av marin biologisk mångfald har stora miljömässiga, sociala och ekonomiska konsekvenser för EU:s fiskerisektor, kuster och öar samt de yttersta randområdena, och det är därför angeläget att denna förlust vänds. Den biologiska mångfalden måste återställas i samarbete med alla berörda parter och i synnerhet med fiskerisektorn och forskarvärlden.

| S. | Kust- och ösamhällen är mycket viktiga parter i diskussionerna om den blå ekonomins potential och dess förverkligande. |
| --- | --- |

S.

Kust- och ösamhällen är mycket viktiga parter i diskussionerna om den blå ekonomins potential och dess förverkligande.

| T. | Fiskare och vattenbruksproducenter i EU spelar en väsentlig roll i hela unionen när det gäller att skydda och främja territoriell identitet, kulturtraditioner, livsmedelstrygghet, sysselsättning och inkomster. |
| --- | --- |

T.

Fiskare och vattenbruksproducenter i EU spelar en väsentlig roll i hela unionen när det gäller att skydda och främja territoriell identitet, kulturtraditioner, livsmedelstrygghet, sysselsättning och inkomster.

| U. | Hänsyn bör tas till det småskaliga och icke-industriella fiskets särdrag och behov. |
| --- | --- |

U.

Hänsyn bör tas till det småskaliga och icke-industriella fiskets särdrag och behov.

| V. | Fritidsfiskesektorn kan bidra till diversifieringen av kustsamhällenas inkomst som en värdefull och hållbar turistverksamhet. |
| --- | --- |

V.

Fritidsfiskesektorn kan bidra till diversifieringen av kustsamhällenas inkomst som en värdefull och hållbar turistverksamhet.

| W. | Kvinnor spelar en viktig roll inom fiskeri- och vattenbrukssektorerna. Det är nödvändigt att göra dem mer synliga och ge dem lika tillgång till sysselsättning inom sektorn, liksom ett lämpligt rättsligt erkännande. |
| --- | --- |

W.

Kvinnor spelar en viktig roll inom fiskeri- och vattenbrukssektorerna. Det är nödvändigt att göra dem mer synliga och ge dem lika tillgång till sysselsättning inom sektorn, liksom ett lämpligt rättsligt erkännande.

| X. | I FN:s mål för hållbar utveckling 3, 6, 9 och 12 understryks vikten av djurhälsa, god vattenkvalitet, hållbar innovation samt hållbar konsumtion och produktion i den blå ekonomin. |
| --- | --- |

X.

I FN:s mål för hållbar utveckling 3, 6, 9 och 12 understryks vikten av djurhälsa, god vattenkvalitet, hållbar innovation samt hållbar konsumtion och produktion i den blå ekonomin.

| Y. | De vattenlevande djurens hälsa och välbefinnande är kopplat till livsmedlens kvalitet. Bristande djurskydd och undermålig djurhållning kan öka risken för sjukdomar. |
| --- | --- |

Y.

De vattenlevande djurens hälsa och välbefinnande är kopplat till livsmedlens kvalitet. Bristande djurskydd och undermålig djurhållning kan öka risken för sjukdomar.

| Z. | Det jordbruk som bedrivs på land har en betydande inverkan på de marina ekosystemen och fisket, särskilt användningen av kvävebaserade gödningsmedel och eutrofieringen av vattenmiljön. |
| --- | --- |

Z.

Det jordbruk som bedrivs på land har en betydande inverkan på de marina ekosystemen och fisket, särskilt användningen av kvävebaserade gödningsmedel och eutrofieringen av vattenmiljön.

| AA. | Fiskare spelar en mycket viktig roll för insamlingen av kvarlämnat marint skräp i haven, antingen genom att bedriva riktade kampanjer eller genom att slumpmässigt samla in skräp under fiskeinsatser. |
| --- | --- |

AA.

Fiskare spelar en mycket viktig roll för insamlingen av kvarlämnat marint skräp i haven, antingen genom att bedriva riktade kampanjer eller genom att slumpmässigt samla in skräp under fiskeinsatser.

| AB. | 2020 års mål om att uppnå en god miljöstatus för de europeiska haven och sätta stopp för överfiske har inte uppnåtts. |
| --- | --- |

AB.

2020 års mål om att uppnå en god miljöstatus för de europeiska haven och sätta stopp för överfiske har inte uppnåtts.

| AC. | Under 2018 stod fiskeindustrin i EU för omkring 163 600 arbetstillfällen och fångsterna för EU:s fiskeflotta uppgick till närmare 4,1 miljoner ton levande vikt 2019. Under 2018 producerades i EU-27 1,1 miljoner ton vattenorganismer till ett värde av 3,7 miljarder euro (18). |
| --- | --- |

AC.

Under 2018 stod fiskeindustrin i EU för omkring 163 600 arbetstillfällen och fångsterna för EU:s fiskeflotta uppgick till närmare 4,1 miljoner ton levande vikt 2019. Under 2018 producerades i EU-27 1,1 miljoner ton vattenorganismer till ett värde av 3,7 miljarder euro (18).

| AD. | EU är en nettoimportör av fiskeri- och vattenbruksprodukter och är fortsatt beroende av import för större delen av sin konsumtion av fisk och skaldjur; 2018 stod EU för 34 % av det globala importvärdet. EU:s import av fiskeriprodukter måste iaktta åtminstone likvärdiga hållbarhetsstandarder som de som gäller i EU. EU:s import av fiskeriprodukter måste vara direkt kopplad till hållbara arbetstillfällen inom import-, bearbetnings- och återförsäljningssektorerna. |
| --- | --- |

AD.

EU är en nettoimportör av fiskeri- och vattenbruksprodukter och är fortsatt beroende av import för större delen av sin konsumtion av fisk och skaldjur; 2018 stod EU för 34 % av det globala importvärdet. EU:s import av fiskeriprodukter måste iaktta åtminstone likvärdiga hållbarhetsstandarder som de som gäller i EU. EU:s import av fiskeriprodukter måste vara direkt kopplad till hållbara arbetstillfällen inom import-, bearbetnings- och återförsäljningssektorerna.

| AE. | EU:s fiske, vattenbruk och kustsamhällen har redan påverkats av klimatförändringarnas effekter. Klimatkrisen har haft en betydande inverkan på de europeiska havens hälsa och har skadat den blå ekonomins motståndskraft, särskilt fisket och vattenbruket. |
| --- | --- |

AE.

EU:s fiske, vattenbruk och kustsamhällen har redan påverkats av klimatförändringarnas effekter. Klimatkrisen har haft en betydande inverkan på de europeiska havens hälsa och har skadat den blå ekonomins motståndskraft, särskilt fisket och vattenbruket.

| AF. | Flera sektorer inom den blå ekonomin har påverkats av covid-19-pandemin, särskilt kust- och havsturismen. Den blå ekonomin skulle kunna bidra till att avhjälpa de ekonomiska och sociala skador som orsakats av den nuvarande krisen. |
| --- | --- |

AF.

Flera sektorer inom den blå ekonomin har påverkats av covid-19-pandemin, särskilt kust- och havsturismen. Den blå ekonomin skulle kunna bidra till att avhjälpa de ekonomiska och sociala skador som orsakats av den nuvarande krisen.

| AG. | På grund av de kombinerade effekterna av minskad efterfrågan och avsaknaden på många fartyg av förutsättningar för att trygga besättningens hälsa har covid-19-pandemin haft betydande ekonomiska konsekvenser för människor sysselsatta inom fiskeri- och vattenbrukssektorerna. Marknadsstörningar orsakade av pandemin har haft negativa följder för fiskare i hela EU. Fiskarna lyckades ändå säkerställa en livsmedelsförsörjning av god kvalitet och just därför måste särskild uppmärksamhet ägnas dem på grund av deras betydelse för en tryggad livsmedelsförsörjning i EU. |
| --- | --- |

AG.

På grund av de kombinerade effekterna av minskad efterfrågan och avsaknaden på många fartyg av förutsättningar för att trygga besättningens hälsa har covid-19-pandemin haft betydande ekonomiska konsekvenser för människor sysselsatta inom fiskeri- och vattenbrukssektorerna. Marknadsstörningar orsakade av pandemin har haft negativa följder för fiskare i hela EU. Fiskarna lyckades ändå säkerställa en livsmedelsförsörjning av god kvalitet och just därför måste särskild uppmärksamhet ägnas dem på grund av deras betydelse för en tryggad livsmedelsförsörjning i EU.

| AH. | Pandemin har visat på betydelsen av en motståndskraftig miljö, underbyggd av hållbara metoder för förvaltning av dess resurser, för den globala hälsan och för livsmedelssystemens framtid. |
| --- | --- |

AH.

Pandemin har visat på betydelsen av en motståndskraftig miljö, underbyggd av hållbara metoder för förvaltning av dess resurser, för den globala hälsan och för livsmedelssystemens framtid.

| AI. | Kustsamhällena behöver diversifiera sina inkomstkällor för att stå emot ekonomiska och sociala chocker. |
| --- | --- |

AI.

Kustsamhällena behöver diversifiera sina inkomstkällor för att stå emot ekonomiska och sociala chocker.

| AJ. | För att diversifiera sin inkomst behöver kustsamhällen och avlägset belägna samhällen bygga upp motståndskraft mot t.ex. chocker av det slag som orsakas av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

AJ.

För att diversifiera sin inkomst behöver kustsamhällen och avlägset belägna samhällen bygga upp motståndskraft mot t.ex. chocker av det slag som orsakas av klimatförändringarna.

| AK. | Havs- och kustturismen är en hörnsten i den blå ekonomin, och över hälften av EU:s turistanläggningar ligger i kustområden och 30 % av alla övernattningar sker på badorter. Kommissionens meddelande Turism och transport under 2020 och framåt (COM(2020)0550) lyfter fram vikten av att skydda och återställa Europas naturkapital på land och till sjöss. |
| --- | --- |

AK.

Havs- och kustturismen är en hörnsten i den blå ekonomin, och över hälften av EU:s turistanläggningar ligger i kustområden och 30 % av alla övernattningar sker på badorter. Kommissionens meddelande Turism och transport under 2020 och framåt (COM(2020)0550) lyfter fram vikten av att skydda och återställa Europas naturkapital på land och till sjöss.

| AL. | Havs- och kustturismen står för 60 % av sysselsättningen i den blå ekonomin. En konkurrenskraftig, motståndskraftig och socialt rättvis blå ekonomi behöver högkvalificerad och kompetent personal. ”Blå arbetstillfällen” kan främja tillväxt och ge karriärmöjligheter. |
| --- | --- |

AL.

Havs- och kustturismen står för 60 % av sysselsättningen i den blå ekonomin. En konkurrenskraftig, motståndskraftig och socialt rättvis blå ekonomi behöver högkvalificerad och kompetent personal. ”Blå arbetstillfällen” kan främja tillväxt och ge karriärmöjligheter.

| AM. | Sportfisketurism är en sektor med potential att bli en ny inkomstkälla för kustsamhällen, samtidigt som fiskbeståndens hållbarhet och goda status säkerställs och sociala och hälsomässiga fördelar uppkommer. |
| --- | --- |

AM.

Sportfisketurism är en sektor med potential att bli en ny inkomstkälla för kustsamhällen, samtidigt som fiskbeståndens hållbarhet och goda status säkerställs och sociala och hälsomässiga fördelar uppkommer.

| AN. | Fritidsfiske är redan ett hållbart turismalternativ av stort värde och en kompletterande verksamhet för många samhällen i hela Europa. I många länder har intresset för fritidsfiske ökat, särskilt efter covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

AN.

Fritidsfiske är redan ett hållbart turismalternativ av stort värde och en kompletterande verksamhet för många samhällen i hela Europa. I många länder har intresset för fritidsfiske ökat, särskilt efter covid-19-pandemin.

| AO. | I kustregionerna kommer utvecklingen av hållbar infrastruktur att hjälpa till att bevara den biologiska mångfalden, kustekosystemen och kustlandskapen, vilket stärker den hållbara utvecklingen av turism och kustregionernas ekonomier. |
| --- | --- |

AO.

I kustregionerna kommer utvecklingen av hållbar infrastruktur att hjälpa till att bevara den biologiska mångfalden, kustekosystemen och kustlandskapen, vilket stärker den hållbara utvecklingen av turism och kustregionernas ekonomier.

| AP. | Den blå ekonomin spelar en viktig roll för välståndet i de yttersta randområdena, som på grund av sitt isolerade läge är särskilt beroende av verksamhet inom den blå ekonomin, såsom sjötransport, sjöfart och turism. |
| --- | --- |

AP.

Den blå ekonomin spelar en viktig roll för välståndet i de yttersta randområdena, som på grund av sitt isolerade läge är särskilt beroende av verksamhet inom den blå ekonomin, såsom sjötransport, sjöfart och turism.

| AQ. | Hamnarna är mycket viktiga aktörer när det gäller att uppnå målen för en hållbar blå ekonomi, och genom att stärka hamnarnas hållbarhet främjas en hållbar utveckling av kustsamhällena. Hamnar är en viktig knutpunkt för gods- och persontransporter i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

AQ.

Hamnarna är mycket viktiga aktörer när det gäller att uppnå målen för en hållbar blå ekonomi, och genom att stärka hamnarnas hållbarhet främjas en hållbar utveckling av kustsamhällena. Hamnar är en viktig knutpunkt för gods- och persontransporter i de yttersta randområdena.

| AR. | Hamnar är avgörande för förbindelserna och ekonomin i regioner och länder och spelar en viktig roll i främjandet av hållbar utveckling, vilket bidrar till att motverka förlusten av biologisk mångfald, i enlighet med EU:s nya strategi för biologisk mångfald för 2030. Även hamnarnas roll kommer att utvecklas i takt med att Europas industrilandskap förändras (till exempel med utbyggnaden av förnybar energi till havs). |
| --- | --- |

AR.

Hamnar är avgörande för förbindelserna och ekonomin i regioner och länder och spelar en viktig roll i främjandet av hållbar utveckling, vilket bidrar till att motverka förlusten av biologisk mångfald, i enlighet med EU:s nya strategi för biologisk mångfald för 2030. Även hamnarnas roll kommer att utvecklas i takt med att Europas industrilandskap förändras (till exempel med utbyggnaden av förnybar energi till havs).

| AS. | EU:s varvsnäring skulle kunna ta tillvara de möjligheter som den snabbväxande innovativa marknaden för energieffektiva tjänstefartyg innebär. |
| --- | --- |

AS.

EU:s varvsnäring skulle kunna ta tillvara de möjligheter som den snabbväxande innovativa marknaden för energieffektiva tjänstefartyg innebär.

| AT. | Olika typer av verksamhet knuten till den blå ekonomin som bedrivs på en och samma plats ger upphov till konkurrens, föroreningar och konflikter i fråga om havsplanering som främst påverkar fiskeverksamheten, särskilt det småskaliga fisket och kustsamhällena. Fysisk planering i kust- och havsområden är helt avgörande för att undvika ökande konkurrens och konflikter i fråga om havsplanering. |
| --- | --- |

AT.

Olika typer av verksamhet knuten till den blå ekonomin som bedrivs på en och samma plats ger upphov till konkurrens, föroreningar och konflikter i fråga om havsplanering som främst påverkar fiskeverksamheten, särskilt det småskaliga fisket och kustsamhällena. Fysisk planering i kust- och havsområden är helt avgörande för att undvika ökande konkurrens och konflikter i fråga om havsplanering.

| AU. | Genom sin fysiska planering i kust- och havsområdena bör medlemsstaterna sträva efter att bidra till en hållbar utveckling av sektorerna för energi till havs, sjötransporter, fisket och vattenbruket samt till bevarande, skydd och förbättring av miljön, inklusive motståndskraft mot klimatförändringarnas effekter. I detta avseende bör fiskeri- och vattenbruksintressen särskilt uppmärksammas och inte marginaliseras när medlemsstaterna fortsätter sitt arbete med och översynen av de nationella planerna för fysisk planering i kust- och havsområden. |
| --- | --- |

AU.

Genom sin fysiska planering i kust- och havsområdena bör medlemsstaterna sträva efter att bidra till en hållbar utveckling av sektorerna för energi till havs, sjötransporter, fisket och vattenbruket samt till bevarande, skydd och förbättring av miljön, inklusive motståndskraft mot klimatförändringarnas effekter. I detta avseende bör fiskeri- och vattenbruksintressen särskilt uppmärksammas och inte marginaliseras när medlemsstaterna fortsätter sitt arbete med och översynen av de nationella planerna för fysisk planering i kust- och havsområden.

| AV. | Parisavtalets mål är att begränsa den globala uppvärmningen till långt under 2 men helst 1,5 grader Celsius, jämfört med de förindustriella nivåerna. |
| --- | --- |

AV.

Parisavtalets mål är att begränsa den globala uppvärmningen till långt under 2 men helst 1,5 grader Celsius, jämfört med de förindustriella nivåerna.

| AW. | FN:s klimatpanels särskilda rapport om världshaven och kryosfären i ett föränderligt klimat vittnar om fördelarna med att kombinera vetenskapliga rön med lokalsamhällenas och ursprungsbefolkningarnas kunskap för att förbättra motståndskraften. |
| --- | --- |

AW.

FN:s klimatpanels särskilda rapport om världshaven och kryosfären i ett föränderligt klimat vittnar om fördelarna med att kombinera vetenskapliga rön med lokalsamhällenas och ursprungsbefolkningarnas kunskap för att förbättra motståndskraften.

| AX. | EU:s mål är att bli klimatneutralt senast 2050 i linje med målen i den gröna given. EU har föreslagit målet att utsläppen av växthusgaser ska minska med minst 55 % fram till 2030. Förnybar energi till havs är ett av de alternativ som står till buds för medlemsstaterna för att uppnå detta mål. Sådan energi bör spela en viktig roll i arbetet för att uppnå målen genom en integrerad strategi som tar hänsyn till de tre hållbarhetspelarna. |
| --- | --- |

AX.

EU:s mål är att bli klimatneutralt senast 2050 i linje med målen i den gröna given. EU har föreslagit målet att utsläppen av växthusgaser ska minska med minst 55 % fram till 2030. Förnybar energi till havs är ett av de alternativ som står till buds för medlemsstaterna för att uppnå detta mål. Sådan energi bör spela en viktig roll i arbetet för att uppnå målen genom en integrerad strategi som tar hänsyn till de tre hållbarhetspelarna.

| AY. | Det är nödvändigt att utarbeta ett förslag om rättsligt bindande mål för återställande av naturen som en del av EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2030, i överensstämmelse med målet att minst 30 % av EU:s havsområde ska skyddas och att 10 % av detta område ska vara strikt skyddat. |
| --- | --- |

AY.

Det är nödvändigt att utarbeta ett förslag om rättsligt bindande mål för återställande av naturen som en del av EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2030, i överensstämmelse med målet att minst 30 % av EU:s havsområde ska skyddas och att 10 % av detta område ska vara strikt skyddat.

| AZ. | Det behövs särskilda riktlinjer och robusta planer för vart och ett av EU:s havsområden när det gäller målen för marina skyddsområden. |
| --- | --- |

AZ.

Det behövs särskilda riktlinjer och robusta planer för vart och ett av EU:s havsområden när det gäller målen för marina skyddsområden.

| BA. | De yttersta randområdena utgör autentiska naturliga laboratorier med en rik biologisk mångfald och utgör autentiska naturliga reservat som är i brådskande behov av skydd, särskilt eftersom de till övervägande del består av öar och har omfattande kustområden. |
| --- | --- |

BA.

De yttersta randområdena utgör autentiska naturliga laboratorier med en rik biologisk mångfald och utgör autentiska naturliga reservat som är i brådskande behov av skydd, särskilt eftersom de till övervägande del består av öar och har omfattande kustområden.

| BB. | Ekosystemförvaltningen kräver en helhetsstrategi som beaktar alla orsaker till förlust av biologisk mångfald, såsom klimatförändringar, havsförsurning, uppdykandet av främmande arter, kusterosion osv. Det behövs ett övergripande synsätt och en övergripande ram samt en ekosystembaserad strategi i fråga om förvaltning och bevarande av marina resurser. |
| --- | --- |

BB.

Ekosystemförvaltningen kräver en helhetsstrategi som beaktar alla orsaker till förlust av biologisk mångfald, såsom klimatförändringar, havsförsurning, uppdykandet av främmande arter, kusterosion osv. Det behövs ett övergripande synsätt och en övergripande ram samt en ekosystembaserad strategi i fråga om förvaltning och bevarande av marina resurser.

| BC. | Klimatförändringarna förändrar i allt högre grad olika fiskarters förekomst och vandringsmönster och påverkar det småskaliga fisket i utvecklingsländerna, som är mer sårbara för klimatförändringarnas effekter. |
| --- | --- |

BC.

Klimatförändringarna förändrar i allt högre grad olika fiskarters förekomst och vandringsmönster och påverkar det småskaliga fisket i utvecklingsländerna, som är mer sårbara för klimatförändringarnas effekter.

| BD. | Olagligt fiske utgör ett allvarligt hot mot de marina tillgångarna, eftersom det utarmar fiskbestånd, förstör marina livsmiljöer, ger upphov till illojal konkurrens och äventyrar kustsamhällenas försörjningsmöjligheter och fisket på öar. |
| --- | --- |

BD.

Olagligt fiske utgör ett allvarligt hot mot de marina tillgångarna, eftersom det utarmar fiskbestånd, förstör marina livsmiljöer, ger upphov till illojal konkurrens och äventyrar kustsamhällenas försörjningsmöjligheter och fisket på öar.

| BE. | För att säkerställa att sektorns hållbarhetsmål nås är det nödvändigt att medlemsstaterna genomför ett EU-fiskerikontrollsystem som är enkelt, transparent och effektivt. |
| --- | --- |

BE.

För att säkerställa att sektorns hållbarhetsmål nås är det nödvändigt att medlemsstaterna genomför ett EU-fiskerikontrollsystem som är enkelt, transparent och effektivt.

| BF. | Bättre spårbarhet med tillgång till information om produkternas näringsvärde, ursprung och produktionsort är grundläggande för konsumenternas beteende i samband med en diversifiering av konsumtionen. |
| --- | --- |

BF.

Bättre spårbarhet med tillgång till information om produkternas näringsvärde, ursprung och produktionsort är grundläggande för konsumenternas beteende i samband med en diversifiering av konsumtionen.

En övergripande strategi för EU:s blå ekonomi

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya strategi för en hållbar blå ekonomi i EU. Parlamentet beklagar dock att det saknas specifika mål för de olika sektorerna, särskilt fisket och vattenbruket som är viktiga sektorer i den blå ekonomin. Parlamentet påpekar att nya lagstiftningsförslag och handlingsplaner alltid måste bygga på bästa tillgängliga vetenskapliga rön och på bedömningar av miljömässiga, sociala och ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet efterlyser en bred definition av den blå ekonomin som omfattar alla sektoriella och sektorsövergripande verksamheter som avser hav och kustområden, inbegripet direkta och indirekta stödverksamheter, och i vilken fiskerisektorn beaktas på lämpligt sätt. Parlamentet uppmärksammar den övergripande betydelsen av innovation för samtliga dessa verksamheter, oavsett om de är traditionella eller framväxande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att man måste främja en integrerad strategi för den blå ekonomins olika sektorer som erkänner och respekterar medlemsstaternas prioriteringar och stöder dem i deras utveckling av dessa prioriteringar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet framhäver att den blå ekonomin överlag spelar en avgörande roll, i synnerhet i de yttersta randområdena, och att den kan bidra till att dämpa effekterna av klimatförändringarna, främja naturbaserade lösningar och förbättra utnyttjandet av havets resurser och akvatiska resurser. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmärksammar den negativa trenden och den tydliga nedgången i vissa av den blå ekonomins mer traditionella sektorer (bland annat fiskerinäringen och varvsindustrin), särskilt i regioner där de utgör verkliga kärnverksamheter som driver på den ekonomiska verksamheten både i tidigare och senare led och som skapar sysselsättning och främjar tillväxt. Parlamentet anser att en strategi för den blå ekonomin inte bör bortse från dessa verksamheter och regioner och att den bör betona möjligheten att utnyttja innovation för att vända denna nedåtgående trend. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att främjandet av den blå ekonomin är avgörande för att blåsa nytt liv i ekonomin som helhet och i ekonomiskt och socialt hänseende återställa flera sektorer, exempelvis transport och turism, som drabbats hårt av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser ett bättre och mer samordnat genomförande av alla tillgängliga finansieringsinstrument, inbegripet struktur- och investeringsfonderna, för att bättre främja strategin för den blå ekonomin. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samordning med medlemsstaterna bedöma de specifika behoven i fiskerisektorn när det gäller finansieringen av den blå ekonomin (på sektornivå samt regional, nationell och europeisk nivå) i syfte att förverkliga dess tillväxt- och jobbskapande potential. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att utvecklingen av den blå ekonomin kräver större investeringar i kunskap, och att det för att förbättra kunskaperna om den marina miljön krävs att EU och medlemsstaterna tillhandahåller avsevärd finansiering, som gör att långsiktig kontinuitet och förutsägbarhet kan garanteras. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar vikten av lämpligt ekonomiskt stöd till den blå ekonomin för att möjliggöra storskaliga investeringar i forskning, teknik och infrastruktur på EU- och medlemsstatsnivå. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och industrin att utvärdera fördelarna med att inrätta EU-partnerskap för sjötransporter, även med den privata sektorn, på EU-nivå och internationell nivå för att ta itu med aktuella utmaningar vad gäller internationell handel och leveranskedjor, främja innovation och konkurrenskraft inom sektorn, bidra till utfasning av fossila bränslen, skapa infrastruktur för landbaserad elförsörjning, lastning och leverans av alternativa bränslen i hamnar och godsterminaler samt utarbeta avfallshanteringsplaner för hamnar i Atlanten, Medelhavet och Östersjön. Parlamentet välkomnar därför inrättandet av det europeiska partnerskapet för en klimatneutral, hållbar och produktiv blå ekonomi, som syftar till att jämka samman nationella, regionala och europeiska forsknings- och innovationsprioriteringar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa nya projekt och instrument för att alla aktörer i den blå ekonomin ska basera sin verksamhet på ett ansvarsfullt och hållbar utnyttjande av naturresurser, utfasning av fossila bränslen och den cirkulära ekonomin. Parlamentet betonar att den hållbara blå ekonomin måste utvecklas inom ekologiska gränser, bygga på vetenskaplig rådgivning och främja en frisk marin miljö. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar behovet av att tillämpa en integrerad ekosystembaserad strategi på alla sektorer i den blå ekonomin. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lagstiftningsinitiativ och andra initiativ, på grundval av genomförandet av bedömningar av konsekvenserna av dessa initiativ för fiskeri- och vattenbrukssektorerna, och att säkerställa att den blå ekonomin blir grundvalen för fullgörande av de övergripande målen i den europeiska gröna given och efterföljande EU-strategier som hör ihop med den. Parlamentet betonar att den omställning som den blå ekonomin måste genomgå kommer att stimulera innovation och skapandet av arbetstillfällen och ekonomiska möjligheter. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet framhäver att kust- och havsberoende samhällen kan bidra till utvecklingen av en hållbar blå ekonomisk sektor som tar hänsyn till deras särskilda omständigheter och behov. Parlamentet framhäver att de kan driva olika pilotprojekt, t.ex. om teknik för havsbaserad förnybar energi, om utveckling av naturbaserad verksamhet och om hur hållbart fiske och vattenbruk kan bidra till sunda, motståndskraftiga och säkra livsmedelssystem. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att kust- och ösamhällen, särskilt de där fiske bedrivs, bör delta fullt ut i alla faser av utvecklingen av den blå ekonomin eftersom detta är en nödvändig förutsättning för att förverkliga dess potential med avseende på innovation, sysselsättning, välstånd och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker att det behövs en helhetsstrategi för alla sektorer i den blå ekonomin som tar hänsyn till samspelet dessa sektorer emellan för att säkerställa att verksamheten inom en sektor inte hindrar eller leder till konflikter med verksamheten i en annan sektor. Parlamentet noterar att detta även är relevant för skyddet av den marina miljön. Parlamentet betonar behovet av en samarbetsgrundad, inkluderande och sektorsövergripande fysisk planering i kust- och havsområden. Parlamentet betonar i detta hänseende vikten av en effektiv ekosystembaserad fysisk planering i kust- och havsområden för att uppnå ekologiska, sociala och ekonomiska mål, bland annat inom ramen för omställningen till ett klimatneutralt samhälle. Parlamentet anser att fysisk planering i kust- och havsområden kommer att skapa synergieffekter mellan sektorerna och skydda yrkesfiskarnas försörjningsmöjligheter. Parlamentet beklagar att majoriteten av medlemsstaterna har skjutit upp utarbetandet av havsplaner, vilket är ett krav enligt direktiv 2014/89/EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att översynen av direktivet som ska ske 2022 läggs fram i god tid och att vid behov samtidigt lägga fram korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker att de initiativ som syftar till att uppnå den nya visionen för en hållbar blå ekonomi i EU måste ta hänsyn till samspelet mellan land och hav. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet framhäver vikten av att upprätta bilaterala partnerskap med tredjeländer, särskilt partnerskapsavtal om hållbart fiske och avtal om bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske). Parlamentet betonar att man i fråga om bilaterala partnerskap bör sträva efter att de ska följa de striktaste kriterierna för miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet och bygga på bästa tillgängliga vetenskaplig rådgivning. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet är oroat över fall av IUU-fiske utanför EU:s vatten. Parlamentet påminner om att IUU-fiske, som underlättas av bruket att föra bekvämlighetsflagg, skadar livsmedelstryggheten och människors försörjningsmöjligheter i kustländerna och dessutom är en grogrund för piratdåd. Parlamentet efterlyser ett starkt globalt system med avskräckande sanktioner och en mångsidig strategi för att bekämpa IUU-fiske. Parlamentet betonar vikten av att begränsa användningen av bekvämlighetsflagg och omflaggning och att ta itu med omlastningar till havs, som viktiga verktyg för att täppa till kryphål för IUU-fisket. Parlamentet uppmanar EU, mer allmänt, att stärka kapacitetsuppbyggnaden mot korruption genom att främja samarbetet mellan nationella organ, öka det internationella samarbetet, förbättra tillsynen över fiskeriaktörer i utvecklingsländer med stöd från EU och stödja regionala tillsyns-, kontroll- och övervakningscentrum och arbetsgrupper. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet framhåller behovet av att fortlöpande och på ett effektivt och övergripande sätt bekämpa IUU-fiske. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över sina diskussioner med stater som har fått skriftliga tillsägelser (s.k. gult kort). Parlamentet betonar vikten av spårbara produkter och förbud mot import av fisk- och skaldjursprodukter från olagligt fiske. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vara verkligt kompromisslösa vid landningen från fartyg från misstänkta tredjeländer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar vikten av att förstärka dialogen med länderna vid Medelhavet, framför allt länderna vid Medelhavets södra kust, och att öka finansieringen till projekt som är inriktade på internationellt samarbete inom den blå ekonomins sektorer (Interreg Next Med, Interreg Euro-MED Programme 2021-2027, Switch Med osv.). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att vissa flottor utanför EU som är verksamma i samma områden och som exporterar fiskeriprodukter till den europeiska marknaden har lägre hållbarhetsstandarder, vilket inverkar negativt på de europeiska yrkesfiskarnas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att EU bör upprätta likvärdiga förutsättningar för produkter som importeras från tredjeländer och därigenom säkerställa att alla fiskeri- och vattenbruksprodukter som konsumeras i EU produceras inom hållbara livsmedelssystem och uppfyller den gröna givens mål. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa ett allmänt rättvist konkurrensklimat inom ramen för Världshandelsorganisationen och i synnerhet i EU:s handelsavtal. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att stärka rättigheterna och arbetsförhållandena för tredjelandsmedborgare som arbetar på EU-fartyg och att säkerställa att alla de som arbetar inom fiskeri- och vattenbrukssektorerna liksom inom alla andra sektorer i den blå ekonomin får en anständig lön. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet understryker behovet av att stärka samarbetet och samordna åtgärder med pågående multilaterala forum, såsom FN:s ramkonvention om klimatförändringar, konventionen om biologisk mångfald samt Agenda 2030 för hållbar utveckling och andra relaterade internationella och multilaterala processer, för att främja skyddet, bevarandet, den hållbara förvaltningen och återställandet av den biologiska mångfalden i hav och sötvatten, samtidigt som man bidrar till andra mål för hållbar utveckling. Parlamentet betonar att COP15 i Kunming, Kina, erbjuder en god möjlighet att komma överens om globala åtgärder i detta avseende. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar målet att skydda 30 % av världshaven senast 2030, men påpekar att detta inte får ske på bekostnad av livsmedelstryggheten eller skada yrkesfiskare och vattenbruksproducenter, ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har förbundit sig att utse tre stora marina skyddsområden i Södra ishavet. Parlamentet beklagar att Kommissionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis återigen misslyckades med att komma överens om dessa skyddade områden 2021. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet framhäver de lokala och regionala myndigheternas roll som ansvariga för att tillsammans med medlemsstaterna hjälpa till att fastställa och utse ytterligare marina skyddsområden. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att allt mer forskning, särskilt FN:s klimatpanels särskilda rapport om världshaven och kryosfären i ett föränderligt klimat, visar att målen för biologisk mångfald respektive begränsning av och anpassning till klimatförändringarna bättre uppnås när fiskare och lokalsamhällen har direkt kontroll över förvaltningen av de resurser som de är beroende av. Parlamentet betonar att ekosystem som förvaltas av kustsamhällen hör till de rikaste och mest produktiva och även bidrar till kustområdenas anpassning till klimatförändringarnas konsekvenser. Parlamentet framhäver riskerna för ”havsrofferi” i samband med fysisk planering i kust- och havsområden. Parlamentet betonar därför behovet av att säkra det småskaliga fisket, säkerställa en ansvarsfull förvaltning av besittningsrätten och ställa mottagarna av EU-företag som är verksamma inom den blå ekonomin till svars om deras verksamhet kränker de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar EU och partnerländerna att utnyttja ursprungsbefolkningars sakkunskap i sina strategier för begränsning av klimatförändringarna och aktivt främja en deltagarinriktad förvaltning, vilket har visat sig vara effektivt för att göra kustsamhällena mer motståndskraftiga. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att den internationella världshavsförvaltningen bör tillämpa en sektorsövergripande strategi för den blå ekonomin och säkerställa lika behandling av all marin ekonomisk verksamhet. Parlamentet stöder idén att havet ska erkännas som en gemensam mänsklig tillgång och förespråkar att partnerskapsavtalen om hållbart fiske alltid ska vara förenliga med 2030-målen för hållbar utveckling, EU:s miljöskyldigheter och miljömål och den gemensamma fiskeripolitikens skyldigheter och mål. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uttrycker oro över att det sektorstöd som tillhandahålls genom partnerskapsavtalen om hållbart fiske ofta inte direkt gynnar det lokala fisket och kustsamhällena i tredjeländer, och uppmanar därför kommissionen att skapa en nära koppling mellan partnerskapsavtalen om hållbart fiske och EU:s programplanering för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att partnerskapsavtalen om hållbart fiske måste bli ett verktyg för utvecklingen av lokala blå ekonomier. Parlamentet anser att otillräckliga data gör det svårt att utvärdera hur partnerskapsavtalen om hållbart fiske bidrar till uppnåendet av målen för hållbar utveckling i partnerländerna. Parlamentet uppmanar med eftertryck EU att öka transparensen, datainsamlingen (särskilt om fångster, fartygsregistreringar och arbetsvillkor) och rapporteringskraven i partnerskapsavtalen om hållbart fiske och att inrätta en centraliserad socioekonomisk databas för alla EU-fartyg oavsett var de är verksamma. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar behovet av att involvera alla berörda parter i förhandlingarna om och genomförandet av partnerskapsavtalen om hållbart fiske och att se till att behoven i de samhällen som påverkas mest av dessa partnerskap beaktas. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet beklagar att genomförandet och den korrekta användningen av medlen inte övervakas i tillräcklig utsträckning. Parlamentet är oroat över att sektorsstödet i partnerskapsavtalen om hållbart fiske ofta inte gynnar småskaliga fiskare direkt. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa en nära koppling mellan partnerskapsavtalen om hållbart fiske och EU:s utvecklingsbistånd, i syfte att öka mervärdet för kustsamhällena. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att proaktivt offentliggöra årliga rapporter om hur sektorsstödet används för att bättre kontrollera användningen av EU:s offentliga medel. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar de regionala havskonventionernas och de regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas roll. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ambitiösa mandat för regionala fiskeriförvaltningsorganisationer för att skydda fiskeresurserna i utvecklingsländer och internationella vatten, särskilt när det gäller att förbättra förvaltningen av bestånden för arter såsom tropisk tonfisk, minska utkasten, tillämpa försiktighetsansatsen för att säkerställa bevarande av hotade arter och känsliga marina ekosystem och se till att förbättringar görs beträffande tillgängliga data, efterlevnad och transparent beslutsfattande. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet efterlyser mer allmänt bättre fiskeriförvaltningsmetoder och övervakning liksom utveckling av miljömärkning och ny teknik såsom blockkedjeteknik, i syfte att förbättra produkternas spårbarhet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar också EU att ge tekniskt stöd till utvecklingsländernas producenter, särskilt småskaliga producenter. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet påminner om att alla stater som deltar i fisket i Västafrika bör inrätta en regional fiskeriförvaltningsorganisation – särskilt för utnyttjande av gemensamma bestånd, såsom små pelagiska arter – i enlighet med vad som krävs i internationell rätt, relevant nationell lagstiftning, panafrikansk och regional fiskeripolitik och andra instrument. Parlamentet anser att denna förvaltningsordning bör följa en försiktighetsansats och ekosystembaserad strategi, för att säkerställa att de totala tillåtna fångstmängderna ligger inom säkra biologiska gränser. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar EU att effektivt främja och skydda det småskaliga fisket i Afrika, den främsta försörjningskällan i havsregioner, som en hörnsten i den framtida ”blå arbetsgruppen EU-Afrika” genom att finansiera genomförandet av FAO:s internationella riktlinjer för hållbart småskaligt fiske. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar att produktionen av bland annat fiskmjöl och fiskolja kan bidra till överfiske i utvecklingsländerna, särskilt i Västafrika. Parlamentet efterlyser obligatoriska åtgärder för tillbörlig aktsamhet för att säkerställa att hela leveranskedjan inom fisk- och skaldjursindustrin är rättvis, fullständigt spårbar, fri från IUU-fiskeprodukter och utan koppling till brott mot de mänskliga rättigheterna, människohandel och slaveri. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar den roll som regionala havskonventioner och regionala fiskeriförvaltningsorganisationer spelar när det gäller att stärka styrningen på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga kunskap, som bör vara lätt åtkomlig för alla verksamhetsutövare. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ambitiösa mandat i regionala fiskeriförvaltningsorganisationer för att skydda fiskeresurserna i utvecklingsländerna och internationella vatten, särskilt med avseende på att förbättra beståndsförvaltningen för arter som tropisk tonfisk, för att minska utkasten, tillämpa försiktighetsansatsen för att skydda bevarandet av utrotningshotade arter och känsliga marina ekosystem samt förbättra datatillgången, efterlevnaden och ett transparent beslutsfattande. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt verka för att målen för anpassning till och begränsning av klimatförändringarna integreras i partnerskapsavtalen för hållbart fiske och inom ramen för de regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas beslutsfattande. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att öka insatserna för att förbättra den globala fiskeriförvaltningen, särskilt genom mekanismer såsom transparensinitiativet för fiske. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet påminner om att en hållbar resursförvaltning, som bygger på bästa tillgängliga vetenskaplig rådgivning och de bästa socioekonomiska konsekvensbedömningarna, måste vara en nyckelprioritering för att uppnå målen i EU:s strategiska agenda och också måste finnas med i bilaterala partnerskapsavtal. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar att den blå ekonomin omfattar många andra verksamheter utöver de traditionella verksamheterna, att utvecklingen av nya verksamheter alltid bör åtföljas av konsekvensbedömningar och att en transparent vetenskaplig strategi, liksom effektiva samråd och lika deltagande från alla berörda sektorer, måste införas för att göra det lättare att på ett hållbart sätt organisera dessa verksamheter i den blå ekonomin. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet betonar att sjöfartssektorn är en viktig pusselbit för internationella förbindelser, ett globalt handelssystem, EU:s ekonomi, EU:s konkurrenskraft och EU:s regioner. Parlamentet betonar att hamnarnas roll behöver stärkas och pekar på vikten av investeringar i smart infrastruktur och utveckling och förvaltning av hamnar, för att ytterligare öka deras kapacitet att hantera ökad handel. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera i hamnar längs EU:s kust för att fokusera på felande förbindelser med inlandet, med det övergripande målet att göra transportsektorn mer motståndskraftig och omvandla hamnarna till logistikplattformar och strategiska kluster för multimodala transporter, produktion, lagring och distribution av energi samt turism. Parlamentet betonar vikten av att inkludera en marknadsbaserad åtgärd i Internationella sjöfartsorganisationens mål för minskade växthusgasutsläpp inom sjöfarten, för att införa ett system för koldioxidkompensation inom internationell sjöfart och säkerställa en realistisk väg för utsläppsminskningar. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet betonar att kommissionens meddelande om en strategi för hållbar och smart mobilitet syftar till att få ut de första utsläppsfria fartygen på marknaden senast 2030, och att EU redan har finansierat omfattande forskning om hybridisering och elektrifiering av fartyg via Horisont 2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare påskynda sitt stöd för elfartyg i närsjöfart. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att slutföra prioriterade projekt som ingår i det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) för Atlanten, Medelhavet och Östersjön, särskilt i gränsöverskridande områden och som en del av de framtida TEN-T-riktlinjerna och Fonden för ett sammanlänkat Europa 2021–2027, för att främja, förenkla och investera tillräckliga medel i den fullständiga utvecklingen av TEN-T-sjömotorvägarna och bättre integrering av närsjöfarten för en vidare varudistribution via hamnar som ansluter öar till fastlandet och ett övergripande multimodalt transportsystem. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att skapa smidiga och hållbara transportkedjor för passagerare och gods inom alla transportslag, särskilt på järnväg, till sjöss och på inre vattenvägar. Parlamentet anser att projekten i synnerhet bör inriktas på de förbindelse- och tillgänglighetsbehov som finns i perifera områden, på öar och i yttersta randområden i och vid Atlanten, Medelhavet och Östersjön. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar att hamnar kan vara ett verktyg för att stimulera den blå ekonomin, eftersom de spelar en nyckelroll i den ekonomiska verksamheten i denna sektor, och säkerställa dess omställning till hållbar och smart mobilitet, i linje med principerna i den europeiska gröna given. Parlamentet uppmanar kommissionen att omfördela mer EU-medel för att förbättra transporteffektiviteten och tillgängligheten till hamnar i TEN-T:s stomnät och för att minska kostnaderna, inbegripet investeringar i fortsatt muddring, kanalfördjupning och andra åtgärder för att öka kapaciteten i utvalda hamnar. Parlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om att det krävs ytterligare investeringar i hållbar och intelligent hamninfrastruktur för att hamnarna ska kunna bli multimodala mobilitets- och transportnav samt energinav för integrerade elsystem, vätgas och andra alternativa bränslen och testplatser för återanvändning av avfall och den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet lovordar hamnen i Vigo för att ha varit den hamn i EU som först genomförde den europeiska strategin för blå tillväxt. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar FAO:s initiativ Blue Fishing Ports Network, som har som mål att utarbeta riktlinjer för bästa internationella praxis för fiskehamnar som håller på att ställa om sig till modeller för den blå ekonomin, i syfte att förbättra deras hållbarhet genom att skydda miljön och främja sociala och ekonomiska fördelar. Parlamentet stöder att FAO inrättar ett permanent kontor i hamnen i Vigo för att utveckla och hantera ett globalt nätverk för blå hamnar. |
| --- | --- |

54.

Resiliens, konkurrenskraft och sysselsättning

| 55. | Europaparlamentet noterar att EU:s återhämtningsinsatser måste inriktas på mål som rör hållbarhet, konkurrenskraft och tillväxt. Parlamentet betonar behovet av hållbara finansieringsinstrument för att driva på denna omställning, bland annat genom att stärka offentliga och privata investeringar. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja en hållbar utveckling av småskaliga värdekedjor för fiske och vattenbruk, från fiskare till konsument, genom att främja en harmonisering av selektiva, icke-destruktiva och energieffektiva fiske- och vattenbruksmetoder, underlätta kunskapsutbytet med EU:s forskarsamhälle och främja hållbara försäljningsmetoder för fiskeriprodukter, och samtidigt minska de administrativa bördorna. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar behovet av att erkänna fritidsfiskets socioekonomiska värde och dess bidrag till en hållbar blå ekonomi i EU. Parlamentet framhäver behovet av mer och bättre uppgifter om fritidsfisket, inbegripet dess bidrag till turistnäringen, dess samspel med småskaliga fiskare, dess miljöpåverkan och dess socioekonomiska betydelse. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet framhäver det småskaliga kustfiskets betydelse för den blå ekonomin och för samhällenas kulturella identitet i kustregioner och på öar. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vid tilldelningen av fiskemöjligheter fullt ut tillämpa de transparenta och objektiva kriterier som fastställs i artikel 17 i den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att förbättra insamlingen av uppgifter om fritidsfiske till havs och i inre sjöar och vattendrag med sötvatten eller bräckt vatten, med beaktande av dess miljöpåverkan och socioekonomiska värde, i syfte att säkerställa en rättvis och balanserad förvaltning av fiskeri- och vattenbrukssektorerna, och att uppmuntra större investeringar i utvecklingen av kustsamhällenas verksamhet. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet betonar vikten av en inkluderande fysisk planering i kust- och havsområden för att minska konkurrensen om utrymmet på bekostnad av annan verksamhet, såsom fiske, när ny verksamhet inom den blå ekonomin utvecklas. Parlamentet framhäver att fiske och vattenbruk spelar en central roll och måste bli ordentligt synliga i den blå ekonomin, och efterlyser därför en strategi för att främja ett samspel mellan de olika verksamheterna inom den blå ekonomin, både till havs och på land, som gynnar alla verksamheter. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att stödja utvecklingen av samhällsledda energiproduktionssystem som gör det möjligt för kustsamhällen, däribland fiskare, att delta fullt ut i planeringen och utvecklingen av förnybar energiproduktion, samtidigt som vinsterna återinvesteras i lokalsamhället. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i linje med reglerna för fysisk planering i kust- och havsområden, utse specifika historiska och traditionella fångstplatser till områden som inte får användas för förnybar energiproduktion till havs. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet betonar att vindkraftparker till havs endast bör byggas om man kan garantera att de inte har någon negativ miljömässig eller ekologisk påverkan och att de inte får några ekonomiska, socioekonomiska eller sociokulturella konsekvenser för fiskare och vattenbruksproducenter, i linje med målen för den blå ekonomin och den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet välkomnar initiativ såsom ”observationsgruppen för vindkraft till havs”, ett forum som lanserats av Galiciens regionregering för att identifiera möjligheter och sammanjämka olika sätt att utnyttja havet som skulle kunna konkurrera med varandra, i vilket industrisektorn, sjöfarts- och fiskerisektorn och därtill knutna enheter och organisationer deltar. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet noterar att utvinningsindustrin är en växande sektor i den blå havsekonomin. Parlamentet betonar staternas skyldighet att avstå från att vidta åtgärder, inbegripet storskaliga utvecklingsprojekt, som kan inverka negativt på utkomstmöjligheterna för yrkesfiskarna inom det småskaliga inlands- och havsfisket, deras territorier eller tillträdesrättigheter, och staternas skyldighet att göra förhandsbedömningar av projekt inom utvinningsindustrin som drivs av privata enheter för att utvärdera deras eventuella negativa människorättskonsekvenser för lokala fiskesamhällen. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet efterlyser inrättandet av ett forum för dialog på EU-nivå som är transparent och säkerställer att samtliga berörda parter kan delta och att deras inflytande är jämnt fördelat, i syfte att främja sektorsövergripande samarbete, erfarenhetsutbyte och konfliktlösning. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att främja, underlätta tillgång till och fullt ut utnyttja investeringsmöjligheter i hållbara fiskeri- och vattenbruksmetoder genom den nya Europeiska havs-, fiskeri-och vattenbruksfonden (EHFVF), i samverkan med andra EU-program, såsom faciliteten för återhämtning och resiliens eller Horisont Europa, i hållbara fiskemetoder och i hållbar vattenbruksverksamhet, liksom för att säkerställa att kustområden, avlägset belägna områden och de utomeuropeiska territorierna kan diversifiera sina ekonomier. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bygga vidare på bästa praxis inom EHFVF för att utarbeta fritidsfisketuristprojekt och fortsätta att finansiera sådana projekt genom EHFVF. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet betonar behovet av att utveckla mer omfattande strategier för att anpassa fiskeri- och vattenbrukssektorerna och kustområdena till klimatförändringarnas följdverkningar och deras påverkan på samhällena och deras försörjningsmöjligheter. Parlamentet betonar att alla sektorer behöver bidra till begränsningen av klimatförändringarna i linje med den europeiska gröna given samt de sjunde och åttonde miljöhandlingsprogrammen. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet anser att den gemensamma fiskeripolitiken bör inkludera ett socialt villkor, liknande det som inrättats i den nya gemensamma jordbrukspolitiken, som kan innebära sanktioner för fiskefartygsägare, vattenbruksproducenter och andra mottagare av stöd från EHFVF om de inte säkerställer lämpliga arbetsvillkor för alla sina arbetstagare, även säsongsarbetare och migrerande arbetare. Parlamentet framhäver att detta sociala villkor är grundläggande för skyddet av fiskeri- och vattenbruksarbetarnas värdighet på arbetsplatsen och deras sociala rättigheter samt att detta bidrar till att social rättvisa uppnås för alla. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet anser att större anställningstrygghet, säkerhet på arbetsplatsen, friska hav som ökar yrkesfiskarnas inkomster och social trygghet i fiskeri- och vattenbrukssektorerna behövs för att locka kvinnor och yngre människor och därigenom säkerställa föryngring och kontinuitet inom sektorn. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar kvinnornas roll i det hållbara fiskets och vattenbrukets värdekedjor och förespråkar därför att de ska garanteras anständiga arbetsvillkor, lika löner, social trygghet samt synlighet och representation i beslutsstrukturer och beslutsprocesser. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet påminner om att fiske och vattenbruk spelar en nyckelroll för skapandet av arbetstillfällen och för ekonomin i många delar av EU och står för mer än hälften av de lokala arbetstillfällena i många kust- och ösamhällen, särskilt i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet betonar att det för att förbättra fiskeri- och vattenbrukssektorernas hållbarhet, konkurrenskraft och ekonomiska resultat är nödvändigt att säkerställa likvärdiga förutsättningar för EU:s aktörer i en globaliserad ekonomi och fokusera på yrkesutbildning, livslångt lärande, erkännande på EU-nivå av sådan utbildning, rådgivningstjänster och spridning av tekniskt och vetenskapligt kunnande och innovativa metoder, varvid branschorganisationernas bidrag i detta avseende bör erkännas. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet betonar behovet av att skapa mervärde för fiskeriprodukter vid första försäljningen, särskilt för produkter från småskaligt icke-industriellt fiske, för att öka fiskarnas inkomster och löner. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla nya former av hållbar havs- och kustturism, främja nya former av turistverksamhet, tillhandahålla nya inkomstflöden och öka åretruntsysselsättningen för att stärka det ekonomiska värdet i havs- och kustområden, samtidigt som miljön och det blå kulturarvet skyddas och havs- och kustlivsmiljöerna bevaras. Parlamentet betonar den cirkulära ekonomins betydelse för turistsektorn när det gäller att ta fram mer hållbara metoder som gynnar lokal utveckling. Parlamentet pekar på att turistsektorn bör samarbeta med kustsamhällena och behöver stöd för att öka infrastrukturens effektivitet och hållbarhet och havs- och turistanläggningarnas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet konstaterar att kustturismen kan ha positiva effekter för utvecklingsländerna, men kan vara skadlig när strategier för massturism utvecklas, vilket leder till minskad tillgång till livsmedel för lokal konsumtion och till att den marina miljön och kulturella identiteter förstörs. Parlamentet uppmanar EU att främja rättvisa och skonsamma turismmodeller. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet betonar vikten av att bevara vårt naturkapital och naturarv för att uppmuntra hållbar turism (t.ex. ekoturism), och uppmanar medlemsstaterna att skydda den biologiska mångfalden genom att skyndsamt genomföra åtgärder för bevarande av havsmiljön, även gränsöverskridande åtgärder, för att skydda, återställa och främja havs- och kustekosystemen, bland annat genom Natura 2000-nätverken. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera hållbar havs-, ö- och kustturism i relaterade åtgärder och program, stödja initiativ som stimulerar diversifieringen av kust- och havsturism och bidrar till att turismrelaterad verksamhet och sysselsättning blir mindre säsongsbunden. Parlamentet påpekar vikten av att samla in bättre data om hur fritidsfisketurismen bidrar till ekonomin i kustområden och på öar. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet understryker den blå ekonomins betydelse för de yttersta randområdena, särskilt för deras turistsektorer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ta fram ett transportprogram med specifika lösningar för avlägset belägna områden och öar (Posei Transport) för att mer direkt tillgodose öarnas och de yttersta randområdenas behov och stödja driften av vissa kommersiella rutter till dem. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet ger sitt stöd till hållbara metoder inom kust- och havsturism eftersom detta är avgörande för konkurrenskraften i och vid Atlanten, Medelhavet och Östersjön och för nya högkvalitativa arbetstillfällen genom utbildning inom den blå ekonomin. Parlamentet betonar att särskild utbildning om verksamheter i den blå ekonomin skulle bidra till att öka medvetenheten om marina ekosystem och behovet av att skydda dem. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra ett brett samråd med regionala och lokala myndigheter samt alla relaterade berörda parter för att hitta skräddarsydda lösningar för lokala och regionala samhällen. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma möjliga lösningar för att främja turistsektorns motståndskraft mot konsekvenserna av framtida pandemier eller andra omvälvande händelser som utgör en risk för turistverksamheten, och att lägga fram lämpliga initiativ för att förbättra arbets- och anställningsvillkoren för arbetstagare inom sektorn för att öka dess attraktionskraft och bidra till att förverkliga den blå ekonomins fulla potential. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet understryker båtsportens och seglingens betydelse för havsturismen. Parlamentet understryker den lokala kulturens och gastronomins roll för utvecklingen av europeisk kustturism och betydelsen av strand- och undervattensturism, sportfisketurism, ekoturism, vattensporter och kryssningsbranschen. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet betonar vikten av marina skyddsområden som ett instrument för att skydda haven. Parlamentet anser att dessa områden innebär en möjlighet att utveckla vetenskapsturism. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens fokus på hållbar och ”långsam” turism samt målet att ta fram stödpaket (”plan för lokala gröna givar”) för att stödja en grön omställning för städer och regioner. Parlamentet noterar att avlägset belägna öar och kustsamhällen har potential att spela en ledande roll i denna omställning. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erkänna bidraget från fritidsfisket till havs och den turism detta genererar för den blå ekonomin, liksom denna sektors potential att erbjuda ytterligare ekonomiska möjligheter i kustsamhällena. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet beklagar att det inte tagits tillräcklig hänsyn till den blå ekonomins potential vid utarbetandet och utvärderingen av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna som finansieras av NextGenerationEU. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet efterlyser en lämplig finansiell ram för att stimulera utvecklingen av den blå ekonomin och skapandet av arbetstillfällen som integrerar och kopplar samman de olika finansieringsinstrument som finns – de europeiska struktur- och investeringsfonderna (EHFVF, Eruf, ESF, Sammanhållningsfonden), Horisont Europa 2021–2027 m.fl. Parlamentet uppmärksammar att dessa instrument bättre måste matchas till de berörda parternas behov samt att tillgängliga möjligheter måste spridas på bred front. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet efterlyser en djupgående diskussion på EU-nivå med sektorn, med hänsyn tagen till de allvarliga socioekonomiska effekterna av reglerna för mätning av fiskekapacitet, om dessa reglers påverkan på fisket och yrkesfiskarnas liv, samtidigt som sträng kontroll av fiskekapaciteten upprätthålls. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet betonar fartygsbyggnads- och fartygsreparationsverksamhetens strategiska betydelse och dess koppling till andra sektorer, exempelvis havsturistsektorn. Parlamentet anser att en satsning på teknisk innovation och mycket specialiserade processer, som kan medföra ett ökat mervärde, skulle kunna göra sektorn mindre utsatt för internationell konkurrens och göra det lättare att bryta den negativa trend som sektorn befinner sig i. Parlamentet anser att särskilt stöd bör utgår för att gjuta nytt liv i och modernisera varvsindustrin i medlemsstaterna, i dess olika former. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet noterar att EU:s icke-industriella och småskaliga flottor är mycket gamla, särskilt i de yttersta randområdena, att fartygens genomsnittsålder är mycket hög och att de är farliga för både de människor som arbetar på dem och för själva fångsten, och upprepar behovet av EHFVF-stöd för inköp av nya fartyg, utan att detta leder till ökade fångster, genom att maximal hållbar avkastning respekteras, för att därmed förbättra deras miljöprestanda. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet erinrar om att de yttersta randområdenas fiskeflottor i vissa fall är väldigt nedgångna och utgör en fara för fiskarnas säkerhet och för miljön. Parlamentet anser i detta sammanhang att det är nödvändigt att hitta lösningar för att förbättra säkerheten och arbetsvillkoren för yrkesfiskarna, minska koldioxidutsläppen och förbättra fördelningen av fångsterna och förhållandena för bevarande av dem. Parlamentet framhäver behovet av att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av hälsosamt protein av hög kvalitet under fullständigt säkra förhållanden, med lägre miljöpåverkan och utan att fångstkapaciteten ökar. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att skapa ett stödinstrument liknande Posei för fiske för att mildra effekterna av de yttersta randområdenas ökaraktär. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet framhäver potentialen för en hållbar användning av EU:s maritima dimension i Atlanten, som kräver mer balanserade investeringar i dess öar, yttersta randområden och kusthamnar, samt en utvidgning av många av deras hamnar och en ökning av deras lagringskapacitet och frakthanteringsutrustning, som är mycket viktiga för fiskeri- och vattenbruksprodukter. |
| --- | --- |

96.

Blå omställning

| 97. | Europaparlamentet efterlyser utveckling av instrument som gör det möjligt att utnyttja havets resurser på ett hållbart sätt och diversifiera havsekonomin, bland annat genom stöd till nya produkter som är kopplade till och härrör från fiskeverksamhet, som kan ge mervärde åt vårt kultur- och naturarv, särskilt genom att erbjuda högkvalitativa former av turism. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet betonar behovet av att uppnå en integrerad havspolitisk EU-ram som säkerställer förenlighet mellan EU:s strategi för biologisk mångfald, från jord till bord-strategin, klimatpolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet anser att vattenbrukssektorn bör fortsätta att övervaka och förbättra flera parametrar på grundval av evidensbaserade åtgärder, inbegripet fiskens välbefinnande och populationstäthet. Parlamentet anser vidare att det bör genomföras miljökonsekvensbedömningar för att förbättra fiskens välbefinnande, inbegripet men inte begränsat till att berika deras miljö, upprätthålla vattenkvaliteten inom gränser som är relevanta för välbefinnandet som ett sätt att minska sjukdomar och sjukdomsspridning, minska behovet av antibiotika, minska föroreningarna, uppnå bättre klimat- och miljöresultat och öka motståndskraften mot klimatförändringar. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet påminner om att det krävs en diversifiering av fiskarterna i EU:s vattenbruk, inbegripet lågtrofiska och icke-köttätande arter, för att förbättra sektorns hållbarhet. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet framhåller den roll som vattenbruket kan spela, särskilt för att skapa arbetstillfällen och trygga livsmedelsförsörjningen, liksom för att underlätta omställningen till hållbara livsmedelssystem. Parlamentet anser det vara mycket viktigt att minska påfrestningarna på de marina resurserna genom utveckling och ökad användning av hållbart förvaltade foderkällor som alternativ till vildfångad fisk, för att därmed vända förlusten av biologisk mångfald i haven. Parlamentet betonar att användningen av områden i havet för vattenbruk måste regleras noggrant. Parlamentet understryker i detta avseende vikten av ett tydligt och tillförlitligt regelverk som främjar tillträde till vatten med alla nödvändiga garantier. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet noterar att den ökade användningen av fiskmjöl och fiskolja inom EU:s vattenbruk kan hota hållbarheten för vilda fiskbestånd i EU:s och tredjeländers vatten. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet betonar behovet av att genomföra alla åtgärder som krävs för att säkerställa att fisket och vattenbruket utvecklas på ett konkurrenskraftigt sätt på grund av deras betydelse för en tryggad livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet betonar fiskeri- och vattenbrukssektorernas betydelse för proteinförsörjningen, som är oumbärlig för livsmedelstryggheten, liksom för lokalsamhällenas socioekonomiska utveckling och skapandet av sysselsättning i hela världen. Parlamentet påpekar särskilt att nästan en miljard människor, främst i utvecklingsländer, är beroende av fisk och skaldjur som sin främsta källa till animaliskt protein. Parlamentet konstaterar att det småskaliga fisket står för mer än 90 % av sysselsättningen inom fiske och beredning av fiskeriprodukter i hela världen. Parlamentet beklagar att covid-19-pandemin har haft stora konsekvenser för dem som arbetar i fiskeri- och vattenbrukssektorerna. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet påminner om att hållbara livsmedel från hav och sötvatten endast får produceras inom ett ansvarsfullt fiske och hållbart vattenbruk och att alla fiskeri- och vattenbruksprodukter som konsumeras i EU måste komma från hållbara livsmedelssystem, med fullständig respekt för planetens begränsningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta hållbarhetsindikatorer för EU:s fiskeri- och vattenbruksprodukter på grundval av vetenskaplig rådgivning och att kräva liknande hållbarhetsnormer för produkter som importeras till EU:s marknad. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet framhäver att EU står för 1 % av världens algproduktion, och anser därför att algproduktion till havs bör uppmuntras av medlemsstaterna och EHFVF. Parlamentet understryker att alger är en av framtidens lösningar för att uppnå målen i den gröna given, antingen genom att alger används för koldioxidavskiljning och ersätter andra material i olika ekonomiska sektorer, eller genom att de används som ett näringsrikt livsmedel, eftersom de kan utgöra en viktig proteinkälla och innehålla många mikronäringsämnen av hög kvalitet. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga alla alternativ som gör det möjligt att utveckla produktionen och användningen av alger samt möjligheterna till finansiering för att påskynda denna produktion. Parlamentet uppmanar kommissionen att agera snabbt för att alger ska kunna godkännas som ett nytt livsmedel genom att sänka kostnaderna för ansökan om godkännande och underlätta marknadstillträdet, utan att för den skull göra avkall på produktkvalitet och produktsäkerhet. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att främja hållbara vattenbruksmodeller som skulle kunna bidra till att bevara ekosystem som skyddar mot klimatförändringarnas effekter. Parlamentet understryker vikten av att inom vattenbruket skilja mellan produktion och bearbetning av protein, särskilt när proteinbearbetningen omfattar metoder som sätter de marina resursernas hållbarhet på spel. Parlamentet anser att foder avsett för fiske och vattenbruk bör komma från hållbart lantbruk och fiske och att produkter från IUU-fiske eller överfiske därför bör uteslutas. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet anser att produktion av mikroalger kan leda till minskad användning av ohållbart fiskmjöl inom vattenbruket. Parlamentet understryker behovet av att ytterligare utveckla och främja ekologiskt vattenbruk eftersom det har en stor tillväxtpotential, och EU-verktyg och EU-medel kan användas för detta ändamål. Parlamentet efterlyser bättre insamling, bearbetning och spridning av statistik om ekologisk vattenbruksproduktion. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet efterlyser en övergripande tillämpning av den gemensamma fiskeripolitiken på alla EU:s fiskeflottor för att säkerställa att fiskeri- och vattenbruksverksamheten förvaltas på ett sätt som kan generera socioekonomiska fördelar och som bidrar till tillgången till livsmedel, och som minimerar denna verksamhets påverkan på livsmiljöer och marina ekosystem, samtidigt som bestånden av fångade arter återställs till och upprätthålls över nivåer som kan ge maximal hållbar avkastning. Parlamentet anser att denna tillämpning bör genomföras med hänsyn tagen till de olika havsområdenas specifika förutsättningar. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet framhäver den roll som fiskeri- och vattenbrukssektorerna och de anställda i dessa sektorer spelar i energiomställningen och i begränsningen av klimatförändringarna genom utfasning av fossila bränslen och främjande av sådan verksamhet som insamling av marint skräp som bidrar till den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet varnar för att marint skräp och alla slags föroreningar, särskilt från alla typer av plast, skadar miljön, orsakar stora ekonomiska skador för fiskerisektorn och annan verksamhet och påverkar människors hälsa genom hela livsmedelskedjan. Parlamentet välkomnar EHFVF:s åtagande att ge ekonomiskt stöd till fiskare för att ta tillvara, samla in, återanvända och återvinna förlorade fiskeredskap liksom annat marint skräp. Parlamentet beklagar emellertid förseningen i uppnåendet av målen i ramdirektivet om en marin strategi, och betonar i detta avseende att ytterligare medvetandehöjande kampanjer och utbildning för fiskare bör främjas. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla mer aktivt stöd för modernisering och hållbar utveckling av fiskerisektorn, särskilt det småskaliga fisket, och att försöka göra fiskeredskapen mer selektiva och minska fiskets miljöpåverkan. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Europaparlamentet framhäver den roll som spelas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1241 av den 20 juni 2019 om bevarande av fiskeresurserna och skydd av marina ekosystem genom tekniska åtgärder (19), i vilken de skyddsåtgärder som styr hur, var och när fiske får ske fastställs, i syfte att skydda känsliga arter och livsmiljöer både på nationell och regional nivå, för att öka fiskets avkastning, samtidigt som påverkan på de marina ekosystemen minskar, särskilt genom ökad selektivitet. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att kontinuerligt samla in uppgifter för att bättre bedöma hållbarhetskriterierna och förhindra att fiskeområden inrättas där känsliga marina ekosystem har identifierats. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbt ta itu med den skadliga påverkan på klimatet, havsbottnens integritet, fiskbestånden och känsliga arter (i form av bifångst) av sådana fiskemetoder som bottenkontaktredskap, drivnät, bottenvad eller anordningar som samlar fisk, inbegripet genom att begränsa användningen av dem. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Europaparlamentet uppmanar särskilt EU att förbjuda användningen av skadliga metoder i sina strikt skyddade marina områden, i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning. Parlamentet förordar att EHFVF ska användas för att effektivt stödja omställningen till mer selektiva och mindre skadliga fiskemetoder för EU:s fiskeflottor. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Europaparlamentet uppmanar EU att lansera och finansiera vetenskapliga forskningsprogram för att kartlägga kolrika marina livsmiljöer i EU:s vatten, som ska ligga till grund för att utse sådana områden till strikt skyddade marina skyddsområden, i syfte att skydda och återställa marina kolsänkor, i linje med FN:s ramkonvention om klimatförändringar, och skydda och återställa ekosystem, särskilt ekosystemen på havsbotten, i linje med ramdirektivet om en marin strategi, för att skydda dem mot mänsklig verksamhet som skulle kunna störa vattenpelaren och släppa ut kol i den, såsom fiske med bottenkontakt. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Europaparlamentet uppmanar EU att förbjuda all miljöskadlig industriell utvinningsverksamhet, såsom gruvdrift och utvinning av fossila bränslen i marina skyddsområden. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Europaparlamentet betonar att världens största mångfald av arter och ekosystem finns i djuphaven, som tillhandahåller viktiga miljövaror och miljötjänster, såsom långsiktig avskiljning av koldioxid, och kännetecknas av miljöförhållanden som gör dem ytterst sårbara för störningar som orsakas av människan. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att stödja ett internationellt moratorium för djuphavsutvinning. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Europaparlamentet efterlyser lagstiftningsverktyg och andra verktyg för genomförande av strategin för biologisk mångfald och en förstärkning av åtgärderna för att uppnå målen i ramdirektivet om en marin strategi, i syfte att bevara den marina biologiska mångfalden, återställa skadade ekosystem och främja konkurrenskraften inom fisket, vattenbruket och andra närliggande sektorer. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att se över ramdirektivet om en marin strategi. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samband med översynen anpassa direktivet till målen i den europeiska gröna given, strategin för biologisk mångfald 2030 och det åttonde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Europaparlamentet efterlyser brådskande åtgärder för att bekämpa IUU-fiske, som fortfarande är ett av de allvarligaste hoten mot ekosystemens hälsa och fiskerisektorns ekonomiska konkurrenskraft. Parlamentet efterlyser mer enhetlighet mellan EU:s handels- och fiskeripolitik för att säkerställa att IUU-fisket effektivt motverkas. |
| --- | --- |

123.

Samarbete, kunskap och innovation

| 124. | Europaparlamentet efterlyser ett ökat samarbete mellan den akademiska världen, forsknings- och innovationscentrum, offentliga myndigheter och näringslivet för att främja användningen av utrustning, metoder, tekniker och praxis som bygger på bästa tillgängliga vetenskapliga kunskap och som kan förbättra effektiviteten och säkerheten på arbetsplatsen, den ekonomiska tillväxten och konkurrenskraften samt den miljömässiga hållbarheten. Parlamentet påminner om vikten av kunskap om världshaven för att underrätta samhället och uppmuntra alla medborgare och berörda parter att inta en välgrundad och ansvarsfull inställning till havet och dess resurser. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Europaparlamentet noterar att tillförlitliga, högkvalitativa och harmoniserade havsdata är en viktig faktor för en hållbar omställning av den blå ekonomin. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Europaparlamentet betonar att en strategi för den blå ekonomin endast kan uppnå sin fulla potential om alla berörda parter samarbetar. Parlamentet noterar den ökade användningen av data och artificiell intelligens inom sjöfarten. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera de socioekonomiska följderna av automatisering och digitalisering i sektorn. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare utveckla och stärka de vetenskapliga kunskapsnaven, såsom Copernicus havsmiljöövervakningstjänst och det europeiska nätverket för marina observationer och datainsamling, som erbjuder ovärderlig kunskap om Europas hav. Parlamentet påpekar att fritidsfiske ökar kunskapen om vattenmiljöer samt åtagandet att skydda dessa miljöer. |
| --- | --- |

127.

| 128. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av projektet ”Mission Océan” inom ramen för programmet Horisont 2030. Parlamentet efterlyser större tydlighet och mer kommunikation om tidsplanen för anbudsinbjudningarna avseende detta projekt. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Europaparlamentet betonar behovet av att harmonisera insamlingen av uppgifter om socioekonomisk övervakning och miljöövervakning samt övervakningen av levande ekosystem och fiskbestånd. Parlamentet understryker att de insamlade uppgifterna också bör beaktas för att reglera effekterna av annan marin verksamhet. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Europaparlamentet anser att bruttotonnagebegränsningen, som ett kriterium för att mäta fiskekapaciteten, behöver anpassas för att avspegla verkligheten i sektorn och nödvändigheten att använda modernare, mindre förorenande och mer energieffektiva motorer. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att se över dessa kriterier i syfte att förbättra säkerheten samt arbets- och levnadsvillkoren samt möjliggöra de nödvändiga ändringarna som skulle förbättra den miljömässiga hållbarheten, locka fler unga arbetstagare till sektorn, säkerställa mindre miljöpåverkan och se till att fiskekapaciteten inte ökar. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in konsekventa uppgifter som gör det möjligt att hantera kustturismen på ett smart sätt och undvika dels belastning på ekosystem och lokala samhällen, dels konkurrens med traditionella verksamheter, såsom icke-industriellt fiske och kustfiske. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Europaparlamentet betonar betydelsen av de förvaltnings- och anpassningsåtgärder som krävs för att skydda kustsamhällen, livsmiljöer och den biologiska mångfalden och som skulle löna sig ekonomiskt med tanke på klimatförändringarnas enorma effekter och de kostnader de för med sig. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett varnings- och observationssystem för mer vanligt förekommande stormar och översvämningar, tillhandahålla adekvat miljö- och hälsoövervakning samt bedriva forskning om tidiga varningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma olika scenarier och åtgärder för att möta eventuellt stigande havsnivåer och allt fler allvarliga väderhändelser. |
| --- | --- |

132.

| 133. | Parlamentet påminner om att det finns verktyg såsom det europeiska CleanSeaNet-programmet, som syftar till att övervaka oljeföroreningar. Parlamentet betonar att det är synnerligen viktigt med regionalt samarbete, även med tredjeländer, särskilt i Medelhavet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att förbättra ländernas informationsutbyte och samarbete. Parlamentet understryker vikten av en samarbetsinriktad, inkluderande och sektorsövergripande fysisk planering i kust- och havsområden som tar hänsyn till socioekonomiska faktorer, miljön och den biologiska mångfalden. Parlamentet betonar betydelsen av energiomställning, ett område där den blå ekonomin kan stimulera teknik för havsbaserad förnybar energi, såsom tidvatten-, våg-, sol- och vindenergi. Parlamentet understryker betydelsen av att stödja insatserna för att minska koldioxidutsläppen inom sjöfart och sjötransporter genom utveckling av hållbara tekniker och ökad användning av förnybara energikällor med låga utsläpp. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Europaparlamentet stöder principen om hållbar utveckling inom den blå ekonomin som en drivkraft för ekonomisk tillväxt i EU, särskilt i och vid Atlanten, Medelhavet och Östersjön, som ett sätt att stödja alla sektoriella och intersektoriella verksamheter med koppling till hav och kustområden, såsom sjöfart, fartygsbygge och fartygsreparationer, bioteknik, hållbar turism, havsbaserad vindkraft, kommersiellt fiske och fritidsfiske, vattenbruk samt våg- och tidvattenenergi. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja forskning, utveckling och innovation som bidrar till hållbar turism, resurseffektivitet och förnybar energi. Parlamentet betonar särskilt att förnybar energi till havs har potential att bli en viktig del av Europas energisystem senast 2050. Parlamentet efterlyser incitament och finansiering för investeringar i hamninfrastruktur för service till branschen för förnybar energi till havs. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU uppnår och bibehåller en ledande ställning på det tekniska området, håller kvar kompetenta medarbetare och producerar energi, samtidigt som man minskar potentiella effekter på den marina miljön. |
| --- | --- |

135.

| 136. | Europaparlamentet understryker vikten av innovation inom fisket, för att förbättra både dess miljöprestanda och ekonomiska prestanda, och efterlyser en ny strategi för innovation, som innebär att innovation och modernisering inte betyder ökad fiskekapacitet. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och regionerna att samarbeta för att främja och stödja lokala initiativ för att bevara försörjningsmöjligheter, traditioner och kulturarv som har anknytning till fisket och vattenbruket. |
| --- | --- |

137.

| 138. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, med tanke på de yttersta randområdenas utsatta läge, att tillhandahålla kraftfullt stöd för innovation och forskning, i syfte att utveckla innovativa, miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbara metoder och tekniker inom fisket och vattenbruket i dessa områden, för att därmed ge dessa områden en ledande roll inom världshavsförvaltningen. |
| --- | --- |

138.

| 139. | Europaparlamentet framhäver att marint skräp har en enorm miljömässig och socioekonomisk påverkan i dessa områden och uppmanar därför kommissionen att inrätta ett centrum för bekämpning av marina plastföroreningar, företrädelsevis i ett av de europeiska yttersta randområdena, med expertis inom innovation, utveckling och samarbete med berörda parter och sammanslutningar inom fisket och vattenbruket och med uppgift att anta hållbarhetsstrategier och hållbarhetsåtgärder som andra regioner kan ta efter. |
| --- | --- |

139.

| 140. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att konsumenterna får en positivare bild av fiskeri- och vattenbruksprodukternas näringsvärde. Parlamentet påpekar att det är viktigt att konsumenterna blir korrekt informerade för att få till stånd förändrade konsumtionsvanor och främja konsumtionen av mindre kända fisk- och skaldjursprodukter från europeiska vatten. |
| --- | --- |

140.

| 141. | Europaparlamentet framhäver behovet av att öka konsumenternas medvetenhet om algbaserade produkter, stärka acceptansen för dessa produkter bland konsumenterna och göra konsumenterna medvetna om matsvinn. Parlamentet upprepar att konsumentinformationen måste förbättras genom effektiv märkning, bland annat hållbarhetsmärkning. |
| --- | --- |

141.

o

o o

| 142. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

142.

---

(1)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

(2)  EUT L 247, 13.7.2021, s. 1.

(3)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

(4)  EUT L 257, 28.8.2014, s. 135.

(5)  EUT L 288, 6.11.2007, s. 27.

(6)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

(7)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 25.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2021)0425.

(9)  https://blueindicators.ec.europa.eu/sites/default/files/2021_06_BlueEconomy_Report-2021.pdf.

(10)  https://cinea.ec.europa.eu/system/files/2021-05/Sustainability%20criteria%20for%20the%20blue%20economy%20.pdf.

(11)  EUT C 316, 22.9.2017, s. 64.

(12)  EUT C 458, 19.12.2018, s. 9.

(13)  EUT C 494, 8.12.2021, s. 14.

(14)  EUT C 117, 11.3.2022, s. 30.

(15)  EUT C 99, 1.3.2022, s. 88.

(16)  EUT C 117, 11.3.2022, s. 18.

(17)  http://bluegrowthvigo.eu/

(18)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Fishery_statistics#Fisheries:_the_factors_of_production.

(19)  EUT L 198, 25.7.2019, s. 105.

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/22

---

P9_TA(2022)0136

EU:s handlingsplan för ekologiskt jordbruk

Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2022 om EU:s handlingsplan för ekologiskt jordbruk (2021/2239(INI))

(2022/C 465/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 39, 192.1 och 349, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 39, 192.1 och 349,

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och av målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och av målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av Parisavtalet från den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet från den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 mars 2021 om en handlingsplan för utvecklingen av ekologisk produktion (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 mars 2021 om en handlingsplan för utvecklingen av ekologisk produktion (COM(2021)0141),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 av den 30 maj 2018 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 av den 30 maj 2018 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021 om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021 om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2021 om från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2021 om från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 av den 2 december 2021 om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, (EU) nr 251/2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 av den 2 december 2021 om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, (EU) nr 251/2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (6),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 juli 2021 om en handlingsplan för utvecklingen av ekologiskt jordbruk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 juli 2021 om en handlingsplan för utvecklingen av ekologiskt jordbruk,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om en europeisk strategi för främjande av proteingrödor – att uppmuntra till produktion av proteingrödor och baljväxter i det europeiska jordbruket (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om en europeisk strategi för främjande av proteingrödor – att uppmuntra till produktion av proteingrödor och baljväxter i det europeiska jordbruket (7),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 oktober 2020 om från jord till bord-strategin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 oktober 2020 om från jord till bord-strategin,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 22 september 2021 om en handlingsplan för utvecklingen av ekologiskt jordbruk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 22 september 2021 om en handlingsplan för utvecklingen av ekologiskt jordbruk,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 2 december 2021 om EU:s handlingsplan för ekologiskt jordbruk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 2 december 2021 om EU:s handlingsplan för ekologiskt jordbruk,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A9-0126/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A9-0126/2022), och av följande skäl:

| A. | I kommissionens meddelande om en handlingsplan för utvecklingen av ekologisk produktion (den ekologiska handlingsplanen) betonas att den gröna given, liksom från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald som är knutna till den, är avgörande för att hantera övergången till ett mer hållbart livsmedelssystem, i synnerhet att stärka jordbrukarnas insatser för att skydda miljön, bevara den biologiska mångfalden och motverka klimatförändringarna. Jordbruket i allmänhet och det ekologiska jordbruket i synnerhet spelar en nyckelroll för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

A.

I kommissionens meddelande om en handlingsplan för utvecklingen av ekologisk produktion (den ekologiska handlingsplanen) betonas att den gröna given, liksom från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald som är knutna till den, är avgörande för att hantera övergången till ett mer hållbart livsmedelssystem, i synnerhet att stärka jordbrukarnas insatser för att skydda miljön, bevara den biologiska mångfalden och motverka klimatförändringarna. Jordbruket i allmänhet och det ekologiska jordbruket i synnerhet spelar en nyckelroll för att uppnå detta mål.

| B. | Efter tolv månaders väntan är praktiskt taget all sekundärlagstiftning som krävs för att förordning (EU) 2018/848 ska träda i kraft nu klar, även om detta inte är fallet med den delegerade förordning som reglerar produktionen av ekologiskt salt. |
| --- | --- |

B.

Efter tolv månaders väntan är praktiskt taget all sekundärlagstiftning som krävs för att förordning (EU) 2018/848 ska träda i kraft nu klar, även om detta inte är fallet med den delegerade förordning som reglerar produktionen av ekologiskt salt.

| C. | Den delegerade förordningen måste prioritera de naturliga processer, utan tillsatser eller koldioxidutsläpp i bearbetningen, som kännetecknar havssalt, för att det ska kunna bli ekologiskt certifierat. |
| --- | --- |

C.

Den delegerade förordningen måste prioritera de naturliga processer, utan tillsatser eller koldioxidutsläpp i bearbetningen, som kännetecknar havssalt, för att det ska kunna bli ekologiskt certifierat.

| D. | Europas livsmedelssystem måste tillhandahålla hållbart producerade och näringsrika livsmedel till överkomliga priser och säkerställa en tryggad livsmedelsförsörjning på ett sätt som säkerställer ett friskt samhälle och en frisk planet, bidrar till socialt och ekonomiskt välbefinnande, skyddar såväl ekosystemens som den europeiska befolkningens hälsa och säkerställer jordbruksproduktionens lönsamhet och därmed en skälig levnadsstandard för jordbrukarna. Det måste säkerställas att ökningen av den mängd mark som används för ekologiskt jordbruk motsvarar marknadens förmåga att absorbera ekologiska produkter. |
| --- | --- |

D.

Europas livsmedelssystem måste tillhandahålla hållbart producerade och näringsrika livsmedel till överkomliga priser och säkerställa en tryggad livsmedelsförsörjning på ett sätt som säkerställer ett friskt samhälle och en frisk planet, bidrar till socialt och ekonomiskt välbefinnande, skyddar såväl ekosystemens som den europeiska befolkningens hälsa och säkerställer jordbruksproduktionens lönsamhet och därmed en skälig levnadsstandard för jordbrukarna. Det måste säkerställas att ökningen av den mängd mark som används för ekologiskt jordbruk motsvarar marknadens förmåga att absorbera ekologiska produkter.

| E. | Enligt förordning (EU) 2018/848 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter är jordbrukare skyldiga att iaktta en omställningsperiod under vilken de måste tillämpa alla regler för ekologisk produktion. |
| --- | --- |

E.

Enligt förordning (EU) 2018/848 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter är jordbrukare skyldiga att iaktta en omställningsperiod under vilken de måste tillämpa alla regler för ekologisk produktion.

| F. | Perioden kan vara i upp till tre år. Under denna period kommer jordbrukarna att dras med högre produktionskostnader utan att kunna dra nytta av högre marknadspriser för ekologiska produkter. |
| --- | --- |

F.

Perioden kan vara i upp till tre år. Under denna period kommer jordbrukarna att dras med högre produktionskostnader utan att kunna dra nytta av högre marknadspriser för ekologiska produkter.

| G. | Det ekologiska jordbruket har olika miljöfördelar, bl.a. minskade utsläpp av växthusgaser, och har potential att hjälpa jordbruket att ta sin del av ansvaret för kampen mot klimatförändringarna och anpassningen till klimatförändringarna och för att hantera viktiga utmaningar såsom förlusten av arbetstillfällen på landsbygden, jordens bördighet och förlusten av biologisk mångfald, liksom för att främja motståndskraften mot ekonomiska utmaningar. |
| --- | --- |

G.

Det ekologiska jordbruket har olika miljöfördelar, bl.a. minskade utsläpp av växthusgaser, och har potential att hjälpa jordbruket att ta sin del av ansvaret för kampen mot klimatförändringarna och anpassningen till klimatförändringarna och för att hantera viktiga utmaningar såsom förlusten av arbetstillfällen på landsbygden, jordens bördighet och förlusten av biologisk mångfald, liksom för att främja motståndskraften mot ekonomiska utmaningar.

| H. | Mångfald i jordbruket och kortare kedjor mellan jordbrukare och konsument utgör viktiga beståndsdelar i ett sunt och hållbart livsmedelssystem. |
| --- | --- |

H.

Mångfald i jordbruket och kortare kedjor mellan jordbrukare och konsument utgör viktiga beståndsdelar i ett sunt och hållbart livsmedelssystem.

| I. | Ekologiskt jordbruk kan bidra till att det skapas en ambitiös balans vad gäller hållbarhet ur ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt perspektiv, genom att främja skyddet av mark och vatten, den biologiska mångfalden och djurs välbefinnande, och erbjuder unga människor möjligheter att slå sig på jordbrukaryrket. |
| --- | --- |

I.

Ekologiskt jordbruk kan bidra till att det skapas en ambitiös balans vad gäller hållbarhet ur ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt perspektiv, genom att främja skyddet av mark och vatten, den biologiska mångfalden och djurs välbefinnande, och erbjuder unga människor möjligheter att slå sig på jordbrukaryrket.

| J. | EU:s miljö- och djurskyddsstandarder är bland de högsta i världen. Ekologisk jordbruksmark har 30 % mer biologisk mångfald, gynnar pollinatörer och begränsar användningen av konstgödsel och växtskyddsmedel. |
| --- | --- |

J.

EU:s miljö- och djurskyddsstandarder är bland de högsta i världen. Ekologisk jordbruksmark har 30 % mer biologisk mångfald, gynnar pollinatörer och begränsar användningen av konstgödsel och växtskyddsmedel.

| K. | Ekologiskt jordbruk kan också bidra till att vitalisera landsbygdsområden, skapa sysselsättning, göra små gårdar hållbara, föra konsumenter och producenter närmare varandra, förbättra förbindelserna med den lokala ekonomin och stimulera positiva ekonomiska multiplikatoreffekter. Inom ramen för den nya gemensamma jordbrukspolitiken införs nya ambitiösa åtgärder för att främja hållbar produktion, inbegripet ekologiskt jordbruk. |
| --- | --- |

K.

Ekologiskt jordbruk kan också bidra till att vitalisera landsbygdsområden, skapa sysselsättning, göra små gårdar hållbara, föra konsumenter och producenter närmare varandra, förbättra förbindelserna med den lokala ekonomin och stimulera positiva ekonomiska multiplikatoreffekter. Inom ramen för den nya gemensamma jordbrukspolitiken införs nya ambitiösa åtgärder för att främja hållbar produktion, inbegripet ekologiskt jordbruk.

| L. | Det är mycket viktigt att säkerställa att konsumenterna, som fäster allt större vikt vid matens kvalitet, och hotell- och restaurangbranschen är i stånd att göra underbyggda och medvetna val när de köper mat. |
| --- | --- |

L.

Det är mycket viktigt att säkerställa att konsumenterna, som fäster allt större vikt vid matens kvalitet, och hotell- och restaurangbranschen är i stånd att göra underbyggda och medvetna val när de köper mat.

| M. | Det är nödvändigt att säkerställa att konsumenterna får ordentlig information om fördelarna med att konsumera ekologiska produkter och att de skyddas mot avsiktligen vilseledande märkning, förpackningar och marknadsföring. |
| --- | --- |

M.

Det är nödvändigt att säkerställa att konsumenterna får ordentlig information om fördelarna med att konsumera ekologiska produkter och att de skyddas mot avsiktligen vilseledande märkning, förpackningar och marknadsföring.

| N. | Under 2019 ökade den totala jordbruksareal som brukas ekologiskt i EU till 13,8 miljoner hektar. För närvarande uppgår denna areal till 8,5 % av EU:s totala utnyttjade jordbruksareal. Mellan 2010 och 2019 mer än fördubblades värdet av EU:s marknad för ekologiska produkter. |
| --- | --- |

N.

Under 2019 ökade den totala jordbruksareal som brukas ekologiskt i EU till 13,8 miljoner hektar. För närvarande uppgår denna areal till 8,5 % av EU:s totala utnyttjade jordbruksareal. Mellan 2010 och 2019 mer än fördubblades värdet av EU:s marknad för ekologiska produkter.

| O. | Detaljhandelsförsäljningen av ekologiska produkter ökade från 18 miljarder euro till 41 miljarder euro under perioden 2009–2019. Ökningen av den ekologiska produktionen sker snabbare än utvecklingen av marknaden för ekologiska produkter i vissa delar av EU, och konsumtionen av ekologiska produkter skiljer sig avsevärt åt mellan medlemsstaterna. Produktionen av ekologiska produkter är mycket låg eller obefintlig i vissa delar av EU och skillnaderna mellan medlemsstaterna är stora – mellan 0,5 % och 26,5 % av den tillgängliga arealen används för ekologisk produktion. |
| --- | --- |

O.

Detaljhandelsförsäljningen av ekologiska produkter ökade från 18 miljarder euro till 41 miljarder euro under perioden 2009–2019. Ökningen av den ekologiska produktionen sker snabbare än utvecklingen av marknaden för ekologiska produkter i vissa delar av EU, och konsumtionen av ekologiska produkter skiljer sig avsevärt åt mellan medlemsstaterna. Produktionen av ekologiska produkter är mycket låg eller obefintlig i vissa delar av EU och skillnaderna mellan medlemsstaterna är stora – mellan 0,5 % och 26,5 % av den tillgängliga arealen används för ekologisk produktion.

| P. | Den ekologiska handlingsplanen omfattar 23 åtgärder, som utgör en solid grund för en hållbar utveckling av den ekologiska sektorn. Det kommer att genomföras en halvtidsöversyn av handlingsplanen under 2024 och det kommer att anordnas en årlig ekodag i hela EU som utgör en möjlighet att stärka det ekologiska jordbrukets synlighet och erkännande och öka medvetenheten om fördelarna med ekologisk produktion eftersom ekologiska jordbrukare betraktas som ”banbrytare inom hållbart jordbruk”. |
| --- | --- |

P.

Den ekologiska handlingsplanen omfattar 23 åtgärder, som utgör en solid grund för en hållbar utveckling av den ekologiska sektorn. Det kommer att genomföras en halvtidsöversyn av handlingsplanen under 2024 och det kommer att anordnas en årlig ekodag i hela EU som utgör en möjlighet att stärka det ekologiska jordbrukets synlighet och erkännande och öka medvetenheten om fördelarna med ekologisk produktion eftersom ekologiska jordbrukare betraktas som ”banbrytare inom hållbart jordbruk”.

| Q. | Förordning (EU) 2018/848, som kommer att tillämpas från och med den 1 januari 2022, syftar särskilt till att öka konsumenternas förtroende för ekologiska produkter genom strängare kontroller och importregler. |
| --- | --- |

Q.

Förordning (EU) 2018/848, som kommer att tillämpas från och med den 1 januari 2022, syftar särskilt till att öka konsumenternas förtroende för ekologiska produkter genom strängare kontroller och importregler.

| R. | Offentliggörandet av de strategiska riktlinjerna för ett mer hållbart och konkurrenskraftigt vattenbruk i EU för perioden 2021–2030 offentliggjordes i maj 2021 och kommer att utvecklas genom de nationella strategiska planerna. |
| --- | --- |

R.

Offentliggörandet av de strategiska riktlinjerna för ett mer hållbart och konkurrenskraftigt vattenbruk i EU för perioden 2021–2030 offentliggjordes i maj 2021 och kommer att utvecklas genom de nationella strategiska planerna.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en handlingsplan för utvecklingen av ekologisk produktion, målet att öka den del av EU:s jordbruksareal som används för ekologiskt jordbruk senast 2030 genom utvecklingen av utbud och efterfrågan och kommissionens erkännande av ekologiskt jordbruk som en av de huvudsakliga beståndsdelarna på EU:s väg mot mer hållbara livsmedelssystem, genom att använda hållbarare jordbruksmetoder, effektivare använda förnybara energikällor, säkerställa högre djurskyddsstandarder och bidra till att säkerställa högre inkomster för de europeiska jordbrukarna, |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en konsekvensbedömning med avseende på den andel av EU:s jordbruksareal som utnyttjas för ekologiskt jordbruk. Parlamentet anser att utvecklingen av ekologiskt jordbruk, som medför många positiva externaliteter och fördelar vad gäller begränsning av klimatförändringarna, skydd av den biologiska mångfalden och markskydd, kommer att bidra till uppnåendet av målen i från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald. Parlamentet konstaterar samtidigt att andra hållbara produktionsmodeller och jordbruksmetoder, såsom integrerad produktion och biologisk bekämpning, har potential att bidra till den gröna givens mål. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att andelen ekologiskt brukad jordbruksmark varierar avsevärt mellan medlemsstaterna. Parlamentet betonar att detta måste beaktas när man utvecklar strategier och instrument för att stärka den ekologiska produktionen, och uppmanar kommissionen att fästa särskild vikt vid att stötta de medlemsstater som släpar efter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att alla åtgärder och instrument som föreslås i detta sammanhang bör bygga på grundliga analyser och konsekvensbedömningar. Parlamentet anser att lagstiftningen och de ekologiska handlingsplanerna måste lämna tillräckligt utrymme för flexibilitet för att hänsyn ska kunna tas till de skilda typerna av och förutsättningarna för ekologiskt jordbruk i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet pekar på att kommissionen vid införandet 2022 av den nya förordningen (EU) 2018/848 om ekologisk produktion måste säkerställa en metodisk och genomtänkt övergång från den gamla EU-lagstiftningen om ekologiska frågor så att den ekologiska sektorn snabbt och säkert kan sätta sig in i det nya regelverket. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en konsekvensbedömning av den nya förordningen fem år efter dess genomförande, i syfte att göra eventuella nödvändiga justeringar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att utvecklingen av och tillväxten inom den ekologiska sektorn och de ekologiska områdena, i enlighet med vad som föreskrivs i från jord till bord-strategin, med en central roll för att stimulera och upprätthålla blomstrande landsbygdsområden, måste vara marknadsstyrd och åtföljas av en heltäckande fortsatt utveckling inom leveranskedjan, inbegripet bearbetningsfasen, och politiska åtgärder som stimulerar ytterligare utbud av och efterfrågan på ekologiska livsmedel och säkerställer konsumenternas förtroende. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att en kombination av de två strategierna bör möjliggöra en balanserad utveckling, i överensstämmelse med marknadens förmåga att absorbera den ekologiska produktionen, för att skydda den ekologiska marknadens och det ekologiska jordbrukets framtida lönsamhet i EU. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker behovet av att i detta sammanhang avskaffa alltför stora administrativa bördor. Parlamentet betonar att det inte bara är konsumenter som är villiga att betala ett högre pris för ekologiska produkter som ska finansiera det ekologiska jordbrukets miljöfördelar, utan att även den gemensamma jordbrukspolitikens budget på tillbörligt sätt bör belöna ekologiska jordbrukare för de specifika kollektiva nyttigheter som de tillhandahåller genom att skydda miljön och naturresurserna, minska mängden insatsvaror och tillämpa högre djurskyddsstandarder. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet framhäver att det bör vara en prioritering att stimulera jordbrukets hållbarhet och livsmedelssystemets motståndskraft i EU, och att ekologiskt jordbruk är en central del för uppnåendet av miljö- och klimatmålen. Parlamentet anser att hållbar innovation i metoder som ekologiskt jordbruk och, mer allmänt, agroekologi kan leda till större diversifiering inom jordbrukssystemen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker att samexistens mellan olika jordbrukssystem är viktig eftersom mångfald är avgörande för livsmedelssystemets säkerhet och motståndskraft och gynnar hållbar utveckling. Parlamentet påpekar att det inte finns någon enskild jordbruksmodell som passar alla länder och regioner, och betonar att de olika hållbara jordbruksmodellernas fördelar bör erkännas. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet pekar på vikten av att fortsätta att öka den ekologiska avkastningen för att förhindra ett större ekologiskt fotavtryck från livsmedelsproduktion i länder utanför EU samtidigt som en större omställning till ekologiska jordbruksmodeller sker i EU:s regioner. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att om EU:s handlingsplan ska röna framgång måste den stimulera och mobilisera medlemsstaterna, liksom regionala och lokala myndigheter, med beaktande av deras särdrag och olika utgångspunkter. Parlamentet anser att regionala och lokala ekologiska handlingsplaner där så är relevant också bör spela en roll i utvecklingen av den ekologiska sektorn. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser därför att medlemsstaterna bör uppmuntras att fastställa sina egna nationella strategier för ekologiskt jordbruk och ta fram sina egna nationella och/eller regionala ekologiska handlingsplaner, i samordning med de nationella strategiska planerna, vilka bör sikta högt vad gäller utvecklingen av det ekologiska jordbruket, med realistiska och konkreta initiativ, åtgärder, tidsramar och budgetar, inbegripet incitament för jordbrukarna, som gör det lättare att välja och stöder bottom-up-initiativ. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att dessa villkor till fullo respekteras när man godkänner medlemsstaternas nationella strategiska planer och att säkerställa att tillräcklig finansiering, tillsammans med de effektivaste verktygen, ställs till förfogande för att uppnå de relevanta målen vad gäller sektorns utveckling. Parlamentet framhäver behovet av att utbyta know-how och bästa praxis, eftersom vissa medlemsstater har större erfarenhet av att utforma och genomföra ambitiösa nationella planer. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera sådana utbyten inom ramen för de planerade offentliga uppföljningsmötena. Parlamentet framhåller att de nationella ekologiska handlingsplanerna bör skapa förutsägbarhet och tydlighet för jordbrukarna och industrin och därigenom uppmuntra utvecklingen av den ekologiska sektorn och försäljningen av ekologiska produkter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar utvidgningen av tillämpningsområdet för förordningen om ekologiskt jordbruk till att omfatta vissa produkter som är nära kopplade till jordbruket och som inte förtecknas i bilaga I till EUF-fördraget, såsom salt. Parlamentet uttrycker dock sin oro över rapporten om ekologiskt salt av den 6 augusti 2021 från expertgruppen för teknisk rådgivning om ekologisk produktion (EGTOP), eftersom rapporten förespråkar en utvidgning av EU:s ekologiska märkning till produktionsmetoder som inte är förenliga med principerna i förordning (EU) 2018/848. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inte följa EGTOP:s råd. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna bör involvera alla berörda parter, särskilt ekologiska jordbrukare och sammanslutningar, kooperativ, lokala och regionala myndigheter, den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin i hela värdekedjan, grossister som handlar med jordbruksbaserade livsmedel, företrädare för konsumentorganisationer och den privata sektorn samt hotell- och restaurangnäringen, inbegripet storkök och sammanslutningar som bedriver livsmedelsutbildning, liksom allmänheten, i en samrådsprocess när de utformar, antar, ser över och genomför sina nationella och/eller regionala ekologiska handlingsplaner, i syfte att uppnå största möjliga synergieffekter och uppnå målet att öka den ekologiskt brukade arealen i enlighet med sina nationella strategiska planer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att den ekologiska produktionen ger bättre avkastning för jordbrukarna även om den ofta innebär högre produktionskostnader, och att det därför krävs att marknadspriser och direktstöd är tillräckliga för att kompensera för dessa kostnader, i syfte att möjliggöra skäliga inkomster för jordbrukarna. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att högre konsumentpriser kan vara ett hinder för expansion, men att sådana priser i dagsläget är ett måste för att stödja den ekologiska sektorn. Parlamentet erinrar om att det i vissa fall inte finns någon marknad för ekologiska jordbruksprodukter, vilket tvingar jordbrukarna att sälja dem som konventionella jordbruksprodukter till ett lägre pris. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet erinrar om att produktionsstandarderna för ekologiskt jordbruk är mycket höga och betonar behovet av att hantera frågan om ekologiska produkters överkomlighet och därmed tillgänglighet. Parlamentet betonar med kraft att producenterna måste stödjas i processen för omställning till ekologisk produktion och gynnas av det ekologiska jordbrukets mervärde. Precis som för konventionella produkter noterar parlamentet att en bättre fördelning av värdet mellan aktörerna i den ekologiska livsmedelskedjan skulle gynna både jordbrukare och konsumenter. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att utvecklingen av den ekologiska sektorn kommer att möjliggöra stordriftsfördelar inom bearbetning och logistik som kommer att öka effektiviteten och medföra lägre kostnader. Parlamentet betonar att direktivet om otillbörliga affärsmetoder är viktigt för sektorns utveckling och för att säkerställa att återförsäljarna inte tillämpar alltför höga vinstmarginaler på ekologiska produkter. Parlamentet anser även att ekologiska produkter skulle kunna inkluderas i programmen inom ramen för fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt, så länge som utbudet är tillräckligt stort. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens arbete för att stärka det övergripande djurskyddet och påpekar att det enligt 2020 års Eurobarometerundersökning om jordbruk och den gemensamma jordbrukspolitiken framkom att 80 % av EU-medborgarna sätter samman ekologiskt jordbruk med större respekt för djurskyddet. Parlamentet understryker i detta sammanhang betydelsen av att stödja ekologisk djurhållning. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker vikten av att påskynda utvecklingen av ekologiskt vattenbruk och den tillhörande marknaden i EU och stärka konsumenternas efterfrågan på och förtroende för dessa produkter. Parlamentet framhäver att var fjärde fiskeriprodukt kommer från vattenbruk. Parlamentet påpekar emellertid att eftersom konsumtionen av dessa produkter huvudsakligen bygger på import, som utgör 60 % av det totala utbudet, finns det en enorm tillväxtpotential som måste tillvaratas för att utveckla det europeiska vattenbruket i allmänhet och det ekologiska vattenbruket i synnerhet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet understryker behovet av att samordna åtgärderna för ekologiskt vattenbruk med de nya strategiska riktlinjerna för ett mer hållbart och konkurrenskraftigt vattenbruk i EU för perioden 2021–2030 och sektorns utveckling i medlemsstaterna och regionerna. |
| --- | --- |

24.

Stimulera efterfrågan och säkerställa konsumenternas förtroende

| 25. | Europaparlamentet stöder kommissionens insatser för att ytterligare främja och dela information om EU:s logotyp för ekologisk produktion bland konsumenterna, bl.a. genom skolprogram, som när de ses över bör ge ekologiska produkter större utrymme, liksom i andra institutioner såsom äldreboenden. Parlamentet stödet främjandet av de lokala logotyper för ekologisk produktion som finns i flera medlemsstater och som erbjuder minst samma garantier som EU:s logotyp för ekologisk produktion och som används tillsammans med den. Parlamentet noterar att skolprogram bör utgöra underlag för en pedagogisk diskussion om kost och hållbara livsmedel och åtföljas av åtgärder som syftar till att informera och utbilda barn om bättre kost. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar att det är av yttersta vikt att konsumentundersökningar om ekologiska produkter följs upp av åtgärder för att ytterligare höja medvetenheten om det ekologiska jordbrukets hälsofördelar liksom fördelar i form av välbefinnande och en hög livskvalitet, samtidigt som man säkerställer att konsumenternas förtroende för konventionella jordbruksmetoders säkerhet och hållbarhet i unionen inte undergrävs. Parlamentet betonar behovet av att tillhandahålla korrekt information så att de nya initiativ som håller på att utvecklas om märkning av hållbara livsmedel inte försvagar EU:s logotyp för ekologisk produktion eller skapar förvirring för konsumenten vad gäller deras respektive omfattning och innebörd. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över vilseledande märkning, förpackningar och marknadsföring som gör det svårt för konsumenterna att skilja mellan konventionella och ekologiska produkter. Parlamentet noterar att förordning (EU) 2018/848 och frekventa oberoende kontroller utgör grunden för konsumenternas förtroende för ekologiska produkter, och uppmanar medlemsstaterna att vara tydliga i sin kommunikation om EU:s logotyp för ekologisk produktion. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar den roll som livsmedelsbutiker och de olika livsmedelskedjorna måste spela för att främja och stödja EU:s logotyp för ekologisk produktion. Parlamentet avvaktar kommissionens framtida initiativ för att ge konsumenterna bättre vägledning i valet av livsmedel med hjälp av märkning, säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer, som bygger på gedigna, oberoende och operativa vetenskapliga rön och kompletta och följdriktiga metoder. Parlamentet noterar att obligatorisk ursprungsmärkning för alla livsmedelsprodukter från EU avsevärt kan öka transparensen och spårbarheten och därigenom bekämpa bedrägerier och olagliga produktionsmetoder samt öka konsumenternas förtroende. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att storkökens krav skiljer sig från hushållens. Parlamentet betonar vikten av att skapa mervärde för leveranskedjan och öka ekologiska produkters bearbetningsnivå för att tillgodose storkökens behov. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att översynen av den miljöanpassade offentliga upphandlingen från 2019 bör få mer publicitet i medlemsstaterna, så att den bidrar till att höja medvetenheten och fungerar som ett kraftfullt incitament för åtgärder för att främja ekologisk produktion och stödja en hälsosammare och mer miljövänlig kost i sådana institutioner som skolor, sjukhus, äldreboenden och fängelser, och att den också kan minska svinnet från ekologiska produkter i medlemsstaterna med överskott. Parlamentet anser att EU:s institutioner bör föregå med gott exempel i sina egna anläggningar. Parlamentet anser att det för att öka användningen av miljöanpassad offentlig upphandling är nödvändigt att samverka med sektorn genom dess representativa organisationer, för att säkerställa att upphandlingen går smidigt. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att undersöka vilka strukturella och logistiska hinder som föreligger och att främja användningen av kriterier för miljöanpassad offentlig upphandling i medlemsstaterna samt åtgärder för att förbättra informationen och utbildningen om och främjandet av ekologiska produkter, för att denna åtgärd ska bli effektivare. Parlamentet anser att beslut om ökad användning av miljöanpassad offentlig upphandling bör fattas på nationell nivå utifrån nationell efterfrågan och de mål som fastställts i de nationella ekologiska handlingsplanerna. Parlamentet anser att den miljöanpassade offentliga upphandlingen måste fästa stor vikt vid EU:s ekologiska produkter, vilket skulle stimulera produktionen och hjälpa EU att nå sina klimatmål. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att ekologisk produktion och bearbetning måste utvecklas på lämpligt sätt på regional och lokal nivå, med deltagande av lokala ekologiska jordbrukare. Parlamentet stöder utvecklingen av regionala hållbara livsmedelssystem som bygger på samarbete mellan alla berörda parter på livsmedelsområdet. Parlamentet beklagar bristen på kontrollerade uppgifter om användningen av ekologiska produkter i offentliga matsalar och restauranger. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet påpekar att de lokala, regionala och nationella myndigheterna, tillsammans med jordbrukarnas sammanslutningar och grossister som handlar med jordbruksbaserade livsmedel, spelar en viktig roll för att stödja struktureringen av den ekologiska sektorn vad gäller produktion, gemensam bearbetning, logistik och handel genom att förenkla tillgången till mark för ekologiska jordbrukare och underlätta samarbetet mellan producenterna, mellan producenter och konsumenter och med livsmedelstjänsterna. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet framhäver vidare den roll som lokala, regionala och nationella myndigheter ska spela för att höja allmänhetens medvetenhet om alla typer av hållbara jordbruksmetoder, tillhandahålla ekologiska produkter i matsalar samt i samband med framtagandet av utbildningsprogram för förskolor och skolor. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att lokala och regionala bondemarknader är ett effektivt redskap för att överbrygga klyftan mellan producenter och konsumenter och bör främjas. Parlamentet erinrar också om att lokala och regionala myndigheter samt jordbrukarsammanslutningar ger ekologiska jordbrukare eller jordbrukare under omställning mycket värdefullt tekniskt stöd, vilket är avgörande för genomförandet av dessa metoder och vilket kräver lämplig finansiering från den gemensamma jordbrukspolitiken och andra källor. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet framhäver att alla myndigheter måste säkerställa att regelverket fortsätter att möjliggöra och stimulera sektorns utveckling, samtidigt som de administrativa bördorna hålls på en så låg nivå som möjligt. Parlamentet påpekar att de lokala och regionala myndigheterna i många medlemsstater sedan länge har gett stöd till utvecklingen av ekologiskt jordbruk, särskilt genom att förvalta och genomföra landsbygdsutvecklingsprogram. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att när de lokala och regionala myndigheterna görs delaktiga behövs det en platsanpassad strategi, i linje med vad som anges i den territoriella agendan 2030, i syfte att ta itu med de skilda behoven i landsbygdsområden, stadsnära områden och stadsområden i hela Europa. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet framhäver att det för att den ekologiska handlingsplanen ska bli framgångsrik kommer att krävas ett starkare engagemang från den privata sektorn för att stimulera efterfrågan och säkra skäliga inkomster för jordbrukarna, särskilt i länder där utvecklingen av marknaderna för ekologiska produkter och den ekologiska produktionen inte har kommit så långt. Parlamentet uppmanar kommissionen att identifiera en uppsättning instrument som gör det möjligt för medlemsstaterna att uppmuntra detaljhandelskedjorna att aktivt bidra till att främja och tillhandahålla information om vikten av ekologisk konsumtion och att skapa lokala leveranskedjor för ekologiska produkter. Parlamentet understryker att en ökning av den ekologiska produktionen i första hand måste stimuleras av större privat efterfrågan och inte uteslutande av politiska incitament. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar vikten av att förbättra insynen i livsmedelskedjan för ekologiska produkter och av att förbättra spårbarheten i alla produktions- och distributionsprocesser i linje med de europeiska konsumenternas krav på att få mer information om varifrån de livsmedel de konsumerar kommer och med vilka metoder de har producerats. Parlamentet välkomnar detaljhandlares frivilliga initiativ att köpa produkter under omställning till ett högre pris, och anser att sådana initiativ bör främjas. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet noterar svårigheterna för detaljhandlare att marknadsföra produkter under omställning för konsumenter, eftersom det saknas harmoniserade marknadsföringsregler, och uppmanar kommissionen att utvärdera åtgärder för att underlätta marknadsföringen av sådana produkter, t.ex. genom harmoniserad märkning. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet understryker att det är mycket viktigt att kommissionen, medlemsstaterna och berörda parter aktivt verkar för att kartlägga hur dagens certifierings- och kontrollmekanismer kan göras kraftfullare för att förhindra bedrägerier inom den ekologiska produktionen och handeln med ekologiska produkter. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet anser att certifierings- och kontrollmekanismerna måste vara bättre anpassade till de ekologiska jordbrukarnas faktiska situation och att processen måste förenklas, bl.a. genom it-lösningar. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet betonar att särskild uppmärksamhet måste fästas vid förfarandena för godkännande av certifieringsorgan. Parlamentet betonar att certifieringsprocessen vid omställningen till ekologiskt jordbruk fortfarande är besvärlig och svårgenomförbar och bör förenklas, särskilt för småbrukare. Parlamentet anser att jordbrukarna bör få hjälp med att täcka sina certifieringskostnader. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar behovet av harmoniserade europeiska system för certifiering av insatsvaror för ekologiskt jordbruk, i syfte att undvika att det uppkommer privata certifieringar med olika krav och kontrollsystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja en harmonisering av den i hela EU genom de ekologiska handlingsplanerna. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka tullkontrollerna genom direkta, enhetliga kontrollmekanismer i samordning med medlemsstaterna och i full överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen, för att förhindra livsmedelsbedrägerier, förfalskning och import av produkter som inte uppfyller EU:s standarder för ekologisk produktion, och för att inte riskera att EU:s ekologiska sektor försätts i en ofördelaktig konkurrenssituation på grund av avsaknaden av global konvergens av standarderna och ökade kostnader för konsumenterna. Parlamentet framhäver i detta sammanhang behovet av att göra de relevanta tullmyndigheterna mer delaktiga, i syfte att garantera de ekologiska produkternas kvalitet och säkerhet och säkerställa rättvis konkurrens mellan producenter i och utanför EU. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet beklagar att den ekologiska handlingsplanen inte nämner de svårigheter och höga kostnader som drabbat sektorn på grund av kravet på att införa lämpliga åtgärder under odling, skörd, transport, lagring och bearbetning för att hålla icke-godkända produkter, såsom, exempelvis, genetiskt modifierade organismer, utanför den ekologiska produktionskedjan. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar att jordbruksprodukter med ursprung i EU är internationellt erkända för sin höga kvalitet. Parlamentet anser att positiva och handelsfrämjande åtgärder behövs för att ytterligare främja ekologiska produkter med ursprung i EU i resten av världen. Parlamentet konstaterar i detta avseende den roll som EU:s säljfrämjande politik för ekologisk produktion skulle kunna spela. Parlamentet understryker att den bör erkänna det breda spektrumet av hållbara produktionsmetoder och produkter liksom hållbar praxis i EU. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet påpekar att geografiska beteckningar, som erhåller stöd genom EU:s säljfrämjande politik, ger ett kraftfullt bidrag till den ekonomiska tillväxten i många landsbygdsområden och är ett flaggskepp inom EU:s jordbruk. Parlamentet begär att kommissionen ska informera det om utrymmet för expansion av den ekologiska marknaden och att den ska påskynda de pågående förhandlingarna om att få till stånd en övergång från likvärdighet till överensstämmelse vad gäller EU:s normer för import av ekologiska produkter. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet stöder den globala omställningen till hållbara livsmedelssystem. Parlamentet anser att åtgärder på EU-nivå, särskilt strategin för den gröna given, bör syfta till att fortlöpande höja miljömedvetenheten på global nivå. Parlamentet beklagar att frihandelsavtal ibland inte tillräckligt väl uppmärksammar de stora skillnader som förekommer avseende standarderna för jordbruksproduktion mellan EU och tredjeländer vad gäller miljöskydd och djurskydd, vilket avskräcker EU:s jordbrukare från ytterligare miljöinvesteringar, även inom ekologisk produktion. |
| --- | --- |

49.

Stimulera omställning och stärka hela värdekedjan

| 50. | För att man ska kunna fullgöra ambitionerna i de nationella strategiska planerna anser Europaparlamentet att det behövs en tillräcklig budget för den gemensamma jordbrukspolitiken liksom garantier för förenlighet med andra EU-fonder och EU-program för att skapa incitament för jordbrukare att ställa om till och upprätthålla ekologiska jordbruksmetoder, genom lämpligt finansierade landsbygdsutvecklingsåtgärder eller finansiellt attraktiva miljösystem, eller genom en kombination av dessa två alternativ. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet förordar att miljösystem ska vara tillgängliga för både konventionella och ekologiska jordbrukare och att dessa system ska utformas på ett sätt som gör att de är förenliga med och kompletterar åtgärderna för miljö- och klimatvänligt jordbruk. Parlamentet påminner om vikten av att stödja ekologiska jordbrukare även efter omställningsfasen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja ett generationsskifte inom det ekologiska jordbruket genom relevant offentlig politik, främja entreprenörskap inom jordbruket bland kvinnor och stödja utvecklingen av lönsamma små och medelstora ekologiska gårdar. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet beklagar att budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken har minskat under de senaste två decennierna samtidigt som kraven på jordbrukssektorn har ökat. Parlamentet noterar att endast 1,8 % av budgeten för den nuvarande gemensamma jordbrukspolitiken används till åtgärder för att stödja ekologiskt jordbruk, och välkomnar att den nya gemensamma jordbrukspolitiken, i synnerhet genom miljösystem och landsbygdsutvecklingsåtgärder, ger medlemsstaterna större flexibilitet att höja beloppen för den ekologiska sektorn. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet noterar att korta, lokala, säsongsbundna och smarta livsmedelskedjor och direktförsäljningsmöjligheter, inbegripet bondemarknader, innebär en potential för ekologiska producenter och landsbygdsekonomier att skapa miljö- och djurskyddsfördelar, samtidigt som de också säkerställer inkomster, bevarar och skapar sysselsättning, säkerställer landsbygdsområdenas vitalitet och överbryggar klyftan mellan producenter och konsumenter i EU. Parlamentet påpekar att marknadsutveckling krävs för en hållbar utveckling av den ekologiska sektorn. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå tillräckliga resurser för investeringar som underlättar utvecklingen av korta livsmedelskedjor, bl.a. genom att öka antalet mobila slakterier eller bearbetningsanläggningar som ligger på gårdarna. Parlamentet anser att användning av lokala leveranskedjor bör främjas inom ramen för förfarandena för offentlig upphandling. Parlamentet betonar att inriktningen på lokal produktion och korta kedjor inte får leda till ytterligare hinder på EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att spela en aktiv roll för att förbättra de ekologiska leveranskedjornas struktur och bygga upp de ekologiska producentorganisationernas kapacitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda ”sektorsspecifika interventioner” och alla tillgängliga medel för att hjälpa de ekologiska producenterna att organisera sig bättre i alla relevanta sektorer och att bistå dem om det skulle uppstå tillfällig överproduktion. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet påpekar att ekologiska gårdar, vilkas produktion är volymmässigt mindre och därmed mer kostsam, kan ha en svagare förhandlingsposition vid kommersiella avtal och därför vara särskilt utsatta för otillbörliga affärsmetoder, särskilt i form av sena betalningar för färskvaror, avbeställningar i sista minuten eller krav på att leverantören ska betala för osålda och kasserade produkter. Parlamentet understryker att det behövs tydliga avtalsvillkor och ett rättvist erkännande av ekologiska jordbruksproducenters insatser, och anser att man bör främja sådana verktyg som leveranskedjeavtal. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens stöd till utvecklingen av biodistrikt, även kallade ekoregioner, i medlemsstaterna, eftersom de är multifunktionella, främjar korta leveranskedjor och skapar synergier bland annat mellan jordbrukare, konsumenter, bearbetningsföretag, detaljhandlare, hotell- och restaurangnäringen och kulturföretag. Parlamentet uppmanar kommissionen att förse medlemsstaterna med information om de instrument de skulle kunna använda för att främja utvecklingen av biodistrikt, med särskild betoning på stadsområden. Parlamentet noterar att en förutsättning för att de ska bli framgångsrika är stark regional integration och de lokala och regionala myndigheternas deltagande. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet betonar den grundläggande betydelsen av att bredda det strukturerade utbytet av kunskaper och bästa praxis om ekologiskt jordbruk bland medlemsstaterna och jordbrukarna. Parlamentet framhäver fördelarna med att intensifiera samarbetet mellan forskare, lantbruksuniversitet och utbildningsväsendet i allmänhet, rådgivningstjänster eller konsulter, jordbrukare och deras sammanslutningar och organisationer samt samhället. Parlamentet framhäver den viktiga roll som de oberoende jordbruksrådgivningstjänster som medlemsstaterna måste ta med i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att spela för utvecklingen av ekologisk produktion, och betonar att tillräckliga ekonomiska medel måste anslås till dem. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet noterar att gemensamma forskningscentrumet, i sin rapport om att modellera miljö- och klimatambitioner i jordbrukssektorn med CAPRI-modellen (8), uppger att det behövs produktivitetsförbättringar när det gäller ekologiskt jordbruk och hantering av näringsämnen, något som kan uppnås genom precisionsjordbruk, ny digital teknik och annan innovativ teknik. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet noterar att innovativa digitala verktyg avsevärt kan öka transparensen och spårbarheten och därigenom bekämpa bedrägerier och olagliga produktionsmetoder samt öka konsumenternas förtroende. Parlamentet uppmuntrar därför kommissionen att bl.a. genom de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken säkerställa större användning av digital teknik, såsom precisionsjordbruk och blockkedjeteknik, inom det ekologiska jordbruket. Parlamentet betonar emellertid att denna teknik kompletterar den hållbarhetsinriktade systembaserade ansatsen visavi ekologiskt jordbruk och att jordbrukarnas integritet, lönsamhet och oberoende i fråga om uppgifter måste säkerställas. |
| --- | --- |

60.

Förbättra det ekologiska jordbrukets bidrag till hållbarheten

| 61. | Europaparlamentet upprepar betydelsen av forskning och innovation för den ekologiska jordbrukssektorns hållbarhet och för att tillmötesgå samhällets förväntningar vad gäller biologisk mångfald, klimatförändringar och klimatanpassning, djurskydd och effektiv resursanvändning, och välkomnar kommissionens avsikt att öronmärka finansiering via Horisont Europa för att stödja dessa mål. Parlamentet betonar i detta sammanhang att forskning och innovation måste uppmuntra omställningen till ekologiskt jordbruk, inbegripet djurhållning, hitta alternativ till vissa insatsvaror både inom jordbruket och i bearbetningsledet för att öka avkastningen och säkerställa tillgången till nödvändiga proteinfoder, vitaminer, växtskyddsmedel, särskilt biologiska bekämpningsmedel, gödselmedel och genetiska resurser för att vidareutveckla kraftfulla jordbrukssystem och öka motståndskraften mot torka, skadedjur och sjukdomar. Parlamentet uppmanar kommissionen att stimulera och främja samarbete mellan forskarsamhällen som forskar om ekologiska och konventionella livsmedel och jordbruksmetoder, särskilt genom det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmuntrar ett vetenskapligt grundat synsätt på markbördighet och behovet av att utveckla, acceptera och främja innovation i nya källor till växtnäringsämnen inom det ekologiska jordbruket, inbegripet ökad återvinning av näringsämnen genom lämplig hantering och avskiljning av näringsämnen och, där så är lämpligt och ändamålsenligt, gödselmedel som framställs från förnybara källor, såsom biomassa och stallgödsel, för att undvika underskott på näringsämnen på lång sikt. Parlamentet påminner om vikten av stallgödsel som ekologiskt gödselmedel och uppmuntrar till en hållbar användning av sådana gödselmedel i odlingscykeln. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera nya återvunna material som innehåller oumbärliga växtnäringsämnen (fosfor, kalium och kväve), för att i framtiden lägga till dem i förteckningen över insatsvaror i förordning (EU) 2018/848, i linje med principerna för ekologiskt jordbruk och med säkerställande av kvalitet, säkerhet och konsumentförtroende. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet efterlyser mer forskning och information om de potentiella fördelarna med användningen av växtbiostimulanter och biobaserade jordförbättringsmedel i ekologiska jordbrukssystem och om hur de bidrar till näringsämnesupptag och bättre resultat i denna produktionsmodell, i syfte att möjliggöra en ökad användning av dem och bidra till att minska klyftan vad gäller avkastning mellan det ekologiska och det konventionella jordbruket. Parlamentet påpekar att det genom att man främjar användningen av en för varje enskild gård lämplig specifik kombination av olika externa näringsämnen, utöver biologisk kvävefixering, skulle kunna vara möjligt att hantera utmaningen med obalanser i näringsämnesbudgetarna i de ekologiska jordbrukssystemen. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet framhåller det brådskande behovet av att i EU utveckla produktionen av ekologiska vegetabiliska proteiner och stimulera produktionen av ekologiska baljväxter, även i fodersystem, för att minska den ekologiska sektorns importberoende. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att utarbeta en särskild strategisk plan i detta avseende. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet välkomnar det ekologiska jordbrukets bidrag till minskad användning av syntetiska bekämpningsmedel, och uppmanar kommissionen att när man utarbetar den nya lagstiftningen om hållbar användning av bekämpningsmedel definiera biologiska bekämpningsmedel och att öka tillgången till sådana bekämpningsmedel och naturliga ämnen, som kan användas i mycket större utsträckning, genom att förbättra och påskynda utvärderings- och godkännandeprocessen. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om parlamentets resolution av den 15 februari 2017 om bekämpningsmedel med låg risk och biologiskt ursprung (9) och betonar behovet av att stödja utvecklingen av säkra, effektiva och överkomliga alternativa växtskyddsmedel och uppmuntra en bredare användning av dem, särskilt genom att förenkla både godkännandeförfarandet för allmänkemikalier och en utvidgad användning av dem, som en viktig beståndsdel i utvecklingen av ekologisk produktion. Parlamentet framhäver behovet av att skapa förutsättningar för lika tillgång till ekologiska växtskyddsmedel och gödselmedel i medlemsstaterna. Parlamentet betonar att bekämpningsmedelsrester i miljön även kan påverka ekologiska produkter. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet påpekar att ekologiska jordbrukare, som säkerställer höga miljöstandarder i produktionen, inte får hållas ansvariga för risker som de inte har någon kontroll över, och uppmanar kommissionen att ytterligare främja en harmoniserad hantering av förekomsten av bekämpningsmedelsrester. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet framhäver vikten av att det finns tillräcklig tillgång till ekologiskt utsäde av hög kvalitet, heterogent växtförökningsmaterial samt högavkastande växtsorter, inhemska sorter och lokalt anpassade sorter. Parlamentet påpekar deras potential att stärka motståndskraften mot växtsjukdomar och mot påverkan från klimatförändringarna. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att öka insatserna, bl.a. med hjälp av särskilda åtgärder, för att förbättra marknaden för ekologiskt utsäde, och anser att övergångsperioder skulle vara till hjälp i detta hänseende. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att tillräckliga ekonomiska medel avsätts för forskning om ekologiskt utsäde och ekologisk husdjursavel. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet framhäver vikten av att stödja program för bevarande och urval av lokala arter som är härdiga och därför särskilt lämpade för ekologiskt jordbruk. Parlamentet betonar att man måste stödja traditionell växtförädling för utvecklingen av sunda och motståndskraftiga sorter och att det behövs moderna, hållbara och innovativa metoder när man utvecklar nya ekologiska utsäden och jordbruksmetoder, för att upprätthålla ett starkt skydd för människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet framhäver i detta sammanhang att vetenskapliga innovationer i fråga om växtförädling kan spela en viktig roll, i synnerhet för att stärka växtsorternas motståndskraft, främja mångfalden av genetiska resurser och stärka livsmedelsproduktionssystemen, men påminner samtidigt om att användningen av genetiskt modifierade organismer inte är tillåten inom det ekologiska jordbruket. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att utvidga EU:s marknadsobservatoriers analys till att omfatta ekologiska produkter. Parlamentet betonar vikten av att stärka insamlingen av och förbättra tillgången till exakta och aktuella uppgifter, även på regional nivå, om den ekologiska sektorn för att få en bättre bild av dess miljömässiga, ekonomiska och sociala påverkan. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet anser att detta bör omfatta uppgifter om sektorns bidrag till miljömässig hållbarhet, tillsammans med uppgifter om produktion, bearbetning, konsumtion, bl.a. i hotell- och restaurangnäringen och i offentliga matsalar, handel inom EU och med länder utanför EU, priser fritt gård och detaljhandelspriser, konsumentpreferenser, leveranskedjornas struktur, mervärde och jordbrukarnas andel av leveranskedjorna. Parlamentet är övertygat om att sådana uppgifter behövs för att utforma och övervaka EU:s strategi för ekologisk produktion och vidta åtgärder för att avhjälpa obalanser mellan utbud och efterfrågan, utvärdera konsumtions- och produktionsmönstren och öka insynen i och förtroendet för den ekologiska sektorn. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet konstaterar att ett gemensamt europeiskt dataområde för jordbruk har potential att öka konsumenternas kunskap och förtroende och förbättra spårbarheten i den ekologiska leveranskedjan. Parlamentet betonar att det för att stimulera efterfrågan är nödvändigt att identifiera konsumentbehoven med hjälp av relevanta analyser. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra kommunikationen om den ekologiska sektorns ekonomiska resultat. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra omfattande studier och analyser av vilka effekter en utvidgning av det ekologiska jordbruket skulle få för såväl klimatförändringarna som livsmedelsförsörjningen i EU. |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 2.

(2)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 1.

(3)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 25.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2021)0425.

(5)  EUT L 435, 6.12.2021, s. 1.

(6)  EUT L 435, 6.12.2021, s. 262.

(7)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 2.

(8)  Barreiro Hurle, J., Bogonos, M., Himics, M., Hristov, J., Perez Dominguez, I., Sahoo, A., Salputra, G., Weiss, F., Baldoni, E. och Elleby, C., Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2021.

(9)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 184.

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/33

---

P9_TA(2022)0137

Förföljelse av minoriteter på grund av trosuppfattning eller religion

Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2022 om förföljelse av minoriteter på grund av trosuppfattning eller religion (2021/2055(INI))

(2022/C 465/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 18 och 26 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 18 och 26 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 4, 18, 24, 26 och 27 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 4, 18, 24, 26 och 27 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 13 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 13 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

| — | med beaktande av artiklarna 6 och 21 i Fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6 och 21 i Fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artikel 17 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 10, 14, 21 och 22 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10, 14, 21 och 22 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 9 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, artikel 2 i dess första protokoll och artikel 12 i protokoll nr 12 till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, artikel 2 i dess första protokoll och artikel 12 i protokoll nr 12 till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1948 om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1948 om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord,

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings förklaring av den 25 november 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grund av religion eller trosuppfattning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings förklaring av den 25 november 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grund av religion eller trosuppfattning,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings förklaring av den 18 december 1992 om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings förklaring av den 18 december 1992 om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter,

| — | med beaktande av FN:s människorättsråds resolution av den 24 mars 2011 om bekämpning av intolerans, negativa stereotyper, stigmatisering av, och diskriminering, uppmaning till våld samt våldshandlingar mot personer på grund av religion eller trosuppfattning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s människorättsråds resolution av den 24 mars 2011 om bekämpning av intolerans, negativa stereotyper, stigmatisering av, och diskriminering, uppmaning till våld samt våldshandlingar mot personer på grund av religion eller trosuppfattning,

| — | med beaktande av Rabat-handlingsplanen av den 5 oktober 2012 för förbud mot främjande av nationellt hat, rashat eller religiöst hat som innebär uppvigling till diskriminering, fientlighet eller våld, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Rabat-handlingsplanen av den 5 oktober 2012 för förbud mot främjande av nationellt hat, rashat eller religiöst hat som innebär uppvigling till diskriminering, fientlighet eller våld,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings beslut av den 28 maj 2019, där den 22 augusti fastslogs som den internationella dagen till minne av offren för våldshandlingar på grund av övertygelse eller religion, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings beslut av den 28 maj 2019, där den 22 augusti fastslogs som den internationella dagen till minne av offren för våldshandlingar på grund av övertygelse eller religion,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings förklaring av den 21 januari 2021 om att främja en fredlig och tolerant kultur för att skydda religiösa platser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings förklaring av den 21 januari 2021 om att främja en fredlig och tolerant kultur för att skydda religiösa platser,

| — | med beaktande av rapporterna av den 15 juli 2019 och den 3 mars 2021 från FN:s särskilda rapportör om minoritetsfrågor till FN:s råd för mänskliga rättigheter, där man särskilt tar upp begreppet minoritet respektive den utbredda inriktningen på minoriteter genom hatpropaganda i sociala medier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna av den 15 juli 2019 och den 3 mars 2021 från FN:s särskilda rapportör om minoritetsfrågor till FN:s råd för mänskliga rättigheter, där man särskilt tar upp begreppet minoritet respektive den utbredda inriktningen på minoriteter genom hatpropaganda i sociala medier,

| — | med beaktande av rapporten av den 12 oktober 2020 från FN:s särskilda rapportör om religions- och trosfrihet, där man tar upp vikten av att skydda religions- och trosfriheten för alla, för ett framgångsrikt genomförande av Agenda 2030 för hållbar utveckling och hur personer som tillhör religiösa minoriteter eller trosminoriteter riskerar att ”hamna på efterkälken”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 12 oktober 2020 från FN:s särskilda rapportör om religions- och trosfrihet, där man tar upp vikten av att skydda religions- och trosfriheten för alla, för ett framgångsrikt genomförande av Agenda 2030 för hållbar utveckling och hur personer som tillhör religiösa minoriteter eller trosminoriteter riskerar att ”hamna på efterkälken”,

| — | med beaktande av årsrapporten från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 28 december 2020 om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 28 december 2020 om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter,

| — | med beaktande av Marrakechförklaringen av den 27 januari 2016 om religiösa minoriteters rättigheter i övervägande muslimska majoritetssamhällen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Marrakechförklaringen av den 27 januari 2016 om religiösa minoriteters rättigheter i övervägande muslimska majoritetssamhällen,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 november 2009 om religions- och trosfrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 november 2009 om religions- och trosfrihet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 21 februari 2011 om intolerans, diskriminering och våld på grund av religion eller trosuppfattning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 21 februari 2011 om intolerans, diskriminering och våld på grund av religion eller trosuppfattning,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 22 februari 2021 om EU:s prioriteringar i FN:s forum för mänskliga rättigheter 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 22 februari 2021 om EU:s prioriteringar i FN:s forum för mänskliga rättigheter 2021,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer av den 24 juni 2013 om främjande och skydd av religions- och trosfriheten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer av den 24 juni 2013 om främjande och skydd av religions- och trosfriheten,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer av den 18 mars 2019 om mänskliga rättigheter – icke-diskriminering inom de yttre åtgärderna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer av den 18 mars 2019 om mänskliga rättigheter – icke-diskriminering inom de yttre åtgärderna,

| — | med beaktande av rapporterna från det särskilda sändebudet för främjande av religions- och trosfrihet utanför EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från det särskilda sändebudet för främjande av religions- och trosfrihet utanför EU,

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–24, som ska finansieras inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–24, som ska finansieras inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027,

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (COM(2018)0460) och det ändrade förslaget till denna förordning (COM(2020)0459), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (COM(2018)0460) och det ändrade förslaget till denna förordning (COM(2020)0459),

| — | med beaktande av att Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet tilldelades Raif Badawi 2015, Nadia Murad och Lamiya Aji Bashar 2016 och Ilham Tohti 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet tilldelades Raif Badawi 2015, Nadia Murad och Lamiya Aji Bashar 2016 och Ilham Tohti 2019,

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om diskriminering (1) baserad på kasttillhörighet, särskilt punkt 6 om religion som en samverkande faktor i fråga om diskriminering och övergrepp, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om diskriminering (1) baserad på kasttillhörighet, särskilt punkt 6 om religion som en samverkande faktor i fråga om diskriminering och övergrepp,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2019 om EU:s riktlinjer och mandatet för EU:s särskilda sändebud för främjandet av religions- och trosfrihet utanför EU (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2019 om EU:s riktlinjer och mandatet för EU:s särskilda sändebud för främjandet av religions- och trosfrihet utanför EU (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2016 om det så kallade IS/Daish systematiska massmord på religiösa minoriteter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2016 om det så kallade IS/Daish systematiska massmord på religiösa minoriteter (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2017 om bekämpande av människorättskränkningar mot bakgrund av krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten, däribland folkmord (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2017 om bekämpande av människorättskränkningar mot bakgrund av krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten, däribland folkmord (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2018 om situationen i Syrien (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2018 om situationen i Syrien (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 oktober 2018 om utbredda godtyckliga frihetsberövanden av uigurer och kazaker i Uiguriska autonoma regionen Xinjiang (6), av den 18 april 2019 om Kina, särskilt situationen för religiösa och etniska minoriteter (7), av den 19 december 2019 om situationen för uigurerna i Kina (”China Cables”) (8) och av den 17 december 2020 om tvångsarbete och uigurernas situation i Uiguriska autonoma regionen Xinjiang (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 oktober 2018 om utbredda godtyckliga frihetsberövanden av uigurer och kazaker i Uiguriska autonoma regionen Xinjiang (6), av den 18 april 2019 om Kina, särskilt situationen för religiösa och etniska minoriteter (7), av den 19 december 2019 om situationen för uigurerna i Kina (”China Cables”) (8) och av den 17 december 2020 om tvångsarbete och uigurernas situation i Uiguriska autonoma regionen Xinjiang (9),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 7 juli (10) och 15 december 2016 (11), 14 september (12) och 14 december 2017 (13), och 19 september 2019 (14) om Myanmar/Burma, särskilt situationen för rohingyafolket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 7 juli (10) och 15 december 2016 (11), 14 september (12) och 14 december 2017 (13), och 19 september 2019 (14) om Myanmar/Burma, särskilt situationen för rohingyafolket,

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om situationen för de grundläggande friheterna i Algeriet (15) och av den 26 november 2020 om den försämrade människorättssituationen i Algeriet, särskilt fallet med journalisten Khaled Drareni (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om situationen för de grundläggande friheterna i Algeriet (15) och av den 26 november 2020 om den försämrade människorättssituationen i Algeriet, särskilt fallet med journalisten Khaled Drareni (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 december 2019 om kränkningar av de mänskliga rättigheterna, bland annat religionsfriheten, i Burkina Faso (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 december 2019 om kränkningar av de mänskliga rättigheterna, bland annat religionsfriheten, i Burkina Faso (17),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2020 om Nigeria, särskilt den senaste tidens terroristattacker (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2020 om Nigeria, särskilt den senaste tidens terroristattacker (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 april 2021 om Pakistans blasfemilagar, särskilt fallet med Shagufta Kausar och Shafqat Emmanuel (19), och i vilken fallet med Asia Bibi också nämns, av den 14 april 2016 om Pakistan, särskilt attacken i Lahore (20) och av den 13 december 2018 om Iran, särskilt fallet Nasrin Sotoudeh (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 april 2021 om Pakistans blasfemilagar, särskilt fallet med Shagufta Kausar och Shafqat Emmanuel (19), och i vilken fallet med Asia Bibi också nämns, av den 14 april 2016 om Pakistan, särskilt attacken i Lahore (20) och av den 13 december 2018 om Iran, särskilt fallet Nasrin Sotoudeh (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020 om covid-19-pandemins utrikespolitiska konsekvenser (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020 om covid-19-pandemins utrikespolitiska konsekvenser (22),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 29 april 2021 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om förbindelserna mellan EU och Indien (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 29 april 2021 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om förbindelserna mellan EU och Indien (23),

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 9 juni 2021 om de 75:e och 76:e sessionerna i FN:s generalförsamling (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 9 juni 2021 om de 75:e och 76:e sessionerna i FN:s generalförsamling (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2018 (25), särskilt punkterna 42, 43 och 45, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2018 (25), särskilt punkterna 42, 43 och 45,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2021 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2019 (26), särskilt punkterna 103, 104, 106 och 107, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2021 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2019 (26), särskilt punkterna 103, 104, 106 och 107,

| — | med beaktande av verksamheten i Europaparlamentets tvärpolitiska grupp för religions- och trosfrihet och religiös tolerans, |
| --- | --- |

—

med beaktande av verksamheten i Europaparlamentets tvärpolitiska grupp för religions- och trosfrihet och religiös tolerans,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0071/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0071/2022), och av följande skäl:

| A. | FN:s människorättsfördrag, tillsammans med internationell rätt och EU-rätt, innehåller normer för skydd av rättigheterna för personer som tillhör trosminoriteter eller religiösa minoriteter som en integrerad del av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

A.

FN:s människorättsfördrag, tillsammans med internationell rätt och EU-rätt, innehåller normer för skydd av rättigheterna för personer som tillhör trosminoriteter eller religiösa minoriteter som en integrerad del av de mänskliga rättigheterna.

| B. | Rätten till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet innefattar frihet att välja vad man ska tro eller inte tro, frihet att grunda, ansluta sig till, ändra eller överge en religion eller trosuppfattning utan några begränsningar, och frihet – antingen enskilt eller inom en gemenskap och antingen privat eller offentligt – att uttrycka sin religion eller tro med avseende på andakt, undervisning, sedvänjor och ritualer. Denna frihet innebär även att religiösa, sekulära och konfessionslösa organisationer har rätt att ha en erkänd ställning som juridisk person. Religions- och trosfriheten omfattar också rätten att uttrycka kritiska eller satiriska åsikter om religioner och religiösa auktoriteter som ett legitimt uttryck för tankefrihet eller konstnärligt skapande. |
| --- | --- |

B.

Rätten till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet innefattar frihet att välja vad man ska tro eller inte tro, frihet att grunda, ansluta sig till, ändra eller överge en religion eller trosuppfattning utan några begränsningar, och frihet – antingen enskilt eller inom en gemenskap och antingen privat eller offentligt – att uttrycka sin religion eller tro med avseende på andakt, undervisning, sedvänjor och ritualer. Denna frihet innebär även att religiösa, sekulära och konfessionslösa organisationer har rätt att ha en erkänd ställning som juridisk person. Religions- och trosfriheten omfattar också rätten att uttrycka kritiska eller satiriska åsikter om religioner och religiösa auktoriteter som ett legitimt uttryck för tankefrihet eller konstnärligt skapande.

| C. | Enligt artikel 21 i EU-fördraget ska EU främja och skydda respekten för människors värde och de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, som delar av grundprinciperna för sin utrikespolitik. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 21 i EU-fördraget ska EU främja och skydda respekten för människors värde och de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, som delar av grundprinciperna för sin utrikespolitik.

| D. | Religions- och trosfriheten kränks i ett betydande antal av världens länder. Många människor lever i länder som tillämpar eller tolererar allvarliga kränkningar av tanke-, samvets-, religions- och trosfriheten. |
| --- | --- |

D.

Religions- och trosfriheten kränks i ett betydande antal av världens länder. Många människor lever i länder som tillämpar eller tolererar allvarliga kränkningar av tanke-, samvets-, religions- och trosfriheten.

| E. | Diskriminering och förföljelse av minoriteter på grund av trosuppfattning eller religion utförs av olika aktörer – stater, icke-statliga aktörer eller en kombination av båda – och kan ta sig olika uttryck, inbegripet dödanden, tortyr, fysiska angrepp, massfängslanden, godtyckliga gripanden, påtvingade försvinnanden, utomrättsliga avrättningar, tvång, tvångskonvertering, kidnappning, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, könsrelaterat våld, våldtäkt, fysiskt och psykiskt våld, påtvingad födelsekontroll och påtvingade aborter, tvångsarbete och tvångsförflyttningar, människohandel, hot, utestängning, diskriminerande och orättvis behandling, trakasserier, expropriering, begränsad tillgång till medborgarskap, valda befattningar, sysselsättning, utbildning, hälso- och sjukvårdstjänster, administrativa tjänster, förstörelse av platser för religionsutövning, kyrkogårdar och kulturarv samt hatpropaganda på och utanför internet. |
| --- | --- |

E.

Diskriminering och förföljelse av minoriteter på grund av trosuppfattning eller religion utförs av olika aktörer – stater, icke-statliga aktörer eller en kombination av båda – och kan ta sig olika uttryck, inbegripet dödanden, tortyr, fysiska angrepp, massfängslanden, godtyckliga gripanden, påtvingade försvinnanden, utomrättsliga avrättningar, tvång, tvångskonvertering, kidnappning, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, könsrelaterat våld, våldtäkt, fysiskt och psykiskt våld, påtvingad födelsekontroll och påtvingade aborter, tvångsarbete och tvångsförflyttningar, människohandel, hot, utestängning, diskriminerande och orättvis behandling, trakasserier, expropriering, begränsad tillgång till medborgarskap, valda befattningar, sysselsättning, utbildning, hälso- och sjukvårdstjänster, administrativa tjänster, förstörelse av platser för religionsutövning, kyrkogårdar och kulturarv samt hatpropaganda på och utanför internet.

| F. | Covid-19-pandemin har förvärrat förföljelsen av och våldet mot personer som tillhör trosminoriteter och religiösa minoriteter i en del länder. Dessutom har hälsokrisen gett vissa länder en förevändning för förföljelseåtgärder med syften som inte har med pandemin att göra. Personer som tillhör trosminoriteter och religiösa minoriteter har blivit särskilt sårbara för infektioner och dödsfall vid covid-19 på grund av ojämlik tillgång till tillfredsställande sjukvård. |
| --- | --- |

F.

Covid-19-pandemin har förvärrat förföljelsen av och våldet mot personer som tillhör trosminoriteter och religiösa minoriteter i en del länder. Dessutom har hälsokrisen gett vissa länder en förevändning för förföljelseåtgärder med syften som inte har med pandemin att göra. Personer som tillhör trosminoriteter och religiösa minoriteter har blivit särskilt sårbara för infektioner och dödsfall vid covid-19 på grund av ojämlik tillgång till tillfredsställande sjukvård.

| G. | Kvinnor som tillhör trosminoriteter eller religiösa minoriteter löper särskild risk att utsättas för ökad diskriminering och ökat våld, varav båda är kopplade till samverkande faktorer såsom kön, religion, kasttillhörighet, etnisk bakgrund, maktobalanser och patriarkat och i vissa fall rättfärdigas med hjälp av religiösa eller trosmässiga motiv. Det är svårare för dem att utöva rätten att lämna en religiös grupp eller ett trossamfund på grund av att man inte är socialt eller ekonomiskt oberoende, eller för att man blir hotad eller förlorar vårdnaden om sina barn. |
| --- | --- |

G.

Kvinnor som tillhör trosminoriteter eller religiösa minoriteter löper särskild risk att utsättas för ökad diskriminering och ökat våld, varav båda är kopplade till samverkande faktorer såsom kön, religion, kasttillhörighet, etnisk bakgrund, maktobalanser och patriarkat och i vissa fall rättfärdigas med hjälp av religiösa eller trosmässiga motiv. Det är svårare för dem att utöva rätten att lämna en religiös grupp eller ett trossamfund på grund av att man inte är socialt eller ekonomiskt oberoende, eller för att man blir hotad eller förlorar vårdnaden om sina barn.

| H. | Könsrelaterat våld och diskriminering med religiösa motiv består. Kvinnor och hbtqi-personer är fortsatt utsatta för diskriminering och våld i religionens namn, både av offentliga och icke-offentliga aktörer. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), inklusive abort, förbjuds i religionens namn av både statliga och icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

H.

Könsrelaterat våld och diskriminering med religiösa motiv består. Kvinnor och hbtqi-personer är fortsatt utsatta för diskriminering och våld i religionens namn, både av offentliga och icke-offentliga aktörer. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), inklusive abort, förbjuds i religionens namn av både statliga och icke-statliga aktörer.

| I. | All förföljelse på grund av religion eller trosuppfattning förtjänar största möjliga fördömande och snabba reaktioner från nationella regeringar och internationella aktörer. |
| --- | --- |

I.

All förföljelse på grund av religion eller trosuppfattning förtjänar största möjliga fördömande och snabba reaktioner från nationella regeringar och internationella aktörer.

| J. | Sedvänjor med anknytning till urbefolkningars trosuppfattningar eller religioner är en del av ett folks kulturella identitet. Urbefolkningar har rätt att främja, utveckla och upprätthålla sina institutionella strukturer och säregna vanor, traditioner och rutiner, samt sin egen andlighet och trosutövning enligt internationella normer för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

J.

Sedvänjor med anknytning till urbefolkningars trosuppfattningar eller religioner är en del av ett folks kulturella identitet. Urbefolkningar har rätt att främja, utveckla och upprätthålla sina institutionella strukturer och säregna vanor, traditioner och rutiner, samt sin egen andlighet och trosutövning enligt internationella normer för mänskliga rättigheter.

| K. | I nästan alla världens regioner verkar minoritetsgrupper riskera att betraktas som ”terroristgrupper” och personer ur dessa minoritetsgrupper riskerar att arresteras anklagade för ”extremism” eller ”olagliga handlingar”. Vissa regeringar använder sig av nationella säkerhetsimperativ och åtgärder för att bekämpa terrorism och göra det straffbart att tillhöra vissa religiösa sammanslutningar och trossamfund eller att delta i deras aktiviteter. Sådana metoder utgör ett allvarligt undergrävande av religions- och trosfriheten. |
| --- | --- |

K.

I nästan alla världens regioner verkar minoritetsgrupper riskera att betraktas som ”terroristgrupper” och personer ur dessa minoritetsgrupper riskerar att arresteras anklagade för ”extremism” eller ”olagliga handlingar”. Vissa regeringar använder sig av nationella säkerhetsimperativ och åtgärder för att bekämpa terrorism och göra det straffbart att tillhöra vissa religiösa sammanslutningar och trossamfund eller att delta i deras aktiviteter. Sådana metoder utgör ett allvarligt undergrävande av religions- och trosfriheten.

| L. | Trosminoriteter eller religiösa minoriteter saknar ofta tillräcklig nationell representation. Lagstiftningen exkluderar ofta dessa minoritetsgruppers behov och intressen, och regeringar använder sig av olika utomrättsliga metoder som förföljer, avlegitimiserar och stigmatiserar dessa minoritetsgrupper. |
| --- | --- |

L.

Trosminoriteter eller religiösa minoriteter saknar ofta tillräcklig nationell representation. Lagstiftningen exkluderar ofta dessa minoritetsgruppers behov och intressen, och regeringar använder sig av olika utomrättsliga metoder som förföljer, avlegitimiserar och stigmatiserar dessa minoritetsgrupper.

| M. | I många konflikter och kriser runt om i världen har angrepp på kulturarvet varit ett instrument för symboliskt våld och politisering av kulturarvet. De religiösa aspekterna av dessa konflikter har direkt bidragit till humanitära kriser, tvångsförflyttningar, migration och kränkningar av religiösa och kulturella rättigheter och mänsklig värdighet. Dessa konflikter och kriser kan polarisera samhällen, länder, regioner, etniska grupper och befolkningsgrupper och öka risken för våldsamma konflikter. Därför kan förstörelse och plundring av kulturarv vara ett krigsvapen och en varningssignal om framtida massövergrepp. Dessutom utgör denna förstörelse och plundring väsentliga hinder för dialog, fred och försoning. |
| --- | --- |

M.

I många konflikter och kriser runt om i världen har angrepp på kulturarvet varit ett instrument för symboliskt våld och politisering av kulturarvet. De religiösa aspekterna av dessa konflikter har direkt bidragit till humanitära kriser, tvångsförflyttningar, migration och kränkningar av religiösa och kulturella rättigheter och mänsklig värdighet. Dessa konflikter och kriser kan polarisera samhällen, länder, regioner, etniska grupper och befolkningsgrupper och öka risken för våldsamma konflikter. Därför kan förstörelse och plundring av kulturarv vara ett krigsvapen och en varningssignal om framtida massövergrepp. Dessutom utgör denna förstörelse och plundring väsentliga hinder för dialog, fred och försoning.

| N. | Förstörelsen av kulturarvet gör samhällen, särskilt religiösa samhällen, sårbara, eftersom de berövas en viktig del av sin identitet. Extremistgrupper och andra konfliktparter kan lätt sprida sitt inflytande i områden där identiteten och den sociala sammanhållningen har försvagats och splittringen i samhällena har förstärkts. |
| --- | --- |

N.

Förstörelsen av kulturarvet gör samhällen, särskilt religiösa samhällen, sårbara, eftersom de berövas en viktig del av sin identitet. Extremistgrupper och andra konfliktparter kan lätt sprida sitt inflytande i områden där identiteten och den sociala sammanhållningen har försvagats och splittringen i samhällena har förstärkts.

| O. | När det gäller internationella brott som har sin grund i religion eller tro har gärningsmännen, med några få undantag, åtnjutit strafflöshet, och därför har övergreppen kunnat fortsätta. |
| --- | --- |

O.

När det gäller internationella brott som har sin grund i religion eller tro har gärningsmännen, med några få undantag, åtnjutit strafflöshet, och därför har övergreppen kunnat fortsätta.

| P. | Enligt FN:s folkmordskonvention från 1948 är stater och offentliga myndigheter skyldiga att inte bara straffa förövare av folkmord utan även att förebygga sådana brott från första början. |
| --- | --- |

P.

Enligt FN:s folkmordskonvention från 1948 är stater och offentliga myndigheter skyldiga att inte bara straffa förövare av folkmord utan även att förebygga sådana brott från första början.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar sitt orubbliga engagemang för att främja och skydda rättigheterna för personer som tillhör trosminoriteter eller religiösa minoriteter överallt i världen, inbegripet deras rätt att anta, byta, välja, uppvisa, utöva eller överge sin trosuppfattning eller religion, med respekt för principerna om jämlikhet och icke-diskriminering. Parlamentet fördömer i skarpast möjliga ordalag all förföljelse, allt våld, alla uppviglingar till våld och alla terroristhandlingar som riktar sig mot en minoritet på grund av trosuppfattning eller religion, eller avsaknad av sådan. Parlamentet betonar att kränkningar av dessa mänskliga rättigheter i vissa fall kan utgöra folkmord eller brott mot mänskligheten. Parlamentet fördömer förnekandet av eller försöken att minimera sådana kränkningar och bekräftar både sitt åtagande att utrota dem och sitt stöd till offren. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att stater har huvudansvaret för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för personer som tillhör trosminoriteter och religiösa minoriteter, inklusive deras rätt att utöva sin religion eller trosuppfattning och att vara fria att inte tro, och att skydda dem mot kränkningar av dessa rättigheter, i synnerhet brott mot mänskligheten och folkmord. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser det mycket viktigt att främja och säkerställa att alla människor, oavsett trosuppfattning, religion, tankar eller samvete, integreras i sina samhällen och i det politiska, socioekonomiska och kulturella livet samt att säkerställa att deras värdighet, medborgarskap, individuella rättigheter och frihet respekteras. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att tanke-, samvets-, tros- och religionsfrihet, inbegripet frihet att förrätta andakt, iaktta, utöva och undervisa, frihet att tro eller inte tro, frihet att ansluta sig till teistiska, icke-teistiska, agnostiska eller ateistiska uppfattningar samt rätten till avfällighet är skyddade mänskliga rättigheter enligt internationell rätt. Parlamentet betonar att främjandet och skyddet av dessa rättigheter har bidragit till att främja mänskliga rättigheter och demokrati i ett antal sammanhang, inbegripet i repressiva miljöer. Parlamentet erkänner att kränkningar av dessa rättigheter ofta förvärrar, eller ger upphov till, intolerans, vilket ofta utgör tidiga indikatorer på potentiellt våld och konflikter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet erinrar om att det bidrar enormt till social och politisk stabilitet, fattigdomsminskning, demokratiskt styre och konfliktförebyggande om man bekämpar diskrimineringen av alla minoriteter, oavsett deras traditioner, trosuppfattningar eller religion, och främjar och skyddar deras rättigheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att förföljelse av minoritetsgrupper på grund av trosuppfattning eller religion ofta är sammanflätad med andra diskrimineringsgrunder, särskilt sådana som har med nationellt eller etniskt ursprung, kön eller kast att göra. Parlamentet framhåller de fall där trosgrupper eller religiösa grupper utsätts för förföljelse, även när de har en stark närvaro på en stats territorium eller inte utgör en demografisk minoritet, men befinner sig i en sårbar situation som gör att de lätt kan utsättas för våld och förtryck. Parlamentet framhäver också att konvertiter som lämnar en majoritetsreligion kan komma att uppleva allvarliga kränkningar av sina mänskliga rättigheter, däribland fängslande, tvångsskilsmässa, kidnappning, fysiskt våld och mord. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet är djupt oroat över de höga nivåerna av tvång, diskriminering, trakasserier, våld och förtryck av personer som tillhör trosminoriteter eller religiösa minoriteter som en global företeelse som intensifieras i vissa regioner. Parlamentet konstaterar att detta drabbar många religiösa samfund, såsom buddhism, kristendom, hinduism, islam och judendom blanda andra religioner, samt grupper av människor som är ateister, humanister, agnostiker eller som inte identifierar sig med någon tro eller religion. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar på det djupaste att icke-religiösa, sekulära och humanistiska organisationer allt oftare utsätts för förföljelse i ett antal länder över hela världen, också genom att det i massiv skala som aldrig förr hetsas till att människor hatas och dödas. Parlamentet är kritiskt till att otaliga individer och organisationer i det civila samhället angrips för att de fredligt ifrågasätter, kritiserar eller uttalar sig satiriskt om religiösa övertygelser. Parlamentet betonar att pågående kränkningar av tanke- och yttrandefrihet sker över geografiska och kulturella gränser, även i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att förövarna av förföljelser inbegriper auktoritära regimer, regeringar som är benägna att tvinga fram dominanta etniska eller religiösa befolkningsgruppers företräde framför minoriteter, terroristorganisationer, politiska och religiösa extremistpartier eller extremistgrupper, och ibland även familjemedlemmar, vänner och grannar till de drabbade, till exempel när de drabbade byter religiös tillhörighet eller överger sin religiösa tillhörighet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar den positiva roll som vissa trossamfund, religiösa samfund och trosbaserade icke-statliga organisationer spelar i den humanitära verksamheten i konfliktområden, i kampen mot miljöförstöring, i förespråkandet av fred och försoning och i att bidra till utveckling. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet inser att kyrkor, trosbaserade organisationer och andra trosbaserade och religiösa institutioner och sammanslutningar spelar en betydande roll i utvecklingsländers sociala struktur. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att vissa trosbaserade organisationer spelar en strategiskt viktig roll när det gäller att påverka och utöva inflytande på medlemmar av de samhällen de verkar i, för att man ska komma fram till förståelse och förespråkande av viktiga frågor såsom hiv, hälso- och sjukvård inom området sexuell och reproduktiv hälsa och flickors och kvinnors egenmakt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att kyrkor och andra trosbaserade och religiösa institutioner och trosbaserade organisationer ofta är de enda som erbjuder hälso- och sjukvård och andra sociala tjänster i avlägsna områden i vissa utvecklingsländer samt i konfliktbenägna miljöer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att aktörer inom humanitärt arbete bör få utbildning om vad som upplevs som särskilt känsligt av personer som tillhör religiösa minoriteter och trosminoriteter på platser där människor har fördrivits, för att en rad flyktingbefolkningar ska få mer inkluderande bistånd och skydd. |
| --- | --- |

14.

Att hantera de viktigaste utmaningar som förföljelse av religiösa minoriteter innebär

| 15. | Europaparlamentet betonar att det är ytterst viktigt att förövarna av människorättskränkningar mot personer som tillhör trossamfund eller religiösa minoriteter ställs till svars. Parlamentet betonar att det är av yttersta vikt att genomföra omfattande utredningar av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, att se till att offren och deras familjer har faktisk tillgång till rättslig prövning och rättsmedel samt att ge dem tillräcklig gottgörelse. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att skyndsamt arbeta med relevanta FN-mekanismer och FN-kommittéer för att intensifiera deras utredning av aktuella människorättskränkningar mot trosminoriteter eller religiösa minoriteter runt om i världen. Parlamentet bekräftar i detta avseende sitt stöd för Internationella brottmålsdomstolen och understryker vikten av dess roll när det gäller att lagföra de allvarligaste brotten. Parlamentet konstaterar att Romstadgans tillämpningsområde omfattar både brott mot mänskligheten och folkmord mot grupper på grund av trosuppfattning eller religion och fastställer en grundläggande internationell rättslig ram för att bekämpa strafflöshet. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att öka sitt ekonomiska stöd till Internationella brottsmålsdomstolen och uppmanar FN:s medlemsstater att engagera sig i kampen mot strafflöshet i detta avseende genom att ratificera Romstadgan. Parlamentet betonar behovet av att arbeta för att förebygga våldshandlingar på grund av trosuppfattning eller religion, särskilt internationella brott såsom folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Parlamentet betonar att EU och dess medlemsstater behöver inrätta mekanismer som gör det möjligt för dem att övervaka tidiga varningstecken och riskfaktorer avseende internationella brott, genom FN:s ram för analys av massövergrepp, analysera dem och tillhandahålla uttömmande svar, bland annat i enlighet med skyldigheten att förebygga och straffa brottet folkmord. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar med oro att de flesta hatbrotten i hela världen på grund av trosuppfattning eller religion rapporteras i otillräcklig utsträckning och inte leder till åtal. Parlamentet uppmanar rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och EU:s medlemsstater att samarbeta med tredjeländer för att anta förebyggande och bekämpande åtgärder mot hatbrott, samt för att anta lagstiftning som till fullo är förenlig med internationella standarder för yttrande-, tros- och religionsfrihet. Parlamentet uppmanar även regeringarna att inrätta omfattande datainsamlingssystem för hatbrott på grundval av religion och andra diskriminerande handlingar mot trossamfund eller religiösa samfund. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar rådet och EU:s medlemsstater att införa sanktioner mot personer och entiteter som är ansvariga för eller inblandade i allvarliga systematiska överträdelser mot eller kränkningar av religions- eller trosfriheten, i enlighet med det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet är bestört över den förvärrade förföljelsen av trosminoriteter eller religiösa minoriteter under covid-19-pandemin. Parlamentet fördömer det faktum att personer som tillhör trosminoriteter eller religiösa minoriteter har utsetts till syndabockar, anklagats för att ha spridit covid-19-viruset och utsatts för diskriminering eller blivit nekade när det gäller tillgång till offentlig hälso- och sjukvård, livsmedel eller humanitärt bistånd, på grundval av kriterier som hör samman med religion eller trosuppfattning. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker att humanitärt bistånd måste tillhandahållas utan någon som helst diskriminering och fördömer skarpt all diskriminering på grund av religionstillhörighet i samband med distributionen av humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att erkänna urbefolkningarnas rättigheter, trosuppfattningar och värden och åta sig att genom EU:s utrikestjänst på ett heltäckande sätt ta itu med den särskilda diskriminering som urbefolkningarna möter på grund av deras trosuppfattning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet är bekymrat över tillämpningen av hädelselagar och religiösa lagar som har företräde framför nationella lagar i vissa länder. Parlamentet fördömer djupt att kvinnor och flickor som tillhör trosminoriteter eller religiösa minoriteter särskilt och i ökande utsträckning har gjorts till måltavla när ändamålet är att skada deras befolkningsgrupp som helhet. Parlamentet betonar att de är särskilt utsatta för våldsamma attacker, kidnappningar, våldtäkt, sexuellt och könsrelaterat våld, tvångskonvertering, tvångssterilisering och abort, kvinnlig könsstympning, tvångsäktenskap och tidiga äktenskap samt frihetsberövande i hemmet. Parlamentet fördömer skarpt alla dessa människorättskränkningar mot dem och betonar att nedstängningsåtgärder som vidtagits under covid-19-pandemin har gjort deras människorättssituation än mer osäker och ytterligare begränsat deras tillgång till information. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet fördömer alla handlingar som utgör eller uppmanar till våld, förföljelse, tvång och diskriminering av personer på grund av kön eller sexuell läggning, även av religiösa ledare eller på grund av religiösa skäl eller trosuppfattningar. Parlamentet betonar att skyddet av ”tradition” eller ”offentlig moral” inte i något fall får motsäga internationella bestämmelser om de mänskliga rättigheterna som stater måste efterleva. Parlamentet betonar särskilt diskrimineringen på arbetsmarknaden, inom utbildningssystemet, i fråga om tillgången till rättvisa och effektiva rättsmedel, på bostadsmarknaden och inom sjukvården. Parlamentet uttrycker djup oro över missbruket och utnyttjandet av trosuppfattning eller religion för att införa diskriminerande politik, lagar, inbegripet straffrättsliga lagar, eller restriktioner som strider mot och undergräver hbtqi-personers, kvinnors och flickors rättigheter och begränsar tillgången till grundläggande tjänster, såsom utbildning och hälso- och sjukvård, inbegripet sexuella och reproduktiva rättigheter, kriminaliserar abort i samtliga fall, kriminaliserar äktenskapsbrott eller underlättar religiösa sedvänjor som kränker de mänskliga rättigheterna. Parlamentet efterlyser ett upphävande av relevant politik och relevanta lagar eller restriktioner som ofta omsätts i nationell lagstiftning som sekulära begränsningar. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet fördömer de religiösa kulter vars verksamhet inriktar sig på befolkningsgrupper från utvecklingsländerna och använder olika knep för att dra ekonomisk nytta av de svaga punkterna hos dessa migrantgrupper i Europa och som torgför snedvridna världsbilder, som ofta införlivar homofobi, transfobi och kvinnofientlighet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet fördömer människorättskränkningar, sexuella övergrepp, sekterism samt de ekonomiska oegentligheter som religiösa missioner och ledare begått i flera utvecklingsländer. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet fördömer användningen av lagstiftning om säkerhet, uppvigling, störning av den allmänna ordningen och bekämpning av terrorism och extremism som ett instrument för att förfölja eller kriminalisera personer som tillhör trosminoriteter eller religiösa minoriteter, förbjuda eller begränsa dem att utöva eller ge uttryck för sin tro eller sin religion, stänga platser för religionsutövning och avskräcka från medlemskap i eller registrering av trossamfund eller religiösa sammanslutningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att noggrant övervaka genomförandet av sådan lagstiftning och att konsekvent ta upp denna fråga i bilaterala dialoger med de berörda regeringarna. Parlamentet uppmanar med kraft EU:s medlemsstater att avvisa alla eventuella begäranden från utländska myndigheter om rättsligt och polisiärt samarbete i enskilda rättsliga ärenden om de grundar sig på sådan lagstiftning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet fördömer skarpt alla former av tvångsmässiga frihetsberövanden i statliga omskolningsläger, tvångsarbete eller utnyttjande av personer som tillhör trosminoriteter eller religiösa minoriteter, där målen bland annat är att tvinga dem att överge sin religion och assimilera sig i den dominerande kulturen eller det dominerande språket eller tankesättet. Parlamentet fördömer också den omfattande användningen av digital övervakningsteknik för att övervaka, kontrollera och förtrycka personer som tillhör trosminoriteter eller religiösa minoriteter. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet beklagar djupt begränsningar av tillgången till laglig dokumentation och registreringar för organisationer och individer som tillhör trosminoriteter och religiösa minoriteter och påminner om att en juridisk identitet är en rättighet som måste garanteras alla medborgare på lika villkor. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet beklagar djupt att myndighet i över 70 länder i världen verkställer strafflagar eller avser införa ny lagstiftning som föreskriver straff för blasfemi, hädelse, apostasi, ärekränkning eller förolämpning av religion, och konvertering, inbegripet dödsstraff. Parlamentet konstaterar att de lagar som redan finns används i oproportionell utsträckning mot personer som tillhör trosminoriteter eller religiösa minoriteter, och ger upphov till ett klimat av våld, diskriminering och religiös intolerans, vilket kan inbegripa mobbvåld mot minoritetsgrupper och förstörelse av platser för religionsutövning. Parlamentet uppmanar EU att intensifiera sin politiska dialog med alla berörda länder i syfte att upphäva dessa lagar. Parlamentet betonar att EU:s yttre åtgärder till stöd för främjandet av religions- och trosfrihet skulle gynnas av gemensamma insatser från EU:s och medlemsstaternas sida för att avskaffa blasfemilagar i hela världen. Parlamentet uppmanar EU att föregå med gott exempel genom att ta itu med sin interna situation i detta avseende. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar behovet av att skydda människorättsförsvarare, rättstillämpare, icke-statliga organisationer och aktivister från civilsamhället som stöder och skyddar dem som förföljs på grund av sin tro eller sin religion. Parlamentet fördömer att man tillgriper beskyllningar om blasfemi, apostasi eller andra anklagelser som bygger på religiösa grunder för att utöva sträng kontroll över dessa människor och organisationer i fråga om deras berättigade verksamhet, även på internet och i sociala medier. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att stater med obligatorisk värnplikt bör tillåta vapenvägran, inbegripet på grund av religion eller tro, och möjliggöra alternativ nationell tjänstgöring. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att bristande kunskap om och otillräckligt erkännande av mångfalden av religioner och trosuppfattningar för enskilda individer och samhällen skulle kunna pådriva skevheter och stereotyper som bidrar till ökade spänningar, missförstånd, diskriminerande åsikter och bristande respekt mellan enskilda personer. Parlamentet påminner om att offentlig utbildning som omfattar undervisning om en särskild religion eller trosuppfattning enligt FN:s råd för de mänskliga rättigheterna är oförenlig med rätten till tanke-, samvets- och religionsfriheten om inte icke-diskriminerande undantag eller alternativ tillhandahålls som tillfredsställer de berörda personernas och deras målsmäns önskemål. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet understryker vikten av strategiska metoder och utbildningsinitiativ som omfattar utbildning och interkulturell, interkonfessionell och interreligiös dialog, inbegripet dialoger mellan religiösa ledare och organisationer i det civila samhället, för att bekämpa förföljelse och intolerans och hatpropaganda mot minoriteter på grund av tro eller religion. Parlamentet framhåller att interkulturell, interkonfessionell och interreligiös dialog kan fungera som en katalysator för att utveckla en känsla av förtroende, respekt och förståelse och för att bygga upp ömsesidig respekt och försoning, i syfte att lära sig att leva tillsammans på ett fredligt och konstruktivt sätt i ett mångkulturellt sammanhang. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att ungdomar i utvecklingsländerna är särskilt mottagliga för extremistiska ideologier och att utbildning av god kvalitet är en av de viktigaste faktorerna för bekämpningen av radikalisering. Parlamentet konstaterar att extremiströrelser ofta brukar dra nytta av statens svaga närvaro på landsbygden. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet beklagar djupt att sociala medieplattformar och nätverk alltmer utnyttjas som arenor för hot och uppvigling till hat och våld. Parlamentet framhåller att trosminoriteter och religiösa minoriteter fortsätter att utsättas för hatpropaganda både på och utanför internet från enskilda personer och organiserade grupper över hela det politiska och religiösa spektrumet, och uppmanar regeringarna att hantera och motverka detta. |
| --- | --- |

34.

Förstärkning av EU:s utrikespolitik och yttre åtgärder för mänskliga rättigheter, i syfte att skydda tros- och religionsfriheten för personer som tillhör minoritetsgrupper

| 35. | Europaparlamentet noterar att tjänsten som EU:s särskilda sändebud för främjande av religions- och trosfrihet utanför EU har varit vakant i mer än ett år. Parlamentet upprepar sin uppmaning till rådet och kommissionen att göra en öppen och heltäckande bedömning av effektiviteten av och mervärdet för det särskilda sändebudets ståndpunkt, att förse det särskilda sändebudet med tillräckliga resurser och att på lämpligt sätt stödja det särskilda sändebudets institutionella mandat, kapacitet och uppgifter. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att garantera insyn i nomineringen av det särskilda sändebudet och dess mandat, verksamhet och rapporteringsskyldigheter. Parlamentet understryker att det särskilda sändebudets arbete främst bör inriktas på att främja tanke-, samvets-, religions- och trosfrihet och rätten att inte ha någon trosuppfattning alls, rätten till avfällighet och rätten att ansluta sig till ateistiska åskådningar, samtidigt som uppmärksamhet fästs vid situationen för utsatta icke-troende. Parlamentet rekommenderar att det särskilda sändebudet samarbetar nära med och kompletterar EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och arbetsgruppen för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen, utrikestjänsten och EU:s medlemsstater att ta itu med förföljelse på grund av trosuppfattning eller religion som en av prioriteringarna i EU:s utrikespolitik för mänskliga rättigheter, i linje med EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati för 2020–2024. Parlamentet betonar att det behövs en strategi med flera nivåer och flera aktörer för att skydda och främja tros- och religionsfriheten, som omfattar mänskliga rättigheter, dialog, medling samt konfliktlösning och konfliktförebyggande, i samarbete med flera statliga och icke-statliga aktörer, såsom trosbaserade organisationer, religiösa ledare, grupper med icke-troende, civilsamhällets organisationer och försvarare av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet efterlyser ett ökat samarbete med FN:s initiativ på detta område. Parlamentet upprepar sin begäran om en regelbunden och offentlig översyn av EU:s riktlinjer om religions- och trosfrihet, som gör det möjligt att bedöma genomförandet av dem och förslag till uppdatering av dem. Parlamentet noterar att det fastställs i EU:s riktlinjer att arbetsgruppen för de mänskliga rättigheterna ska utvärdera deras genomförande efter tre år och att ingen sådan utvärdering har delats eller offentliggjorts. Parlamentet anser att denna utvärdering bör framhäva bästa praxis, identifiera områden för förbättringar och innehålla konkreta rekommendationer om genomförandet av riktlinjerna, i enlighet med en angiven tidsplan och delmål. Parlamentet anser att utvärderingen ska inkluderas i EU:s årliga rapporter om mänskliga rättigheter och demokrati i världen. Parlamentet begär också att lägesrapporter om genomförandet av riktlinjerna regelbundet ska överlämnas till parlamentet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att förstärka de juridiska och institutionella skyddsmekanismerna för att trygga de mänskliga rättigheterna för personer som tillhör trosminoriteter och religiösa minoriteter, samt för alla som befinner sig i en utsatt situation, bland annat kvinnor och flickor, personer av annan etnisk härkomst eller kast, äldre personer och personer med funktionsnedsättning, migranter, flyktingar och internflyktingar samt hbtqi-personer, så att de fullständigt skyddas utgående från sina grundläggande rättigheter och inte diskrimineras på grund av sin trosuppfattning eller religion. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet understryker att utnyttjande av religion och trosuppfattning som slagträ är en stor drivkraft bakom konflikter i hela världen. Parlamentet betonar att förföljelse och diskriminering på grund av religion och tro tvingar många människor och folkgrupper att utvandra eller bli internflyktingar. Parlamentet uppmanar kommissionen och EU:s medlemsstater att bistå alla fördrivna personer, även dem som tillhör trosminoriteter eller religiösa minoriteter, som frivilligt vill återvända till sina hemländer när de materiella och säkerhetsmässiga förhållandena tillåter det och de omständigheter som ledde till att de lämnade landet inte längre föreligger, särskilt genom att bidra till deras försörjningsmöjligheter och återuppbyggnaden av deras bostäder och grundläggande infrastruktur, såsom skolor och sjukhus. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess partner att överväga en kartläggning av religionens roll i olika konflikter, att identifiera och samverka med befintliga positiva handlingar från religiösa ledare när det gäller fredsbyggande insatser, konfliktanalys och konfliktförebyggande, samt att lyssna till och bedöma en åsiktsmångfald från religiösa grupper i både majoritets- och minoritetsställning. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet påpekar att våld mot religiösa minoriteter i samband med konflikter också kan leda till att de såsom flyktingar utsätts för ytterligare angrepp till följd av att de humanitära principerna om neutralitet och allmängiltighet feltolkas och det finns utbredda föreställningar om att religionen antingen är oviktig eller en splittringsfaktor. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och EU:s delegationer att inkludera mål som specifikt rör förföljelse av minoriteter på grund av trosuppfattning eller religion för alla relevanta situationer, som en del av landsstrategierna för mänskliga rättigheter och demokrati för 2021–2024. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och EU:s delegationer att konsekvent ta upp allmänna frågor och specifika fall som rör förföljelse eller diskriminering av trosminoriteter eller religiösa minoriteter i människorättsdialoger med partnerländer och i FN:s människorättsforum, samtidigt som man följer en resultatinriktad strategi och inbegriper ett jämställdhetsperspektiv. Parlamentet upprepar att ledamöterna av Europaparlamentet bör få tillgång till innehållet i dessa landsstrategier. Parlamentet konstaterar att ateism och icke-religiösa grupper växer snabbt över hela världen och bör behandlas lika i EU:s politiska ram. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet påpekar att icke-statliga aktörer i vissa stater är den huvudsakliga källan till diskriminering av minoriteter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inte fokusera enbart på diskriminering från myndighetshåll och att arbeta med partnerländerna för att åtgärda orsakerna till att minoriteter diskrimineras i samhället, varvid hatpropaganda särskilt bör uppmärksammas. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar EU-delegationerna och medlemsstaternas representationer att stödja försvarare av de mänskliga rättigheterna och journalister som är verksamma inom frågor som rör trosminoriteter eller religiösa minoriteter och, där detta är möjligt, underlätta utfärdandet av nödvisum och tillhandahålla tillfälligt skydd i EU:s medlemsstater när dessa individer utsätts för risk. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja civilsamhällets organisationer och sociala kampanjer som främjar tolerans för och medvetenhet om andra trossamfund och religioner än majoritetsreligionen, särskilt humanister och ateister i länder där de utsätts för särskilt allvarliga former av diskriminering. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att närmare granska människorättssituationen för trosminoriteter och religiösa minoriteter i tredjeländer och genomförandet av dessa länders relaterade åtaganden enligt bilaterala avtal med EU. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att särskilt granska tredjeländers stödberättigande enligt det allmänna preferenssystemet. Parlamentet förespråkar ett system som gradvis ger preferens till ett tredjeland på grundval av dess efterlevnad av åtaganden avseende mänskliga rättigheter, inbegripet i fråga om religions- och trosfrihet. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar att EU bör beakta vilka konkreta utmaningar som religiösa, etniska och språkliga minoriteter brukar stå inför när det gäller tillgången till humanitärt bistånd, till följd av att de är marginaliserade, aktivt görs till måltavla eller har en svag socioekonomisk ställning. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma i vilken mån minoriteter faktiskt kan få tillgång till humanitärt bistånd och att säkerställa att dess humanitära politik inte förbiser minoriteter. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet beklagar djupt förstörelsen av och skadorna på religiösa platser, vilka utgör en grundmurad del av kulturarvet och begär att dessa skyddas och återställs. Parlamentet rekommenderar att EU inkluderar skyddet av kulturarvet som en del av sina utrikespolitiska yttre åtgärder i syfte att bevara freden, främja försoning och förebygga konflikter. Parlamentet rekommenderar att EU använder samarbete om kulturarv som en del av förtroendeskapande åtgärder i fredsprocesser. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa tillräcklig finansiering för frågor som rör skydd av personer som tillhör trosminoriteter eller religiösa minoriteter, inom ramen för det tematiska programmet för mänskliga rättigheter inom instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen. Parlamentet uppmanar EU att säkerställa respekten för principerna om mångfald, neutralitet och rättvisa och att strikt avstå från att stärka politik eller lagstiftning som gynnar en trosuppfattning eller religiös grupp framför andra när medel anslås för detta ändamål. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet rekommenderar att EU:s multilaterala engagemang i syfte att främja och integrera respekten för trosminoriteter eller religiösa minoriteter i människorättspolitiken i hela världen. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stärka samarbetet med FN, Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), att intensifiera öppna och konstruktiva dialoger med Afrikanska unionen, Amerikanska samarbetsorganisationen, Sydostasiatiska nationers förbund, Islamiska samarbetsorganisationen och andra regionala organisationer, och skapa allianser med tredjeländer eller grupper av likasinnade stater för att tillhandahålla internationella lösningar på människorättsfrågor som berör trosminoriteter och religiösa minoriteter, särskilt dem som är mest sårbara eller utgör måltavlor i konfliktområden. Parlamentet rekommenderar också att EU fortsätter att vara huvudsaklig förslagsställare för resolutioner om tanke-, samvets-, religions- och trosfrihet i FN:s generalförsamling och FN:s råd för mänskliga rättigheter. Parlamentet efterlyser gemensamma initiativ från EU och FN för att ta itu med förföljelse och diskriminering av religiösa minoriteter eller trosminoriteter och icke-troende. Parlamentet uppmanar EU att intensifiera samarbetet med FN:s råd för mänskliga rättigheter, särskilt genom de särskilda förfarandena i FN:s råd för mänskliga rättigheter, kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och den särskilda rapportören om religions- och trosfrihet. Parlamentet rekommenderar att särskilda sändebud för religions- och trosfrihet i EU:s medlemsstater delar bästa praxis och har ett nära samarbete med varandra. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet understryker vikten av den 22 augusti som FN:s internationella dag till minne av offren för våldshandlingar på grund av religion eller övertygelse. Parlamentet uppmanar rådet, kommissionen och EU:s medlemsstater att ägna särskild uppmärksamhet åt denna dag i sin planering och aktivt samarbeta med trosminoriteter eller religiösa minoriteter för att visa sitt engagemang för att främja och skydda deras friheter och arbeta för att förhindra framtida våldshandlingar och intolerans mot dem. |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Förenta nationerna. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  EUT C 181, 19.5.2016, s. 69.

(2)  EUT C 411, 27.11.2020, s. 30.

(3)  EUT C 35, 31.1.2018, s. 77.

(4)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 69.

(5)  EUT C 162, 10.5.2019, s. 119.

(6)  EUT C 11, 13.1.2020, s. 25.

(7)  EUT C 158, 30.4.2021, s. 2.

(8)  EUT C 255, 29.6.2021, s. 60.

(9)  EUT C 445, 29.10.2021, s. 114.

(10)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 134.

(11)  EUT C 238, 6.7.2018, s. 112.

(12)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 109.

(13)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 91.

(14)  EUT C 171, 6.5.2021, s. 12.

(15)  EUT C 232, 16.6.2021, s. 12.

(16)  EUT C 425, 20.10.2021, s. 126.

(17)  EUT C 255, 29.6.2021, s. 45.

(18)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 83.

(19)  EUT C 506, 15.12.2021, s. 77.

(20)  EUT C 58, 15.2.2018, s. 151.

(21)  EUT C 388, 13.11.2020, s. 127.

(22)  EUT C 425, 20.10.2021, s. 63.

(23)  EUT C 506, 15.12.2021, s. 109.

(24)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 150.

(25)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 25.

(26)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 94.

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/44

---

P9_TA(2022)0138

En EU-strategi för att främja utbildning för barn i världen

Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2022 om en EU-strategi för att främja utbildning för barn i världen och mildra konsekvenserna av covid-19-pandemin (2021/2209(INI))

(2022/C 465/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989,

| — | med beaktande av artikel 26 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, artikel 18 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, artiklarna 13 och 14 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och artikel 10 i FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 26 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, artikel 18 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, artiklarna 13 och 14 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och artikel 10 i FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling som antogs 2015 och FN:s rapport om målen för hållbar utveckling från 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling som antogs 2015 och FN:s rapport om målen för hållbar utveckling från 2021,

| — | med beaktande av de allmänna kommentarerna från FN:s kommitté för barnets rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de allmänna kommentarerna från FN:s kommitté för barnets rättigheter (1),

| — | med beaktande av FN:s riktlinjer för alternativ omvårdnad av barn av den 18 december 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s riktlinjer för alternativ omvårdnad av barn av den 18 december 2009,

| — | med beaktande av FN:s globala studie om barn som frihetsberövats av den 11 juli 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s globala studie om barn som frihetsberövats av den 11 juli 2019,

| — | med beaktande av FN:s policydokument av den 15 april 2020 om hur barn påverkas av covid-19-pandemin, och det positiva svaret på detta, undertecknat av 173 länder, under ledning av EU och gruppen med latinamerikanska och västindiska stater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s policydokument av den 15 april 2020 om hur barn påverkas av covid-19-pandemin, och det positiva svaret på detta, undertecknat av 173 länder, under ledning av EU och gruppen med latinamerikanska och västindiska stater,

| — | med beaktande av det politiska svaret från OECD av den 19 oktober 2020 om hur covid-19-pandemin påverkar invandrare och deras barn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det politiska svaret från OECD av den 19 oktober 2020 om hur covid-19-pandemin påverkar invandrare och deras barn,

| — | med beaktande av Unescos konvention mot diskriminering inom undervisningen, som antogs den 14 december 1960, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos konvention mot diskriminering inom undervisningen, som antogs den 14 december 1960,

| — | med beaktande av broschyren Mission: Recovering Education in 2021 från Unicef, Unesco och Världsbanken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av broschyren Mission: Recovering Education in 2021 från Unicef, Unesco och Världsbanken,

| — | med beaktande av artikel 49 i Amerikanska samarbetsorganisationens stadga från 1967, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 49 i Amerikanska samarbetsorganisationens stadga från 1967,

| — | med beaktande av artikel 11 i Afrikanska stadgan om barnets rättigheter och välfärd från 1990, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11 i Afrikanska stadgan om barnets rättigheter och välfärd från 1990,

| — | med beaktande av artiklarna 17 och 25 i den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från 1981, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 17 och 25 i den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från 1981,

| — | med beaktande av artikel 31 i Sydostasiatiska nationers förbunds förklaring om de mänskliga rättigheterna från 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 31 i Sydostasiatiska nationers förbunds förklaring om de mänskliga rättigheterna från 2012,

| — | med beaktande av artikel 14 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 14 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 3.5 och 21 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 3.5 och 21 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s utvecklingsprogram från april 2021 Leaving No One Behind: Impact of COVID-19 on the Sustainable Development Goals (SDGs), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s utvecklingsprogram från april 2021 Leaving No One Behind: Impact of COVID-19 on the Sustainable Development Goals (SDGs),

| — | med beaktande av den europeiska barngarantin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska barngarantin,

| — | med beaktande av det internationella året för avskaffande av barnarbete 2021 och kommissionens nolltoleransstrategi för barnarbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det internationella året för avskaffande av barnarbete 2021 och kommissionens nolltoleransstrategi för barnarbete,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2019 om barnets rättigheter med anledning av 30-årsjubileet för konventionen om barnets rättigheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2019 om barnets rättigheter med anledning av 30-årsjubileet för konventionen om barnets rättigheter (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om Syrienkonflikten – 10 år efter revolten (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om Syrienkonflikten – 10 år efter revolten (3),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kultur och utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kultur och utbildning,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0058/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0058/2022), och av följande skäl:

| A. | Nästan fem miljoner människor i världen har dött på grund av covid-19-pandemin, vilket har fått regeringar över hela världen att vidta extraordinära åtgärder för att begränsa spridningen av covid-19-viruset, bland annat genom att stänga skolor och begränsa tillträdet till utbildningslokaler. |
| --- | --- |

A.

Nästan fem miljoner människor i världen har dött på grund av covid-19-pandemin, vilket har fått regeringar över hela världen att vidta extraordinära åtgärder för att begränsa spridningen av covid-19-viruset, bland annat genom att stänga skolor och begränsa tillträdet till utbildningslokaler.

| B. | Nya varianter intensifierar hälsokrisen med covid-19, medan konflikter och andra kriser, inbegripet klimatkrisen, fortsätter att utsätta barn runt om i världen för en ökad risk för att inte uppnå lägsta kunskapsnivåer. |
| --- | --- |

B.

Nya varianter intensifierar hälsokrisen med covid-19, medan konflikter och andra kriser, inbegripet klimatkrisen, fortsätter att utsätta barn runt om i världen för en ökad risk för att inte uppnå lägsta kunskapsnivåer.

| C. | Tillgång till utbildning är en internationellt erkänd grundläggande mänsklig rättighet som är absolut nödvändig för att utöva andra mänskliga rättigheter. Rätten till utbildning innebär att grundskolan är obligatorisk och universell och tillgänglig för alla. |
| --- | --- |

C.

Tillgång till utbildning är en internationellt erkänd grundläggande mänsklig rättighet som är absolut nödvändig för att utöva andra mänskliga rättigheter. Rätten till utbildning innebär att grundskolan är obligatorisk och universell och tillgänglig för alla.

| D. | Unicef uppskattar att över 168 miljoner barn har förlorat ett helt års utbildning i samband med skolstängningar på grund av åtgärder mot covid-19, medan uppgifter från Unesco gör gällande att utbildningen har påverkats avsevärt för 800 miljoner elever i hela världen som i genomsnitt förlorade två tredjedelar av ett skolår. |
| --- | --- |

D.

Unicef uppskattar att över 168 miljoner barn har förlorat ett helt års utbildning i samband med skolstängningar på grund av åtgärder mot covid-19, medan uppgifter från Unesco gör gällande att utbildningen har påverkats avsevärt för 800 miljoner elever i hela världen som i genomsnitt förlorade två tredjedelar av ett skolår.

| E. | Sedan mars 2020 har omkring 194 länder tvingats stänga skolor i hela landet på grund av covid-19-pandemin, vilket har påverkat mer än 1,8 miljarder skolelever i världen och skurit av deras tillgång till utbildning och andra viktiga förmåner som skolor tillhandahållit. Skolor i vissa regioner är fortfarande stängda. Stängningen av skolor har i allt högre grad gjort att barn utsatts för våld, övergrepp och utnyttjande, även i hemmet. Partiella eller totala skolstängningar påverkar utsatta och marginaliserade barn främst genom att de ojämlikheter som finns inom utbildningssystemen ökar och alla aspekter av deras dagliga liv rubbas. |
| --- | --- |

E.

Sedan mars 2020 har omkring 194 länder tvingats stänga skolor i hela landet på grund av covid-19-pandemin, vilket har påverkat mer än 1,8 miljarder skolelever i världen och skurit av deras tillgång till utbildning och andra viktiga förmåner som skolor tillhandahållit. Skolor i vissa regioner är fortfarande stängda. Stängningen av skolor har i allt högre grad gjort att barn utsatts för våld, övergrepp och utnyttjande, även i hemmet. Partiella eller totala skolstängningar påverkar utsatta och marginaliserade barn främst genom att de ojämlikheter som finns inom utbildningssystemen ökar och alla aspekter av deras dagliga liv rubbas.

| F. | Enligt Unicef har en tredjedel av barnen i världen inte tillgång till internet, vilket skapar hinder för tillgången till distansundervisning/digitalt lärande. Behovet av distansutbildnings- och undervisningsprogram kommer att kvarstå efter covid-19-pandemin, särskilt i länder som drabbats av naturkatastrofer och konflikter. E-lärande har skapat nya utmaningar för lärare när det gäller att underlätta elevernas lärande och upprätthålla sociala kontakter. Covid-19-pandemin och de påskyndade innovativa åtgärderna som vidtagits för att säkerställa kontinuerligt lärande för barn utgör en möjlighet att ställa om utbildningen och göra den mer framåtblickande, inkluderande, flexibel och motståndskraftig. Program för distansundervisning måste vara tillgängliga för alla barn, med beaktande av de socioekonomiska utmaningar som barn kan ställas inför, liksom deras bristande tillgång till internet, sändningar eller digitala medier. |
| --- | --- |

F.

Enligt Unicef har en tredjedel av barnen i världen inte tillgång till internet, vilket skapar hinder för tillgången till distansundervisning/digitalt lärande. Behovet av distansutbildnings- och undervisningsprogram kommer att kvarstå efter covid-19-pandemin, särskilt i länder som drabbats av naturkatastrofer och konflikter. E-lärande har skapat nya utmaningar för lärare när det gäller att underlätta elevernas lärande och upprätthålla sociala kontakter. Covid-19-pandemin och de påskyndade innovativa åtgärderna som vidtagits för att säkerställa kontinuerligt lärande för barn utgör en möjlighet att ställa om utbildningen och göra den mer framåtblickande, inkluderande, flexibel och motståndskraftig. Program för distansundervisning måste vara tillgängliga för alla barn, med beaktande av de socioekonomiska utmaningar som barn kan ställas inför, liksom deras bristande tillgång till internet, sändningar eller digitala medier.

| G. | De ekonomiska konsekvenserna som covid-19-pandemin innebär för föräldrar har i sin tur påverkat deras barns hälsa, välbefinnande och tillgång till utbildning. Skolstängningarna visade att föräldrarna inte var förberedda för distans- och hemundervisning. Vissa förvärvsarbetande föräldrar utan ekonomiska medel eller alternativ har tvingats lämna sina barn hemma ensamma, medan andra, främst kvinnor, har tvingats sluta arbeta, vilket har lett till att familjer hamnat i fattigdom. |
| --- | --- |

G.

De ekonomiska konsekvenserna som covid-19-pandemin innebär för föräldrar har i sin tur påverkat deras barns hälsa, välbefinnande och tillgång till utbildning. Skolstängningarna visade att föräldrarna inte var förberedda för distans- och hemundervisning. Vissa förvärvsarbetande föräldrar utan ekonomiska medel eller alternativ har tvingats lämna sina barn hemma ensamma, medan andra, främst kvinnor, har tvingats sluta arbeta, vilket har lett till att familjer hamnat i fattigdom.

| H. | Mer än 90 procent av länderna införde någon form av distansundervisning under de akuta skolstängningarna. Lärande på distans gynnade främst barn på grundskole- och gymnasienivå, medan barn på förskolenivå riskerar att inte vara förberedda inför grundskolan. |
| --- | --- |

H.

Mer än 90 procent av länderna införde någon form av distansundervisning under de akuta skolstängningarna. Lärande på distans gynnade främst barn på grundskole- och gymnasienivå, medan barn på förskolenivå riskerar att inte vara förberedda inför grundskolan.

| I. | Skolbarn runt om i världen har redan gått miste om omkring 1,8 biljoner timmars skolundervisning sedan början av covid-19-pandemin, och över 39 miljarder skolmåltider har inte serverats globalt på grund av skolstängningar (4). |
| --- | --- |

I.

Skolbarn runt om i världen har redan gått miste om omkring 1,8 biljoner timmars skolundervisning sedan början av covid-19-pandemin, och över 39 miljarder skolmåltider har inte serverats globalt på grund av skolstängningar (4).

| J. | Långt före covid-19-pandemin stod världen redan inför en global inlärningskris som inte bara orsakades av begränsad tillgång till utbildning på grund av fattigdom, långt pendelavstånd till närmaste skola, skadliga könsnormer, diskriminering av utsatta grupper, miljörisker och konflikter, utan också på grund av skolundervisning som inte nödvändigtvis leder till inlärning. Pandemin har förvärrat barnens kritiska situation i ett antal konfliktregioner, vilken ofta kännetecknas bland annat av mindre trygghet, ökad utsatthet inför klimatförändringarnas effekter och angrepp på utbildningsanstalter, och det medför att barn löper större risk att rekryteras till konflikter, vilket utgör en allvarlig kränkning av barns rättigheter och internationell humanitär rätt. 617 miljoner barn och ungdomar världen över uppnår inte en miniminivå för färdigheter i läsning (5) och matematik, trots att två tredjedelar av dem går i skolan. |
| --- | --- |

J.

Långt före covid-19-pandemin stod världen redan inför en global inlärningskris som inte bara orsakades av begränsad tillgång till utbildning på grund av fattigdom, långt pendelavstånd till närmaste skola, skadliga könsnormer, diskriminering av utsatta grupper, miljörisker och konflikter, utan också på grund av skolundervisning som inte nödvändigtvis leder till inlärning. Pandemin har förvärrat barnens kritiska situation i ett antal konfliktregioner, vilken ofta kännetecknas bland annat av mindre trygghet, ökad utsatthet inför klimatförändringarnas effekter och angrepp på utbildningsanstalter, och det medför att barn löper större risk att rekryteras till konflikter, vilket utgör en allvarlig kränkning av barns rättigheter och internationell humanitär rätt. 617 miljoner barn och ungdomar världen över uppnår inte en miniminivå för färdigheter i läsning (5) och matematik, trots att två tredjedelar av dem går i skolan.

| K. | Covid-19 har raderat ut 20 års utbildningsframsteg. Ytterligare 101 miljoner barn – 9 procent av barnen i årskurserna 1–8 – låg under miniminivån för läskunnighet 2020 (6). |
| --- | --- |

K.

Covid-19 har raderat ut 20 års utbildningsframsteg. Ytterligare 101 miljoner barn – 9 procent av barnen i årskurserna 1–8 – låg under miniminivån för läskunnighet 2020 (6).

| L. | Uppskattningsvis kommer ytterligare 825 miljoner barn inte att nå vuxen ålder med den gymnasiekompetens de behöver för arbete och livet senast 2030. Miljontals barn och ungdomar som regelbundet gått i skolan utvecklar inte de kunskaper och färdigheter de behöver för att framgångsrikt komma in på arbetsmarknaden, nå sin fulla potential och bidra till samhället. |
| --- | --- |

L.

Uppskattningsvis kommer ytterligare 825 miljoner barn inte att nå vuxen ålder med den gymnasiekompetens de behöver för arbete och livet senast 2030. Miljontals barn och ungdomar som regelbundet gått i skolan utvecklar inte de kunskaper och färdigheter de behöver för att framgångsrikt komma in på arbetsmarknaden, nå sin fulla potential och bidra till samhället.

| M. | Skolstängningar har en stor ekonomisk inverkan eftersom de hindrar barn och ungdomar från att utveckla nödvändiga färdigheter, uppnå sin fulla potential och förbereda sig inför livet, vilket ofta leder till arbetslöshet och därmed ökad ojämlikhet och färre möjligheter. |
| --- | --- |

M.

Skolstängningar har en stor ekonomisk inverkan eftersom de hindrar barn och ungdomar från att utveckla nödvändiga färdigheter, uppnå sin fulla potential och förbereda sig inför livet, vilket ofta leder till arbetslöshet och därmed ökad ojämlikhet och färre möjligheter.

| N. | Enligt FN finns det 11 miljoner grundskole- och gymnasieelever i världen – varav 5,2 miljoner är flickor – som riskerar att inte återvända till skolan efter covid-19-relaterade skolstängningar (7). Ju längre barn är borta från skolan, desto högre är sannolikheten att de hoppar av skolan helt. Denna situation riskerar att undergräva de resultat som uppnåtts när det gäller utbildning och resultaten för att uppnå målen för hållbar utveckling, särskilt de som rör fattigdomsminskning, hälsa och välbefinnande och utbildning av god kvalitet. |
| --- | --- |

N.

Enligt FN finns det 11 miljoner grundskole- och gymnasieelever i världen – varav 5,2 miljoner är flickor – som riskerar att inte återvända till skolan efter covid-19-relaterade skolstängningar (7). Ju längre barn är borta från skolan, desto högre är sannolikheten att de hoppar av skolan helt. Denna situation riskerar att undergräva de resultat som uppnåtts när det gäller utbildning och resultaten för att uppnå målen för hållbar utveckling, särskilt de som rör fattigdomsminskning, hälsa och välbefinnande och utbildning av god kvalitet.

| O. | Skolstängningar har tydliga könsspecifika effekter och för med sig en risk för växande ojämlikhet. Det uppskattas att skolstängningar under kriser kan leda till att tonårsgraviditeter ökar. Flickor som inte går i skolan löper oproportionerligt stor risk för tidiga äktenskap, tvångsäktenskap och sexuellt utnyttjande. Det uppskattas att ytterligare två miljoner fall av kvinnlig könsstympning kan förekomma under det kommande årtiondet. Ett betydande antal flickor kan hindras från att återvända till skolorna när de väl öppnar igen, eftersom det råder en viss diskriminerande policy som förbjuder gravida flickor och unga mödrar att gå i skolan. |
| --- | --- |

O.

Skolstängningar har tydliga könsspecifika effekter och för med sig en risk för växande ojämlikhet. Det uppskattas att skolstängningar under kriser kan leda till att tonårsgraviditeter ökar. Flickor som inte går i skolan löper oproportionerligt stor risk för tidiga äktenskap, tvångsäktenskap och sexuellt utnyttjande. Det uppskattas att ytterligare två miljoner fall av kvinnlig könsstympning kan förekomma under det kommande årtiondet. Ett betydande antal flickor kan hindras från att återvända till skolorna när de väl öppnar igen, eftersom det råder en viss diskriminerande policy som förbjuder gravida flickor och unga mödrar att gå i skolan.

| P. | 129 miljoner flickor världen över går inte i skolan, däribland 32 miljoner under grundskolans sex första år, 30 miljoner på högstadiet och 67 miljoner på gymnasiet. Färre än hälften av länderna i världen har uppnått en jämn könsfördelning i deltagandet i grundskoleutbildning. Övergången till distansundervisning innebär att barn, särskilt flickor, från de fattigaste och mest utsatta hushållen löper stor risk att lämna skolan permanent eller under längre perioder. |
| --- | --- |

P.

129 miljoner flickor världen över går inte i skolan, däribland 32 miljoner under grundskolans sex första år, 30 miljoner på högstadiet och 67 miljoner på gymnasiet. Färre än hälften av länderna i världen har uppnått en jämn könsfördelning i deltagandet i grundskoleutbildning. Övergången till distansundervisning innebär att barn, särskilt flickor, från de fattigaste och mest utsatta hushållen löper stor risk att lämna skolan permanent eller under längre perioder.

| Q. | Nio av de tio länder där det är svårast för flickor att utbilda sig ligger i Afrika söder om Sahara och det tionde är Afghanistan, där talibanerna effektivt har berövat flickor utbildning efter grundskolans sex första år genom att beordra att högstadie- och gymnasieskolor ska öppnas igen endast för pojkar. Talibanernas otydliga politik samt vaga och oinfriade löften om utbildning för flickor får av förståeliga skäl miljontals afghanska flickor att oroas över sin utbildning. Med hjälp av flera internationella initiativ som tagits av universitet och privatpersoner erbjuds distansutbildning för afghanska flickor och kvinnor. |
| --- | --- |

Q.

Nio av de tio länder där det är svårast för flickor att utbilda sig ligger i Afrika söder om Sahara och det tionde är Afghanistan, där talibanerna effektivt har berövat flickor utbildning efter grundskolans sex första år genom att beordra att högstadie- och gymnasieskolor ska öppnas igen endast för pojkar. Talibanernas otydliga politik samt vaga och oinfriade löften om utbildning för flickor får av förståeliga skäl miljontals afghanska flickor att oroas över sin utbildning. Med hjälp av flera internationella initiativ som tagits av universitet och privatpersoner erbjuds distansutbildning för afghanska flickor och kvinnor.

| R. | Enligt flera nationella och regionala brottsbekämpande myndigheter är barn som inte går i skolan – särskilt flickor och barn från mindre gynnade förhållanden, såsom barn som tillhör minoriteter, barn på landsbygden, barn till urinvånare och migrantbarn, inklusive flyktingar, barn med funktionsnedsättning, omhändertagna barn och barn som på grund av covid-19-pandemin har förlorat sina föräldrar och/eller far- och morföräldrar – oproportionerligt sårbara för exploatering, barnarbete, våld i hemmet – inbegripet bevittnande av våld, mobbning på nätet och andra brott, såsom sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp (8). |
| --- | --- |

R.

Enligt flera nationella och regionala brottsbekämpande myndigheter är barn som inte går i skolan – särskilt flickor och barn från mindre gynnade förhållanden, såsom barn som tillhör minoriteter, barn på landsbygden, barn till urinvånare och migrantbarn, inklusive flyktingar, barn med funktionsnedsättning, omhändertagna barn och barn som på grund av covid-19-pandemin har förlorat sina föräldrar och/eller far- och morföräldrar – oproportionerligt sårbara för exploatering, barnarbete, våld i hemmet – inbegripet bevittnande av våld, mobbning på nätet och andra brott, såsom sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp (8).

| S. | Utöver de enorma sociala kostnaderna uppskattar Världsbanken att en global skolstängning i fem månader kan leda till inlärningsförluster med ett nutidsvärde på 10 biljoner USD. Inlärningsförluster kan kosta ekonomier upp till 161 miljoner per dag. |
| --- | --- |

S.

Utöver de enorma sociala kostnaderna uppskattar Världsbanken att en global skolstängning i fem månader kan leda till inlärningsförluster med ett nutidsvärde på 10 biljoner USD. Inlärningsförluster kan kosta ekonomier upp till 161 miljoner per dag.

| T. | Skolstängningar har tyvärr varit avgörande för att begränsa spridningen av covid-19. Skolorna är mer än bara platser där barn kan lära sig eftersom de också utgör mötesplatser och nav för psykisk hälsa och psykosocialt stöd. Enligt Unesco och Unicef påverkar skolstängningar inte bara rätten till utbildning utan även rätten till hälsa, eftersom mer än 80 miljoner barn saknar primärvaccination på grund av skolstängningar. Skolstängningar innebär att lärarna inte kan upptäcka tecken på övergrepp eller bristande omvårdnad från föräldrarnas sida. Enligt Unicefs forskningskontor – Innocenti och Världslivsmedelsprogrammet påverkar skolstängningar också rätten till en god kost och tillgången till ett dagligt mål mat. Skolmatsprogram kan ge de mest utsatta barnen incitament att återvända till skolan. Skolstängningar påverkar allvarligt barnens psykiska välbefinnande, eftersom barn kan utsättas för våld och stress i hemmet. Skolstängningar kan få akuta och långvariga psykosociala konsekvenser, inbegripet depression, ökad ångest och självmord, eftersom barnen berövas sociala kontakter. |
| --- | --- |

T.

Skolstängningar har tyvärr varit avgörande för att begränsa spridningen av covid-19. Skolorna är mer än bara platser där barn kan lära sig eftersom de också utgör mötesplatser och nav för psykisk hälsa och psykosocialt stöd. Enligt Unesco och Unicef påverkar skolstängningar inte bara rätten till utbildning utan även rätten till hälsa, eftersom mer än 80 miljoner barn saknar primärvaccination på grund av skolstängningar. Skolstängningar innebär att lärarna inte kan upptäcka tecken på övergrepp eller bristande omvårdnad från föräldrarnas sida. Enligt Unicefs forskningskontor – Innocenti och Världslivsmedelsprogrammet påverkar skolstängningar också rätten till en god kost och tillgången till ett dagligt mål mat. Skolmatsprogram kan ge de mest utsatta barnen incitament att återvända till skolan. Skolstängningar påverkar allvarligt barnens psykiska välbefinnande, eftersom barn kan utsättas för våld och stress i hemmet. Skolstängningar kan få akuta och långvariga psykosociala konsekvenser, inbegripet depression, ökad ångest och självmord, eftersom barnen berövas sociala kontakter.

| U. | Avhopp från skolan förstärker den sociala ojämlikheten och kan påverka ett lands stabilitet och välstånd, vilket därmed äventyrar framtiden för miljontals av världens barn och allvarligt påverkar en hel generation. Utbildning har visat sig vara avgörande för att motverka extremism och radikalisering av barn och ungdomar. |
| --- | --- |

U.

Avhopp från skolan förstärker den sociala ojämlikheten och kan påverka ett lands stabilitet och välstånd, vilket därmed äventyrar framtiden för miljontals av världens barn och allvarligt påverkar en hel generation. Utbildning har visat sig vara avgörande för att motverka extremism och radikalisering av barn och ungdomar.

| V. | Enligt UNHCR:s utbildningsrapport 2021 går hälften av alla flyktingbarn inte i skolan. Flyktingbarn har inga möjligheter till lärande på distans. Trångboddheten för flyktingbarn, särskilt de som bor i flyktingläger, underlättar ofta spridningen av viruset och hindrar efterlevnaden av sanitära regler. Covid-19-situationen i lägren utgör en kris för barnen, eftersom många barn ofta redan har försvagade immunsystem eller underliggande hälsotillstånd under sina formativa år, vilket gör att de löper större risk att bli allvarligt sjuka när de kommer i kontakt med detta dödliga virus. De flesta flyktingläger saknar lämplig hälso- och sjukvård för att på ett adekvat sätt tillgodose barns och deras familjers behov. |
| --- | --- |

V.

Enligt UNHCR:s utbildningsrapport 2021 går hälften av alla flyktingbarn inte i skolan. Flyktingbarn har inga möjligheter till lärande på distans. Trångboddheten för flyktingbarn, särskilt de som bor i flyktingläger, underlättar ofta spridningen av viruset och hindrar efterlevnaden av sanitära regler. Covid-19-situationen i lägren utgör en kris för barnen, eftersom många barn ofta redan har försvagade immunsystem eller underliggande hälsotillstånd under sina formativa år, vilket gör att de löper större risk att bli allvarligt sjuka när de kommer i kontakt med detta dödliga virus. De flesta flyktingläger saknar lämplig hälso- och sjukvård för att på ett adekvat sätt tillgodose barns och deras familjers behov.

| W. | Den ojämlika fördelningen av covid-19-vacciner över hela världen drabbar i oproportionerligt hög grad låginkomstländer. |
| --- | --- |

W.

Den ojämlika fördelningen av covid-19-vacciner över hela världen drabbar i oproportionerligt hög grad låginkomstländer.

| 1. | Europaparlamentet erkänner och uttrycker sin uppskattning för det arbete som lärare, alla typer av pedagoger och stödpersonal utför samt för att de snabbt anpassade sig till covid-19-pandemin och säkerställde att barn och ungdomar kunde fortsätta sin inlärningsprocess. Parlamentet lovordar de initiativ som tagits av internationella och lokala organisationer i det civila samhället, privatpersoner och företag för att förse barn med informations- och kommunikationsteknik, distansundervisning och andra läromedel, särskilt i länder där barnen har begränsad tillgång till lärande på distans eller ingen tillgång till lärande alls. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att främja en strategi för globala insatser som baseras på barnets rättigheter för att mildra effekterna av covid-19-pandemin på barns tillgång till utbildning och som bygger på principerna om icke-diskriminering, åtgärder för barnets bästa och barnets delaktighet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att utbildning är en övergripande fråga som är relevant för alla aspekter av hållbar utveckling. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar åtagandena från Unescos världskonferens 2021 om utbildning för hållbar utveckling samt antagandet av Berlinförklaringen. Parlamentet insisterar på säkerställandet av utbildning av god kvalitet för alla barn som en möjliggörande faktor för alla mål för hållbar utveckling samt understryker vikten av att integrera hållbar utveckling på alla utbildningsnivåer, från förskolan till högre utbildning och vuxenutbildning, bland annat yrkesutbildning, icke-formell utbildning och informell utbildning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att EU måste visa vägen som en utbildningsstormakt som möjliggör för medlemsstaterna att dra full nytta av sin kapacitet att stödja utbildning för barn i världen och hävda sina övertygelser i denna fråga. Parlamentet understryker den nyckelroll som det framtida europeiska området för utbildning spelar för att ge en viktig möjlighet till mer internationellt samarbete och bygga synergier på utbildningsområdet bortom Europa i syfte att utveckla gemensamma tillvägagångssätt och lösningar på gemensamma utmaningar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att fördubbla sina insatser för att fastställa en strategi i det syftet, inbegripet en tydlig överblick och tydliga mål. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att det är mycket viktigt att alla barn garanteras rätten till utbildning och får möjlighet att gå tillbaka till skolan och uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att stödja myndigheterna i tredjeländer att prioritera återöppnande av skolor i sina återhämtningsplaner, inbegripet stöd till lärare att hjälpa barn att ta igen förlorad inlärning och stöd till barns välbefinnande, eftersom skolor är av avgörande betydelse för barns lärande, säkerhet, hälsa, kost och välbefinnande. Parlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att stödja myndigheterna i tredjeländer så att alla barn kan få sin rätt till grundläggande skolutbildning tillgodosedd och att vidta åtgärder för att säkerställa att gymnasieutbildningen blir åtkomlig och tillgänglig. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att stödja myndigheterna i tredjeländer i samband med utvecklingen och genomförandet av digitala undervisnings- och lärandemetoder och underlätta tillgången till internet för alla. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att man måste prioritera att förbättra mobiliseringen av inhemska resurser, skydda och kraftigt öka de inhemska utgifterna för sociala sektorer, särskilt utbildning och hälsa, samt förbättra kvaliteten på dessa utgifter i de nationella återhämtningsplanerna och biståndsprogrammen som förvaltas av EU och internationella finansinstitut. Parlamentet insisterar i detta sammanhang på en rättvis fördelning och finansiering så att missgynnade, fattiga och marginaliserade barn – med särskilt fokus på flickor – ungdomar och familjer inte hamnar på efterkälken. Parlamentet understryker att barnets bästa måste styra alla ansträngningar för att mildra effekterna av covid-19-pandemin på tillgången till utbildning samt att sådana åtgärder måste respektera barns rätt till information, inflytande och möjlighet att göra sig hörda. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att föräldrars sociala situation måste beaktas och stöd ges till de familjer vars inkomster minskat på grund av covid-19-pandemins ekonomiska effekter. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att uppnåendet av utbildning av god kvalitet måste vara en prioritet för EU:s och medlemsstaternas offentliga utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar att tvångsförflyttningar leder till att allt fler människor lever som flyktingar. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja utbildning i flyktingläger och ge starkt utbildningsstöd för flyktingar och fördrivna personer för att stödja deras integration och deltagande i inkomstgenererande verksamhet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet är bekymrat över pandemins bestående ekonomiska konsekvenser för finansieringen av utbildning, eftersom en majoritet av Unescos medlemsstater fortfarande inte har nått tröskelvärdet på 4–6 % av BNP eller 15–20 % av de offentliga utgifterna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet framhåller orättvisan i försöken att hantera pandemin på grund av ojämlik tillgång till vacciner och de ojämlika möjligheter till skydd som blir följden. Parlamentet betonar att vi endast kan få slut på pandemin genom en global insats och att vacciner måste vara tillgängliga för alla. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina bidrag till och effektivisera FN:s Covaxprogram överlag för att säkerställa tillräcklig tillgång till covid-19-vacciner för tredjeländer så att de kan anordna nationella covid-19-vaccinationskampanjer i enlighet med de riktlinjer som fastställts av behöriga nationella folkhälsomyndigheter och Världshälsoorganisationen, så att barnen snabbt kan återvända till skolorna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att samarbeta nära med sina transatlantiska allierade och internationella partner för att öka det globala utbudet av covid-19-vacciner, säkerställa en rättvis fördelning till länder och befolkningar med störst behov och sträva efter att förbättra den globala tillgången till covid-19-relaterade medicinska produkter till överkomliga priser och ta itu med globala produktionsbegränsningar och försörjningsbrister. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att tillsammans med Förenta staterna och andra medlemmar av Världshandelsorganisationen (WTO) öka produktionen och utbudet av alternativ för att säkerställa rättvis tillgång till diagnostik, vacciner, behandlingar och andra relevanta hälsoprodukter som behövs för att begränsa, förebygga och behandla covid-19 och säkerställa dessa mål vid WTO:s tolfte ministerkonferens. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att stödja myndigheterna i tredjeländer att finansiera och genomföra insatser för ”säkra skolor”, bland annat genom att tillhandahålla hygienartiklar och sprida information om handtvätt och andra hygienåtgärder samt genom att upprätthålla kontinuiteten i skolbespisning för barn och ungdomar i skolåldern. Parlamentet betonar att skolmåltider och rent vatten är avgörande för att säkerställa barns näring, tillväxt och utveckling, eftersom de ger ett starkt incitament för barn – särskilt flickor och de från de fattigaste och mest marginaliserade befolkningsgrupperna – att återvända till skolan när restriktionerna upphävs. Parlamentet betonar i detta hänseende den nyckelroll som lärare och aktörer i det civila samhället, inbegripet trosbaserade organisationer, religiösa samfund och icke-statliga organisationer, kan spela för att främja hälsa och bekämpa covid-19-pandemin, samt för att stödja barn och deras familjer när det gäller att övervinna de utmaningar och svårigheter som hälsokrisen medför, förbättra deras välbefinnande och tillhandahålla utbildningsprogram. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att stödja myndigheterna i tredjeländer i arbetet med att upprätta planer för riskreducering och riskhantering genom resiliensplanering. Parlamentet understryker vikten av att redan nu utarbeta och garantera beredskapsplanering och krishanteringsplaner för att minska risken för spridning av covid-19 i skolor och för att minimera konsekvenserna av skolstängningar för barn och deras familjer, särskilt för de fattigaste och mest marginaliserade barnen samt för barn med allvarlig funktionsnedsättning. Parlamentet framhåller i detta avseende behovet av att prioritera barn i konfliktdrabbade områden och deras tillgång till utbildning av god kvalitet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker de effekter som skolstängningar kan få för föräldrarnas arbete samtidigt som de tar hand om sina barn. Parlamentet betonar vikten av att ge förvärvsarbetande föräldrar lämpliga resurser och vägledning om distansundervisning, fritidsaktiviteter och metoder för psykologiskt stöd för att åstadkomma balans mellan hemarbete och hemundervisning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar vikten av att tillhandahålla utbildningsstöd och psykosocialt stöd till barn och familjer som måste isolera sig för att minimera risken för smitta, i syfte att minska stress och oro i hemmet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att stödja myndigheterna i tredjeländer att proaktivt utfärda vägledning om bästa praxis för distansundervisning och se till att lämpliga och säkra verktyg, läroplaner och tekniker används och är tillgängliga för barn från låginkomstfamiljer, barn på landsbygden, barn till urinvånare och migrantbarn, marginaliserade barn och barn med funktionsnedsättning eller inlärningssvårigheter, barn i alternativ omvårdnad, frihetsberövade barn samt barn som bor i avlägsna områden eller i miljöer där de är frihetsberövade eller där det inte finns tillgång till internet överallt. Parlamentet framhåller potentialen för digitalt lärande för att göra det möjligt för utbildningsinstitutioner att nå alla barn snabbt och i stor omfattning, samtidigt som man främjar partnerskap och arbetar med ett brett spektrum av aktörer från både det civila samhället och den offentliga och privata sektorn. Parlamentet insisterar dock på att investeringar i digitalt lärande måste syfta till att minska den digitala klyftan och måste vara kontextspecifika, förenliga med barnets bästa och inte ske på bekostnad av stöd till grundläggande utbildningsinfrastruktur och personal samt personlig inlärning. Parlamentet påminner dock om att tillgången till digital teknik fortfarande inte har varit rättvis eller utbredd under pandemin. Parlamentet anser att det behövs stora investeringar i denna sektor, både när det gäller utbildning och finansiering. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta att tillhandahålla tillgängliga utbildningsresurser och öppen tillgång till digitala verktyg för lärare, föräldrar och elever. Parlamentet betonar i detta sammanhang att med tanke på alla digitala verktyg så måste barns privatliv och skyddet av personuppgifter garanteras och jämställt innehåll och barns olika livsrealiteter måste respekteras. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att upprätthålla en stabil finansiering för utbildning genom alla tillgängliga EU-finansieringsinstrument, i linje med riktmärket på 10 procent för utbildning i instrumentet Europa i världen, och att göra mer medel tillgängliga för att öka motståndskraften mot pågående och framtida kriser. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att stödja myndigheterna i tredjeländer att säkerställa lämplig barnomsorg, bland annat genom att införa en beredskapsplan för vård av föräldralösa barn eller barn som lämnas utan lämplig omvårdnad på grund av allvarliga fall av covid-19 som kräver sjukhusvård av vuxna omsorgsgivare. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa en koppling mellan möjlig riskreducerande verksamhet och ekonomiskt stöd till tillgång till utbildning och yrkesutbildning, särskilt för att inrätta lämplig infrastruktur och utbildning för lärare inom ramen för instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att stödja tredjeländers myndigheter att skapa och vidareutveckla starkare jämställdhetsinriktade och inkluderande utbildningssystem och utrota alla former av könsrelaterat våld mot kvinnor och flickor. Parlamentet påminner om att FN har fastställt kvinnors tillgång till utbildning som en grundläggande rättighet. Parlamentet anser att ett centralt politiskt mål för EU och det internationella utvecklingssamfundet bör vara att öka flickors utbildning och stödja kvinnors deltagande i utbildning och karriärer inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. Parlamentet insisterar i detta hänseende på att flickor måste kunna fullfölja sin utbildning samt få tillgång till åldersanpassade upplysningar och tjänster, utan diskriminering på grund av kön, och med lika möjligheter så att de kan uppnå sin fulla potential. Parlamentet understryker det akuta behovet av att ta itu med könsrelaterade hinder mot utbildning, såsom lagstiftning, politiska åtgärder och skadliga sociokulturella normer som hindrar flickor från att fortsätta sin utbildning i händelse av graviditet, äktenskap eller moderskap. Parlamentet uppmanar berörda parter att ta itu med könsstereotyper och skadliga sociokulturella normer genom utbildning samt förhindra våld genom jämställdhetsutbildning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet fördömer att miljontals flickor över hela världen inte har tillgång till utbildning, vilket gör att de riskerar att hamna i beroendeställning och löper större risk att utsättas för våld och utnyttjande, särskilt i fall där kvinnor och flickor systematiskt nekas tillgång till utbildning, arbete och offentligt liv av de myndigheter som har makten. Parlamentet tar bestämt avstånd från missbruk och användning av all praxis som diskriminerar i fråga om tillgång till utbildning och tvingar till nedläggning av skolor. Parlamentet anser att denna praxis måste upphöra och kräver att alla skolor för flickor och kvinnor öppnas på nytt. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att skydda och ytterligare stärka de senaste 20 årens resultat när det gäller utbildning för kvinnor och flickor i Afghanistan. Parlamentet kräver att nödvändiga medel anslås inom EU:s paket för humanitärt bistånd till Afghanistan för att internationella och lokala organisationer lättare på nytt ska kunna öppna utbildningsanstalter för kvinnor och flickor samt utveckla program för lärande på distans som en tillfällig åtgärd. Parlamentet anser att utbildning av afghanska barn och ungdomar i länder som tar emot afghanska flyktingar bör uppmärksammas på samma sätt. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet understryker att rätten till utbildning och information om sexuell och reproduktiv hälsa, familjeplanering, moderna preventivmetoder, säkra och lagliga aborter samt mödravård och pre- och postnatal vård måste säkerställas för alla. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna samt nationella regeringar i tredjeländer att utveckla särskilda program för att hantera och minska covid-19-utbrottets psykiska och psykosociala konsekvenser för barn, lärare och deras samhällen, att utforma särskilda förebyggande kampanjer som riktar sig till barn, föräldrar och lärare om riskerna med att använda internet, såsom trakasserier, olaglig handel, sexuella övergrepp och nätmobbning samt att främja särskilda planer för att hjälpa utsatta barn och deras föräldrar. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker behovet av åldersanpassade, evidensbaserade och heltäckande program för sexualundervisning för att minska flickors och unga kvinnors utsatthet för tidigt barnafödande och oavsiktlig graviditet, barnäktenskap, prostitution, hiv-smitta och könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar att andelen elever i förhållande till utbildad personal i regionen söder om Sahara fortfarande är hög, trots EU:s insatser och bistånd. Parlamentet framhåller det regionala genomsnittet på 58 elever per utbildad lärare på primärnivå och 43 elever per utbildad lärare på sekundärnivå. Parlamentet påpekar att många utvecklingsländer har svårt att använda resurser på ett effektivt sätt och att mycket ofta leder ökade utgifter för utbildning varken till mer inlärning eller ett förbättrat humankapital. Parlamentet betonar lärarnas roll på alla nivåer för att skapa förutsättningar för lärande och vikten av teknologi för lärande och effektiv förvaltning av skolor och utbildningssystem i dessa länder. Parlamentet påminner om att det enligt Unesco finns ett behov av minst 15 miljoner nya lärare för att nå de utbildningsrelaterade målen i Afrika söder om Sahara senast 2030, i linje med FN:s mål 4 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att stödja partnerländernas myndigheter att ta itu med utmaningarna i utbildningssystemen i syfte att göra dem mer förmögna att klara av framtida kriser, och göra systemen mer motståndskraftiga och inkluderande, att genomföra program för återinhämtning av lärande och att skydda utbildningsbudgetar, med särskilda investeringar i högkvalitativ, överkomlig och inkluderande utbildning, inbegripet investeringar inom tekniska verktyg för utbildning, lärarutbildning och andra resurser för att se till att barn och ungdomar uppnår sin fulla potential, är förberedda inför livet och inte missar möjligheter att komma in på arbetsmarknaden senare i livet, samtidigt som varje barns utbildningsbehov och rättigheter respekteras. Parlamentet betonar att de program för lärande på distans som utformas för att hantera framtida kriser måste omfatta olika läromedel, inklusive tryckta sådana, för att vara tillgängliga för de mest missgynnade och marginaliserade barnen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar Unescos Parisförklaring om en global uppmaning till investeringar i utbildningens framtid. Parlamentet uppmanar med kraft världens länder att betrakta utbildning som en investering snarare än en utgift. Parlamentet anser att adekvata och ändamålsenliga medel till utbildning är en förutsättning för att eliminera fattigdom och öka välbefinnandet, särskilt i en tid då de offentliga medlen blir alltmer begränsade och det finns konkurrerande behov i hårt drabbade, som inom hälso- och sjukvård och utbildning. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att avsevärt öka finansieringen till utbildning i sina internationella utvecklings- och biståndsstrategier. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet understryker att de unga är den värdefullaste tillgången när det gäller att främja utvecklingsländernas ekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att världssamfundet har åtagit sig att förbättra utbildningens kvalitet senast 2030 (mål 4 för hållbar utveckling). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser fler internationella utbildningsutbyten mellan ungdomar i Afrika och EU, exempelvis via program som Erasmus och Erasmus för unga företagare, som syftar till att hjälpa nya företagare att förvärva relevant kompetens för att driva företag. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till att covid-19-hälsokrisen har förvärrat situationen för dem som hålls frihetsberövade i läger i Syrien och att omedelbart hämta hem alla europeiska barn som hålls i dessa läger, för att säkerställa att barnets bästa kommer i främsta rummet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar vikten av att inkludera yrkesutbildning och program för en andra chans i återhämtningsplanerna för att hjälpa barn och ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten, medlemsstaterna och tredjeländer att erbjuda framtidsperspektiv att sträva efter för ungdomar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar vikten av att investeringar i utbildning kompletteras med stöd till skapande av nya jobb för att skapa bättre framtidsutsikter för nästa generation ungdomar i Afrika och andra utvecklingsregioner. Parlamentet noterar den särskilda betydelsen av offentlig-privata partnerskap för att uppnå FN:s mål 8 för hållbar utveckling (tillgång till anständigt arbete). Parlamentet betonar vikten av gymnasieutbildning och yrkesutbildning, som är av stor betydelse för ungas anställbarhet och för hållbar utveckling. Parlamentet noterar också att den växande ungdomsbefolkningen i Afrika först och främst behöver stöd till utbildning av god kvalitet och främjande av yrkesutbildning för att öka rörligheten och tillgången till marknader och rättigheter. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar EU att främja investeringar i yrkesutbildning och livslångt lärande och att stärka utbildningsstrukturerna, i samarbete med den privata sektorn, för att tillvarata humankapital. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar vikten av kontinuerlig fortbildning och ökat ekonomiskt stöd till lärare så att de kan ta itu med inlärningsförluster bland sina elever, reagera på de personliga sociala förhållandena, familjesituationen samt psykiska hälsotillstånd och införliva digital teknik i undervisningen. Parlamentet understryker att det är angeläget att ta vara på och utnyttja coronakrisens återhämtningsfonder och de påskyndade innovativa åtgärderna för att säkerställa lärande på distans under pandemin till att förnya utbildningen och bygga upp system som är mer framåtblickande, inkluderande, flexibla och motståndskraftiga. Parlamentet anser att dessa nya strategier måste motverka inlärningsförluster, förebygga avhopp och säkerställa elevers, lärares och personalens sociala och känslomässiga välbefinnande. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av icke-formell och informell utbildning, medborgarutbildning och volontärarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja tredjeländer när det gäller att förbättra erkännandet av mjuka färdigheter. Parlamentet lyfter fram främjandet av solidaritet mellan generationerna och mentorskap som ett sätt att minska ojämlikhet, utestängning och skolavhopp. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet efterlyser ett globalt ökat kunskapsutbyte och mer rörlighet på alla utbildningsnivåer och mellan och inom länder och regioner, samtidigt som det erkänner de globala relationernas komplexa och omtvistade historia och framhåller vikten av att främja arv, kulturell identitet, historia, konst och världsmedborgarskap genom utbildning. Parlamentet noterar potentialen i att kombinera onlineutbyten och resor i detta syfte. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av att utveckla och stärka informationsinsatserna om klimatförändringar och miljöskydd och om konsekvenserna för barn och framtida generationer. Parlamentet vill att miljöutbildning ska göras till en central del i skolans läroplaner. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar vikten av idrott i skolan, eftersom fysisk aktivitet och en hälsosam livsstil är viktigt för att förbättra de studerandes hälsa. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och utrikestjänsten att stödja nationella myndigheter med att säkerställa tillräckliga och säkra idrottsanläggningar i skolor och utbildning av kvalificerade idrottslärare. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten mot behovet av att utnyttja synergierna mellan kultur och utbildning för att utforma hållbara, inkluderande och motståndskraftiga samhällen. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen och utrikestjänsten att stödja de nationella myndigheterna när det gäller att inbegripa konst och kultur i skolornas läroplaner och icke-schemalagda verksamhet i syfte att skapa rikare erfarenheter av utbildning och lärande för studerande i tredjeländer. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet anser att de nationella regeringarna – och deras behöriga nationella, regionala och lokala myndigheter – måste kommunicera med barn på ett barnvänligt sätt för att förklara de åtgärder som vidtagits för att begränsa spridningen av covid-19, för att informera om konsekvenserna, riskerna och farorna på grund av covid-19 och för att upplysa barn om deras rättigheter. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet framhåller vikten av att tillägna sig färdigheter, särskilt genom undervisning på plats, såsom personliga relationer, studiefärdigheter, empati och samarbete, som kommer göra det möjligt för barn att utvecklas under hela livet. Parlamentet framhåller att barns möjligheter till att delta i lek och fritidsaktiviteter är en central beståndsdel i deras utveckling, vilket erkänns i artikel 31 i FN:s konvention om barnets rättigheter. Parlamentet begär att åtgärder vidtas för att förbättra barns deltagande i fritids- och kulturaktiviteter, både som rättigheter i sig och som ett sätt att förbättra deras psykiska hälsa och allmänna välbefinnande. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till alla FN-medlemsstater som ännu inte har gjort det att ratificera FN:s konvention om barnets rättigheter, och betonar samtidigt vikten av att detta centrala instrument för mänskliga rättigheter verkligen tillämpas i hela världen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar behovet av att korrekt utvärdera, följa upp och övervaka effekterna av de initiativ som infördes under krisen för att identifiera luckor och brister samt fastställa hur de kan åtgärdas. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet åtar sig att göra utbildning till ett centralt diskussionsämne i parlamentsdelegationernas arbete, i synnerhet via gemensamma parlamentariska församlingar såsom den gemensamma parlamentariska AKS–EU-församlingen. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  I synnerhet de allmänna kommentarerna nr 5 om allmänna åtgärder för genomförandet av konventionen om barnets rättigheter, nr 6 om behandlingen av ensamkommande barn och barn som har skilts från föräldrarna utanför ursprungslandet, nr 10 om barnets rättigheter inom rättskipning för unga lagöverträdare, nr 12 om barnets rätt att bli hörd, nr 13 om barnets rätt till frihet från alla former av våld, nr 14 om barnets rätt att få sitt bästa satt i främsta rummet, nr 15 om barnets rätt till bästa uppnåeliga hälsa, och nr 16 om statliga skyldigheter när det gäller företagssektorns inverkan på barnets rättigheter.

(2)  EUT C 232, 16.6.2021, s. 2.

(3)  EUT C 474, 24.11.2021, s. 130.

(4)  Unicefs forskningskontor, COVID-19: Missing More Than a Classroom – The impact of school closures on children’s nutrition, januari 2021.

(5)  Unesco, faktablad nr 46, More Than One-Half of Children and Adolescents Are Not Learning Worldwide, september 2017.

(6)  FN:s rapport om målen för hållbar utveckling 2021, 15 juli 2021.

(7)  Unesco, How many students are at risk of not returning to school?, 30 juli 2020.

(8)  Pressmeddelande av den 19 juni 2020 från Europol Exploiting Isolation: Sexual Predators Increasingly Targeting Children during COVID Pandemic.

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/54 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/54

---

P9_TA(2022)0139

Uppnåendet av kvinnors ekonomiska oberoende genom entreprenörskap och egenföretagande

Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2022 om uppnåendet av kvinnors ekonomiska oberoende genom entreprenörskap och egenföretagande (2021/2080(INI))

(2022/C 465/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen samt artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen samt artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 21.1, 23 och 33.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 21.1, 23 och 33.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: Jämställdhetsstrategi 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: Jämställdhetsstrategi 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020)0103),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (COM(2020)0274),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101),

| — | med beaktande av studien från 2020 Kvinnor i den digitala tidsåldern från generaldirektoratet för kommunikationsnät, innehåll och teknik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från 2020 Kvinnor i den digitala tidsåldern från generaldirektoratet för kommunikationsnät, innehåll och teknik,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om externa faktorer som utgör hinder för kvinnligt företagande i Europa (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om externa faktorer som utgör hinder för kvinnligt företagande i Europa (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män och ökat inflytande för kvinnor i den digitala tidsåldern (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män och ökat inflytande för kvinnor i den digitala tidsåldern (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kvinnors ekonomiska egenmakt i den privata och den offentliga sektorn i EU (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kvinnors ekonomiska egenmakt i den privata och den offentliga sektorn i EU (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021Överbryggande av den digitala klyftan mellan könen: kvinnors deltagande i den digitala ekonomin (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021Överbryggande av den digitala klyftan mellan könen: kvinnors deltagande i den digitala ekonomin (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om en EU-strategi för jämställdhet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om en EU-strategi för jämställdhet (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 juni 2021 om främjande av jämställdhet i utbildning och yrkesliv på området naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 juni 2021 om främjande av jämställdhet i utbildning och yrkesliv på området naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (8),

| — | med beaktande av studien The Professional Status of Rural Women in the EU som offentliggjordes i maj 2019 av utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor vid parlamentets generaldirektorat för unionens interna politik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien The Professional Status of Rural Women in the EU som offentliggjordes i maj 2019 av utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor vid parlamentets generaldirektorat för unionens interna politik,

| — | med beaktande av studien Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries som publicerades 2014 av OECD:s direktorat för sysselsättning, arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries som publicerades 2014 av OECD:s direktorat för sysselsättning, arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor,

| — | med beaktande av studien International Survey of Adult Financial Literacy som offentliggjordes av OECD 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien International Survey of Adult Financial Literacy som offentliggjordes av OECD 2020,

| — | med beaktande av kapitel 2 i studien The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship som offentliggjordes av OECD i december 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kapitel 2 i studien The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship som offentliggjordes av OECD i december 2019,

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) jämställdhetsindexrapport, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) jämställdhetsindexrapport,

| — | med beaktande av artikel 6 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 6 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av resultattavlan för Women in Digital, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultattavlan för Women in Digital,

| — | med beaktande av studien Women’s entrepreneurship and self-employment, including aspects of gendered Corporate Social Responsibility, som offentliggjordes i maj 2020 av utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor vid parlamentets generaldirektorat för unionens interna politik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Women’s entrepreneurship and self-employment, including aspects of gendered Corporate Social Responsibility, som offentliggjordes i maj 2020 av utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor vid parlamentets generaldirektorat för unionens interna politik,

| — | med beaktande av studien Funding women entrepreneurs – How to Empowerment growth, som offentliggjordes i juni 2020 av Europeiska investeringsbankens råd för innovationsfinansiering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Funding women entrepreneurs – How to Empowerment growth, som offentliggjordes i juni 2020 av Europeiska investeringsbankens råd för innovationsfinansiering,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0096/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0096/2022), och av följande skäl:

| A. | Jämställdhet är ett grundläggande värde och ett centralt mål för EU samt en grundförutsättning för att kvinnor och flickor fullt ut ska kunna åtnjuta sina mänskliga rättigheter, och avgörande för deras egenmakt, för deras möjlighet att utveckla sin fulla potential och för uppnåendet av ett hållbart och inkluderande samhälle. Könsdiskriminering på grund av stereotyper och ojämlikhet, i kombination med intersektionell diskriminering på grund av bland annat kön, ras, etniskt eller socialt ursprung eller funktionsnedsättning, sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck, har negativa sociala och ekonomiska konsekvenser och påverkar hur kvinnor upplever svårigheter, bland annat då de vill satsa på entreprenörskap och bli egenföretagare. |
| --- | --- |

A.

Jämställdhet är ett grundläggande värde och ett centralt mål för EU samt en grundförutsättning för att kvinnor och flickor fullt ut ska kunna åtnjuta sina mänskliga rättigheter, och avgörande för deras egenmakt, för deras möjlighet att utveckla sin fulla potential och för uppnåendet av ett hållbart och inkluderande samhälle. Könsdiskriminering på grund av stereotyper och ojämlikhet, i kombination med intersektionell diskriminering på grund av bland annat kön, ras, etniskt eller socialt ursprung eller funktionsnedsättning, sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck, har negativa sociala och ekonomiska konsekvenser och påverkar hur kvinnor upplever svårigheter, bland annat då de vill satsa på entreprenörskap och bli egenföretagare.

| B. | Kvinnligt entreprenörskap främjar kvinnors frigörelse och egenmakt. Under perioden 2014–2018 var den årliga medelinkomsten för män och kvinnor som var entreprenörer på heltid den samma (9). Kvinnors ekonomiska oberoende och egenmakt är avgörande för kvinnors rättigheter och jämställdhet, och inbegriper förmågan att delta på lika villkor på arbetsmarknader, att få tillgång till och kontroll över produktionsresurser, att ha kontroll över sin egen tid och sina egna liv och kroppar, liksom självförverkligande och meningsfullt deltagande i ekonomiskt beslutsfattande på alla nivåer. Främjandet av ekonomiskt oberoende kräver att man främjar kvinnors entreprenörskap och egenföretagande och att det åtföljs av lämpliga åtgärder för att säkerställa kvinnors lika deltagande på arbetsmarknaden, lika lön för lika eller likvärdigt arbete, tillgång till anständigt arbete och att hushålls- och omsorgsansvaret i hemmet delas lika och erkänns. |
| --- | --- |

B.

Kvinnligt entreprenörskap främjar kvinnors frigörelse och egenmakt. Under perioden 2014–2018 var den årliga medelinkomsten för män och kvinnor som var entreprenörer på heltid den samma (9). Kvinnors ekonomiska oberoende och egenmakt är avgörande för kvinnors rättigheter och jämställdhet, och inbegriper förmågan att delta på lika villkor på arbetsmarknader, att få tillgång till och kontroll över produktionsresurser, att ha kontroll över sin egen tid och sina egna liv och kroppar, liksom självförverkligande och meningsfullt deltagande i ekonomiskt beslutsfattande på alla nivåer. Främjandet av ekonomiskt oberoende kräver att man främjar kvinnors entreprenörskap och egenföretagande och att det åtföljs av lämpliga åtgärder för att säkerställa kvinnors lika deltagande på arbetsmarknaden, lika lön för lika eller likvärdigt arbete, tillgång till anständigt arbete och att hushålls- och omsorgsansvaret i hemmet delas lika och erkänns.

| C. | Kvinnor är Europas värdefullaste och största outnyttjade källa när det gäller entreprenörskap och ledarskap. Mellan 2014 och 2018 var sannolikheten för att kvinnor runt om i OECD skulle starta eget dubbelt så stor som att kvinnor i EU skulle göra det (10). Kvinnliga entreprenörer och egenföretagare är en underutnyttjad källa till hållbar ekonomisk tillväxt, jobbskapande och innovationspotential, och främjandet av denna källa till tillväxt är ett viktigt verktyg för att främja kvinnors ekonomiska egenmakt och oberoende. Kvinnors ekonomiska egenmakt förbättrar produktiviteten och ökar den ekonomiska diversifieringen och inkomstjämlikheten. Egenföretagande måste erkännas som en form av arbete som bidrar till att skapa arbetstillfällen och minska arbetslösheten. Studier visar att kvinnor ofta har en annan chefs- och ledarstil än män och att en jämn könsfördelning i teamen är något som gynnar samhället och ekonomin (11). Stöd till kvinnliga entreprenörer och egenföretagare skulle också stärka EU:s konkurrenskraft, och därför bör EU och dess medlemsstater främja all entreprenörsverksamhet som skapar arbetstillfällen och inkomster och därmed ett mervärde för näringslivet och samhället. |
| --- | --- |

C.

Kvinnor är Europas värdefullaste och största outnyttjade källa när det gäller entreprenörskap och ledarskap. Mellan 2014 och 2018 var sannolikheten för att kvinnor runt om i OECD skulle starta eget dubbelt så stor som att kvinnor i EU skulle göra det (10). Kvinnliga entreprenörer och egenföretagare är en underutnyttjad källa till hållbar ekonomisk tillväxt, jobbskapande och innovationspotential, och främjandet av denna källa till tillväxt är ett viktigt verktyg för att främja kvinnors ekonomiska egenmakt och oberoende. Kvinnors ekonomiska egenmakt förbättrar produktiviteten och ökar den ekonomiska diversifieringen och inkomstjämlikheten. Egenföretagande måste erkännas som en form av arbete som bidrar till att skapa arbetstillfällen och minska arbetslösheten. Studier visar att kvinnor ofta har en annan chefs- och ledarstil än män och att en jämn könsfördelning i teamen är något som gynnar samhället och ekonomin (11). Stöd till kvinnliga entreprenörer och egenföretagare skulle också stärka EU:s konkurrenskraft, och därför bör EU och dess medlemsstater främja all entreprenörsverksamhet som skapar arbetstillfällen och inkomster och därmed ett mervärde för näringslivet och samhället.

| D. | Kvinnor på landsbygden och i missgynnade regioner är oftare entreprenörer och egenföretagare än kvinnor i städer och ekonomiskt välmående regioner (12). Sysselsättningsmöjligheterna för kvinnor på landsbygden i EU är sämre än för män på landsbygden och för kvinnor i stadsområden. Andelen kvinnliga egenföretagare på landsbygden är något högre än i områdena som helhet. 30 % av jordbruken i EU drivs av kvinnliga egenföretagare (13). |
| --- | --- |

D.

Kvinnor på landsbygden och i missgynnade regioner är oftare entreprenörer och egenföretagare än kvinnor i städer och ekonomiskt välmående regioner (12). Sysselsättningsmöjligheterna för kvinnor på landsbygden i EU är sämre än för män på landsbygden och för kvinnor i stadsområden. Andelen kvinnliga egenföretagare på landsbygden är något högre än i områdena som helhet. 30 % av jordbruken i EU drivs av kvinnliga egenföretagare (13).

| E. | Den relativa bristen på kvinnliga entreprenörer bör betraktas som en outnyttjad källa till innovation och utveckling, särskilt mot bakgrund av Europas gröna och digitala omvandling och dess ekonomiska återhämtning efter covid-19-krisen. Covid-19-krisen har drabbat kvinnor på ett oproportionerligt sätt, särskilt kvinnor som har otrygga anställningar, som arbetar i kvinnodominerade sektorer och i den informella ekonomin, med betydande konsekvenser för deras ekonomi och sysselsättning på grund av ett ökat omsorgs- och hushållsansvar, av en begränsad tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt av könsrelaterat våld och trakasserier. Den europeiska ekonomin skulle kunna få en BNP-tillväxt på 16 miljarder euro om fler kvinnor uppmuntrades att ta sig in på den digitala arbetsmarknaden. Att öka jämställdheten och möjliggöra kvinnligt entreprenörskap är avgörande för att påskynda och stärka den europeiska återhämtningen. |
| --- | --- |

E.

Den relativa bristen på kvinnliga entreprenörer bör betraktas som en outnyttjad källa till innovation och utveckling, särskilt mot bakgrund av Europas gröna och digitala omvandling och dess ekonomiska återhämtning efter covid-19-krisen. Covid-19-krisen har drabbat kvinnor på ett oproportionerligt sätt, särskilt kvinnor som har otrygga anställningar, som arbetar i kvinnodominerade sektorer och i den informella ekonomin, med betydande konsekvenser för deras ekonomi och sysselsättning på grund av ett ökat omsorgs- och hushållsansvar, av en begränsad tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt av könsrelaterat våld och trakasserier. Den europeiska ekonomin skulle kunna få en BNP-tillväxt på 16 miljarder euro om fler kvinnor uppmuntrades att ta sig in på den digitala arbetsmarknaden. Att öka jämställdheten och möjliggöra kvinnligt entreprenörskap är avgörande för att påskynda och stärka den europeiska återhämtningen.

| F. | Europeiska unionen har halkat efter USA och Kina när det gäller utvecklingen av tekniker inom exempelvis artificiell intelligens och blockkedjeteknik. I april 2021 var de högst värderade uppstartsföretagen i världen övervägande kinesiska och amerikanska företag. EU bör erkänna och stödja europeiska kvinnors innovationsförmåga när det gäller att utveckla teknik. |
| --- | --- |

F.

Europeiska unionen har halkat efter USA och Kina när det gäller utvecklingen av tekniker inom exempelvis artificiell intelligens och blockkedjeteknik. I april 2021 var de högst värderade uppstartsföretagen i världen övervägande kinesiska och amerikanska företag. EU bör erkänna och stödja europeiska kvinnors innovationsförmåga när det gäller att utveckla teknik.

| G. | Kvinnor utgör endast 34,4 % av egenföretagarna i EU och 30 % av uppstartsentreprenörerna, vilket visar att de största könsklyftorna inom entreprenörsverksamhet finns i Europa och Nordamerika (14). I EU är det endast 34 % av de ledande befattningarna som innehas av kvinnor (15). Tidigare chefserfarenhet ger individer den kompetens och det självförtroende som krävs för att själva äga ett företag (16). Bristen på socialt skydd såsom betald sjukledighet, mammaledighet, pappaledighet och föräldraledighet kan i flera medlemsstater vara ett problem för kvinnliga egenföretagare. Kvinnliga egenföretagare löper större risk att drabbas av fattigdom. |
| --- | --- |

G.

Kvinnor utgör endast 34,4 % av egenföretagarna i EU och 30 % av uppstartsentreprenörerna, vilket visar att de största könsklyftorna inom entreprenörsverksamhet finns i Europa och Nordamerika (14). I EU är det endast 34 % av de ledande befattningarna som innehas av kvinnor (15). Tidigare chefserfarenhet ger individer den kompetens och det självförtroende som krävs för att själva äga ett företag (16). Bristen på socialt skydd såsom betald sjukledighet, mammaledighet, pappaledighet och föräldraledighet kan i flera medlemsstater vara ett problem för kvinnliga egenföretagare. Kvinnliga egenföretagare löper större risk att drabbas av fattigdom.

| H. | Att starta och driva ett företag är komplicerat i EU på grund av de olika byråkratiska och administrativa kraven och förfarandena, vilket utgör ett hinder för att fler kvinnor ska uppmuntras att bli företagare. De hinder som kvinnor ställs inför, särskilt ekonomiska, lagstiftningsrelaterade och sociala, när det gäller entreprenörskap skiljer sig från dem som män ställs inför. Dessa hinder bygger på könsstereotyper som bidrar till en könssegregering i utbildningen, en brist på specifik utbildning, sämre självförtroende inför entreprenörskap, sämre tillgång till information, ekonomiskt och statligt stöd och färre möjligheter att skapa sociala nätverk och företagsnätverk, könsdiskriminering och svårigheter att förena arbete och familjeliv, på grund av bristande vårdinfrastruktur, särskilt barnomsorg, och föreställningen att det främst är kvinnor som utför omsorgs- och hushållsarbete. Kvinnor säger oftare än män att de flexibla arbetstiderna är anledningen till att de blir entreprenörer och egenföretagare (17). Kvinnligt entreprenörskap och egenföretagande kan också vara ett utmärkt sätt att förena arbetsliv och privatliv. Mellan 2014 och 2018 ansåg endast 34,5 % av kvinnorna i EU och 37,7 % av kvinnorna i OECD att de hade den kompetens och kunskap som krävs för att starta eget. Det är nästan 10 % mer sannolikt att kvinnor uttrycker en rädsla för att misslyckas än att män gör det (18). Det finns en finansiell kunskapsklyfta mellan män och kvinnor. Denna klyfta gör att det blir svårare för kvinnor att få tillgång till finansiering och hindrar dem generellt sett från att på ett självklart sätt delta i ekonomisk och finansiell verksamhet (19). |
| --- | --- |

H.

Att starta och driva ett företag är komplicerat i EU på grund av de olika byråkratiska och administrativa kraven och förfarandena, vilket utgör ett hinder för att fler kvinnor ska uppmuntras att bli företagare. De hinder som kvinnor ställs inför, särskilt ekonomiska, lagstiftningsrelaterade och sociala, när det gäller entreprenörskap skiljer sig från dem som män ställs inför. Dessa hinder bygger på könsstereotyper som bidrar till en könssegregering i utbildningen, en brist på specifik utbildning, sämre självförtroende inför entreprenörskap, sämre tillgång till information, ekonomiskt och statligt stöd och färre möjligheter att skapa sociala nätverk och företagsnätverk, könsdiskriminering och svårigheter att förena arbete och familjeliv, på grund av bristande vårdinfrastruktur, särskilt barnomsorg, och föreställningen att det främst är kvinnor som utför omsorgs- och hushållsarbete. Kvinnor säger oftare än män att de flexibla arbetstiderna är anledningen till att de blir entreprenörer och egenföretagare (17). Kvinnligt entreprenörskap och egenföretagande kan också vara ett utmärkt sätt att förena arbetsliv och privatliv. Mellan 2014 och 2018 ansåg endast 34,5 % av kvinnorna i EU och 37,7 % av kvinnorna i OECD att de hade den kompetens och kunskap som krävs för att starta eget. Det är nästan 10 % mer sannolikt att kvinnor uttrycker en rädsla för att misslyckas än att män gör det (18). Det finns en finansiell kunskapsklyfta mellan män och kvinnor. Denna klyfta gör att det blir svårare för kvinnor att få tillgång till finansiering och hindrar dem generellt sett från att på ett självklart sätt delta i ekonomisk och finansiell verksamhet (19).

| I. | Skadliga strukturer och stereotyper befäster ojämlikheter. De traditionella könsrollerna och könsstereotyperna påverkar fortfarande arbetsfördelningen i hemmet, inom utbildningar, på arbetsplatser och i samhället. Obetalt omsorgs- och hushållsarbete utförs främst av kvinnor, vilket påverkar sysselsättningen och karriärutvecklingen samt bidrar till löne- och pensionsklyftorna mellan könen. Åtgärder för balans mellan arbete och privatliv, såsom direktivet om balans mellan arbete och privatliv, måste införlivas snabbt och korrekt av medlemsstaterna och kompletteras med ytterligare åtgärder för att göra fler män delaktiga i oavlönat arbete. |
| --- | --- |

I.

Skadliga strukturer och stereotyper befäster ojämlikheter. De traditionella könsrollerna och könsstereotyperna påverkar fortfarande arbetsfördelningen i hemmet, inom utbildningar, på arbetsplatser och i samhället. Obetalt omsorgs- och hushållsarbete utförs främst av kvinnor, vilket påverkar sysselsättningen och karriärutvecklingen samt bidrar till löne- och pensionsklyftorna mellan könen. Åtgärder för balans mellan arbete och privatliv, såsom direktivet om balans mellan arbete och privatliv, måste införlivas snabbt och korrekt av medlemsstaterna och kompletteras med ytterligare åtgärder för att göra fler män delaktiga i oavlönat arbete.

| J. | Det är viktigt med tillgång till nätverk, mentorskap och främjande av kvinnliga entreprenörer som förebilder för att få kvinnor att överväga entreprenörskap som en karriär och för att öka kvinnors ekonomiska egenmakt. Många och olika förebilder kan locka kvinnor från olika bakgrunder. |
| --- | --- |

J.

Det är viktigt med tillgång till nätverk, mentorskap och främjande av kvinnliga entreprenörer som förebilder för att få kvinnor att överväga entreprenörskap som en karriär och för att öka kvinnors ekonomiska egenmakt. Många och olika förebilder kan locka kvinnor från olika bakgrunder.

| K. | Vissa privata företag har inkluderat åtgärder som exempelvis mentorskap, nätverksarbete och stöd som ska öka kvinnors tillgång till finansiering och teknik för att stödja kvinnligt entreprenörskap som en del av deras strategier för företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

K.

Vissa privata företag har inkluderat åtgärder som exempelvis mentorskap, nätverksarbete och stöd som ska öka kvinnors tillgång till finansiering och teknik för att stödja kvinnligt entreprenörskap som en del av deras strategier för företagens sociala ansvar.

| L. | Statistiken visar att kvinnliga entreprenörer har svårare att få finansiering och kapital än män. Andelen kvinnoledda företag som är föremål för investeringar är fortfarande mycket liten. Det var grundarteam bestående av endast män som tog emot 93 % av allt kapital som investerades i europeiska teknikföretag under 2018 (20). Endast 32 % av riskkapitalfinansieringen gick till företag med minst en kvinnlig företagsledare (21). Kvinnors innovationer betraktas och erkänns mer sällan som innovationer och lovande idéer. Trots att de får mindre ekonomiskt stöd överträffar kvinnoledda företag i Central- och Östeuropa de företag som grundats av män med 96 %, sett till kapitalproduktivitet (22). |
| --- | --- |

L.

Statistiken visar att kvinnliga entreprenörer har svårare att få finansiering och kapital än män. Andelen kvinnoledda företag som är föremål för investeringar är fortfarande mycket liten. Det var grundarteam bestående av endast män som tog emot 93 % av allt kapital som investerades i europeiska teknikföretag under 2018 (20). Endast 32 % av riskkapitalfinansieringen gick till företag med minst en kvinnlig företagsledare (21). Kvinnors innovationer betraktas och erkänns mer sällan som innovationer och lovande idéer. Trots att de får mindre ekonomiskt stöd överträffar kvinnoledda företag i Central- och Östeuropa de företag som grundats av män med 96 %, sett till kapitalproduktivitet (22).

| M. | Uppgifter visar att kvinnliga entreprenörer genererar mer intäkter trots att de får mindre finansiellt stöd. |
| --- | --- |

M.

Uppgifter visar att kvinnliga entreprenörer genererar mer intäkter trots att de får mindre finansiellt stöd.

| N. | Endast 10 % av företagsänglarna i Europa är kvinnor (23) och kvinnor är särskilt underrepresenterade bland privata investerare som investerar i digitalisering. Endast 10 % av alla ledande befattningar inom privata kapital- och riskkapitalföretag runt om i världen (24) innehas av kvinnor. Flera studier visar att kapitalförvaltare har en tendens att tillhandahålla kapital till och anställa personer som liknar dem själva, vilket självklart missgynnar kvinnor, och i synnerhet de som kommer från en annan bakgrund och som utsätts för diskriminering på flera grunder, bland annat på grund av ras, etnisk eller socioekonomisk bakgrund. Det är två till tre gånger vanligare att riskkapitalbolag med kvinnliga partner investerar i företag som drivs av kvinnor (25). Avsaknaden av kvinnor i beslutsfattande roller i riskkapitalbolag är en av de främsta orsakerna till det ihållande finansieringsunderskottet för företag i EU som drivs av kvinnor (26). En annan viktig orsak till det ihållande finansieringsunderskottet för de företag i EU som drivs av kvinnor är att det är ovanligare att kvinnor söker extern finansiering såsom banklån, riskkapital eller finansiering från statliga program än män – i stället tar de av sina egna privata besparingar eller finansieras av familjemedlemmar (27). Genomförandeåtgärder för att uppnå en rättvis representation av kvinnor och utveckla ett jämställt finansiellt ekosystem, skapa en gynnsammare miljö på EU-nivå och tillhandahålla tillräckliga budgetmedel är grundläggande för att skapa både nödvändiga finansieringsvillkor och ett nödvändigt nätverk av kvinnliga investerare för att kvinnoledda företag ska bli framgångsrika. |
| --- | --- |

N.

Endast 10 % av företagsänglarna i Europa är kvinnor (23) och kvinnor är särskilt underrepresenterade bland privata investerare som investerar i digitalisering. Endast 10 % av alla ledande befattningar inom privata kapital- och riskkapitalföretag runt om i världen (24) innehas av kvinnor. Flera studier visar att kapitalförvaltare har en tendens att tillhandahålla kapital till och anställa personer som liknar dem själva, vilket självklart missgynnar kvinnor, och i synnerhet de som kommer från en annan bakgrund och som utsätts för diskriminering på flera grunder, bland annat på grund av ras, etnisk eller socioekonomisk bakgrund. Det är två till tre gånger vanligare att riskkapitalbolag med kvinnliga partner investerar i företag som drivs av kvinnor (25). Avsaknaden av kvinnor i beslutsfattande roller i riskkapitalbolag är en av de främsta orsakerna till det ihållande finansieringsunderskottet för företag i EU som drivs av kvinnor (26). En annan viktig orsak till det ihållande finansieringsunderskottet för de företag i EU som drivs av kvinnor är att det är ovanligare att kvinnor söker extern finansiering såsom banklån, riskkapital eller finansiering från statliga program än män – i stället tar de av sina egna privata besparingar eller finansieras av familjemedlemmar (27). Genomförandeåtgärder för att uppnå en rättvis representation av kvinnor och utveckla ett jämställt finansiellt ekosystem, skapa en gynnsammare miljö på EU-nivå och tillhandahålla tillräckliga budgetmedel är grundläggande för att skapa både nödvändiga finansieringsvillkor och ett nödvändigt nätverk av kvinnliga investerare för att kvinnoledda företag ska bli framgångsrika.

| O. | Sex medlemsstater har inrättat 11 privata fonder för att åtgärda bristen på finansiering för kvinnliga entreprenörer, och dessa fonder använder jämställdhetsaspekter som stöder mångfald i sina investeringskriterier. En del av dessa fonder har fått nationellt stöd eller EU-stöd, vilket visar den offentliga politikens viktiga roll när det gäller att främja entreprenörskap (28). |
| --- | --- |

O.

Sex medlemsstater har inrättat 11 privata fonder för att åtgärda bristen på finansiering för kvinnliga entreprenörer, och dessa fonder använder jämställdhetsaspekter som stöder mångfald i sina investeringskriterier. En del av dessa fonder har fått nationellt stöd eller EU-stöd, vilket visar den offentliga politikens viktiga roll när det gäller att främja entreprenörskap (28).

| P. | Det är svårt att mäta entreprenörskap i EU på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

P.

Det är svårt att mäta entreprenörskap i EU på ett effektivt sätt.

| Q. | Mindre än 8 % av de verkställande direktörerna vid ledande stora företag är kvinnor. |
| --- | --- |

Q.

Mindre än 8 % av de verkställande direktörerna vid ledande stora företag är kvinnor.

| R. | Under 2018 var 59 % av forskarna och ingenjörerna i EU män och endast 41 % var kvinnor, vilket betyder en skillnad på 18 % (29). Sociala normer, stereotyper, en motarbetande kultur och könsrelaterade förväntningar på karriärval, vilka ofta förstärks genom utbildningarnas innehåll och läroplaner, är två av de främsta drivkrafterna bakom könssegregering inom högre utbildning och på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

R.

Under 2018 var 59 % av forskarna och ingenjörerna i EU män och endast 41 % var kvinnor, vilket betyder en skillnad på 18 % (29). Sociala normer, stereotyper, en motarbetande kultur och könsrelaterade förväntningar på karriärval, vilka ofta förstärks genom utbildningarnas innehåll och läroplaner, är två av de främsta drivkrafterna bakom könssegregering inom högre utbildning och på arbetsmarknaden.

| S. | Det är mycket viktigt för Europa att ha lika många kvinnliga som manliga entreprenörer för att säkerställa ett diversifierat innehåll och diversifierade produkter. Mellan 2014 och 2018 var det lika sannolikt att kvinnoledda uppstartsföretag skulle erbjuda nya produkter och tjänster som att de som drevs av män i EU skulle göra det (30), vilket visar att kvinnor och män måste betraktas som lika bra på innovation. Genom att uppmuntra kvinnor att bli entreprenörer kan kvaliteten och mångfalden på innovationer, produkter och tjänster förbättras. |
| --- | --- |

S.

Det är mycket viktigt för Europa att ha lika många kvinnliga som manliga entreprenörer för att säkerställa ett diversifierat innehåll och diversifierade produkter. Mellan 2014 och 2018 var det lika sannolikt att kvinnoledda uppstartsföretag skulle erbjuda nya produkter och tjänster som att de som drevs av män i EU skulle göra det (30), vilket visar att kvinnor och män måste betraktas som lika bra på innovation. Genom att uppmuntra kvinnor att bli entreprenörer kan kvaliteten och mångfalden på innovationer, produkter och tjänster förbättras.

| T. | Det europeiska nätverket av ambassadörer för kvinnors företagande (ENFEA) har hittills anordnat mer än 650 nationella möten och nått ut till över 61 000 potentiella kvinnliga entreprenörer. ENFEA:s ambassadörer har stött bildandet av fler än 250 nya kvinnoledda företag samt flera nya klubbar för nätverkande och affärsstöd för kvinnor (31). |
| --- | --- |

T.

Det europeiska nätverket av ambassadörer för kvinnors företagande (ENFEA) har hittills anordnat mer än 650 nationella möten och nått ut till över 61 000 potentiella kvinnliga entreprenörer. ENFEA:s ambassadörer har stött bildandet av fler än 250 nya kvinnoledda företag samt flera nya klubbar för nätverkande och affärsstöd för kvinnor (31).

| U. | År 2020 var det fler som kände någon som hade lagt ned ett företag än som kände någon som hade startat ett (32), vilket påminner om vikten av att skapa gynnsamma förutsättningar för alla typer av entreprenörskap, och av att hålla kontakten med andra ekonomier, av att vara uppmärksam på nya möjligheter och av att skydda framtidens arbetstillfällen. |
| --- | --- |

U.

År 2020 var det fler som kände någon som hade lagt ned ett företag än som kände någon som hade startat ett (32), vilket påminner om vikten av att skapa gynnsamma förutsättningar för alla typer av entreprenörskap, och av att hålla kontakten med andra ekonomier, av att vara uppmärksam på nya möjligheter och av att skydda framtidens arbetstillfällen.

| V. | Lönegapet mellan könen i EU ligger på 14,1 % och har endast förändrats minimalt under det senaste årtiondet. 24 % av könslönegapet beror på att kvinnor är överrepresenterade i sektorer med relativt låga löner, såsom omsorgs-, hälso- och sjukvårds- och utbildningssektorn. |
| --- | --- |

V.

Lönegapet mellan könen i EU ligger på 14,1 % och har endast förändrats minimalt under det senaste årtiondet. 24 % av könslönegapet beror på att kvinnor är överrepresenterade i sektorer med relativt låga löner, såsom omsorgs-, hälso- och sjukvårds- och utbildningssektorn.

| W. | Entreprenörskap kräver kunskap och kompetens. En högre utbildningsnivå för kvinnor och flickor bidrar till deras ekonomiska egenmakt och till en mer inkluderande ekonomisk tillväxt. Livslångt lärande, kompetensutveckling och omskolning, särskilt för att hålla jämna steg med snabba tekniska och digitala omvandlingar, ökar deras yrkesmöjligheter och är viktigt för kvinnors och flickors hälsa, välbefinnande och livskvalitet. |
| --- | --- |

W.

Entreprenörskap kräver kunskap och kompetens. En högre utbildningsnivå för kvinnor och flickor bidrar till deras ekonomiska egenmakt och till en mer inkluderande ekonomisk tillväxt. Livslångt lärande, kompetensutveckling och omskolning, särskilt för att hålla jämna steg med snabba tekniska och digitala omvandlingar, ökar deras yrkesmöjligheter och är viktigt för kvinnors och flickors hälsa, välbefinnande och livskvalitet.

| X. | Entreprenörskap bör vara möjligt för alla kvinnor, inbegripet kvinnor med funktionsnedsättning, äldre kvinnor och kvinnor från en etnisk minoritet. Det kan vara svårare för kvinnor med funktionsnedsättning att starta egna företag. Entreprenörskap bland äldre kvinnor främjas inte, trots att de bör ses som en värdefull och outnyttjad potential för ekonomisk tillväxt. Främjandet av entreprenörskap bland migrantkvinnor kan innebära stora möjligheter till integration på arbetsmarknaden och främja deras ekonomiska oberoende och egenmakt. |
| --- | --- |

X.

Entreprenörskap bör vara möjligt för alla kvinnor, inbegripet kvinnor med funktionsnedsättning, äldre kvinnor och kvinnor från en etnisk minoritet. Det kan vara svårare för kvinnor med funktionsnedsättning att starta egna företag. Entreprenörskap bland äldre kvinnor främjas inte, trots att de bör ses som en värdefull och outnyttjad potential för ekonomisk tillväxt. Främjandet av entreprenörskap bland migrantkvinnor kan innebära stora möjligheter till integration på arbetsmarknaden och främja deras ekonomiska oberoende och egenmakt.

Program, utbildning och kompetensutveckling i entreprenörskap

| 1. | Europaparlamentet understryker att kvinnligt entreprenörskap bidrar till att öka kvinnors ekonomiska oberoende och deras egenmakt, vilket är en nödvändig förutsättning för att uppnå jämställda samhällen och bör uppmuntras och främjas i hela EU. Parlamentet noterar att kvinnors ekonomiska oberoende ökar deras lika deltagande på arbetsmarknaden, erbjuder kontroll över produktionsmedlen och ökat deltagande i det ekonomiska beslutsfattandet på alla nivåer, och ekonomisk egenmakt samt självbestämmande, vilket är avgörande för kvinnors rättigheter och jämställdhet. Parlamentet framhåller att varje enskild kvinna som vill ägna sig åt entreprenörsverksamhet bör uppmuntras att ta detta steg, eftersom ett företag skapar arbetstillfällen och inkomster och därmed mervärde för näringslivet och hela samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sina ansträngningar för att öka kvinnors sysselsättningsgrad i Europa och underlätta deras tillträde till arbetsmarknaden, bland annat genom att skapa fler incitament för att främja kvinnligt entreprenörskap. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag till direktiv om insyn i lönesättningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet finner det beklagligt att kvinnor inte startar och driver lika många företag som män. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna eftertryckligen att genomföra företagsvänliga reformer i syfte att främja jämlikhet och öka kvinnligt entreprenörskap. Parlamentet kräver att kvinnors behov och deltagande på arbetsmarknaden samt den horisontella och vertikala segregeringen på arbetsmarknaden undersöks närmare på EU-nivå. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar initiativ från kommissionen såsom Women TechEU och Europeiska innovationsrådets program för kvinnligt ledarskap samt inrättandet av olika europeiska nätverk för kvinnliga entreprenörer. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att mer aktivt främja sådana initiativ genom att fokusera på EU:s potential för hållbar tillväxt och att stödja kvinnliga entreprenörers framgångar i all deras mångfald. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka nätverk som fokuserar på kvinnligt entreprenörskap på EU-nivå för att främja innovation och samarbete mellan nationella nätverk, EU-nätverk och internationella nätverk. Parlamentet noterar att ytterligare gränsöverskridande samarbete mellan kvinnliga entreprenörer kan stärka EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inkludera offentlig-privata partnerskap i sina initiativ, eftersom privata företag kan spela en värdefull roll som rådgivare och ge kvinnliga entreprenörer relevant specialkompetens. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att underlätta för kvinnliga entreprenörer att skapa nätverk över hela EU och att stödja deras samarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta program som främjar kreativ innovation för att säkerställa entreprenörskap på arbetsmarknaden, och se till att kvinnor kan tillföra samhället ett mervärde. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att mentorskap mellan erfarna och oerfarna entreprenörer kan gynna båda sidor och bidra till att öka medvetenheten om entreprenörskap, motverka tveksamheter inför att ge sig in i entreprenörssektorn och främja utbyte av information och rådgivning bland kvinnliga entreprenörer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt och viktigt att erkänna och främja kvinnliga entreprenörer och investerare som förebilder och mentorer, och att säkerställa att dessa förebilder representerar kvinnor i all deras mångfald. Parlamentet noterar i detta sammanhang EU-priset för kvinnliga innovatörer 2021 och det europeiska nätverket av ambassadörer för kvinnligt företagande, som uppmuntrar kvinnor att se entreprenörskap som en karriär. Parlamentet uppmanar kommissionen att lyfta fram framstående kvinnliga entreprenörer och investerare som förebilder genom att lansera en EU-omfattande upplysningskampanj om de möjligheter som entreprenörskap erbjuder, och att främst rikta sig till kvinnor och genomföra fallstudier av kvinnliga entreprenörer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna utarbeta en strategi för att säkerställa en meningsfull representation av alla kvinnor från olika bakgrunder i beslutsfattande roller och med särskilda åtgärder och politiska insatser för att främja deras ekonomiska egenmakt. Parlamentet vill att det säkerställs att alla åtgärder för kvinnligt entreprenörskap inbegriper ett intersektionellt perspektiv för att alla kvinnor ska få relevant hjälp och stöd och att ingen kvinna lämnas utanför. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar offentliga och privata program för kvinnligt entreprenörskap i medlemsstaterna som omfattar aspekter av nätverksarbete, mentorskap, utbildning, coachning och rådgivande tjänster samt professionell rådgivning i juridiska och skatterelaterade frågor för att stödja kvinnliga entreprenörer och ge dem råd samt främja deras ekonomiska oberoende. Parlamentet noterar att offentligt tillgängliga rapporter och vittnesmål i sju medlemsstater tyder på en positiv effekt av dessa program. Parlamentet uppmanar kommissionen och EIGE att samla in könsuppdelade uppgifter från alla medlemsstater och analysera effekterna av program för kvinnligt entreprenörskap. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utbyta bästa praxis för att stärka och öka andelen kvinnliga entreprenörer och egenföretagare i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja en väl utvecklad utbildningsstrategi som tillhandahåller olika utbildningsnivåer, från upplysnings- och informationskampanjer till specialiserad och avancerad utbildning, och att erkänna de olika möjligheter och begränsningar som det specifika företagsklimatet medför och de olika förmågor och behov som kvinnliga entreprenörer har, där balansen mellan arbete och privatliv ges särskild uppmärksamhet. Parlamentet framhåller behovet av en enda kontaktpunkt som erbjuder entreprenörer med lite eller ingen erfarenhet eller få eller inga kvalifikationer t.ex. kurser och utbildningar inom en rad olika områden, såsom redovisning och marknadsföring. Parlamentet noterar att detta initiativ kan uppmuntra fler kvinnor att bli entreprenörer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EIGE att göra aktuell och jämförbar statistik tillgänglig i syfte att analysera entreprenörers och egenföretagares ekonomiska betydelse, och de olika kategorierna inom entreprenörskap och egenföretagande sett till bransch och kön för att fastställa andelen kvinnliga entreprenörer och egenföretagare. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att förbättra insamlingen av könsuppdelade data, statistik, forskning och analys, särskilt när det gäller kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och på områden såsom informell sysselsättning, entreprenörskap, tillgång till finansiering och hälso- och sjukvård, oavlönat arbete, fattigdom och de sociala trygghetssystemens inverkan. Parlamentet erinrar om EIGE:s roll i detta avseende och uppmanar kommissionen att använda dessa data för att låta dess politik och program liksom övriga EU-byråers och EU-institutioners politik och program omfattas av effektiva könsspecifika konsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet vill framför allt se att man i större utsträckning och med fokus på kvinnor främjar och skapar medvetenhet kring STEM-ämnen, digital utbildning och finansiella kunskaper för att motverka de stereotyper som finns i utbildningen, skolors läroplaner och yrkesvägledningen. Parlamentet vill att man ser till att fler kvinnor kommer in i dessa sektorer vilket skulle möjliggöra mer diversifierade chefs- och ledarskapsstilar som skulle ge dessa sektorer ett mervärde och bidra till utvecklingen av dem. Parlamentet betonar vikten av att vidga horisonten för kvinnligt entreprenörskap till fler sektorer än naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik samt informationsteknik och att främja olika former av entreprenörskap. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för en ökad diversifiering av entreprenörskap och att främja sociala och kollektiva former av kvinnligt entreprenörskap. Parlamentet välkomnar specifik utbildning, forskning och studier i entreprenörskap. Parlamentet betonar vikten av att främja en finansiell utbildning och karriär för kvinnor för att stödja utvecklingen av ett tillförlitligt nätverk av kvinnliga investerare, och betonar samtidigt behovet av att ge kvinnor möjlighet att bli ekonomiskt oberoende och framgångsrika entreprenörer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att kvinnor är underrepresenterade i ledande befattningar och pekar på behovet av att främja jämställdhet på alla beslutsnivåer, både i den operativa verksamheten och i ledningen. Parlamentet efterlyser en snabb förhandlingsprocess om direktivet om kvinnor i styrelser. Parlamentet framhäver behovet av att i större utsträckning och bättre informera om entreprenörskap som ett attraktivt yrkesval, såväl för unga kvinnor i skolan som för kvinnor utanför arbetsmarknaden som överväger att börja arbeta eller återuppta sitt arbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja stödprogram inom entreprenörskap för äldre, och konstaterar att detta kan nå ut till kvinnor som står utanför arbetsmarknaden. Parlamentet betonar behovet av att främja strategier för att stimulera snabbväxande företag samt tillväxten och utvecklingen i medelstora och större företag för att säkerställa att fler kvinnor blir entreprenörer och stöder hållbar tillväxt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ytterligare öka medvetenheten om politiska stödinsatser bland kvinnliga entreprenörer och att minska byråkratiska och administrativa hinder när det gäller tillgången till program som syftar till att främja entreprenörskap. Parlamentet välkomnar insatserna för att främja stöd från experter och konsulter som i egenskap av mentorer kan bygga upp kvinnors självförtroende som entreprenörer och ledsaga dem under hela entreprenörsprocessen med beaktande av alla relevanta aspekter, bl.a. lagstiftning, skattefrågor, administration, ekonomi, redovisning, rättsliga, formella och arbetsrelaterade frågor samt personalrekrytering. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmärksammar behovet av att erkänna kvinnors potential som entreprenörer inom alla sektorer och utbildningsområden, inklusive de som är kvinnodominerade, som exempelvis inom hälso- och sjukvård och undervisning. Parlamentet understryker behovet av att tillhandahålla möjligheter till fortbildning och omskolning för anställda och för de som går från anställning till egenföretagande. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja livslångt lärande för alla. Parlamentet betonar att man även måste erkänna entreprenörsdimensionen i alla ungdomsprogram på EU-nivå. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att investera i program för omskolning och kompetensutveckling som riktar sig till kvinnliga egenföretagare och kvinnliga entreprenörer, med särskilt fokus på omskolning med inriktning på finansiella kunskaper. |
| --- | --- |

12.

Tillgång till kapital

| 13. | Europaparlamentet betonar behovet av att se kvinnligt entreprenörskap och egenföretagande som lönsamma investeringstillfällen och som källor till ekonomisk tillväxt och jobbskapande. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att öka medvetenheten och förenkla tillgången till finansiering för kvinnliga entreprenörer och egenföretagare, inbegripet alternativa former av finansiering, och se till att finansiering finns tillgänglig och når dem. Parlamentet noterar att kvinnliga företagare är mer benägna att använda alternativa källor såsom plattformar för gräsrotsutlåning och crowdfunding. Parlamentet noterar att mikrokrediter i vissa fall har visat sig vara framgångsrika när det gäller att motivera fler kvinnor att starta eget. Parlamentet har erkänt effekterna av finansieringsstrategier och de positiva effekter de kan ha för kvinnor. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att utnyttja de befintliga europeiska strukturfonderna för att inrikta sig på och främja kvinnliga entreprenörer och kvinnliga egenföretagare. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett europeiskt nätverk av jämställdhetsmedvetna investerare. Parlamentet anser att ett sådant nätverk kommer att kunna ge kvinnoledda företag lämpliga kontakter, nätverk och finansieringsmöjligheter. Parlamentet betonar behovet av kampanjer för att öka medvetenheten och informationskampanjer om nuvarande och framtida möjligheter till EU-finansiering för kvinnliga entreprenörer i syfte att tillhandahålla skräddarsytt stöd till kvinnliga företagsägare och kvinnliga entreprenörer och göra kvinnliga ledare mer synliga så att de kan vara bättre förebilder och bryta befintliga stereotyper. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att upprätta en handlingsplan för kvinnligt företagande som en del av ”Small Business Act” för Europa och, som en del av denna, skapa ett alleuropeiskt evenemang för entreprenörskap, innovation och investeringar som samlar forskare, entreprenörer, uppstartsföretag och framför allt privata investerare, för att främja nya möjligheter till kvinnligt företagande. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar de insatser som gjorts av de särskilda privata investeringsfonder som införlivar könskriterier i sina investeringsbedömningar för att lösa underfinansieringen av kvinnoledda företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja saminvesteringsprogram med riskkapitalfonder och företagsänglar där kvinnor och mentorskapsprogram för kvinnliga entreprenörer är fokus för deras investeringar. Parlamentet anser att detta skulle vara en kraftfull åtgärd som skulle gynna ekosystemet från grunden. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar offentliga och privata medel för ett genomförande av politik för jämställdhet, mångfald och inkludering. Parlamentet noterar i detta sammanhang åtagandet om mångfald, som är det första initiativet i världen där privata fonder åtagit sig att mäta och spåra könsrepresentation och att årligen och offentligt rapportera sina resultat. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet framhåller mikrokrediternas viktiga roll för att öka kvinnors finansiella inkludering genom att övervinna marknadshinder och sociala hinder på finansmarknaderna. Parlamentet noterar att fördelen med mikrofinansiering är att den ger kvinnliga entreprenörer starka incitament att skapa hållbara företag eftersom de måste betala tillbaka lånet, och detta instrument är särskilt utformat för behoven hos personer som har svårt att få tillgång till traditionella krediter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att systematiskt spåra och övervaka könsuppdelade uppgifter i hela unionen för att garantera uppgifter av hög kvalitet om EU:s och medlemsstaternas finansieringsprogram. Parlamentet erinrar dessutom om vikten av att samla in jämställdhetsrelaterade uppgifter i syfte att få information om erfarenheter av samverkande diskriminering och betonar att detta skulle kunna ligga till grund för mer välgrundade politiska beslut i framtiden för kvinnors ökade ekonomiska oberoende. Parlamentet noterar att en kvinnlig entreprenörsdimension måste erkännas i formuleringen av politik med anknytning till affärsverksamhet och små och medelstora företag i syfte att säkerställa en lämplig politisk ram som stöder mer kvinnligt entreprenörskap och innovation genom mångfald. |
| --- | --- |

18.

Bättre ramar för kvinnliga entreprenörer

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra rådets rekommendation från 2019 om att säkerställa en effektiv tillgång till system för socialt skydd och sociala rättigheter, inbegripet pension och ledighet för alla egenföretagare, och att genomföra alla principer i den europeiska pelaren för sociala rättigheter som ett sätt att säkerställa icke-diskriminering och främja jämställdhet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att införa jämställdhetsintegrering i alla etapper av processen för utformning av stödåtgärder för kvinnliga entreprenörer och att samråda med en rad olika potentiella och befintliga kvinnliga entreprenörer för att säkerställa att dessa stödåtgärder är anpassade efter och motsvarar deras förväntningar och behov. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar behovet av att undanröja administrativa hinder för att starta eget så att det blir mer attraktivt för kvinnor, inbegripet invandrarkvinnor, att bli entreprenörer eller egenföretagare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att utveckla standardiserade administrativa paket som en entreprenör kan använda i början av företagsstarten. Parlamentet tror att detta kommer att lätta den administrativa bördan i kontakterna med lokala myndigheter såsom skattemyndigheter, kommuner osv. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet framhåller behovet av att utveckla EU:s innovationsekosystem för att ge fler kvinnor möjlighet att skapa hållbara och lönsamma företag och innovationer för att stärka EU:s konkurrenskraft, ekonomiska tillväxt och jobbskapande. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål genomföra de åtgärder som anges i meddelandet om bättre lagstiftning och i dess SMF-strategi. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar behovet av vägledning och förenklade blanketter, förfaranden och processer för att hjälpa kvinnliga entreprenörer att navigera i regelverket, till exempel för att exportera. Parlamentet noterar att i synnerhet mikroföretag och små och medelstora företag redan kämpar med otillräckliga resurser för att klara av och hantera efterlevnadskrav i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera och vid behov förbättra vägledningen och administrationen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens agenda för bättre lagstiftning. Parlamentet anser att kommissionens vilja att genomföra principen ”en in och en ut” är ett viktigt steg mot att minimera de administrativa bördorna för företag, inbegripet uppstartsföretag och små och medelstora företag, vilket gör det mer attraktivt för kvinnor att bli entreprenörer eller egenföretagare. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga förbättrade skatteincitament eller flexibla skattestrukturer för att förbättra ramvillkoren för entreprenörskap och egenföretagande. Parlamentet lyfter som exempel fram beskattningen av entreprenörer i verksamhetens tidiga skeden, då beskattning av enbart intäkter eller fördröjning av skatteinbetalningar i syfte att säkra kapital kan göra det mer attraktivt för kvinnor att bli entreprenörer eller egenföretagare. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar vikten av balans mellan arbete och privatliv, överkomliga sociala tjänster av god kvalitet som förutsättningar för kvinnliga entreprenörer och egenföretagare. Parlamentet erkänner att kvinnligt entreprenörskap och egenföretagande ger den flexibilitet som krävs för att få en bättre balans mellan arbetsliv och privatliv. Parlamentet erkänner vikten av att möjliggöra en jämn fördelning av hushålls- och omsorgsansvaret för att uppnå den balans mellan arbetsliv och privatliv som krävs för att kvinnor ska kunna satsa på entreprenörskap och egenföretagande. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa en bättre balans mellan arbetsliv och privatliv genom bättre mamma-, pappa- och föräldraledighet samt ledighet för vård av anhörig, flexibla arbetstider och barnomsorg på arbetsplatsen och genom att främja distansarbete. Parlamentet betonar att arbetstider och arbetsscheman på landsbygden skiljer sig avsevärt från dem i stadsområden och att det är viktigt att erbjuda barnomsorg som är anpassad till kvinnors särskilda behov i olika områden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att stödja sociala ramar, till exempel för äldre och omsorgsberoende personer, och att tillhandahålla mer flexibla barnomsorgsmöjligheter och möjligheter till föräldraledighet, eftersom de är avgörande för att uppmuntra och göra det möjligt för fler kvinnor att bli entreprenörer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo genomföra Barcelonamålen, och därmed säkerställa att dessa behov tillgodoses genom investeringar i tillgängliga och överkomliga omsorgstjänster av hög kvalitet, och att modernisera dem så att kvinnor inte tvingas välja mellan familjen och att delta på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar att för att medlemsstaterna ska kunna minska lönegapet mellan könen kan det vara viktigt att i större utsträckning underlätta och öka kvinnors möjligheter att bli entreprenörer. Parlamentet välkomnar de åtgärder som vissa medlemsstater redan vidtagit på detta område och uppmanar dem med kraft att säkerställa tillgång till kvalitativ barnomsorg och långvarig vård och omsorg, att främja tillgång för egenföretagare och att snabbt och fullt ut införliva direktivet om balans mellan arbete och privatliv, och uppmanar kommissionen att verkligen övervaka detta. Parlamentet erkänner de nationella skillnader som finns på socialpolitisk nivå och vikten av respekt för subsidiaritetsprincipen. Parlamentet framhåller att det ligger i medlemsstaternas intresse att främja familjevänliga arbetsmodeller. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uttrycker oro över att revisionsrätten i sin särskilda rapport nr 10/21 om jämställdhetsintegrering i EU:s budget fann att kommissionen inte hade infört jämställdhetsintegrering på ett tillfredsställande sätt och inte i tillräcklig utsträckning hade använt könsuppdelade uppgifter och indikatorer. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra jämställdhetsbudgetering för att säkerställa att kvinnor och män gynnas lika mycket av offentliga utgifter, bl.a. inom ramen för NextGenerationEU och alla åtgärder för ekonomisk återhämtning. |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  EUT C 11, 12.1.2018, s. 35.

(2)  EUT C 66, 21.2.2018, s. 44.

(3)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 6.

(4)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 28.

(5)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 232.

(6)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 191.

(7)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 208.

(8)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 137.

(9)  OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paris, 2019.

(10)  OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paris, 2019.

(11)  Bajcar, B. och Babiak, J., Gender Differences in Leadership Styles: Who Leads more Destructively?, 34:e IBIMA-konferensen, Madrid, november 2019. https://www.researchgate.net/publication/337534934_Gender_Differences_in_Leadership_Styles_Who_Leads_more_Destructively

(12)  Europaparlamentets utredningsavdelning för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor, The professional status of rural women in the EU, Bryssel, maj 2019. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608868/IPOL_STU (2019) 608868_EN.pdf.

(13)  Ibid.

(14)  Global Entrepreneurship Monitor, Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Class, London, 2021.

https://gemconsortium.org/report/gem-202021-womens-entrepreneurship-report-thriving-through-crisis

(15)  Eurostat, Women in Management, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2020.

(16)  Foss, L., Henry, C., Ahl, H. och Mikalsen, G., ”Women’s entrepreneurship policy research: a 30-year review of the evidence”, Small Business Economics, 53(2), s. 409–429.

(17)  OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paris, 2019.

(18)  Ibid.

(19)  OECD, OECD/INFE 2020 International Survey of Adult Financial Literacy, OECD Publishing, Paris, 2020.

(20)  Skonieczna, A. och Castellano, L., ”Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe”, European Economy Discussion Papers, nr 129, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, juli 2020.

(21)  Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken, Funding women entrepreneurs: How to empower growth, 2018.

(22)  Women in VC, Experior Venture Fund and Unvconventional, Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact, 2021.

(23)  EBAN, Statistics Compendium – European Early Stage Market Statistics, EBAN, Bryssel, 2019.

(24)  International Finance Corporation, Moving Towards Gender Balance in Private Equity and Venture Capital, International Finance Corporation, Washington DC, 2019.

(25)  Women in VC, Experior Venture Fund and Unconventional Ventures, ”Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact”, online.

(26)  Europeiska kommissionen, Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2020.

(27)  OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paris, 2021.

(28)  Eurofound, Female entrepreneurship: Public and private funding, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2019.

(29)  Eurostat, Women in science and technology, Products Eurostat News, 2 oktober 2020.

(30)  OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paris, 2019.

(31)  https://ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/women-entrepreneurs/support-tools-and-networks-women_en

(32)  Global Entrepreneurship Monitor, 2021/2022 Global Report – Opportunity Amid Disruption, GEM, London, 2022. https://www.gemconsortium.org/reports/latest-global-report

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/65 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/65

---

P9_TA(2022)0140

Artificiell intelligens i den digitala eran

Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2022 om artificiell intelligens i den digitala eran (2020/2266(INI))

(2022/C 465/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 4, 16, 26, 114, 169, 173, 179, 180, 181 och 187 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 4, 16, 26, 114, 169, 173, 179, 180, 181 och 187 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter och den allmänna kommentaren nr 25 från FN:s kommitté för barnets rättigheter av den 2 mars 2021 om barns rättigheter i den digitala miljön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter och den allmänna kommentaren nr 25 från FN:s kommitté för barnets rättigheter av den 2 mars 2021 om barns rättigheter i den digitala miljön,

| — | med beaktande av rekommendationen om etik och artificiell intelligens från FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur (Unesco), som antogs av Unescos generalkonferens vid dess 41:a session den 24 november 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen om etik och artificiell intelligens från FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur (Unesco), som antogs av Unescos generalkonferens vid dess 41:a session den 24 november 2021,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (1) och kommissionens riktlinjer för bättre lagstiftning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (1) och kommissionens riktlinjer för bättre lagstiftning,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021 om EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021 om EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021)0142),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2021 om läget avseende EU:s it-försvarskapacitet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2021 om läget avseende EU:s it-försvarskapacitet (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2021 om utmaningar och framtidsutsikter för multilaterala system för vapenkontroll och nedrustning med avseende på massförstörelsevapen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2021 om utmaningar och framtidsutsikter för multilaterala system för vapenkontroll och nedrustning med avseende på massförstörelsevapen (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 av den 29 april 2021 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa och om upphävande av beslut (EU) 2015/2240 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 av den 29 april 2021 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa och om upphävande av beslut (EU) 2015/2240 (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (6),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 21 april 2021 om harmoniserade regler för artificiell intelligens (rättsakt om artificiell intelligens) och om ändring av vissa unionslagstiftningsakter (COM(2021)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 21 april 2021 om harmoniserade regler för artificiell intelligens (rättsakt om artificiell intelligens) och om ändring av vissa unionslagstiftningsakter (COM(2021)0206),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förslag till förordning av den 25 november 2020 om europeisk dataförvaltning (dataförvaltningsakten) (COM(2020)0767), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förslag till förordning av den 25 november 2020 om europeisk dataförvaltning (dataförvaltningsakten) (COM(2020)0767),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1807 av den 14 november 2018 om en ram för det fria flödet av andra data än personuppgifter i Europeiska unionen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1807 av den 14 november 2018 om en ram för det fria flödet av andra data än personuppgifter i Europeiska unionen (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/697 av den 29 april 2021 om inrättande av Europeiska försvarsfonden och om upphävande av förordning (EU) 2018/1092 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/697 av den 29 april 2021 om inrättande av Europeiska försvarsfonden och om upphävande av förordning (EU) 2018/1092 (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/770 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/770 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster (9),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2021/1173 av den 13 juli 2021 om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem och om upphävande av förordning (EU) 2018/1488 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2021/1173 av den 13 juli 2021 om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem och om upphävande av förordning (EU) 2018/1488 (10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 april 2018Artificiell intelligens för Europa (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 april 2018Artificiell intelligens för Europa (COM(2018)0237),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 december 2018Samordnad plan om artificiell intelligens (COM(2018)0795), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 december 2018Samordnad plan om artificiell intelligens (COM(2018)0795),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 april 2019Att skapa förtroende för människocentrerad artificiell intelligens (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 april 2019Att skapa förtroende för människocentrerad artificiell intelligens (COM(2019)0168),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 19 februari 2020Om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 19 februari 2020Om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)0065),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok om åldrande av den 27 januari 2021Främja solidaritet och ansvar mellan generationerna (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok om åldrande av den 27 januari 2021Främja solidaritet och ansvar mellan generationerna (COM(2021)0050),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020En EU-strategi för data (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020En EU-strategi för data (COM(2020)0066),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067),

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU (COM(2020)0102) och av den 5 maj 2021Uppdatering av industristrategin 2020: en starkare inre marknad för EU:s återhämtning (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU (COM(2020)0102) och av den 5 maj 2021Uppdatering av industristrategin 2020: en starkare inre marknad för EU:s återhämtning (COM(2021)0350),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020Handlingsplan för digital utbildning 2021–2027 – Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020Handlingsplan för digital utbildning 2021–2027 – Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern (COM(2020)0624),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 mars 2021Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 mars 2021Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet (COM(2021)0118),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut av den 15 september 2021 om inrättande av 2030-policyprogrammet ”En färdväg för det digitala decenniet” (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut av den 15 september 2021 om inrättande av 2030-policyprogrammet ”En färdväg för det digitala decenniet” (COM(2021)0574),

| — | med beaktande av kommissionens studie av den 28 juli 2020European enterprise survey on the use of technologies based on artificial intelligence, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens studie av den 28 juli 2020European enterprise survey on the use of technologies based on artificial intelligence,

| — | med beaktande av kommissionens studie av den 26 november 2020Energy-efficient Cloud Computing Technologies and Policies for an Eco-friendly Cloud Market, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens studie av den 26 november 2020Energy-efficient Cloud Computing Technologies and Policies for an Eco-friendly Cloud Market,

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 februari 2020Konsekvenser för säkerhet och ansvar när det gäller artificiell intelligens, sakernas internet och robotteknik (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 februari 2020Konsekvenser för säkerhet och ansvar när det gäller artificiell intelligens, sakernas internet och robotteknik (COM(2020)0064),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 22 mars 2021 om EU:s strategi för cybersäkerhet för ett digitalt decennium, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 22 mars 2021 om EU:s strategi för cybersäkerhet för ett digitalt decennium,

| — | med beaktande av rapporten från högnivåexpertgruppen för AI-frågor av den 8 april 2019Ethics Guidelines for Trustworthy AI, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från högnivåexpertgruppen för AI-frågor av den 8 april 2019Ethics Guidelines for Trustworthy AI,

| — | med beaktande av rapporten från högnivåexpertgruppen för AI-frågor av den 8 april 2019A definition of AI: Main Capabilities and Disciplines, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från högnivåexpertgruppen för AI-frågor av den 8 april 2019A definition of AI: Main Capabilities and Disciplines,

| — | med beaktande av rapporten från högnivåexpertgruppen för AI-frågor av den 26 juni 2019Policy and investment recommendations for trustworthy AI, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från högnivåexpertgruppen för AI-frågor av den 26 juni 2019Policy and investment recommendations for trustworthy AI,

| — | med beaktande av Unescos publikation från mars 2019 I’d blush if I could: Closing gender divides in digital skills through education, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos publikation från mars 2019 I’d blush if I could: Closing gender divides in digital skills through education,

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter av den 14 december 2020Getting the future right – Artificial intelligence and fundamental rights, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter av den 14 december 2020Getting the future right – Artificial intelligence and fundamental rights,

| — | med beaktande av rekommendationen från OECD:s råd av den 22 maj 2019 om artificiell intelligens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från OECD:s råd av den 22 maj 2019 om artificiell intelligens,

| — | med beaktande av FN:s plattform för dialog om artificiell intelligens: det globala toppmötet AI for Good, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s plattform för dialog om artificiell intelligens: det globala toppmötet AI for Good,

| — | med beaktande av G20:s AI-principer av den 9 juni 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G20:s AI-principer av den 9 juni 2019,

| — | med beaktande av Världshälsoorganisationens rapport av den 28 juni 2021 om artificiell intelligens inom hälso- och sjukvård och sex vägledande principer för utformning och användning av denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshälsoorganisationens rapport av den 28 juni 2021 om artificiell intelligens inom hälso- och sjukvård och sex vägledande principer för utformning och användning av denna,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande på eget initiativ av den 31 maj 2017Artificiell intelligens – konsekvenserna av artificiell intelligens för den (digitala) inre marknaden, produktion, konsumtion, sysselsättning och samhället (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande på eget initiativ av den 31 maj 2017Artificiell intelligens – konsekvenserna av artificiell intelligens för den (digitala) inre marknaden, produktion, konsumtion, sysselsättning och samhället (11),

| — | med beaktande av rapporten från konstellationen för ny teknik i expertgruppen för ansvarsfrågor och ny teknik av den 21 november 2019Liability for artificial intelligence and other emerging digital technologies, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från konstellationen för ny teknik i expertgruppen för ansvarsfrågor och ny teknik av den 21 november 2019Liability for artificial intelligence and other emerging digital technologies,

| — | med beaktande av publikationen från Europarådets tillfälliga kommitté för artificiell intelligens (CAHAI) från december 2020 Towards Regulation of AI systems – Global perspectives on the development of a legal framework on Artificial Intelligence systems based on the Council of Europe’s standards on human rights, democracy and the rule of law, |
| --- | --- |

—

med beaktande av publikationen från Europarådets tillfälliga kommitté för artificiell intelligens (CAHAI) från december 2020 Towards Regulation of AI systems – Global perspectives on the development of a legal framework on Artificial Intelligence systems based on the Council of Europe’s standards on human rights, democracy and the rule of law,

| — | med beaktande av Europeiska universitetsinstitutets arbetsdokument från oktober 2020 Models of Law and Regulation for AI, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska universitetsinstitutets arbetsdokument från oktober 2020 Models of Law and Regulation for AI,

| — | med beaktande av den gemensamma rapporten från Trend Micro Research, FN:s institut för interregional juridisk forskning och Europol av den 19 november 2020, Malicious Uses and Abuses of Artificial Intelligence, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma rapporten från Trend Micro Research, FN:s institut för interregional juridisk forskning och Europol av den 19 november 2020, Malicious Uses and Abuses of Artificial Intelligence,

| — | med beaktande av kommissionens politiska riktlinjer för 2019–2024 En ambitiösare union – Min agenda för Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens politiska riktlinjer för 2019–2024 En ambitiösare union – Min agenda för Europa,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 16 juli 2020 i mål C-311/18 (Schrems II), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 16 juli 2020 i mål C-311/18 (Schrems II),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om civilrättsliga bestämmelser om robotteknik (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om civilrättsliga bestämmelser om robotteknik (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2017 över digitalisering av den europeiska industrin (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2017 över digitalisering av den europeiska industrin (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2021 om EU:s ram för trafiksäkerhetspolitik 2021–2030 och rekommendationer för nästa steg mot nollvisionen (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2021 om EU:s ram för trafiksäkerhetspolitik 2021–2030 och rekommendationer för nästa steg mot nollvisionen (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2019 om en övergripande europeisk industripolitik för artificiell intelligens och robotteknik (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2019 om en övergripande europeisk industripolitik för artificiell intelligens och robotteknik (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2020Automatiserat beslutsfattande: att säkerställa konsumentskydd och fri rörlighet för varor och tjänster (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2020Automatiserat beslutsfattande: att säkerställa konsumentskydd och fri rörlighet för varor och tjänster (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en skadeståndsordning för artificiell intelligens (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en skadeståndsordning för artificiell intelligens (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2020 om immateriella rättigheter för utveckling av artificiell intelligens (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2020 om immateriella rättigheter för utveckling av artificiell intelligens (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en ram för etiska aspekter av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en ram för etiska aspekter av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2021 om artificiell intelligens: frågor om tolkning och tillämpning av internationell rätt i den mån som EU berörs av civila och militära användningsområden och statens befogenhet utanför det straffrättsliga området (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2021 om artificiell intelligens: frågor om tolkning och tillämpning av internationell rätt i den mån som EU berörs av civila och militära användningsområden och statens befogenhet utanför det straffrättsliga området (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2021 om att forma EU:s digitala framtid: undanröja hinder för en fungerande digital inre marknad och förbättra användningen av AI för europeiska konsumenter (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2021 om att forma EU:s digitala framtid: undanröja hinder för en fungerande digital inre marknad och förbättra användningen av AI för europeiska konsumenter (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om en EU-strategi för data (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om en EU-strategi för data (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2021 om artificiell intelligens inom utbildning, kultur och den audiovisuella sektorn (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2021 om artificiell intelligens inom utbildning, kultur och den audiovisuella sektorn (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2021 om artificiell intelligens inom straffrätten och polisens och rättsväsendets användning av artificiell intelligens i brottsärenden (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2021 om artificiell intelligens inom straffrätten och polisens och rättsväsendets användning av artificiell intelligens i brottsärenden (25),

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets generaldirektorat för unionens interna politik (DG IPOL) från juni 2021 Artificial Intelligence diplomacy – Artificial Intelligence governance as a new European Union external policy tool, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets generaldirektorat för unionens interna politik (DG IPOL) från juni 2021 Artificial Intelligence diplomacy – Artificial Intelligence governance as a new European Union external policy tool,

| — | med beaktande av studien från DG IPOL från maj 2021 Challenges and limits of an open source approach to Artificial Intelligence, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från DG IPOL från maj 2021 Challenges and limits of an open source approach to Artificial Intelligence,

| — | med beaktande av studien från DG IPOL från maj 2021 Artificial Intelligence market and capital flows – AI and the financial sector at crossroads, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från DG IPOL från maj 2021 Artificial Intelligence market and capital flows – AI and the financial sector at crossroads,

| — | med beaktande av studien från DG IPOL från juni 2021 Improving working conditions using Artificial Intelligence, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från DG IPOL från juni 2021 Improving working conditions using Artificial Intelligence,

| — | med beaktande av studien från DG IPOL från maj 2021 The role of Artificial Intelligence in the European Green Deal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från DG IPOL från maj 2021 The role of Artificial Intelligence in the European Green Deal,

| — | med beaktande av studien från DG IPOL från juli 2021 Artificial Intelligence in smart cities and urban mobility, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från DG IPOL från juli 2021 Artificial Intelligence in smart cities and urban mobility,

| — | med beaktande av studien från DG IPOL från juli 2021 Artificial Intelligence and public services, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från DG IPOL från juli 2021 Artificial Intelligence and public services,

| — | med beaktande av studien från DG IPOL från juli 2021 European Union data challenge, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från DG IPOL från juli 2021 European Union data challenge,

| — | med beaktande av studien från DG IPOL från juni 2020 Opportunities of Artificial Intelligence, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från DG IPOL från juni 2020 Opportunities of Artificial Intelligence,

| — | med beaktande av studien från DG IPOL från oktober 2021 Europe’s Digital Decade and Autonomy, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från DG IPOL från oktober 2021 Europe’s Digital Decade and Autonomy,

| — | med beaktande av studien från DG IPOL från maj 2022 Identification and assessment of existing and draft EU legislation in the digital field, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från DG IPOL från maj 2022 Identification and assessment of existing and draft EU legislation in the digital field,

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från september 2020 Civil liability regime for artificial intelligence – European added value assessment, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från september 2020 Civil liability regime for artificial intelligence – European added value assessment,

| — | med beaktande av studien från Enheten för vetenskaplig framsyn vid Europaparlamentets utredningstjänst från december 2020 Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Enheten för vetenskaplig framsyn vid Europaparlamentets utredningstjänst från december 2020 Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work,

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från september 2020 European framework on ethical aspects of artificial intelligence, robotics and related technologies, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från september 2020 European framework on ethical aspects of artificial intelligence, robotics and related technologies,

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från mars 2020 The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från mars 2020 The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives,

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från juni 2020 Artificial Intelligence: How does it work, why does it matter, and what can we do about it?, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från juni 2020 Artificial Intelligence: How does it work, why does it matter, and what can we do about it?,

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från juli 2020 Artificial Intelligence and Law enforcement – Impact on Fundamental Rights, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från juli 2020 Artificial Intelligence and Law enforcement – Impact on Fundamental Rights,

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från juni 2020 The impact of the General Data Protection Regulation (GDPR) on artificial intelligence, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från juni 2020 The impact of the General Data Protection Regulation (GDPR) on artificial intelligence,

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från april 2020 Vitboken om artificiell intelligens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från april 2020 Vitboken om artificiell intelligens,

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från september 2021 Regulating facial recognition in the EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från september 2021 Regulating facial recognition in the EU,

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från februari 2021 The future of work: Trends, challenges and potential initiatives, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från februari 2021 The future of work: Trends, challenges and potential initiatives,

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från juni 2021 Robo-advisors: How do they fit in the existing EU regulatory framework, in particular with regard to investor protection?, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från juni 2021 Robo-advisors: How do they fit in the existing EU regulatory framework, in particular with regard to investor protection?,

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från september 2021 China’s ambitions in artificial intelligence, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från september 2021 China’s ambitions in artificial intelligence,

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från juni 2021 What if we chose new metaphors for artificial intelligence?, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från juni 2021 What if we chose new metaphors for artificial intelligence?,

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från januari 2018 Understanding artificial intelligence, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från januari 2018 Understanding artificial intelligence,

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från november 2021, Tackling deepfakes in European Policy, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från november 2021, Tackling deepfakes in European Policy,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från det särskilda utskottet för artificiell intelligens i den digitala eran (AIDA) från februari 2021 Artificial Intelligence and Health, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från det särskilda utskottet för artificiell intelligens i den digitala eran (AIDA) från februari 2021 Artificial Intelligence and Health,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från AIDA från mars 2021 Artificial Intelligence and the Green Deal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från AIDA från mars 2021 Artificial Intelligence and the Green Deal,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från AIDA från mars 2021 The External Policy Dimensions of AI, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från AIDA från mars 2021 The External Policy Dimensions of AI,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från AIDA från maj 2021 AI and Competitiveness, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från AIDA från maj 2021 AI and Competitiveness,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från AIDA från juni 2021 AI and the Future of Democracy, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från AIDA från juni 2021 AI and the Future of Democracy,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från AIDA från juni 2021 AI and the Labour Market, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från AIDA från juni 2021 AI and the Labour Market,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, och |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, och

| — | med beaktande av betänkandet från det särskilda utskottet för artificiell intelligens i den digitala eran (A9-0088/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från det särskilda utskottet för artificiell intelligens i den digitala eran (A9-0088/2022).

1.   
  Inledning

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att världen står inför den fjärde industriella revolutionen. Parlamentet påpekar att till skillnad från de tre tidigare vågorna, som inleddes genom införandet av ånga, elektricitet och därefter datorer, hämtar den fjärde vågen sin energi från ett överflöd av data i kombination med kraftfulla algoritmer och datorkapacitet. Parlamentet betonar att dagens digitala revolution utmärks av sin globala omfattning, snabb konvergens och den enorma inverkan som nya tekniska genombrott har på stater, ekonomier, samhällen, internationella förbindelser och miljön. Parlamentet är medvetet om att radikala förändringar av denna omfattning har olika påverkan på olika delar av samhället, beroende på deras mål, geografiska läge eller socioekonomiska sammanhang. Parlamentet betonar att den digitala omställningen måste utformas med fullständig respekt för de grundläggande rättigheterna och på ett sådant sätt att den digitala tekniken tjänar mänskligheten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att den digitala revolutionen samtidigt har gett upphov till global konkurrens till följd av det enorma ekonomiska värde och de tekniska kapaciteter som har ackumulerats i ekonomier som satsar mest resurser på forskning, utveckling och marknadsföring av tillämpningar som använder sig av artificiell intelligens (AI). Parlamentet konstaterar att digital konkurrenskraft och öppet strategiskt oberoende har blivit ett centralt politiskt mål i flera länder. Parlamentet betonar att beslutsfattarna mer och mer inse att ny teknik skulle kunna påverka hela länders geopolitiska maktstatus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att Europa, som i århundraden har fastställt internationella standarder, dominerat den tekniska utvecklingen och varit ledande inom avancerad produktion och tillämpning, därför har hamnat på efterkälken, och utvecklar och investerar mycket mindre än USA eller Kina på den digitala marknaden, men att Europa förblir relativt konkurrenskraftigt inom tematisk forskning om AI. Parlamentet erkänner risken för att europeiska aktörer marginaliseras i samband med utvecklingen av globala standarder och tekniska framsteg, och för att europeiska värderingar ifrågasätts. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet framhåller för det första att digitala verktyg i allt högre grad håller på att bli ett verktyg för manipulation i händerna på vissa företagsaktörer och autokratiska stater, som används för att undergräva demokratiska politiska system och därmed potentiellt skapa en konflikt mellan politiska system. Parlamentet förklarar att digitalt spionage, sabotage, småskalig krigföring och desinformationskampanjer utmanar demokratiska samhällen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att de digitala affärsmodellernas särdrag möjliggör högre grader av skalbarhet och nätverkseffekter. Parlamentet påpekar att många digitala marknader kännetecknas av en hög grad av marknadskoncentration som gör det möjligt för ett litet antal och i nuläget främst USA-baserade teknikplattformar att leda kommersialiseringen av banbrytande tekniska innovationer, locka till sig de bästa idéerna, begåvningarna och företagen, och göra enorma vinster. Parlamentet varnar för att de dominerande marknadspositionerna inom dataekonomin sannolikt kommer att utvidgas till den framväxande AI-ekonomin. Parlamentet påpekar att endast åtta av dagens 200 främsta digitala företag har sitt säte i EU. Parlamentet betonar att fullbordandet av en verklig digital inre marknad är av största vikt i detta avseende. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att den globala konkurrensen om tekniskt ledarskap har blivit en prioriterad fråga i EU. Parlamentet betonar att om EU inte agerar snabbt och djärvt kommer unionen att behöva följa regler och standarder som fastställs av andra, och riskerar skadliga effekter på den politiska stabiliteten, den sociala tryggheten, de grundläggande rättigheterna, de individuella friheterna och den ekonomiska konkurrenskraften. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att AI är en av de viktigaste nya teknikerna i den fjärde industriella revolutionen. Parlamentet noterar att AI är en drivkraft för den digitala ekonomin eftersom den gör det möjligt att lansera innovativa produkter och tjänster, har makten att öka konsumenternas valmöjligheter och kan effektivisera produktionsprocesser. Parlamentet konstaterar att AI senast 2030 förväntas bidra med mer än 11 triljoner euro till den globala ekonomin. Parlamentet betonar samtidigt att AI-teknik riskerar att minska det mänskliga agentskapet. Parlamentet belyser att AI bör förbli en människocentrerad, tillförlitlig teknik och inte bör ersätta människans självständighet eller innebära att den individuella friheten går förlorad. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa att denna fjärde industriella revolution är inkluderande och inte lämnar någon utanför. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet menar att det pågår en global kapplöpning om AI-ledarskapet. Parlamentet pekar på att införandet av AI-tekniker utlovar ett enormt ekonomiskt värde till de ekonomier som på ett lönsamt sätt utvecklar, tillverkar eller använder sådana tekniker, samt till de länder där ett sådant värdeskapande äger rum. Parlamentet betonar dock att AI inte är en omnipotent teknik utan snarare en effektiv uppsättning verktyg och tekniker som kan användas för att gynna samhället. Parlamentet förklarar att det är utformningen som styr hur tekniken fungerar. Parlamentet påminner om att unionen har förklarat sin avsikt att bana väg för ett regelverk för AI. Parlamentet betonar dock att det är avgörande att EU kan definiera lagstiftningsstrategin, inbegripet skyddet av grundläggande rättigheter och friheter, och agera som en global normgivare. Parlamentet betonar därför vikten av europeisk konkurrenskraft på AI-området och EU:s kapacitet att forma regelverket på internationell nivå. Parlamentet betonar att vissa användningar av AI kan utgöra individuella och samhälleliga risker som kan äventyra de grundläggande rättigheterna och därför bör hanteras av beslutsfattare, för att därigenom göra det möjligt för AI att på ett effektivt sätt bli ett instrument som tjänar människor och samhället och som strävar efter allmännyttan och allmänintresset. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att det behövs ett tydligt regelverk, politiskt engagemang och ett mer framåtblickande tänkesätt, som i nuläget ofta saknas, för att europeiska aktörer ska nå framgångar i den digitala tidsåldern och bli teknikledare inom AI. Parlamentet drar slutsatsen att med en sådan strategi kan både EU-medborgare och företag dra nytta av AI och de stora möjligheter som AI erbjuder för att förbättra konkurrenskraften, även när det gäller välstånd och välbefinnande. Parlamentet understryker att regelverket måste utformas så att det inte skapar omotiverade hinder som förhindrar europeiska aktörer från att nå framgång i den digitala tidsåldern, särskilt för nystartade företag och små och medelstora företag. Parlamentet betonar att privata och offentliga investeringar bör ökas avsevärt för att skapa ett klimat där fler europeiska framgångssagor uppstår och utvecklas på vår kontinent. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att de snabba tekniska framsteg som nås med AI blir alltmer oupplöslig från de flesta områden av mänsklig verksamhet och även kommer att påverka försörjningsmöjligheterna för alla dem som inte har de färdigheter som krävs för att anpassa sig snabbt nog till dessa nya tekniker. Parlamentet påpekar att samtidigt som digital kompetens uppnås genom kompetensutveckling och omskolning kan bidra till att hantera många av de socioekonomiska problem som uppstår, bör dessa effekter också hanteras inom ramen för sociala välfärdssystem, infrastruktur i städer och på landsbygden och demokratiska processer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar behovet av att återspegla kvinnors och sårbara gruppers mål och intressen i den digitala omställningen. Parlamentet betonar i detta sammanhang att kvinnor endast stod för 22 % av de som arbetar med AI under 2018, ett problem som endast leder till stereotyper och snedvridningar behålls och förstärks. Parlamentet erkänner behovet av att bevara rätten till likhet inför lagen, privatliv, yttrandefrihet och deltagande i det kulturella och politiska livet när AI-teknik används, särskilt för minoritetsgrupper. |
| --- | --- |

11.

2.   
  Potentiella möjligheter, risker och hinder vid användningen av AI: sex fallstudier som granskats av AIDA-utskottet

| 12. | Europaparlamentet påminner om att AI bygger på programvara som använder sannolikhetsmodeller och algoritmbaserad förutsägelse för en uppsättning specifika mål. Parlamentet påpekar att termen ”AI” i själva verket är ett paraplybegrepp som omfattar ett brett spektrum av gammal och ny teknik och gamla och nya strategier, som bättre förstås som ”Artificiella intelligenssystem”, som avser alla maskinbaserade system som ofta inte har mer gemensamt än att de styrs av en viss uppsättning mål som definieras av människan, med olika grad av autonomi vad gäller deras åtgärder, och som kan ge förutsägelser, lämna rekommendationer eller fatta beslut baserat på tillgängliga data. Parlamentet noterar att en del av denna teknik redan används i stor utsträckning, men att andra delar fortfarande är under utveckling eller rentav bara är koncept som kan komma att bli verklighet – eller inte. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att det finns en betydande skillnad mellan symbolisk AI, huvudstrategin för AI från 1950-talet till 1990-talet, och maskininlärning, datadriven AI, som har dominerat sedan 2000-talet. Parlamentet klargör att under den första vågen utvecklades AI genom att experters kunskaper och erfarenheter matades in i en uppsättning regler som sedan verkställdes av en maskin. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar att under den andra vågen ledde algoritmernas automatiserade inlärningsprocesser – som byggde på behandling av stora mängder data, förmågan att kombinera indata från många olika källor och skapa komplexa representationer av en viss omgivning samt identifiering av mönster – till att AI-systemen blev mer komplexa, autonoma och icke-transparenta, vilket kan göra det svårare att förklara utfallen. Parlamentet betonar att dagens AI därför kan delas upp i många olika underdomäner och tekniker, där djupinlärning till exempel är ett underområde inom maskininlärning, som i sig är ett underområde inom AI. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att tekniken, även om dagens AI har blivit mycket effektivare och kraftfullare än symbolisk AI, tack vare de betydande ökningarna av datorkapaciteten, fortfarande bara kan lösa tydligt definierade uppgifter i domänspecifika nischer såsom schack eller bildigenkänning och programmeringen av AI har syftar inte till att till fullo erkänna de åtgärder som AI systemet utför. Parlamentet betonar att AI-system – tvärtemot vad namnet antyder – inte har någon mänsklig ”intelligens”. Parlamentet påpekar att den därför kallas ”smal” eller ”svag” AI och fortfarande inte är mer än ett verktyg som ger rekommendationer och förutsägelser. Parlamentet noterar till exempel att självkörande bilar fungerar genom en kombination av olika AI-system med var sin uppgift som tillsammans kan skapa en tredimensionell karta över fordonets omgivningar så att dess operativsystem kan fatta beslut. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar att många rädslor med koppling till AI är baserade på hypotetiska koncept såsom allmän AI, artificiell superintelligens och singularitet, som i teorin skulle kunna leda till maskinintelligens som överträffar människans intelligens på många områden. Parlamentet betonar att det råder tvivel kring huruvida denna spekulativa AI ens kan uppnås med vår teknik och våra vetenskapliga lagar. Parlamentet anser dock att de risker som för närvarande uppstår genom AI-baserat beslutsfattande måste hanteras av lagstiftarna, eftersom det är uppenbart att skadliga effekter såsom diskriminering på grund av ras eller kön redan kan tillskrivas särskilda fall där AI har använts utan skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker att de flesta AI-system som för närvarande används innebär låga risker. Parlamentet hänvisar till exempel till automatiska översättningar, ”Eureka-maskiner”, spelautomater och robotar som utför repetitiva tillverkningsprocesser. Parlamentet drar slutsatsen att vissa fall av AI-användning kan kategoriseras som riskfyllda, och att sådana fall kräver lagstiftningsåtgärder och effektiva skyddsåtgärder, om sådana inte redan har inrättats. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmuntrar en offentlig debatt om hur man ska utforska AI:s enorma potential på grundval av grundläggande europeiska värderingar, principerna om öppenhet, förklarlighet, rättvisa, ansvarsskyldighet, ansvar och tillförlitlighet samt principen att AI och robotteknik bör vara människocentrerade och utvecklas för att komplettera människor. Parlamentet betonar att AI på ett stort antal områden av människans liv, från hållbarhet till hälso- och sjukvård, kan ge fördelar som ett hjälpverktyg för användare och yrkesutövare, som förbättrar människors kapacitet utan att hindra deras förmåga att agera och fatta beslut som de vill. Parlamentet betonar att de överenskomna etiska principerna och kraven för AI bör operationaliseras inom alla områden där AI-tillämpningar används, och bygga in de skyddsåtgärder som behövs, vilket på så sätt kommer att öka medborgarnas förtroende och få dem att välkomna fördelarna med AI. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker att risknivån för en viss AI-tillämpning varierar avsevärt beroende på sannolikheten för skada och hur pass allvarlig skada det rör sig om. Parlamentet betonar därför att de rättsliga kraven bör anpassas efter detta, i linje med en riskbaserad strategi och med vederbörlig hänsyn till försiktighetsprincipen när det är motiverat. Parlamentet betonar att det i sådana nuvarande eller framtida fall där AI-system i ett särskilt användningsfall utgör stora risker för grundläggande och mänskliga rättigheter, krävs fullständig mänsklig tillsyn och regleringsåtgärder, och att lagstiftningen för AI-system med hög risk måste vara flexibel, framtidsorienterad och ofta uppdateras, med tanke på den snabba tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påtalar att detta betänkande behandlar sex AI-fallstudier i detalj och beskriver de möjligheter som AI erbjuder inom respektive sektor, de risker som måste hanteras och de hinder som för hindrar Europa från att fullt ut utnyttja fördelarna med AI. Parlamentet betonar att fallstudierna representerar några av de viktigaste fallen av AI-användning i dag och samtidigt återspeglar vissa av huvudpunkterna i de offentliga utfrågningar som AIDA-utskottet anordnat under sin uppdragstid, nämligen hälsa, den gröna given, utrikespolitik och säkerhet, konkurrenskraft, demokratins framtid och arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

20.

a)   AI och hälsa

| 21. | Europaparlamentet anser att metodanalysen av stora mängder data, bland annat genom AI, kan möjliggöra nya lösningar eller förbättra befintlig teknik inom hälso- och sjukvårdssektorn som skulle kunna påskynda vetenskaplig forskning enormt, rädda människoliv och förbättra patientvården genom att erbjuda innovativa behandlingar och bättre diagnoser och främja stödjande miljöer för en hälsosam livsstil. Parlamentet betonar att AI-system också kan bidra till att göra hälso- och sjukvårdssystemen tillgängliga, resilienta och hållbara, samtidigt som de ger de europeiska IKT- och hälso- och sjukvårdssektorerna en konkurrensfördel om de inneboende riskerna hanteras på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att användningen av AI inom hälso- och sjukvårdssektorn bör baseras på strikta etiska krav såsom rättvis tillgång till hälso- och sjukvård, integritet, ansvar, öppenhet, förklarbarhet, tillförlitlighet, datasetens inkludering och representativitet samt ständig mänsklig tillsyn. Parlamentet betonar att utformningen av AI-baserade system måste hantera risken för att resurser felaktigt tilldelas enskilda personer baserat på en felaktig eller ensidig kategorisering, prioritering eller bristfälligt fungerande teknik som leder till feldiagnos, felaktig behandling eller ingen behandling alls. Parlamentet anser att de striktaste etiska standarderna bör gälla för alla hälso- och sjukvårdstillämpningar och att etiska regler bör fastställas på ett mycket tidigt stadium i utvecklingen och utformningen av dessa, dvs. inbyggd etik. Parlamentet understryker att automatiskt beslutsfattande i hälso- och sjukvårdstillämpningar kan utgöra en risk för patienternas välbefinnande och betonar att AI därför måste ha en stödjande roll inom hälso- och sjukvården, och att mänsklig yrkestillsyn bör upprätthållas. Parlamentet efterlyser att AI som används för medicinsk diagnosticering inom folkhälsosystemen ska bevara patient-/läkarförhållandet och alltid vara konsekvent med Hippokrates ed. Parlamentet noterar dock att AI förbättrar screeningens exakthet och redan i flera fall överträffar läkarnas diagnoser. Parlamentet konstaterar att de befintliga ramarna för ansvarsskyldighet inte ger tillräcklig rättssäkerhet och inte upprätthåller patienternas rätt till rättslig prövning vid feldiagnos och felaktig behandling som beror på AI. Parlamentet välkomnar i detta avseende det kommande lagstiftningsförslaget om ansvarsskyldighet med avseende på AI. Parlamentet noterar att det är viktigt att skydda hälso- och sjukvårdspersonal i egenskap av användare av AI-system samt patienter i egenskap av slutmottagare, och att ge dem tillräcklig och transparent information. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker att AI-baserade lösningar redan används eller testas i kliniska miljöer i syfte att stödja diagnoser, prognoser, behandlingar och patientdelaktigheten, vilket påskyndar och förbättrar behandlingen och minskar mängden onödiga ingrepp. Parlamentet noterar dessutom att AI kan förbättra precisionsmedicinen och patientvården. Parlamentet noterar att AI för närvarande används inom ett stort antal hälso- och sjukvårdsområden, däribland folkhälsa, vårdtjänster, egenvård och hälso- och sjukvårdssystem. Parlamentet påpekar att data spelar en viktig roll. Parlamentet betonar att det finns lovande användningsområden för AI av djupgående fenotypiska uppgifter från bilder och andra medicintekniska produkter som underbygger analyser i senare led, och det förväntas också att djuplärningsalgoritmer kan medföra ett kvantitativt framsteg när det gäller en rad olika kliniska uppgifter. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att AI-teknik kan tillämpas på forskning, utveckling och massproduktion av läkemedel och har potential att påskynda utvecklingen av nya läkemedel, behandlingar och vacciner till en lägre kostnad. Parlamentet anser att AI kan bidra till att förutse resultatet av behandlingar och kan göra det möjligt för läkare att anpassa behandlingsmetoder efter individuella genetiska eller fysiologiska egenskaper med större precision när de utgår från högkvalitativa data och sunda antaganden, och därigenom öka den förebyggande vårdens effektivitet, förutsatt att alla etiska krav när det gäller yrkesmässig tillsyn över klinisk validering, integritet, dataskydd och informerat samtycke uppfylls. Parlamentet noterar att stordata på hälsoområdet kan analyseras med hjälp av AI för att påskynda behandlingen av dem. Parlamentet understryker vikten av att säkerställa att högpresterande datorsystem är driftskompatibla med AI, eftersom viktiga ekonomiska sektorer, inklusive tillverkning, hälsa och läkemedel, är beroende av högpresterande datorsystem. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet understryker att man med AI-baserade lösningar har potential att skräddarsy behandlingar och läkemedelsutveckling efter patienternas specifika behov och stärka samarbetet med intressenter och deltagare inom hälso- och sjukvårdssystemet. Parlamentet anser att AI och tillgång till relevanta, uppdaterade och högkvalitativa anonymiserade och representativa dataset, i linje med EU:s regler om skydd av personuppgifter, stöder hälso- och sjukvårdspersonal för att hjälpa dem att tillhandahålla bättre vård för sina patienter och mer individanpassad återkoppling, vägledning och stöd, främja patientsäkerhet och effektivisera behandlingen. Parlamentet betonar att detta kan vara särskilt användbart när det gäller att välja bland och gå igenom den allt större mängden vetenskaplig kunskap för att få fram relevanta insikter för hälso- och sjukvårdspersonal. Parlamentet betonar att medborgare från alla medlemsstater bör kunna dela sina hälsouppgifter med de vårdgivare och myndigheter som de själva väljer. Parlamentet understryker i detta avseende behovet av att skapa incitament för kompetenshöjning, omskolning och nyutbildning för de som arbetar inom hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att kampen mot covid-19 både har påskyndat forskningen om och införandet av ny teknik, särskilt AI-tillämpningar, i strävan efter att bättre kunna upptäcka fall, klinisk vård och terapeutisk forskning, och betonade nyttan av AI samt vikten av finansiering och högkvalitativa uppgifter för att effektivt övervaka och modellera spridningen av infektionssjukdomar, i enlighet med dataskyddslagstiftningen. Parlamentet noterar dock att erfarenheter av att använda AI-tillämpningar under covid-19 har avslöjat en del begränsningar vid användningen av AI i samband med medicinska diagnoser (26). |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet framhåller AI-systemens potential att minska bördan för hälso- och sjukvårdssystem och hälso- och sjukvårdspersonal i synnerhet och att bidra till lösningar för att ge vård åt snabbt åldrande befolkningar i Europa och världen och skydda dem mot farliga sjukdomar. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att användningen av säkra och effektiva AI-tillämpningar för administrativa uppgifter som inte kräver mänskliga åtgärder kan spara mycket tid för hälso- och sjukvårdspersonal, som i stället kan läggas på patientbesök. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att tillämpningar för konsumenthälsa baserade på AI kan bidra till att följa en persons hälsotillstånd genom vardaglig utrustning som smarta telefoner, som gör det möjligt förr användare att frivilligt tillhandahålla data som kan ligga till grund för tidig varning och signaler om livshotande sjukdomar, såsom stroke eller hjärtstillestånd. Parlamentet betonar att hälsotillämpningar baserade på AI också kan uppmuntra till hälsosamt beteende och ge individer en ansvarsfull egenvård genom att förse patienter med ytterligare medel för att övervaka sin egen hälsa och livsstil och genom att förbättra exaktheten i hälsovårdspersonalens screening. Parlamentet påpekar dock att personuppgifter är särskilt känsliga och att det finns risk för dataöverträdelser eller missbruk i detta avseende och understryker behovet av att tillämpa striktare cybersäkerhetsstandarder för alla hälsotillämpningar. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att AI inom hälso- och sjukvårdssektorn är särskilt beroende av stora mängder personuppgifter, datadelning, hög datakvalitet, datatillgänglighet och datainteroperabilitet för att förverkliga den fulla potentialen på området AI och hälsa. Parlamentet betonar behovet av att underlätta kopplingen mellan elektroniska patientjournaler och elektroniska receptbelagda system för att ge hälso- och sjukvårdspersonal som är involverade i patientvård tillgång till nödvändig information om patienten, förutsatt att han eller hon samtycker. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett europeiskt hälsodataområde för att bygga in data av mycket hög kvalitet för användning inom hälso- och sjukvårdssektorn. Parlamentet anser att högpresterande datorsystems sammankoppling och driftskompatibilitet med det europeiska hälsodataområdet skulle säkra tillgången på stora, högkvalitativa hälsodataset, som är av betydelse för forskning om och behandling av patologier, i synnerhet sällsynta sjukdomar och pediatriska sjukdomstillstånd. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar behovet av att skapa förtroende genom att främja interoperabilitet och mer samarbete mellan olika slags hälso- och sjukvårdspersonal som betjänar samma patienter. Parlamentet betonar behovet av att erbjuda hälso- och sjukvårdspersonal utbildning om AI-teknik och AI-strategier. Parlamentet betonar behovet att bekämpa misstro, till exempel genom att utnyttja den fulla potentialen hos dataanonymisering och datapseudonymisering, och att bättre informera medborgarna, hälso- och sjukvårdspersonal och beslutsfattare om användningen, fördelarna och riskerna med AI på hälsoområdet, liksom AI-utvecklare om utmaningarna och riskerna med att behandla känsliga data på detta område. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet anser dessutom att bindande och strikta etikstandarder och rättsliga standarder och verkställbara rättigheter till prövning är nödvändiga för att främja ett ekosystem av förtroende bland medborgarna och för att på lämpligt sätt skydda hälsodata från potentiellt missbruk och olaglig åtkomst. Parlamentet håller med kommissionen om att medborgarna bör ha säker tillgång till ett omfattande elektroniskt register över uppgifter som rör deras hälsa och bör behålla kontrollen över personuppgifter som rör deras hälsa och ska kunna dela dem på ett säkert sätt, med ett effektivt skydd för personuppgifter och strikt cybersäkerhet, med auktoriserade tredje parter. Parlamentet betonar att obehörig åtkomst och spridning bör förbjudas och att skyddet av patienternas personuppgifter måste garanteras i enlighet med dataskyddslagstiftningen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet understryker i detta avseende risken för ensidiga beslut som leder till diskriminering och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar därför behovet av opartiska kontroller av de algoritmer och dataset som används och av att främja ytterligare forskning om de metoder och fördomar som byggs in i tränade AI-system för att förhindra oetiska och diskriminerande slutsatser på området för uppgifter om människors hälsa. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att det behövs en effektiv och enhetlig tillämpning av den allmänna dataskyddsförordningen i hela EU för att övervinna utmaningar såsom rättsosäkerhet och bristande samarbete inom hälso- och sjukvårdssektorn. Parlamentet betonar att detta ibland leder till förseningar för vetenskapliga upptäckter och en byråkratisk börda inom hälsoforskningen. Parlamentet betonar att inrättandet av ett europeiskt hälsodataområde som garanterar patienternas rättigheter och dataportabilitet, skulle kunna öka samarbetet och stimulera datadelning för forsknings- och innovationsändamål inom den europeiska hälso- och sjukvårdssektorn. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet noterar att AI kan bidra till den snabba utvecklingen av ny teknik, såsom framställa hjärnan på bild, som redan har viktiga medicinska tillämpningar men som också medför betydande risker för mänskliga organ och utövandet av grundläggande rättigheter utan att samtycke krävs. Parlamentet är oroat över bristen på lagstiftning om neurologiska data och anser att EU bör sträva efter att bli världsledande inom utvecklingen av säker neuroteknik. |
| --- | --- |

36.

b)   AI och den gröna given

| 37. | Europaparlamentet betonar att kommissionens två huvudprioriteringar för de kommande åren är ett Europa rustat för den digitala tidsåldern och den gröna given. Parlamentet understryker behovet av att säkerställa att den digitala omställningen bidrar till uppnåendet av en hållbar utveckling och främjar den gröna omställningen. Parlamentet anser att detta kräver snabbare innovation på ett sätt som är förenligt med EU:s klimatneutralitetsmål och höga miljöstandarder Parlamentet betonar att AI-tillämpningar kan ge fördelar för miljön och ekonomin och stärka en prediktionsförmåga som kan bidra till kampen mot klimatförändringarna och till att uppfylla målen i den europeiska gröna given och EU:s mål att bli den första klimatneutrala kontinenten senast 2050. Parlamentet konstaterar att användning av AI har potential att minska de globala växthusgasutsläppen med upp till 4 % fram till 2030 (27). Parlamentet konstaterar att enligt vissa beräkningar kan IKT-tekniken minska utsläppen av växthusgaser med mer än tio gånger sitt eget klimatavtryck (28), men påpekar att detta kräver medvetna val när det gäller utformningen och reglerande åtgärder. Parlamentet varnar samtidigt för att den ökande energiförbrukningen vid lagring av de stora dataset som behövs för att träna AI-system också kan ha en negativ effekt. Parlamentet betonar att datatrafik och IKT-infrastruktur i dag förbrukar omkring 7 % av världens el, en siffra som utan rätt garantier förväntas öka till 13 % fram till 2030. Parlamentet tillägger att intensiv användning av råvaror för att konstruera mikroprocessorer och högteknologiska enheter med hjälp av AI också kan bidra till denna negativa inverkan. Parlamentet understryker att för att garantera att AI-systemen får ”stor prägel men litet avtryck” på miljö och klimat måste denna direkta och indirekta negativa miljöpåverkan beaktas och AI-systemen måste utformas för att främja hållbar utveckling, begränsa resursanvändningen och energiförbrukningen, undvika onödiga behandlingsinsatser och förhindra skador på miljön. Parlamentet betonar att hanteringen av miljöpåverkan inom IKT-sektorn kräver relevant information och data. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet är oroat över att endast sex medlemsstater har haft ett starkt fokus på AI-tillämpningar i sina insatser för att uppnå målen i den gröna given. Parlamentet konstaterar att AI kan användas för att samla in och organisera information som är relevant för miljöplanering, beslut i miljöfrågor samt hantering och övervakning av miljöpolitiska framsteg, till exempel för renare luft, där AI-tillämpningar kan övervaka föroreningar och varna för risker. Parlamentet betonar att sådana AI-lösningar och digitala lösningar skulle kunna användas inom flera sektorer för att utöka resurseffektiva lösningar. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar betydelsen av AI-baserade system för att utveckla smarta städer och byar genom att optimera resursanvändningen och öka infrastrukturens resiliens, bland annat genom trafikprognoser och trafikminskningar, smart energiförvaltning, katastrofhjälp och avfall, vilket redan är fallet i flera städer och kommuner i hela EU. Parlamentet betonar att AI-baserade lösningar ytterligare kan bidra till fysisk planering, arkitektur, konstruktion och tekniska processer för att minska utsläpp, byggtider, kostnader och avfall. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar att energiomställningen inte kommer att hända utan digitalisering. Parlamentet understryker att AI kan övervaka, optimera och minska energiförbrukningen och energiproduktionen samt stödja integreringen av förnybara energikällor i befintliga elnät. Parlamentet understryker att smarta mätare, effektiv belysning, molntjänster och distribuerad programvara i kombination med en AI-komponent har potential att ändra mönster för energianvändning och främja ansvarsfull användning. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet framhåller att den ökande komplexiteten i ett system för energiomställning, med ökad produktion av volatil förnybar energi och förändringar i belastningsstyrningen, gör det nödvändigt att öka den automatiserade kontrollen för att trygga energiförsörjningen. Parlamentet betonar att AI medför potentiella fördelar för försörjningstryggheten, särskilt när det gäller drift, övervakning, underhåll och kontroll av vatten-, gas- och elnät. Parlamentet noterar dock att nätteknik som förbättrats genom AI kommer att införa miljontals intelligenta komponenter med gemensamma sårbarheter, tillföra ett stort antal punkter för potentiella attacker till energinäten och öka sårbarheterna för kritisk infrastruktur, om lämpliga cybersäkerhetsbestämmelser inte finns. Parlamentet konstaterar att smarta nät kräver ytterligare investeringar och forskning. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet anser att AI och andra digitala applikationer för rörlighet och transport har potential att optimera trafikflödena och förbättra trafiksäkerheten, inbegripet genom att öka effektiviteten hos transportsystem. Parlamentet påpekar att AI kan bidra till energieffektiva fordons konstruktion och energihantering. Parlamentet framhåller att alternativ såsom appbaserade färdtjänster, samåkning och bildelning har ökat avsevärt och att AI ofta används i sådana mobilitetstjänster genom effektiv vägplanering och val av upphämtningsplatser. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet anser att AI kan spela en omvälvande roll inom jordbrukssektorn och stödja framväxten av nya skördemetoder, inklusive skördeprognoser och förvaltning av jordbruksresurser. Parlamentet betonar att jordbruket är en nyckelsektor där AI kan bidra till att minska utsläppen och användningen av bekämpningsmedel, gödselmedel, kemikalier och vatten genom att fokusera användningen av dem på den exakta mängden och på en mindre areal. Parlamentet betonar också att AI kan bidra till att återställa den biologiska mångfalden genom att övervaka utrotningshotade arter eller spåra avskogning. Parlamentet framhåller behovet av att utveckla riktlinjer för utbyggnad och standardiserade bedömningsmetoder för att stödja ”grön AI” inom områden såsom smarta nät, precisionsjordbruk och smarta och hållbara städer och samhällen. Parlamentet anser att AI i form av precisionsjordbruk kan optimera jordbrukens livsmedelsproduktion liksom den allmänna markförvaltningen genom att förbättra markanvändningsplaneringen, förutspå förändrad markanvändning och övervaka skördens tillstånd liksom har potential att förändra prognoserna för extrema väderfenomen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar att AI kan bidra till en cirkulär ekonomi genom att göra processer och beteenden i fråga om produktion, konsumtion och återvinning mer resurseffektiva och öka insynen i materialanvändningen, till exempel när det gäller etisk anskaffning av råvaror samt minskat avfall. Parlamentet betonar att AI har potential att öka företagens förståelse när det gäller deras utsläpp, inbegripet i värdekedjor, och på så sätt hjälpa dem att anpassa och uppnå enskilda utsläppsmål. Parlamentet understryker att digitala verktyg hjälper företagen att ta de nödvändiga stegen mot ett mer hållbart beteende, särskilt små och medelstora företag som annars kanske saknar resurserna att göra detta. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att det för närvarande inte är möjligt att använda AI för att till fullo mäta miljöpåverkan. Parlamentet konstaterar att det behövs fler studier om AI:s roll för att minska miljöpåverkan. Parlamentet betonar att det behövs mer miljödata för att få större insikt och åstadkomma större framsteg genom AI-lösningar. Parlamentet understryker att användning av AI för att systematiskt koppla samman uppgifter om koldioxidutsläpp med uppgifter om produktions- och konsumtionsmönster, leveranskedjor och logistikvägar skulle kunna säkerställa att man upptäcker verksamheter som har en positiv eller negativ inverkan. |
| --- | --- |

45.

c)   Extern politik och AI:s säkerhetsdimension

| 46. | Europaparlamentet upprepar att EU arbetar för en global överenskommelse om gemensamma standarder för ansvarsfull användning av AI, vilket är av yttersta vikt. Parlamentet anser dock principiellt att likasinnade demokratier kan samarbeta för att tillsammans forma den internationella debatten om en ram för AI som respekterar de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen, samarbeta för att införa vissa gemensamma normer och principer, tekniska och etiska standarder och riktlinjer för ansvarsfullt statligt beteende, särskilt inom ramen för mellanstatliga organisationer som FN och OECD, och därigenom främja multilateralism och hållbar utveckling. Parlamentet stöder arbetet i FN:s öppna arbetsgrupp för IKT och internationell säkerhet. Parlamentet understryker att förtroendeskapande åtgärder är nödvändiga för att öka dialogen och förtroendet. Parlamentet efterlyser därför större insyn i användningen av AI för att säkerställa bättre ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar de senaste multilaterala initiativen för att utveckla riktlinjer och standarder för etiskt ansvarsfull användning av AI, såsom OECD:s principer om AI, det globala partnerskapet för AI, Unescos rekommendation om etik avseende artificiell intelligens, Europarådets rekommendationer om en eventuell rättslig ram för artificiell intelligens och Unicefs politiska vägledning om AI för barn. Parlamentet välkomnar det pågående arbetet på internationell nivå med AI-standarder och de framsteg som gjorts med Internationella standardiseringsorganisationens standarder om styrningsaspekter i samband med AI. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar dessutom att handels- och teknikrådet mellan EU och USA inrättas och tas i bruk. Parlamentet välkomnar resultatet från handels- och teknikrådets första möte i Pittsburgh. Parlamentet ser handels- och teknikrådet som ett potentiellt forum för global samordning mellan EU och USA för att fastställa globala regler för AI och globala tekniska standarder som skyddar våra gemensamma värderingar, för att främja gemensamma investeringar, forskning och utveckling och för närmare politisk samordning inom internationella institutioner i frågor som rör teknik och AI. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet framhåller den nyckelroll som EU kan spela i samband med fastställandet av globala standarder, som det första blocket i världen som inför lagstiftning om AI. Parlamentet betonar att unionens rättsliga ram för AI skulle kunna göra Europa till världsledande inom sektorn och därför bör främjas globalt genom samarbete med alla internationella partner, samtidigt som den kritiska och etiska dialogen med tredjeländer som har alternativa styrningsmodeller och standarder för AI fortsätter. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet konstaterar att den kinesiska regeringen har undertecknat standarder och samarbetsavtal med 52 länder genom sitt ”Belt and Road”-initiativ (Nya sidenvägen). Parlamentet varnar för att Kinas aktivism när det gäller standarder utgör en utmaning för EU eftersom flera av standarderna i fråga, bland annat när det gäller AI-teknik och i synnerhet statlig övervakning och individuella friheter, inte är i linje med mänskliga rättigheter och EU:s värden. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet betonar att AI-teknik, särskilt sådan som inte har utformats och utvecklats med de uttryckliga införda kontrollförfarandena och som används felaktigt och utan tillsyn vid militära kommandocentraler eller i missilanläggningar, medför särskilt betydande risker och skulle kunna trappa upp en automatiserad ömsesidig konflikt. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet konstaterar att användningen av AI-system i försvarsrelaterad utveckling betraktas som en banbrytande förändring i militära operationer genom analys av data, förmågan att återspegla större situationskomplexitet, potentialen att förbättra målnoggrannheten, optimera logistiken och delta i väpnade konflikter med minskad risk för fysisk skada för civilbefolkningen och den egna militära personalen samt använda data för att utveckla insatsmetoder såsom krigsspel. Parlamentet varnar dock för att detta skulle kunna leda till att tröskeln för användning av våld sänks, och därmed till fler konflikter. Parlamentet bekräftar att maskiner inte kan fatta beslut på ett sätt som liknar människors beslutsfattande rörande de rättsliga principerna om urskillning, proportionalitet och försiktighet. Parlamentet bekräftar att människor bör behålla kontrollen när det gäller beslut att sprida och använda vapen och vara fortsatt ansvariga för användningen av dödligt våld och för beslut om liv och död. Parlamentet anser att AI-baserade vapensystem bör omfattas av globala standarder och av en internationell etisk uppförandekod för att stödja införandet av AI-teknik i militära operationer, med full respekt för internationell humanitär rätt och lagstiftningen om mänskliga rättigheter, och i överensstämmelse med EU:s lagstiftning och värderingar. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet är oroat över den militära forskning och tekniska utveckling som bedrivs i vissa länder när det gäller autonoma vapensystem utan meningsfull mänsklig tillsyn. Parlamentet konstaterar att sådana dödliga autonoma vapensystem redan används i militära konflikter. Parlamentet påminner om att det upprepade gånger har efterlyst ett internationellt förbud mot utveckling, tillverkning och användning av dödliga autonoma vapensystem samt inledande av effektiva förhandlingar om förbud mot dessa. Parlamentet betonar att AI-baserade system inte under några omständigheter kan tillåtas ersätta mänskligt beslutsfattande rörande de rättsliga principerna om urskillning, proportionalitet och försiktighet. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet konstaterar att AI-teknik särskilt kan medföra potentiella risker som ett medel för olika former av hybridkrigföring och utländsk inblandning. Parlamentet förklarar att sådan teknik till exempel skulle kunna mobiliseras för att utlösa desinformation, genom användning av botar eller falska konton på sociala medier, för att göra det ömsesidiga beroendet till ett vapen i krigföringen genom insamling av värdefull information eller nekad nätåtkomst för motståndare, eller för att skapa störningar i andra länders ekonomiska och finansiella system, för att störa den politiska debatten och gynna extremistiska grupper, eller för att manipulera val för att destabilisera demokratier. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet belyser att AI-teknik också skulle kunna omfatta AI-drivna sabotageprogram, identitetsstöld, dataförgiftning eller andra former av antagonistisk maskininlärning som får andra AI-system att feltolka indata. Parlamentet pekar särskilt på ökningen av deepfake, som inte nödvändigtvis är ”cyberattacker”, utan leder till tvivel om äktheten i allt digitalt innehåll, inbegripet videor, och därför kräver särskild uppmärksamhet vad gäller insynskraven. Parlamentet varnar för att deepfake skulle kunna bidra till en allmän misstro mot AI, liksom till en djupare sociopolitisk polarisering i våra samhällen. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet förklarar att användningen av AI-system i en betydande andel viktig kritisk infrastruktur, såsom energi- och transportnät, rymdsektorn, livsmedelskedjan, bank- och finansinfrastruktur och sjukhusanläggningar, skapat nya sårbarheter som kräver kraftfulla cybersäkerhetsåtgärder för att förebygga hot. Parlamentet påpekar i detta avseende vikten av samarbete och informationsutbyte och åtgärder både på EU-nivå och bland medlemsstaterna. Parlamentet understryker vikten av att främja kritiska enheters motståndskraft mot hybridhot. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet varnar för att AI:s kapacitet också kan medföra säkerhetsrisker, eftersom den kan få människor att lita mer på AI än på sitt eget omdöme. Parlamentet noterar att det inte är möjligt att i samtliga fall använda en strategi som bygger på mänskliga resurser som en korrigerande mekanism. Parlamentet noterar att experiment har visat att detta kan öka autonomin för AI utöver den stödjande roll som tekniken ursprungligen utformades för, vilket innebär att människor går miste om möjligheter att skaffa sig erfarenhet och förfina sin kompetens och sina kunskaper om AI-system. Parlamentet betonar därför att det krävs inbyggd säkerhet och meningsfull mänsklig tillsyn som baseras på lämplig utbildning liksom lämpliga garantier för säkerhet och integritet i AI-system med hög risk för att komma till rätta med sådan skevhet på grund av automatisering. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet betonar dock att AI kan användas för att förutse strömavbrott och identifiera underhållsbehov med stor noggrannhet. Parlamentet framhåller dessutom att den kan användas för att sammanställa stora mängder data via automatiserad informationsinsamling eller automatisk informationsklassificering, och för att upptäcka specifika mönster. Parlamentet betonar att dessa faktorer skulle möjliggöra bättre förutsägelse och bedömning av hotnivån och systemets svagheter, snabbare beslutsprocesser, förbättrad reaktivitet och säkring av slutpunktsenheter på ett mer effektivt sätt. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet understryker i synnerhet den inneboende potentialen när det gäller att göra det möjligt för brottsbekämpande organ att identifiera och bekämpa brottslig verksamhet, med stöd av AI-teknik. Parlamentet understryker dock att sådan brottsbekämpande AI-relaterad verksamhet kräver fullständig respekt för grundläggande rättigheter, strikt demokratisk tillsyn, tydliga insynsregler, kraftfull it-infrastruktur, mänsklig tillsyn, högkvalificerade anställda och tillgång till stora mängder relevanta data av hög kvalitet. |
| --- | --- |

59.

d)   AI och konkurrenskraft

| 60. | Europaparlamentet noterar att alltfler produkter och tjänster längs värdekedjan kommer att sammanlänkas inom en nära framtid, där AI och automation spelar en viktig roll i många tillverkningsprocesser, verksamheter och affärsmodeller. Parlamentet understryker grundforskningens avgörande betydelse för utvecklingen av industriella AI-ekosystem samt vikten av betydande investeringar för att främja digital offentlig förvaltning och uppgradera digital infrastruktur. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet konstaterar att trots den betydande ökningen av riskkapital och annan finansiering i början av de senaste två åren släpar många europeiska industrier efter och att de nuvarande finansieringsnivåerna i EU fortfarande är otillräckliga och bör trappas upp avsevärt för att matcha dynamiken i ledande AI-ekosystem som Silicon Valley och på andra håll. Parlamentet framhåller att EU:s innovationsekosystem, i motsats till centraliserade (och statligt stödda) innovationsekosystem, har en egendomlig klusterliknande nätverksstruktur. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet understryker att AI är banbrytande för konkurrenskraften för näringslivet i EU och har potential att öka produktiviteten, påskynda innovationen, förbättra tillverkningsprocesserna och bidra till att övervaka de europeiska leveranskedjornas resiliens. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet pekar på risken för att leveranskedjorna störs på grund av ekonomisk frikoppling eller katastrofer såsom pandemier eller fenomen kopplade till klimatförändringarna. Parlamentet betonar att användningen av AI kan bidra till att upptäcka mönster för störningar i leveranskedjorna och förvarna om prediktivt underhåll, vilket skulle kunna stödja diversifiering av leverantörer. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet noterar att företag som har initierat en digital omvälvning ofta har belönats med betydande marknadsandelar. Parlamentet noterar att studier som nyligen gjorts tyder på att detta mönster sannolikt kommer att upprepas med ännu större intensitet, eftersom företag som börjar använda sig av AI ofta samlar in stora mängder data, vilket tenderar att förbättra deras konkurrensställning. Parlamentet är oroat över de efterföljande riskerna för marknadskoncentration, till nackdel för små och medelstora företag och uppstartsföretag. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar att dessa utsikter är särskilt oroande eftersom de största etablerade teknikföretagen som sannolikt också kommer att dominera AI-tekniken är grindvakter för marknader, samtidigt som de fångar upp det mesta av det värde som skapas. Parlamentet betonar att eftersom de data som driver AI-sektorn till övervägande del samlas in från samma stora teknikföretag, som ger användarna tillgång till tjänster i utbyte mot data och exponering för riktad reklam, skulle deras befintliga marknadsdominans i sannolikt kommer att bli en drivkraft för ytterligare marknadsdominans. Parlamentet påpekar att många av dessa teknikföretag har sitt huvudkontor utanför EU men ändå lyckas erhålla det värde som genereras av data om europeiska kunder, vilket ger en konkurrensfördel. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens nyligen offentliggjorda meddelande där man efterlyser en uppdatering av konkurrensreglerna för att göra dem lämpliga för den digitala tidsåldern (29) och betonar den viktiga roll som förhandsåtgärder, inklusive den framtida lagen om digitala marknader, spelar för att motverka koncentrationen innan den uppstår. Parlamentet understryker dessutom den roll som standardisering och regleringssamarbete kan spela för att ta itu med denna fråga, genom att underlätta den globala utvecklingen av produkter och tjänster oberoende av deras fysiska plats. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet understryker att små och medelstora företag och uppstartsföretag spelar en central roll i införandet av AI-teknik inom EU eftersom de utgör merparten av alla företag och är en kritisk källa till innovation. Parlamentet konstaterar dock att lovande nystartade AI-företag möter betydande hinder när det gäller att expandera över hela Europa på grund av den ofullständiga digitala inre marknaden och skillnader i lagstiftningen i många medlemsstater, eller, när de faktiskt expanderar, köps upp av stora teknikföretag. Parlamentet beklagar att små och medelstora företag ofta drabbas av brist på finansiering, komplexa administrativa förfaranden och brist på tillräcklig kompetens och tillgång till information. Parlamentet noterar att EU:s konkurrensmyndigheter tidigare har tillåtit de flesta utländska uppköp av europeiska AI-företag och robotteknikföretag. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet betonar att den intensiva användningen av algoritmer, t.ex. för prissättning, också skulle kunna ge upphov till helt nya AI-specifika problem på den inre marknaden. Parlamentet konstaterar att det exempelvis skulle kunna bli svårt för antitrustmyndigheter att lägga fram bevis för prissamverkan mellan AI-drivna prissättningssystem. Parlamentet tillägger dessutom att de få AI-leverantörer som redan deltar i aktiehandel skulle kunna utgöra en systemrisk för finansmarknaderna, bland annat genom otillåten samverkan. Parlamentet betonar att algoritmisk otillåten samverkan kan vara mycket svårt att identifiera, eftersom AI-baserade system inte behöver kommunicera med varandra på det sätt som människor gör för otillåten samverkan, vilket kan göra det omöjligt att bevisa otillåten samverkan. Parlamentet understryker den risk som AI medför för marknadsstabiliteten och behovet av att EU:s och nationella konkurrensmyndigheter utvecklar lämpliga strategier och verktyg. Parlamentet framhåller dessutom den systemrisk för finansmarknaderna som den utbredda användningen av algoritmiska handelsmodeller och system utan mänsklig samverkan medför, vilket tidigare har förstärkt marknadsrörelserna avsevärt, och sannolikt kommer att göra det igen i framtiden. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet observerar att många AI-företagen inom EU för närvarande står inför ett oklart rättsläge med avseende på hur de kan utveckla sina produkter och tjänster på ett säkert sätt till följd av byråkratiska hinder, en överlappning mellan befintlig sektorspecifik lagstiftning och avsaknaden av etablerade AI-standarder och AI-normer. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet framhåller utmaningen för AI-företag när det gäller kvalitetskontroll och konsumentskydd. Parlamentet drar slutsatsen att transparens och tillförlitlighet i framtiden är avgörande för att säkerställa att EU-företag har en konkurrensfördel, eftersom sådana överväganden kommer att avgöra om en produkt eller tjänst slutligen godtas av marknaden. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet noterar att fastän 26 % av alla värdefulla forskningspublikationer om AI kommer från Europa, så är det bara fyra av de 30 företagen med flest ansökningar (13 %) och 7 % av samtliga företag i världen som ägnar sig åt AI-patent som är europeiska företag. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet anser att EU:s immaterialrättsliga lagstiftning kräver harmonisering och ett tydligt och förutsägbart verkställande och en balanserad, verkställbar och förutsägbar ram som gör det möjligt för europeiska företag, särskilt små och medelstora företag och uppstartsföretag, att säkerställa skyddet av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet är oroat över att små och medelstora företag ofta inte använder IP-skydd i alltför låg utsträckning, eftersom de inte är fullt medvetna om sina rättigheter och inte heller har tillräckliga resurser för att upprätthålla dem. Parlamentet betonar vikten av information och statistik om skydd av immateriella rättigheter bland små och medelstora företag som är verksamma inom kunskapsintensiva sektorer och välkomnar insatser, inbegripet förenklade registreringsförfaranden och lägre administrativa avgifter, för att ge små och medelstora företag och uppstartsföretag bättre kunskap och för att underlätta deras tillgång till skydd av immateriella rättigheter. Parlamentet konstaterar att EU:s ställning som normgivare globalt bör stärkas för att hjälpa EU-företag att skydda sina immateriella AI-rättigheter. Parlamentet betonar att den internationella konkurrenskraften och attraktionskraften har sin grund i en stark och motståndskraftig inre marknad, bland annat när det gäller skydd och genomdrivande av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet anser att dataanalys, samt tillgång till, delning av och återanvändning av icke-personuppgifter, redan är viktiga för många datadrivna produkter och tjänster i dag, men kommer att bli viktigt för utvecklingen och användningen av framtida AI-system. Parlamentet betonar dock att de flesta icke-personuppgifter som genereras i EU hittills inte har utnyttjats, samtidigt som en inre marknad för uppgifter fortfarande håller på att tas fram. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet påpekar vikten av att underlätta tillgången till data och datadelning, öppna standarder och teknik med öppen källkod som ett sätt att öka investeringarna och främja innovation inom AI-tekniken i EU. Parlamentet framhåller att bättre harmonisering av de nationella dataskyddsmyndigheternas tolkningar samt av vägledningen om blandade data och om avpersonifieringsteknik kan vara till nytta för AI-utvecklare. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet framhåller att AI kan spela en roll när det gäller att hjälpa europeiska och nationella myndigheter att genomföra åtgärder, särskilt inom områdena tull- och marknadsövervakning. Parlamentet anser att handels- och tullförfaranden kan göras mer effektiva och kostnadseffektiva genom AI, genom att öka efterlevnaden och se till att endast säkra produkter kommer in på den inre marknaden. Parlamentet pekar på exemplet med det kanadensiska CARM-systemet som i hög grad förenklar import- och exportförfaranden med hjälp av kvalificerad AI-riskbedömning och rationaliserad digitaliserad informationshantering för att minska behovet av långvariga inspektioner, vilket ökar effektiviteten och minimerar kostnaderna. |
| --- | --- |

76.

e)   AI och arbetsmarknaden

| 77. | Europaparlamentet noterar att AI i allt högre grad påverkar arbetsmarknaden, arbetsplatsen och det sociala området och att den tekniska förändringens inverkan på arbete och sysselsättning är mångfasetterad. Parlamentet betonar att användningen av AI på detta område ger upphov till ett antal etiska, rättsliga och sysselsättningsrelaterade utmaningar. Parlamentet är oroat över att digitaliseringen på arbetsmarknaden kan leda till omorganisering av arbetskraften och till att vissa sysselsättningssektorer kan komma att försvinna. Parlamentet anser att antagandet av AI, om det kombineras med nödvändig stödinfrastruktur, utbildning och yrkesutbildning, skulle kunna öka kapital- och arbetsproduktiviteten, innovationen, den hållbara tillväxten och skapandet av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet betonar att AI kan skapa nya arbetstillfällen av högre kvalitet trots att tekniken kan komma att ersätta vissa uppgifter, däribland vardagsuppgifter eller repetitiva, tunga, arbetsintensiva eller farliga uppgifter, också skulle kunna bidra till att förbättra färdigheterna, höja kvaliteten på arbetet och skapa ny sysselsättning med större mervärde, och ge mer tid för stimulerande uppgifter och karriärsutveckling. Parlamentet betonar att AI för närvarande redan ersätter eller kompletterar människor i en undergrupp uppgifter men att tekniken ännu inte har fått några påvisbara betydande aggregerade arbetsmarknadskonsekvenser (30). Parlamentet betonar dock möjligheten att inkomstskillnaderna ökar om AI stärker högkompetensyrken och ersätter lågkompetensyrken. Parlamentet tillägger att alla ekonomiska och sociala konsekvenser som följer av detta måste mildras genom lämpliga åtgärder, forskning och framsynthet och genom att investera i omskolning och kompetenshöjning av arbetskraften med fokus på underrepresenterade grupper såsom kvinnor och minoriteter, som sannolikt kommer att påverkas mest av denna omställning, och genom att främja mångfald i alla utvecklingsfaser av AI-system. Parlamentet är oroat över att AI skulle kunna producera processer för kompetensförluster och skapa och integrera lågavlönat arbete med låg autonomi och utöka atypiska, flexibla (eller ”gigbaserade”) arbeten. Parlamentet understryker att algoritmisk förvaltning skulle kunna skapa maktobalans mellan ledningen och anställda och oklarhet i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet betonar att utnyttjandet av AI erbjuder en möjlighet att främja betydande kulturförändringar inom organisationer, däribland genom ökad säkerhet på arbetsplatsen, bättre balans mellan arbete och privatliv och genom att erbjuda rätten att inte vara uppkopplad och effektivare utbildningsmöjligheter och vägledning för anställda. Parlamentet pekar i detta sammanhang på att OECD i sina rekommendationer betonar att automatisering också skulle kunna ge upphov till en minskning av arbetstiden och på så vis förbättra arbetstagarnas levnadsvillkor och hälsa. Parlamentet anser att människodrivna AI-tillämpningar också skulle kunna skapa nya arbetstillfällen, särskilt för de som på grund av begränsningar såsom funktionsnedsättning eller levnadsvillkor hittills har varit tvungna att ta mindre kvalificerade arbeten. Parlamentet betonar behovet av att använda AI-stöd på arbetsplatsen för att ge människor tid att förbättra kvaliteten på sin produktion i stället för att bara öka arbetsbördan. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet fördömer den ökade användningen av AI-underblåst övervakning på arbetsplatsen, som ofta sker utan arbetstagarnas kunskap, för att inte tala om deras samtycke, särskilt även i samband med distansarbete. Parlamentet vidhåller att denna praxis inte bör tillåtas, eftersom den är extremt kränkande av arbetstagarnas grundläggande rättigheter till privatliv och dataskydd samt deras mänskliga värdighet, och även har negativa effekter på deras psykiska hälsa, på grund av graden av intrång, dess generella eller urskillningslösa effekt eller bristen på skydd för berörda personer. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet är oroat över att en liknande risk för övervakning med AI också finns i skolmiljön, med ett ökande införande av AI-system i skolor, vilket undergräver barns grundläggande rättigheter. Parlamentet noterar att konsekvenserna av AI för barns integritet och säkerhet faller inom ett brett spektrum, från fördelar i samband med förmågan att förstå hot mot barn med större specificitet och exakthet, till risker kring oavsiktliga överträdelser av integritetsskyddet. Parlamentet understryker att både de positiva och negativa konsekvenserna för barns privatliv och säkerhet kräver en noggrann granskning och motsvarande skyddsåtgärder. Parlamentet betonar vidare att särskild hänsyn och särskilt skydd måste tas till barn när de utvecklar AI-system på grund av deras särskilt känsliga karaktär och särskilda sårbarheter. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet betonar att det är av största vikt att ge enskilda personer omfattande kompetensutvecklingsprogram i alla skeden av livet, så att de kan förbli produktiva på en arbetsplats som ständigt utvecklas och undvika att de utestängs från arbetsmarknaden. Parlamentet anser att anpassningen av arbetskraften när det gäller utbildning, livslångt lärande och omskolning med hjälp av AI är av avgörande betydelse. Parlamentet framhåller att dagens koncept för lärande och arbete fortfarande i alltför hög grad definieras av samhället innan det digitaliserades, vilket bidrar till ett växande kompetensglapp och en ny digital klyfta för medborgare som inte har tillgång till ett säkert digitalt utrymme. Parlamentet betonar att bättre digital kompetens bidrar till uppnåendet av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt de som handlar om utbildning, humankapital och infrastruktur. Parlamentet framhåller den ökade kunskapen om nya former av arbete och lärande på grund av covid-19-krisen, vilket skulle kunna utforskas ytterligare. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet understryker att EU, för att kunna dra full nytta av digitaliseringen, måste vidta åtgärder för digital kompetens och digitala färdigheter för alla. Parlamentet anser att digital kompetens är en förutsättning för medborgarnas förtroende för och allmänhetens medvetenhet om effekterna av AI. Parlamentet betonar vikten av att inkludera en grundutbildning i digitala färdigheter och AI i de nationella utbildningssystemen. Parlamentet anser att införandet och utvecklingen av AI-teknik på området för minoritetsspråk skulle kunna öka deras kunskap och användning. Parlamentet betonar att mer än 70 % av företagen uppger att bristen på personal med lämplig digital kompetens och AI-kompetens är ett hinder för investeringar. Parlamentet är bekymrat över att det 2019 fanns 7,8 miljoner IKT-specialister i EU, med en föregående årliga tillväxttakt på 4,2 %, vilket är långt ifrån de 20 miljoner experter som behövs på nyckelområden såsom dataanalys, enligt kommissionens prognoser. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet är bekymrat över den stora könsklyftan på detta område, då endast en av sex IKT-specialister och en av tre högskoleutbildade inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik är kvinnor (31). Parlamentet noterar med oro att könsklyftan kvarstår, särskilt när det gäller uppstartsföretag, eftersom 92 US-dollar av varje 100 US-dollar som investerades i europeiska teknikföretag 2019 gick till uteslutande manliga team. Parlamentet rekommenderar att man riktar in sig på initiativ för att stödja kvinnor inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik för att överbrygga den övergripande kompetensklyftan inom denna sektor. Parlamentet betonar att denna klyfta oundvikligen leder till partiska algoritmer. Parlamentet betonar vikten av att stärka och motivera flickor att inleda en karriär inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och att utrota könsklyftan på detta område. |
| --- | --- |

84.

f)   AI och demokratins framtid

| 85. | Europaparlamentet konstaterar att AI å ena sidan har potential att bidra till att bygga upp en mer öppen och effektiv offentlig sektor, men å andra sidan att den tekniska utvecklingen på AI-området, som ofta drivs av en tillväxt- och vinstlogik, är mycket snabb och dynamisk, vilket gör det svårt för beslutsfattare att få tillräcklig förståelse för hur nya AI-tillämpningar fungerar och vilka resultat dessa tillämpningar kan ge, även om de har en skyldighet att tillhandahålla en ram för att säkerställa att AI överensstämmer med de grundläggande rättigheterna och kan användas på ett sätt som gynnar samhället. Parlamentet betonar att expertprognoserna om AI:s framtida effekter varierar också, vilket tyder på att det är svårt även för dem att förutse resultaten av ett brett införande av ny AI-teknik. Parlamentet menar att denna osäkerhet gör det nödvändigt för lagstiftare att ta vederbörlig hänsyn till försiktighetsprincipen vid regleringen av AI. Parlamentet anser att det är mycket viktigt med ett samråd med experter med olika sakkunskap och bakgrunder för att skapa en solid, fungerande och framtidssäker lagstiftning. Parlamentet varnar för att rättsosäkerhet är ett av de största hindren för innovation. Parlamentet noterar i detta avseende vikten av att främja AI-kompetensen bland medborgarna, inbegripet valda företrädare och nationella myndigheter. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet varnar för att lagstiftningscyklerna därför ofta inte är i linje med de tekniska framstegen, vilket tvingar beslutsfattare att försöka hinna ikapp och gynna regleringen av användningsfall som redan finns på marknaden. Parlamentet påpekar att en sund regleringsstrategi för AI måste föregås av en uttömmande analys av proportionalitet och nödvändighet för att undvika att hämma innovation och EU-företags konkurrenskraft. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet betonar att användningen av AI för att samla in biometriska uppgifter skulle kunna vara både inkräktande och skadligt eller fördelaktigt för både individen och allmänheten. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet noterar med oro att sådan AI-teknik utgör avgörande etiska och rättsliga frågor. Parlamentet konstaterar att viss AI-teknik möjliggör automatisering av informationsbehandling och åtgärder i en hittills osedd omfattning, såsom banar vägen för massövervakning och andra olagliga ingripanden, vilket utgör ett hot mot de grundläggande rättigheterna, i synnerhet privatlivets rättigheter och dataskyddet. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet betonar att många auktoritära regimer använder sig av AI-system för att kontrollera, utöva massövervakning över, spionera på, övervaka och rangordna sina medborgare eller begränsa deras rörelsefrihet. Parlamentet anser att all slags normativ poängsättning av medborgare från offentliga myndigheters sida, särskilt inom området för brottsbekämpning, gränskontroll och rättsväsendet, samt privata företags eller enskilda personers användning av dem, medför ett minskat självbestämmande och privatliv, medför en risk för diskriminering och är inte i linje med europeiska värden. Parlamentet påminner om att teknik som cyberövervakning och biometrisk igenkänning, som kan användas för detta ändamål, omfattas av EU:s exportkontrollförordning. Parlamentet är mycket oroat över och fördömer tidigare fall med EU-företag som har sålt biometriska system som skulle vara olagliga att använda inom EU till auktoritära regimer i länder utanför EU. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet noterar att dominerande teknikplattformar nuförtiden inte bara har betydande kontroll över tillgången till och spridningen av information, utan att de även använder AI-teknik för att erhålla mer information om en persons identitet, beteende och kunskap om beslutshistorik. Parlamentet anser att sådan profilering innebär risker för demokratiska system och för skyddet av de grundläggande rättigheterna och medborgarnas självständighet. Parlamentet betonar att detta skapar en maktobalans och innebär systemrisker som i slutändan skulle kunna påverka demokratin. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet påpekar att de digitala plattformarna kan, även genom AI-drivna marknadsföringsapplikationer, används för att sprida desinformation och deepfake, och fungerar som nätverk för propaganda, trollning och trakasserier i syfte att undergräva valprocesserna. Parlamentet betonar att maskininlärning särskilt möjliggöra riktad användning av personuppgifter för att manipulera omedvetna väljare genom att skapa personliga och övertygande budskap Parlamentet betonar vikten av starka transparenskrav som verkställs effektivt. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet understryker att AI dock skulle kunna användas för att minska antidemokratiska och oetiska verksamheter på plattformar och som ett medel för att begränsa spridningen av falska nyheter och hatpropaganda, även om dess förmåga att förstå kontextspecifikt underhåll hittills har visat dåliga resultat. Parlamentet oroas över att ett segregerande språk kan leda till större användarengagemang, vilket är anledningen till att avlägsnandet av sådant språk skulle stå i direkt konflikt med sådana plattformens affärsmodell, som grundar sig på att maximera användarengagemanget. Parlamentet anser att AI-drivna lösningar måste bygga på full respekt för yttrande- och åsiktsfriheten och på starka bevis till deras fördel innan de kan användas på sikt. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet betonar att snedvridningar i AI-system, i synnerhet när det handlar om system för djupinlärning, ofta uppstår på grund av brist på variationsrika tränings- och testdata av hög kvalitet, till exempel när de dataset som används inte är tillräckligt representativa för utsatta grupper i tillräcklig grad eller om själva uppgiftsdefinitionen eller fastställandet av kraven är snedvridna. Parlamentet noterar att snedvridning även kan uppstå på grund av den möjliga bristen på mångfald i utvecklarteamen, till följd av begränsade volymer av träningsdata, eller om en AI-utvecklare med en vinklad syn har komprometterat algoritmen. Parlamentet påpekar att en motiverad differentiering också avsiktligt skapats avsiktligt för att förbättra inlärningen för AI under vissa omständigheter. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet betonar att de strukturella snedvridningarna i vårt samhälle inte bör upprepas eller ens ökas genom dataset av låg kvalitet. Parlamentet specificerar i detta hänseende att algoritmer lär sig att bli lika diskriminerande som den data de arbetar med och att de som ett resultat av lågkvalitativa träningsdata eller snedvridningar och diskriminering som observeras i samhället kan föreslå beslut som är diskriminerande till sin natur, vilket förvärrar diskrimineringen i samhället. Parlamentet noterar dock att AI-snedvridningar ibland kan korrigeras. Parlamentet drar slutsatsen att det därför är nödvändigt att tillämpa tekniska medel och fastställa olika kontrollskikt för AI-systems programvara, algoritmer och data som används och produceras av dem, för att minimera denna risk. Parlamentet hävdar att AI kan och bör användas för att minska snedvridningarna och diskrimineringen och främja lika rättigheter och positiva samhällsförändringar i våra samhällen, bland annat genom normativa krav på de dataset som används för att träna AI-system. Parlamentet betonar att ett av de effektivaste sätten att minska partiskheten i AI-system är att, i den mån det är möjligt enligt unionsrätten, säkerställa att den maximala mängden uppgifter som inte är personuppgifter finns tillgänglig för utbildningsändamål och maskininlärning. |
| --- | --- |

94.

| g) | Återkommande resultat i samtliga sex fallstudier |
| --- | --- |

g)

Återkommande resultat i samtliga sex fallstudier

| 95. | Europaparlamentet konstaterar att det finns tydliga samhällsfördelar och möjligheter i samband med införandet av AI-teknik, som endast kan utnyttjas om övergripande hinder åtgärdas i EU, i enlighet med grundläggande rättigheter, värderingar och lagstiftning. Parlamentet konstaterar att den överlappande lagstiftningen, marknadsfragmenteringen, de byråkratiska hindren, avsaknaden av tillgänglig digital infrastruktur och digitala färdigheter i samhället i stort, liksom otillräckliga investeringar i forskning och utveckling och kan iakttas som hinder för en framgångsrik tillämpning av betrodd AI på alla analyserade områden. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet drar av de undersökte studierna dessutom slutsatsen att vissa användningsfall är riskfyllda eller skadliga, men att de inte nödvändigtvis är de specifika AI-teknikerna själva utan deras tillämpningsområden. Parlamentet är medvetet om att framtida reglering måste hantera den legitima oron kring denna risk för att AI-teknik ska kunna användas brett inom EU. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet konstaterar att samtidigt som det är viktigt att undersöka och kategorisera de potentiella riskerna med AI, har fallstudierna visat att AI-teknik kan ge oss effektiva motåtgärder som kan begränsa eller undanröja dessa risker. Parlamentet understryker att eftersom AI fortfarande befinner sig i ett tidigt utvecklingsskede inom ett bredare sammanhang av ny teknik är dess fulla potential och risker inte säkra. Europaparlamentet påpekar att det finns ett behov av att inte bara titta på riskerna för enskilda personer, utan även på de bredare samhälleliga skador och icke-materiella skador för individen. Parlamentet framhåller den betydande obalansen när det gäller inflytande på datamarknaderna och den närliggande AI-ekonomin. Parlamentet betonar att rättvis konkurrens och undanröjande av konkurrenshinder för uppstartsföretag och små och medelstora företag är avgörande för att på ett rättvist sätt fördela de potentiella fördelarna med AI för ekonomin och för samhället, som tycks vara betydande både i EU och globalt sätt. |
| --- | --- |

97.

3.   
  EU:s plats i den globala AI-konkurrensen

| 98. | Europaparlamentet noterar den hårda globala AI-konkurrensen, där EU ännu inte har uppfyllt sina ambitioner. Parlamentet granskar i följande segment EU:s globala konkurrenskraft med avseende på AI genom att jämföra den med Kinas och USA:s, med fokus på tre centrala delar: regleringsstrategi, marknadsställning och investeringar. Parlamentet erkänner dock att transnationella marknader och företag inte lätt kan avgränsas över nationsgränserna, eftersom de flesta teknikföretag har kunder, aktieägare, anställda och leverantörer i många olika länder. |
| --- | --- |

98.

a)   Regleringsstrategi

| 99. | Europaparlamentet noterar att USA ännu inte har infört övergripande lagstiftning på det digitala området och hittills har fokuserat på sektorspecifik lagstiftning och främjande av investeringar, inklusive genom skatteåtgärder för innovation inom den privata sektorn, särskilt bland sina teknikjättar och ledande universitet. Parlamentet konstaterar att USA:s strategi, trots den senaste tidens utveckling som visar på en mer aktiv roll i beslutsfattandet, hittills främst har återspeglat ett fokus på att ge företagen rättslig vägledning, investera i forskningsprojekt och undanröja upplevda hinder för innovation. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet betonar att den amerikanska AI Initiative Act från 2019 utmynnade i en viss anpassning, eftersom den amerikanska regeringen, förutom omdirigering av medel, omskolning av arbetstagare och stärkande av den digitala infrastrukturen, tillkännagav att man skulle utveckla gemensamma standarder för tillförlitlig AI. Parlamentet noterar dock att de tio principer som blev resultatet var mycket allmänt formulerade, så att varje statligt organ skulle kunna skapa sektorsspecifika bestämmelser. Parlamentet förväntar sig att den amerikanska strategin kommer att fortsätta att drivas av marknaden, trots den nuvarande amerikanska administrationens planer på att lägga fram ett nytt lagförslag om rättigheter för att begränsa skador till följd av AI 2022. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet betonar att Kinas president Xi Jinping så tidigt som 2013 underströk teknikens betydelse för geopolitiken, den offentliga politikens roll i att fastställa långsiktiga mål och att AI-tekniken innebär en möjlighet att stärka sin militära makt på nytt. Parlamentet betonar dessutom att den kinesiska regeringen sedan lade fram Made in China 2025-planen 2015 och utvecklingsplanen för nästa generations AI 2017, vilka båda hade som tydliga mål att göra Kina världsledande inom AI senast 2030. I den kinesiska vitboken om AI-standardisering från 2018 beskrevs vidare hur den socialistiska marknadsekonomin kan utveckla internationella standarder och strategiskt delta i internationella standardiseringsorganisationer. Parlamentet noterar införandet av regler om rekommendationssystem samt etiska regler för AI i Kina. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet konstaterar att Kina aktivt främjar internationella AI-partnerskap globalt som ett sätt att exportera sina egna AI-baserade övervakningsmetoder, system för social poängsättning och censurstrategier. Parlamentet betonar att stora investeringar utomlands inom ramen för Digital Silk Road-initiativet även används som ett verktyg för att sprida det kinesiska inflytandet och dess AI-teknik, vilket skulle kunna ha långtgående konsekvenser som sträcker sig längre än införandet av tekniska standarder eller upprätthållande av den tekniska konkurrenskraften. Parlamentet drar slutsatsen att den kinesiska statens strategi därför bygger på användning av AI inom landet och export av AI-teknik som baseras på förbestämda standarder som är i linje med den kinesiska regeringens ideologi. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen inledde sitt arbete med att reglera AI 2018 genom att offentliggöra den europeiska AI-strategin, inrätta en högnivåexpertgrupp och införa en samordnad plan (32) för att främja ”europeisk AI”. Parlamentet noterar att i 2020 års vitbok om artificiell intelligens föreslogs flera åtgärder och politiska alternativ för framtida AI-reglering, och slutligen ledde den till den övergripande rättsakten om artificiell intelligens (33), som lades fram med en reviderad samordnad plan om AI (34) i maj 2021. Parlamentet påpekar att 20 medlemsstater hade offentliggjort nationella AI-strategier i juni 2021, medan ytterligare sju befinner sig i de slutliga förberedande skedena för att anta sina. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet betonar att stor uppmärksamhet på utvecklingen av en europeisk digital inre marknad samt etiska överväganden i linje med grundläggande människorättsvärden och demokratiska principer är central för EU:s regleringsstrategi. Parlamentet erkänner att inrättandet av världens första regelverk för AI faktiskt skulle kunna ge EU en hävstång och en fördel med att vara först med att fastställa internationella AI-standarder på grundval av grundläggande rättigheter, och att framgångsrikt exportera människocentrerad ”tillförlitlig AI” till hela världen. Parlamentet understryker att denna strategi måste stödjas genom samordning med och konvergens i internationella partner. |
| --- | --- |

104.

b)   Marknadssituation

| 105. | Europaparlamentet är medvetet om att de 100 ledande AI-företagen har sina huvudkontor i USA, medan endast ett fåtal finns i EU. Parlamentet noterar att USA även är ledande när det gäller det totala antalet nystartade företag inom AI. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet påpekar att flera europeiska digitala företag har blivit uppköpta av amerikanska teknikjättar under de senaste åren. Parlamentet välkomnar kommissionens ambition att ta itu med förvärv som kan ha en betydande inverkan på den effektiva konkurrensen på den digitala marknaden och begränsningen av konkurrensdödande uppköp. Parlamentet påpekar dock att i vissa fall kan förvärv, i vissa fall, kan vara det främsta målet för de som bildar uppstartsföretag och deras finansiärer som en legitim metod för att dra nytta av deras idéer. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet betonar att USA och Kina försöker påskynda användningen av AI-teknik i den offentliga och privata sektorn, men inom EU släpar antagandet av AI efter. Parlamentet konstaterar att endast 7 % av EU:s företag med minst 10 anställda använde AI-teknik 2020, med betydande skillnader mellan medlemsstaterna och mellan olika affärssektorer. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet understryker att både USA och Kina har en enhetlig digital marknad med en sammanhängande uppsättning regler, men att EU:s digitala inre marknad fortfarande inte är fullbordad och orättvisa hinder kvarstår. Parlamentet betonar att utvecklingen av AI-produkter och -tjänster skulle kunna bromsas ytterligare av det pågående arbetet med 27 olika nationella AI-strategier. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet pekar också på att inkonsekvenser i EU-rätten, överlappning mellan olika lagstiftningsinitiativ, motsägelser mellan EU:s lagstiftning och nationell lagstiftning, olika rättsliga tolkningar och bristande efterlevnad bland medlemsstaterna alla förhindrar lika villkor och riskerar att skapa rättslig osäkerhet för europeiska företag, eftersom de kan ha svårt att avgöra om deras innovationer för AI är förenliga med EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet noterar att fragmenteringen av marknaden för AI-företag förvärras ytterligare av bristen på gemensamma standarder och normer inom vissa sektorer, bland annat när det gäller datainteroperabilitet. Parlamentet beklagar den regleringsrisk som följer av försenad lagstiftning, såsom förordningen om integritet och elektronisk kommunikation. Parlamentet framhåller som exempel att AI-utvecklare inom EU står inför en datautmaning som varken deras amerikanska eller kinesiska motparter gör på grund av deras ofullbordade europeiska digitala inre marknad. Parlamentet konstaterar att de ofta inte har tillräckligt med högkvalitativa data för att träna och testa sina algoritmer och kämpar med bristen på sektorsvisa datautrymmen och interoperabilitet över sektorsgränserna, liksom begränsningar för dataflöden över gränserna. |
| --- | --- |

110.

c)   Investeringar

| 111. | Europaparlamentet konstaterar att europeiska företag och regeringar investerar mycket mindre i AI-teknik än USA eller Kina. Parlamentet påpekar att även om privata investeringar i EU:s AI-industri ökar avsevärt underinvesterar EU fortfarande i AI jämfört med andra ledande regioner, eftersom USA och Kina står för mer än 80 % av de årliga kapitalinvesteringarna på 25 miljarder euro i AI och blockkedjan, medan EU:s andel endast uppgår till 7 % eller omkring 1,75 miljarder euro. Parlamentet betonar att likviditeten på EU:s finansmarknader för teknikföretag fortfarande inte når upp till den som råder på jämförbara marknader i USA. Parlamentet konstaterar att USA, med sina 12,6 miljarder euro 2019, även är ledande inom riskkapital- och privatkapitalfinansiering – vilket är särskilt viktigt för nystartade företag inom AI – jämfört med 4,9 miljarder euro i Kina och 2,8 miljarder euro i EU. Parlamentet noterar att europeiska AI-entreprenörer därför åker till andra sidan Atlanten för att skala upp sina företag i USA. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s uppskattade årliga offentliga investeringar i AI på 1 miljard euro (35), tillsammans med nationella initiativ, är mycket lägre än de 5,1 miljarder som årligen investeras i USA och upp till 6,8 miljarder euro i Kina (36). Parlamentet konstaterar dock att mellan 2017 och 2020 ökade EU:s offentliga finansiering av AI-forskning och AI-innovation med 70 % jämfört med föregående period, och under 2019 investerade EU mellan 7,9 och 9 miljarder euro i AI, vilket var 39 % mer än under föregående år. Europaparlamentet erkänner och välkomnar att kommissionen planerar att öka investeringarna ytterligare genom programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa, InvestEU, de europeiska struktur- och investeringsfonderna, Europeiska investeringsfonden, fonden för ett sammanlänkat Europa inom telekommunikation, och olika sammanhållningspolitiska program kommer att kompletteras ytterligare och tillhandahållas genom utgiftsmålet på minst 20 % för den digitala omställningen i de nationella planerna för återhämtning och resiliens enligt kommissionens och medlemsstaternas överenskommelse inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens. Parlamentet understryker dock Europeiska investeringsbankens aktuella rapport där det uppskattas att investeringsgapet inom AI och blockkedjeteknik i Europeiska unionen ligger på omkring 5–10 miljarder euro per år. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet betonar att AI-företag inom EU har problem med att hitta kvalificerad personal, vilket förvärras av att 42 % av EU:s befolkning saknar grundläggande digital kompetens. Parlamentet betonar behovet av att forma och locka till sig ett betydligt högre antal välutbildade akademiker, inklusive kvinnor, som kan arbeta i den digitala sektorn. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Europaparlamentet konstaterar att trots att EU har ett utmärkt forskarsamfund på AI-området förblir kompetensflykt bland forskarna i EU ett problem. Parlamentet betonar att det krävs åtgärder för att locka till sig ledande forskare. Parlamentet noterar att EU endast la 2,32 % av sin BNP på forskning och utveckling 2020, medan USA lade 3,08 %. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna måste infria sina åtaganden att investera 3 % av sin BNP i forskning och utveckling för att säkerställa unionens strategiska oberoende på det digitala området. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet noterar att EU:s digitala infrastruktur måste uppdateras avsevärt och att endast 25 % av invånarna i EU kan ansluta till ett 5G-nätverk, jämfört med 76 % i USA. Parlamentet konstaterar att EU saknar tillräcklig högpresterande digital infrastruktur med interoperabla datautrymmen, höga överföringshastigheter och överföringsvolymer, tillförlitlighet och korta förseningar. Parlamentet betonar behovet av att stödja europeiska AI-ekosystem med spetskompetenskluster. |
| --- | --- |

115.

d)   Slutsats

| 116. | Europaparlamentet konstaterar att USA är den övergripande ledaren inom AI eftersom landet ligger före inom många kategorier, där företag som har sina huvudkontor i USA leder den tekniska utvecklingen på områden som molntjänster eller högpresterande datorsystem, och även när det gäller investeringar, locka till sig AI-talanger, forskning och infrastruktur. Parlamentet betonar dock att Kina, som för några år sedan fortfarande låg långt efter USA inom alla indikatorer, snabbt håller på att komma ikapp. Parlamentet erkänner att båda länderna har fördelen med en enad inre marknad och ett starkare engagemang i att förbli ledande inom AI. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Europaparlamentet betonar att trots EU:s starka ställning när det gäller industriell programvara och robotteknik ligger EU:s aktörer fortfarande bakom sina amerikanska och kinesiska jämlikar i många kategorier. Parlamentet understryker att EU bör utarbeta en ambitiös plan för den människocentrerad europeisk AI. Parlamentet noterar att EU dock ligger före när det gäller reglering. Parlamentet påpekar att en hållbar EU-strategi för att bli mer konkurrenskraftig inom AI inbegriper att fokusera på forskning och innovation, kompetens, infrastruktur och investeringar, samtidigt som man försöker inrätta ett framtidsorienterat, övergripande och innovationsvänligt regelverk för utveckling och användning av AI samtidigt som man säkerställer att EU-medborgarnas grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen skyddas. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Europaparlamentet understryker att brexit hade en negativ inverkan på EU:s ansträngningar att stärka sitt globala AI-fotavtryck eftersom Förenade kungariket var ett av de ledande EU-länderna inom AI. Parlamentet betonar dock att Förenade kungariket bör förbli en uppskattad partner till EU som stärker båda partnernas konkurrenskraft och främjar ett gemensamt regelverk för globalt fastställande av standarder. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Europaparlamentet konstaterar att EU i nuläget fortfarande är långt ifrån att uppfylla sina målsättningar om att bli konkurrenskraftig på inom AI-området på en global nivå, och skulle kunna riskera att hamna på efterkälken inom vissa kategorier. Parlamentet vidhåller att snabba åtgärder inom ramen för EU:s färdplan för AI som beskrivs nedan ger oss möjlighet att förändra denna situation. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Europaparlamentet uppger att det särskilda utskottet, eftersom EU inte har lagstiftande befogenhet att hantera alla de punkter som anges i EU-färdplanen för AI, rekommenderar fortsatta diskussioner ska hållas på hög nivå och politiska förfaranden inledas bland EU-institutionerna och medlemsstaterna i syfte att eftersträva en harmoniserad strategi för AI och hjälpa medlemsstaterna att samordna sina insatser. Parlamentet hänvisar i detta hänseende till EU:s Lissabonagenda från 2000 som, trots kritiken, spelade en viktig roll i att vägleda EU:s politiska inriktning under 20 år och upprätthålla trycket på medlemsstaterna att genomföra reformer. |
| --- | --- |

120.

4.   
  ”Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern” – En färdplan för att bli världsledande

a)   Ett gynnsamt regelverk

i.   LAGSTIFTNING

| 121. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att endast föreslå lagstiftningsakter i form av förordningar när det gäller ny digital lagstiftning på områden som exempelvis AI, eftersom den digitala inre marknaden måste genomgå en verklig harmoniseringsprocess. Parlamentet är övertygat om att digital lagstiftning, mot bakgrund av den snabba tekniska utvecklingen, alltid bör vara flexibel, principbaserad, teknikneutral, framtidssäkrad och proportionerlig, samtidigt som en riskbaserad strategi antas, som baseras på respekten för grundläggande rättigheter och en onödig ytterligare administrativ börda för små och medelstora företag, uppstartsföretag, den akademiska världen och forskningsvärden undviks. Parlamentet betonar dessutom vikten av stark rättssäkerhet och följaktligen behovet av robusta, praktiska och entydiga tillämpningskriterier, definitioner och skyldigheter i alla rättsakter som rör försäljning, användning eller utveckling av AI-teknik. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Europaparlamentet anser att agendan för bättre lagstiftning är en nyckelfaktor för att EU:s AI-strategi ska lyckas. Parlamentet betonar behovet av att fokusera på mekanismer för översyn, anpassning, genomförande och verkställande av befintliga lagar innan nya lagstiftningsakter föreslås. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att göra djupgående konsekvensbedömningar på förhand, med lämplig framsynthet och lämpliga riskanalyser innan några nya digitala förslag läggs fram på sådana områden som AI. Parlamentet betonar att man i konsekvensbedömningarna systematiskt bör kartlägga och utvärdera relevant befintlig lagstiftning och förhindra överlappningar eller konflikter. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Europaparlamentet föreslår att alla nya lagar inom områden såsom AI bör kompletteras med främjandet av europeiska standarder som tas fram av berörda parter. Parlamentet anser att EU bör sträva efter att undvika fragmentering och att internationella standarder kan fungera som en användbar referens, men att EU bör prioritera utvecklingen av sina egna standarder. Parlamentet framhåller att sådana standarder bör utan vara resultatet av rättvis konkurrens om de bästa standarderna inom EU, vilket EU och standardiseringsorganisationer bör ombesörja. Parlamentet konstaterar att tekniska standarder och utformningsanvisningar sedan skulle kunna kombineras med märkningssystem för att bygga förtroende hos konsumenterna genom att tillhandahålla tillförlitliga tjänster och produkter. Parlamentet betonar den roll som EU:s standardiseringsorganisationer spelar när det gäller att utveckla de senaste tekniska standarderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att påskynda utfärdandet av standardiseringsmandat till de europeiska standardiseringsorganisationerna i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering (37). |
| --- | --- |

124.

| 125. | Europaparlamentet förklarar att en plattform för öppen certifiering skulle kunna skapa ett tillförlitligt ekosystem där myndigheterna, det civila samhället, företagen och andra berörda parter ingår. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Europaparlamentet, kommissionen och rådet uppmanas att förbättra sin kapacitet att hantera de interna behörighetskonflikterna när det gäller övergripande frågor som t.ex. AI, eftersom sådana konflikter riskerar att försena lagstiftningsförfarandet, med kedjereaktioner när det gäller ikraftträdandet av lagstiftningen. |
| --- | --- |

126.

ii.   STYRNING OCH VERKSTÄLLIGHET

| 127. | Europaparlamentet kräver att AI-relaterad lagstiftning samordnas, genomförs och verkställs på ett enhetligt sätt i hela EU. |
| --- | --- |

127.

| 128. | Europaparlamentet förtydligar att forum som bygger på samråd med berörda parter, såsom datainnovationsstyrelsen, som ska inrättas genom dataförvaltningsakten, eller den europeiska AI-alliansen, som inbegriper offentlig-privata partnerskap, såsom alliansen för industridata, edgeteknik och molnteknik, är en lovande styrningsstrategi. Parlamentet förklarar vidare att denna strategi innebär att EU:s AI-ekosystem kan omsätta sina principer, värderingar och mål i praktiken och se till att samhälleliga intressen återspeglas på programvarukodsnivå. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Europaparlamentet betonar att problemen med att hålla jämna steg med tekniken kräver särskild inriktning på effektiv efterhandskontroll av domstolar och tillsynsmyndigheter samt förhandsinsatser för att hantera de rättsliga utmaningar som ny teknik innebär. Parlamentet ställer sig därför bakom användningen av regulatoriska sandlådor, som skulle ge AI-utvecklarna en unik möjlighet att på ett snabbt, smidigt och kontrollerat sätt genomföra experiment under behöriga myndigheters överinseende. Parlamentet konstaterar att dessa regulatoriska sandlådor skulle vara experimentutrymmen där nya AI-system och affärsmodeller testas under verkliga förhållanden i en kontrollerad miljö innan de släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

129.

iii.   RÄTTSLIGA RAMAR FÖR AI

| 130. | Europaparlamentet betonar att ett underliggande mål för EU:s digitala strategi, liksom för AI-strategin, är att skapa en ”europeisk väg” i en digitaliserad värld. Parlamentet klargör att tillvägagångssättet bör vara människocentrerat, tillförlitligt, styras av etiska principer och baserat på idén om den sociala marknadsekonomin. Parlamentet understryker att individer och skyddet av deras grundläggande rättigheter alltid bör stå i centrum för alla politiska och lagstiftningsmässiga överväganden. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Europaparlamentet instämmer i kommissionens slutsats i sin vitbok om artificiell intelligens från 2020 att det finns ett behov att inrätta en riskbaserad rättslig ram för AI som i synnerhet omfattar höga etiska standarder som baseras på öppenhet, granskningsbarhet och ansvarsskyldighet, i kombination med produktsäkerhetsbestämmelser, lämpliga ansvarsregler och sektorsspecifika bestämmelser, varigenom företagen och användarna får tillräcklig flexibilitet och rättssäkerhet och lika villkor så att en ökad användning av och innovation inom AI främjas. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Europaparlamentet påpekar det vägledande mervärdet av att använda de begrepp, den terminologi och de standarder som har utvecklats av OECD som inspiration för definitionen av AI i lagstiftningen. Parlamentet betonar att detta skulle ge EU en fördel när det gäller att utforma ett framtida internationellt styrningssystem för AI. |
| --- | --- |

132.

| 133. | Europaparlamentet är övertygat om att det inte alltid är AI som teknik som bör regleras, utan att nivån på regleringsåtgärderna bör stå i proportion med den typ av individuell och/eller samhällelig risk som är förenad med användningen av ett AI-system. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att skilja mellan fall av AI-användning med ”hög risk” och fall med ”låg risk”. Parlamentet konstaterar att den tidigare kategorin behöver strikta ytterligare rättsliga skyddsåtgärder, medan fall med ”låg risk” i många fall kan kräva öppenhetskrav för slutanvändare och konsumenter. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Europaparlamentet anger att klassificeringen av AI-system som ”högrisksystem” bör baseras på deras konkreta användning och sammanhanget, vilken slags och hur sannolik och allvarlig och potentiellt oåterkallelig den skada skulle vara som kan förväntas inträffa i strid med de grundläggande rättigheterna och hälso- och säkerhetsbestämmelserna i unionsrätten. Parlamentet betonar att denna klassificering bör åtföljas av vägledning och främjande av utbyte av bästa praxis för AI-utvecklare. Parlamentet betonar att rätten till integritet alltid måste respekteras och att AI-utvecklare bör garantera fullständig efterlevnad av reglerna om dataskydd. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Europaparlamentet betonar att när det gäller AI-system som antagligen kommer att samspela med eller på annat sätt påverka barn måste deras rättigheter och sårbarheter tas i beaktande och den måste uppfylla högsta tillgängliga standarder för skydd, säkerhet och integritet som byggs in som standard. |
| --- | --- |

135.

| 136. | Europaparlamentet konstaterar att de miljöer som AI-system används i måste uppfylla kan skiljer sig åt beroende på om det rör sig om relationer mellan företag eller mellan företag och konsumenter. Parlamentet påpekar att konsumenträttigheter måste skyddas på rättslig väg genom konsumentskyddslagstiftning. Parlamentet betonar att även om företag kan lösa ansvarsfrågor och andra rättsliga utmaningar snabbt och kostnadseffektivt via direkta avtal med affärspartner kan lagstiftning behövas för att skydda mindre företag från dominerande aktörers missbruk av marknadskrafterna genom kommersiella eller tekniska inlåsningseffekter, hinder för marknadstillträde eller asymmetriska informationsproblem. Parlamentet framhåller att det också är viktigt att beakta behoven hos små och medelstora företag med invecklade rättsliga krav, för att undvika att ge dem nackdelar jämfört med större företag som har resurser nog att ha stora avdelningar för rättsliga frågor och efterlevnadsfrågor. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Europaparlamentet understryker behovet att tillämpa ett principbaserat tillvägagångsätt för olösta etiska frågor som uppstår till följd av de nya tekniska möjligheter som försäljningen och användningen av AI-tillämpningar medför, däribland tillämpningen av grundläggande, obligatoriska principer såsom principen om icke-skadlighet, principen om respekt för den mänskliga värdigheten och grundläggande rättigheter eller skyddet av den demokratiska processen. Parlamentet konstaterar att god praxis inom AI-utvecklingen, såsom människocentrerad AI, ansvarsfull styrning och principerna om transparens och förklarbarhet, liksom principerna om hållbar AI som fullständigt anpassats till Agenda 2030 för hållbar utveckling, är andra viktiga delar för utformningen av AI-ekonomin. |
| --- | --- |

137.

| 138. | Europaparlamentet erkänner att det inte alltid går att undvika snedvridningar av AI-algoritmer helt och hållet eftersom det idealiska målet med felfria data är mycket svårt eller nästan omöjligt att uppnå. Parlamentet konstaterar att även ett AI-system som har testats oundvikligen kommer att ställas inför verkliga scenarier som skulle kunna leda till snedvridna resultat då det används i ett sammanhang som skiljer sig från sammansättningen av de data som användes för dess träning och testning. Parlamentet betonar att EU bör sträva efter att förbättra insynen i dataset och algoritmer, samarbeta mycket nära med AI-utvecklare för att motverka och minska strukturella samhällsfördomar och överväga obligatoriska regler för tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter i ett tidigt utvecklingsskede. |
| --- | --- |

138.

| 139. | Europaparlamentet framhåller att meningsfulla transparens- och förklarbarhetskrav på AI-system kanske inte går att genomföra i många situationer, även om de är till nytta i vissa fall. Parlamentet noterar att immateriella rättigheter och affärshemligheter måste skyddas från olagliga metoder såsom industrispionage. |
| --- | --- |

139.

| 140. | Europaparlamentet konstaterar att AI-innovatörer fortsatt måste ges incitament och skydd genom den rättsliga ramen för immateriella rättigheter genom att beviljas patent som belöning när de utvecklar och offentliggör sitt skapande. Parlamentet anser att befintliga lagar till största delen är framtidssäkra, men föreslår vissa anpassningar, däribland en integrering av öppen källkod, användningen av offentlig upphandling för att kräva att, där så är lämpligt, programvara med öppen källkod används för AI-lösningar. Parlamentet föreslår nya former av patentlicenser i syfte att säkerställa att regioner och initiativ får tillgång till verktyg som de annars inte skulle ha råd med. |
| --- | --- |

140.

| 141. | Europaparlamentet anser att obligatoriska förhandsbedömningar av risker som baseras på tydliga regler och standarder samt konsekvensbedömningar avseende dataskydd, kompletterade med bedömningar av överensstämmelse från tredje part med relevant och lämplig CE-märkning, i kombination med efterhandskontroller av marknadsövervakning, skulle kunna vara användbara för att säkerställa att AI-system som finns på marknaden är säkra och tillförlitliga. Parlamentet anser att för att förhindra att små och medelstora företag trängs ut från marknaden att standarder och vägledning för efterlevnad av AI-lagstiftningen bör tas fram i nära samverkan med små företag, i möjligaste mån vara internationellt anpassade och vara tillgängliga utan kostnad. |
| --- | --- |

141.

| 142. | Europaparlamentet noterar att för att öka produktsäkerheten och förbättra identifieringen av funktionsfel ska utvecklare av AI med hög risk åtminstone säkerställa att loggar över algoritmaktivitet upprätthålls på ett säkert sätt. Parlamentet anser att utvecklare, i förekommande fall, bör utforma AI-system med hög risk med inbyggda mekanismer – ”nödstopp” – för mänskligt ingripande, så att automatiserad verksamhet på ett säkert sätt och omedelbart kan stoppas när som helst och en human-in-the-loop-strategi säkerställs. Parlamentet anser att AI-systemets output och resonemang alltid bör vara begripliga för människor. |
| --- | --- |

142.

| 143. | Europaparlamentet är medvetet om de rättsliga utmaningar som AI-system ger upphov till och att det finns ett behov av att överväga en översyn av specifika delar av de befintliga ansvarsbestämmelserna. Parlamentet ser i detta avseende fram emot presentationen av kommissionens lagstiftningsförslag om ansvarsskyldighet med avseende på AI. Parlamentet betonar att produktansvarsdirektivet (38) och de nationella ansvarsordningarna för ansvar för culpa i princip kan förbli den centrala lagstiftningen för att motverka de flesta skador som AI kan orsaka. Parlamentet understryker att det i vissa fall kan bli fråga om olyckliga utfall, men påpekar att man vid all översyn bör beakta befintlig produktsäkerhetslagstiftning och bör vara baserad på tydligt identifierade brister, och samtidigt se till att översynen är framtidssäker, verkligen kan tillämpas och säkerställer skyddet för enskilda personer i EU. |
| --- | --- |

143.

| 144. | Europaparlamentet framhåller att de rättsliga ramarna inte bör tillskriva barn samma personliga ansvar att förstå risker som vuxna. |
| --- | --- |

144.

| 145. | Europaparlamentet noterar att vissa ändringar av de rättsliga definitionerna av ”produkt”, inbegripet integrerade programvaruapplikationer, digitala tjänster och beroende mellan produkter, och ”tillverkare”, inbegripet backend-operatör, tjänsteleverantör och dataleverantör, kan övervägas för att säkerställa att ersättning tillhandahålls för skada som orsakas av denna teknik. Parlamentet betonar dock att en alltför bred eller överdrivet smal definition av ”produkt” bör undvikas. |
| --- | --- |

145.

| 146. | Europaparlamentet påpekar att det, på grund av AI-systemens egenskaper, såsom deras komplexitet, konnektivitet, back box-effekt, sårbarhet, förmåga att modifieras genom uppdateringar, förmåga till självlärande och potentiella självständighet samt det stora antalet aktörer som är delaktiga i utvecklingen, spridningen och användningen av dessa, finns betydande utmaningar för effektiviteten hos unionens bestämmelser och nationella bestämmelser om ansvarsskyldighet. Parlamentet anser därför att även om det inte finns något behov av en fullständig översyn av välfungerande ansvarsordningar är det nödvändigt med särskilda och samordnade anpassningar av europeiska och nationella ansvarsordningar för att undvika en situation där personer som lider skada eller vars egendom skadas inte får någon ersättning. Parlamentet preciserar att medan AI-system med hög risk bör omfattas av strikta lagar om ansvar i kombination med obligatoriskt försäkringsskydd bör alla andra verksamheter, anordningar eller processer som drivs av AI-system som orsakar skada fortsätta att omfattas av culpaansvar. Parlamentet anser att den drabbade personen ändå bör kunna åberopa en presumtion om fel från operatörens sida, såvida inte operatören kan bevisa att denna har uppfyllt sin aktsamhetsplikt. |
| --- | --- |

146.

iv.   EU:S DATAUTMANING

| 147. | Europaparlamentet noterar de slutsatser som kommissionen drog i sitt meddelande från 2020, En EU-strategi för data, och parlamentet i dess resolution av den 25 mars 2021 om samma ämne, där det anges att det är avgörande att skapa ett gemensamt europeiskt dataområde åtföljt av utvecklingen av sektorsspecifika dataområden samt fokusera på gemensamma standarder för att säkerställa ett snabbt och storskaligt införande av AI-lösningar i och utanför EU, liksom för att säkerställa EU:s öppna strategiska oberoende och ekonomiska välstånd. Parlamentet påminner om den viktiga kopplingen mellan tillgången till högkvalitativa data och utvecklingen av AI-tillämpningar. Parlamentet betonar i detta avseende behovet av att införa robusta, tillförlitliga och driftskompatibla molntjänster inom EU, samt lösningar som drar nytta av decentraliserad dataanalys och gränsarkitektur. Parlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga rättigheterna för tillgång till samt användning och delning av data för innehavare av icke-personuppgifter som skapats gemensamt. Parlamentet betonar att det måste vara tekniskt möjligt att få tillgång till data, bland annat genom driftskompatibla standardiserade gränssnitt och driftskompatibel programvara. Parlamentet betonar att hinder för datadelning och leda till mindre innovation och minskad konkurrens och till att de oligopolistiska marknadsstrukturerna befästs ytterligare, där det finns en stor risk för att de sprider sig till den närliggande marknaden för AI-tillämpningar. |
| --- | --- |

147.

| 148. | Europaparlamentet betonar hur avgörande det är att informationssilor öppnas upp och att tillgången till data främjas för AI-forskare och AI-företag i enlighet med vad som anges i Europaparlamentets resolution om EU-strategin för data. Parlamentet betonar att marknadsobalanser till följd av ökad databegränsning av privata företag förstärker hindren för marknadstillträde och minskar en mer omfattande dataåtkomst och dataanvändning, vilket gör det extra svårt för nystartade företag och forskare att erhålla eller licensiera de data de behöver för att träna sina algoritmer. Parlamentet framhåller behovet av att inrätta den rättssäkerhet och driftskompatibla tekniska infrastruktur som krävs, samtidigt som datainnehavare i Europa motiveras att göra sina stora mängder outnyttjade data tillgängliga. Parlamentet anser att frivilligt utbyte av data mellan företag som baseras på rättvisa avtalsarrangemang bidrar till att uppnå detta mål. Parlamentet erkänner dock att B2B-avtal inte nödvändigtvis garanterar tillfredsställande åtkomst till data för små och medelstora företag på grund av skillnader i förhandlingsstyrka och sakkunskap. Parlamentet framhåller att marknadsplatser för öppna data underlättar datadelning eftersom de hjälper AI-företag och AI-forskare att erhålla eller licensiera data från de som vill göra data tillgängliga på sådana marknadsplatser, såsom datakataloger, och gör att innehavare och användare av data kan förhandla om datadelningstransaktioner. Parlamentet välkomnar i detta hänseende dataförvaltningsaktens regler för dataförmedlingstjänster. |
| --- | --- |

148.

| 149. | Europaparlamentet välkomnar initiativen från den europeiska molnsammanslutningen, såsom den europeiska alliansen för industridata, edge computing och molnteknik, samt GAIA-X-projektet, som syftar till att utveckla en samlad datainfrastruktur och skapa ett ekosystem som möjliggör skalbarhet, interoperabilitet och självbestämmande för dataleverantörer. Parlamentet konstaterar att ett EU-molnregelverk som sammanställer befintlig lagstiftning och självreglerande initiativ även skulle bidra till att EU:s gemensamma principer och värden i praktiken omsätts till processer och kontroller för yrkesverksamma på teknikområdet. |
| --- | --- |

149.

| 150. | Europaparlamentet rekommenderar att driftskompatibiliteten mellan data stärks ytterligare och att gemensamma standarder fastställs för att underlätta dataflödet mellan olika maskiner och enheter, förbättra datautbytet mellan länder och sektorer och möjliggöra ett storskaligt skapande av dataset av hög kvalitet. Parlamentet konstaterar att utöver att uppmuntra öppna standarder skulle även öppna programvaror, creative commons-licenser och öppna programmeringsgränssnitt kunna spela en viktig roll för en ökat utbyte av data. Parlamentet framhåller den roll som gemensamma europeiska dataområden spelar för att underlätta datas fria rörlighet i den europeiska dataekonomin. |
| --- | --- |

150.

| 151. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera att rättvisa avtalsvillkor verkställs i högre grad inom ramen för konkurrensreglerna för att åtgärda obalanser sett till marknadskraft utan att avtalsfriheten påverkas på ett oberättigat sätt, och att antitrustmyndigheter förses med utrustning och resurser för att motarbeta tendenser till datakoncentration. Parlamentet understryker att europeiska dataområden skulle göra det möjligt för företag att samarbeta närmare med varandra, och anser därför att det behövs mer vägledning och rättslig klarhet för företag om konkurrenslagstiftningen och samarbete om datadelning och samkörning av data. Parlamentet betonar att datasamarbete, däribland för träningen av AI-tillämpningar eller inom industrin för sakernas internet, under inga omständigheter bör underlätta kartellbildning eller skapa hinder för nya aktörer som vill ta sig in på marknaden. Parlamentet understryker vikten av att förtydliga de avtalsenliga rättigheterna för AI-utvecklare och AI-företag som bidrar till framställningen av data genom användningen av algoritmer eller sakernas internet-maskiner, och i synnerhet rättigheterna till tillgång till data, till dataportabilitet, till att kräva att en annan part upphör att använda data samt till att korrigera eller radera data. |
| --- | --- |

151.

| 152. | Med avseende på data som innehas av myndigheter uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att snarast genomföra direktivet om öppna data (39) och att verkligen tillämpa dataförvaltningsakten, och därmed göra dataset av högt värde tillgängliga i bästa fall utan kostnad och tillhandahålla dem i maskinläsliga format och programmeringsgränssnitt. Parlamentet betonar att detta initiativ skulle minska kostnaderna för de offentliga organens spridning och återanvändning av sina data och i stor utsträckning hjälpa EU:s forskare och företag att förbättra sin digitala teknik inom områden såsom AI. |
| --- | --- |

152.

| 153. | Europaparlamentet kräver att man gör en insats för en enhetlig tillämpning av den allmänna dataskyddsförordningen runtom i EU genom att man snarast verkligen tillämpar mekanismen för enhetlighet och genom att de skilda nationella tolkningarna av lagen anpassas. Parlamentet konstaterar också att dataskyddsmyndigheterna måste bli bättre utrustade, bland annat med teknisk sakkunskap. |
| --- | --- |

153.

| 154. | Europaparlamentet noterar kommissionens praktiska vägledning från 2019 om hur blandade dataset ska behandlas. Parlamentet påpekar att det bästa alternativet för AI-forskare och AI-företag fortfarande ofta är att inte dela några dataset på grund av osäkerhet kring huruvida uppgifterna är tillräckligt anonymiserade. |
| --- | --- |

154.

| 155. | Europaparlamentet anser att artikel 29-gruppens yttrande 05/2014 av den 10 april 2014 om om anonymiseringsteknik från arbetsgruppen för dataskydd erbjuder en användbar översikt som skulle kunna utvecklas ytterligare. Parlamentet uppmanar Europeiska dataskyddsstyrelsen att anta riktlinjer på grundval av specifika användningsfall och relevanta situationer för olika typer av personuppgiftsansvariga och personuppgiftsbiträden och olika databehandlingssituationer, däribland en checklista med alla krav som måste uppfyllas för att uppgifterna ska vara tillräckligt anonyma. Parlamentet konstaterar emellertid att dagens anonymiseringsteknik inte kan garantera att integriteten skyddas helt och fullt, eftersom moderna AI-system i experiment har visat att de ändå klarar av att återidentifiera en person. |
| --- | --- |

155.

| 156. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska dataskyddsstyrelsen att utfärda mer vägledning för forskare och företag inom områden såsom AI om hur persondata ska kunna behandlas utanför EU på ett ändamålsenligt sätt som är förenligt med allmänna dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

156.

| 157. | Europaparlamentet föreslår att mer forskning om standardiserade tillvägagångssätt i form av inbyggt integritetsskydd finansieras och att kryptografiska lösningar och integritetsbevarande maskininlärning främjas, eftersom detta är avgörande för att säkerställa att högkvalitativa data kan användas i träningen av algoritmer och utförandet av AI-uppgifter utan att integriteten kränks. Parlamentet konstaterar att dataförvaltare, certifieringar för högrisktillämpningar, förvaltningssystem för personuppgifter och användningen av syntetiska data också har visat sig lovande. |
| --- | --- |

157.

| 158. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att utnyttja det nyligen inrättade OECD-projektet om betrodda myndigheters tillgång till personuppgifter som innehas av den privata sektorn som en referenspunkt beslutsfattare världen över kan utgå från för att verka för en internationell lösning och regleringsmässig konvergens av bästa praxis inom detta område. Parlamentet betonar i detta hänseende att det fria flödet av data och metadata över internationella gränser, samtidigt som EU:s regelverk för dataskydd respekteras till fullo, är avgörande för möjliggörandet av digital innovation i EU. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att avstå från att införa krav på datalokalisering förutom om detta krävs för att skydda de grundläggande rättigheterna, inklusive dataskydd, eller i begränsade, proportionerliga och välgrundade fall där en sådan strategi ligger i EU:s intresse eller är nödvändig för att upprätthålla europeiska standarder. |
| --- | --- |

158.

| 159. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med kraft bemöta domen från Europeiska unionens domstol om ogiltigheten hos skölden för skydd av privatlivet i EU och USA genom att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att alla nya beslut om adekvat skyddsnivå med avseende på USA till fullo överensstämmer med den allmänna dataskyddsförordningen, med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och med alla aspekter av EU-domstolens dom, samtidigt som de transatlantiska dataflödena förenklas. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sträva efter att föra en dialog med andra tredjeländer om adekvat dataskydd, eftersom det är det bästa sättet att främja EU:s dataskyddspolitik och göra det möjligt med internationellt datautbyte. |
| --- | --- |

159.

b)   Fullbordande av den digitala inre marknaden

i.   NATIONELLA AI-STRATEGIER

| 160. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över sina nationella AI-strategier eftersom de allra flesta av dem fortfarande är vaga och saknar tydliga mål, bland annat när det gäller digital utbildning för hela samhället samt högre kvalifikationer för specialister. Parlamentet rekommenderar att medlemsstaterna formulerar mer konkreta, kvantifierbara och specifika åtgärder och samtidigt eftersträva synergieffekter mellan dem. |
| --- | --- |

160.

| 161. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa medlemsstaterna att fastställa prioriteringar och anpassa sina nationella AI-strategier och regelverk så mycket som möjligt, för att säkerställa samstämdhet och konsekvens i hela EU. Parlamentet påpekar att en mångfald av nationella strategier är ett bra sätt att fastställa bästa praxis, men att AI-utvecklare och AI-forskare skulle stöta på stora hinder om de skulle omfattas av olika driftsparametrar och regleringsskyldigheter i var och en av de 27 medlemsstaterna. |
| --- | --- |

161.

ii.   MARKNADSHINDER

| 162. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sitt arbete med att undanröja centrala omotiverade hinder som förhindrar fullbordandet av den digitala inre marknaden, inklusive oberättigad landsbaserad diskriminering, ofullständigt ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, alltför betungande förfaranden för marknadstillträde och höga efterlevnadskostnader, samt att ta itu med den frekventa användningen av undantag, vilket leder till olika regler inom olika medlemsstaters jurisdiktioner. Parlamentet betonar att för företag som bedriver verksamhet i en gränsöverskridande miljö är EU-omfattande regler för AI, till skillnad från en splittrad strategi med landsspecifika regler, en välkommen utveckling som kommer att bidra till att främja europeiskt ledarskap i fråga om utveckling och användning av AI. |
| --- | --- |

162.

| 163. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda inrättandet av en äkta kapitalmarknadsunion. Parlamentet betonar behovet av att förbättra tillgången till finansiella resurser, särskilt för små och medelstora företag, nystartade företag och expanderande företag. |
| --- | --- |

163.

| 164. | Europaparlamentet understryker behovet av att snabbt slutföra förhandlingarna om pågående lagstiftningsärenden som syftar till att fullborda den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

164.

| 165. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en konsekvent tillämpning av reglerna för den inre marknaden. |
| --- | --- |

165.

| 166. | Europaparlamentet noterar att den nya lagstiftningsramen bör uppdateras noggrant och anpassas till digitala produkter och tjänster. Parlamentet föreslår att fokus ska ligga på att modernisera och förenkla förfarandena för efterlevnad genom att införa digitala alternativ till befintliga analoga och pappersbaserade sätt, som gör det möjligt för företag att till exempel använda digital CE-märkning och elektronisk märkning eller tillhandahålla säkerhetsinstruktioner i ett digitalt format. |
| --- | --- |

166.

| 167. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja icke nätbaserade företag som vill bli nätbaserade. Parlamentet uppmuntrar ytterligare informationskampanjer som riktar sig till små och medelstora företag och nystartade företag i väntan på ny och framtida EU-lagstiftning i detta avseende, samt ett förbättrat genomförande av reglerna för marknadskontroll som ett sätt att öka de europeiska konsumenternas förtroende. |
| --- | --- |

167.

iii.   LIKA VILLKOR

| 168. | Europaparlamentet är övertygat om att de nuvarande nationella och europeiska konkurrens- och antitrustramarna måste reformeras så att de riktas bättre mot missbruk av marknadsinflytande och algoritmisk otillåten samverkan i den digitala ekonomin, och frågor med koppling till ackumulering av data, och så att riskerna med nya framväxande monopol kan hanteras på ett bättre sätt utan att det äventyrar innovation. Parlamentet välkomnar det kommande godkännandet av rättsakten om digitala marknader. Parlamentet efterlyser särskild hänsyn till potentiella konkurrensfrågor på området för AI. |
| --- | --- |

168.

| 169. | Europaparlamentet noterar att en sådan reform bör medföra att en evidensbaserad strategi stärks och att större hänsyn tas till värdet av data och konsekvenserna av nätverkseffekter, genom att man inför tydliga uppföranderegler för marknadsdominerande plattformar och ökar rättssäkerheten för samarbete inom den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

169.

| 170. | Europaparlamentet anser i detta avseende att kommissionen bör anpassa sina metoder för marknadsdefinition så att marknaderna definieras mer exakt och i linje med hur den moderna marknaden ser ut inom den digitala sektorn, genom att utföra dynamiska analyser och anta ett långsiktigt perspektiv för att bedöma förekomsten av konkurrenstryck. |
| --- | --- |

170.

| 171. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna att öka sina ansträngningar för att fortlöpande övervaka digitala marknader, och därmed identifiera konkurrenshinder och flaskhalsar för konkurrensen, och därefter införa korrigerande åtgärder mer frekvent för företag som missbrukar sin dominerande ställning eller som ägnar sig åt konkurrenshämmande beteende. |
| --- | --- |

171.

| 172. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsevärt öka finansieringen av och den tekniska kapaciteten hos konkurrensmyndigheter för att säkerställa en effektiv och snabb tillämpning av konkurrensreglerna i den snabba och komplexa digitala ekonomin. Parlamentet understryker att konkurrensmyndigheterna bör påskynda förfaranden mot missbruk och vid behov vidta interimistiska åtgärder för att främja rättvis konkurrens, samtidigt som företagens processuella försvarsrättigheter garanteras. |
| --- | --- |

172.

c)   Digital grön infrastruktur

i.   KONNEKTIVITET OCH DATORKAPACITET

| 173. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa upp sin ambition att uppmuntra 75 % av EU:s företag att använda molntjänster, stordata och AI senast 2030 för att kunna förbli globalt konkurrenskraftiga och skynda på arbetet med målen om klimatneutralitet för att se till att de uppnås senast 2050. Parlamentet konstaterar att anslaget på 2,07 miljarder euro i finansiering av digital infrastruktur inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat Europa är otillräckligt. |
| --- | --- |

173.

| 174. | Europaparlamentet betonar att skillnaden i datavolym och databehandling inom AI också kräver utveckling och införande av ny databehandlingsteknik som omfattar kanten, vilket innebär ett skifte från centraliserade molnbaserade infrastrukturmodeller till en ökad decentralisering av databehandlingskapaciteterna. Parlamentet efterlyser en förstärkning av investeringar och forskning i distribuerade datorkluster, kantnoder och digitala mikroprocessorintiativ. Parlamentet konstaterar att ett skifte till en bred användning av spjutspetslösningar kan vara mer resursintensivt, eftersom fördelarna med att slå samman optimeringen går förlorade och betonar att man bör undersöka de miljömässiga kostnaderna/fördelarna med kantinfrastrukturer på systemnivå i en europeisk molnstrategi, bland annat för att optimera AI:s energiförbrukning. |
| --- | --- |

174.

| 175. | Europaparlamentet betonar att AI kräver kraftfull maskinvara för att sofistikerade algoritmer ska kunna användas, till exempel högpresterande kvantdatorteknik och sakernas internet. Parlamentet efterlyser fortsatta ökningar av riktad offentlig och privat finansiering till innovativa lösningar som minskar energiförbrukningen, inbegripet ekodesign för programvara. Parlamentet efterlyser utveckling av standarder för mätning av digitala infrastrukturers resursanvändning på EU-nivå som bygger på bästa praxis. Parlamentet är oroat över mikroprocessorkrisen och välkomnar i detta avseende kommissionens förslag om en rättsakt om integrerade kretsar för att minska EU:s nuvarande beroende av externa leverantörer. Parlamentet varnar dock för de framtida riskerna med överkapacitet på marknaden och varnar för att noga överväga investeringscykeln. |
| --- | --- |

175.

| 176. | Europaparlamentet betonar att en fungerande och snabb AI-infrastruktur måste bygga på rättvis och säker höghastighetskonnektivitet undviks, vilket kräver 5G-utbyggnad i alla stadsområden senast 2030 samt bred tillgång till ultrasnabba bredbandsnät och spektrumpolitik med licensvillkor som inte ger upphov till snedvridningar av konkurrensen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att genomföra verktygslådan för 5G. Parlamentet efterlyser att direktivet för att minska kostnaderna för bredband (40) genomförs i praktiken för att underlätta nätutbyggnaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra miljökonsekvensbedömningar av 5G. Parlamentet betonar vikten av att motverka spridning av desinformation om 5G-näten med en kommunikationsstrategi på EU-nivå. Parlamentet påpekar i detta avseende att en bred och inkluderande debatt i slutänden gör det lättare att bygga upp förtroende bland medborgarna för den fortlöpande utvecklingen av mobilnäten. |
| --- | --- |

176.

| 177. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa tidsplaner för medlemsstater, städer, regioner och näringsliv och att förbättra de administrativa godkännandeförfarandena för 5G. Parlamentet begär att mer medel tilldelas regioner där utbyggnaden inte genomförs av offentlig sektor för att förse avlägset belägna samhällen med höghastighetskonnektivitet och bidra till att överbrygga den digitala klyftan. Parlamentet efterlyser stöd till bredbands- och konnektivitetsprojekt inom ramen för den fleråriga budgetramen, inklusive enklare tillgång för lokala myndigheter i syfte att undvika underutnyttjande av offentliga medel. |
| --- | --- |

177.

| 178. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma samspelet mellan AI och nästa våg av digital infrastruktur och göra det möjligt för EU att ta ledningen i nästa generations nät, inklusive 6G. |
| --- | --- |

178.

| 179. | Europaparlamentet efterlyser en tydlig strategi för utbyggnaden av fiberoptiska nät och bredband i landsbygdsområden, vilket dessutom är avgörande för datakrävande teknik som AI. Parlamentet efterlyser i detta avseende ett ökat stöd från Europeiska investeringsbanken för konnektivitetsprojekt på landsbygden. |
| --- | --- |

179.

| 180. | Europaparlamentet betonar att de betydande investeringar som krävs för nätutbyggnaden och den snabba breda lansering för att uppnå de mål som fastställts för den digitala kompassen kräver avtal om gemensam användning av infrastrukturen, vilka också är centrala för att främja hållbarhet och minska energiförbrukningen. Parlamentet betonar att dessa insatser fortfarande är i sin linda och måste utvecklas ytterligare. |
| --- | --- |

180.

ii.   HÅLLBARHET

| 181. | Europaparlamentet uppmanar EU att ta ledningen när det gäller att göra grön digital infrastruktur klimatneutral och energieffektiv senast 2030 i linje med målen i Parisavtalet och med vad som ingår i den europeiska gröna givens policyprogram, bland annat genom att bedöma miljöpåverkan av storskaliga installationer av AI-baserade system, med beaktande av de ökade energibehoven vid utveckling och användning av AI. Parlamentet efterlyser samordnade globala multilaterala åtgärder för användningen av AI i kampen mot klimatförändringar och miljöförstöring, liksom när det gäller förlusten av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

181.

| 182. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen till användning av AI för att övervaka energiförbrukningen i kommuner och utveckla energieffektivitetsåtgärder. |
| --- | --- |

182.

| 183. | Europaparlamentet erkänner den data- och resursintensiva karaktären hos vissa storskaliga AI-tillämpningar och deras respektive inverkan på miljön. Parlamentet påminner om att för att AI inom EU ska vara hållbar och miljömässigt ansvarsfull bör AI-system utvecklas, införas och användas för att uppnå den gröna omställningen och EU:s miljömål om klimatneutralitet och cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

183.

| 184. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra användningen av energieffektiva datacentraler som kan stödja koldioxidneutralitet. |
| --- | --- |

184.

| 185. | Europaparlamentet betonar att datacentralernas nuvarande brist på informationsutbyte hindrar möjligheten att vidta lämpliga offentliga åtgärder och få en jämförande översikt över datacentralernas miljöprestanda. Parlamentet efterlyser en betydande ökning av antalet miljökonsekvensbedömningar som utförs i samband med AI-utveckling. Parlamentet begär att det utarbetas krav för att säkerställa att det finns relevanta bevis för att mäta miljöavtrycket av en storskalig AI-tillämpning. Parlamentet framhåller behovet av tydliga regler och riktlinjer för miljökonsekvensbedömningar för AI, inklusive livscykelbedömningar som inbegriper många olika kriterier. Parlamentet efterlyser fri tillgång till nyckelutförandeindikatorer avseende miljön för datacentraler, utveckling av EU-standarder och införande av EU-märkning för gröna molntjänster. |
| --- | --- |

185.

| 186. | Europaparlamentet efterlyser en plan för en cirkulär ekonomi för digital teknik och AI och understryker att EU bör säkerställa en gedigen återvinningskedja för IKT. |
| --- | --- |

186.

| 187. | Europaparlamentet rekommenderar att man främjar användningen av AI-baserade lösningar i linje med den gröna och den digitala omställningen inom alla sektorer för att samordna hållbara standarder för företag och möjliggöra övervakning av energieffektivitet och insamling av information om utsläpp och produktlivscykler. |
| --- | --- |

187.

| 188. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lansera tävlingar och uppdrag för AI-lösningar som åtgärdar specifika miljöproblem och att stärka denna komponent i Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa. Parlamentet påminner om att projekt som är kopplade till den potential som AI erbjuder när det gäller att åtgärda miljöproblem bör genomföras på grundval av ansvarsfull och etisk forskning och innovation. |
| --- | --- |

188.

| 189. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla miljökriterier och knyta anslagen från EU:s budget, finansiering och offentliga upphandlingsförfaranden för AI i förhållande till deras miljöprestanda. |
| --- | --- |

189.

| 190. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja smarta städer som omfattar smarta byggnader, smarta nät, uppkopplade bilar, rörlighetsplattformar, offentliga tjänster och logistik. Parlamentet stöder utvecklingen av en gemensam samling bästa praxis för projekt och tillämpningar. Parlamentet betonar att smarta städer kräver ett gott samarbete mellan statliga och lokala myndigheter samt mellan deras byråer och privata parter. |
| --- | --- |

190.

| 191. | Europaparlamentet betonar behovet av att fastställa principer för att säkerställa att relevanta klimat- och hållbarhetsuppgifter kan integreras när nya dataområden för hållbarhet upprättas. |
| --- | --- |

191.

| 192. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna och den privata sektorn för att inrätta och stödja testanläggningar där AI-tillämpningar kan testas med avseende på deras hållbarhetsprestanda och för att erbjuda vägledning om hur man kan förbättra miljöavtrycket för dessa tillämpningar. Parlamentet uppmuntrar till anpassning av befintliga testanläggningar för att fokusera på användningsområden inom cirkulär produktion. |
| --- | --- |

192.

| 193. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja hållbar transportinfrastruktur som använder sådan AI i syfte att öka effektiviteten, minska föroreningarna och främja anpassning till användarnas behov. |
| --- | --- |

193.

d)   Ett ekosystem av spetskompetens

i.   TALANG

| 194. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa en ram för AI-kunskap för enskilda personer utifrån ramverket för utvecklingen av digital kompetens, för att ge medborgarna, arbetstagarna och företagen relevanta utbildnings- och lärandemöjligheter inom AI och att förbättra utbytet av kunskap, bästa praxis, mediefärdigheter och digitala färdigheter mellan organisationer och företag, både på EU-nivå och nationell nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbt skapa en sådan kompetensram genom att bygga vidare på befintliga AI-utbildningsprogram. Parlamentet rekommenderar inrättandet av ett europeiskt dataområde för AI-kompetens i syfte att stödja den europeiska utbildningen på sektoriell och regional nivå i alla medlemsstater. Parlamentet betonar att alla måste ha tillgång till förvärv av och undervisning inom digitala färdigheter och AI-kunskap, särskilt kvinnor och utsatta grupper. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja kostnadsfria onlinekurser som förbättrar den grundläggande utbildningen i AI. |
| --- | --- |

194.

| 195. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen till investeringar i forskning för att bättre förstå de strukturella AI-relaterade trenderna på arbetsmarknaden, inbegripet vilka färdigheter som är mer efterfrågade eller riskerar att bli bristfälliga i framtiden för att ge information till arbetstagarnas övergångssystem. |
| --- | --- |

195.

| 196. | Europaparlamentet noterar med oro bristen på riktade och systematiska åtgärder inom yrkesutbildning för vuxna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla strategier som inbegriper lämpliga investeringar i omskolning och kompetensutveckling av arbetskraften, inbegripet information till medborgarna om hur algoritmer fungerar och hur de påverkar vardagen. Parlamentet efterlyser ett särskilt uppmärksammande av sådana personer som har förlorat sina arbeten eller riskerar att förlora dem på grund av den digitala omställningen, i syfte att förbereda dem för att arbeta med teknik som avser AI och IKT. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge incitament till och investera i kompetenspartnerskap med flera intressenter för att pröva bästa praxis. Parlamentet rekommenderar att man övervakar inrättandet av högkvalitativa arbetstillfällen kopplade till AI inom EU. |
| --- | --- |

196.

| 197. | Europaparlamentet betonar att de befintliga digitala klyftorna endast kan överbryggas genom riktade och inkluderande åtgärder som avser både kvinnor och äldre, och efterlyser därför betydande investeringar i riktade kompetenshöjnings- och utbildningsåtgärder för att överbrygga sådana digitala klyftor. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja en jämställdhetskultur och arbetsvillkor i detta avseende. |
| --- | --- |

197.

| 198. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja jämställdhet inom företag med verksamhet som avser AI och IKT, bland annat genom att finansiera kvinnoledda projekt inom den digitala sektorn och främja ett minimum av kvinnliga forskare som deltar i projekt som avser AI och IKT. |
| --- | --- |

198.

| 199. | Europaparlamentet betonar behovet av att åtgärda bristen på talanger genom att säkerställa tillväxt, attraktionskraft och bibehållande av de främsta talangerna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att följa upp sitt mål att ha 20 miljoner IKT-specialister anställda i EU. Parlamentet betonar att EU, för att behålla de främsta AI-talangerna och förhindra kompetensflykt, måste möjliggöra konkurrenskraftiga löner, bättre arbetsvillkor, gränsöverskridande samarbete och konkurrenskraftig infrastruktur. |
| --- | --- |

199.

| 200. | Europaparlamentet betonar mervärdet av att ha en förenklad och effektiviserad unionsram för att locka till sig internationella talanger inom tekniksektorn, i syfte att möjliggöra kompetensflöde och rörlighet inom EU och från utlandet, förbättra internationella talangers tillgång till unionens arbetsmarknad och locka arbetstagare och studenter på begäran. Parlamentet betonar att det behövs nya innovativa verktyg och ny lagstiftning för att hjälpa arbetsgivare att matcha tänkbara IKT-arbetstagare, åtgärda brister på arbetsmarknaden och underlätta erkännandet av internationella kvalifikationer och färdigheter. Parlamentet rekommenderar att det inrättas en EU-talangreserv och en matchningsplattform som ska fungera som en enda kontaktpunkt för internationella talanger som vill ansöka om arbete i EU samt för arbetsgivare som söker efter potentiella anställda utomlands. Parlamentet uppmanar kommissionen att utöka omfattningen av EU-blåkortet för att säkerställa att Europa förblir öppet för globala talanger. |
| --- | --- |

200.

| 201. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bemöta den ökade efterfrågan på distansarbete över medlemsstaternas gränser, för att göra det möjligt för EU-arbetstagare och internationella arbetstagare att arbeta på distans i en annan medlemsstat än den som de är bosatta i. Parlamentet rekommenderar i detta sammanhang en omfattande översyn av lagstiftningsmässiga och andra hinder för distansarbete och att ta itu med dessa i efterföljande lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

201.

| 202. | Europaparlamentet betonar därför behovet av att stärka sammanhållningen vad gäller innovation mellan EU:s regioner och medlemsstater, eftersom talangerna kan vara ojämnt fördelade. |
| --- | --- |

202.

| 203. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa lämpligt skydd av arbetstagares rättigheter och välbefinnande, exempelvis icke-diskriminering, integritet, självbestämmande och mänsklig värdighet i användningen av AI och algoritmhantering, inbegripet otillbörlig övervakning. Parlamentet betonar att när AI används på arbetet måste arbetsgivarna vara öppna om hur det används och hur det påverkar arbetsvillkoren och betonar att arbetstagare alltid bör informeras och rådfrågas innan AI-baserade produkter och AI-praxis används. Parlamentet understryker det faktum att algoritmer alltid måste ha mänsklig tillsyn och att deras beslut måste vara ansvarstagande samt kunna bestridas och, om så är relevant, upphävas, Parlamentet anser att utbildning av algoritmutvecklare inom etiska frågor samt öppenhets- och antidiskrimineringsfrågor bör uppmuntras. |
| --- | --- |

203.

| 204. | Europaparlamentet efterlyser en europeisk strategi för säker användning av AI för barn som är utformad för att informera barn om interaktion med AI i syfte att skydda dem från risker och potentiella skador. |
| --- | --- |

204.

| 205. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra digitala färdigheter och digital kompetens till en del av grundutbildningen och det livslånga lärandet. Parlamentet efterlyser ett högpresterande AI-utbildningssystem som främjar digital kompetens, färdigheter och digital motståndskraft från ett tidigt stadium, redan inom grundskolan. Parlamentet betonar att utvecklingen av effektiva läroplaner för digital utbildning kräver politisk vilja, tillräckliga resurser och vetenskaplig forskning. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja införandet av kurser i AI-kunskap och datorkompetens inom alla europeiska skolor, universitet och utbildningsinstitutioner. Parlamentet betonar att sådan kompetensutveckling behövs i lika hög grad inom vuxenutbildning som inom grund- och gymnasieutbildning. Parlamentet efterlyser ett heltäckande och konsekvent politiskt initiativ från kommissionen och medlemsstaterna om AI-färdigheter och AI-utbildning på EU-nivå samt ett lagstiftningsinitiativ om AI på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

205.

| 206. | Europaparlamentet belyser behovet av tvärvetenskapliga läroplaner för universitet som fokuserar på digital kompetens och AI-kompetens, inbegripet inom hälsa, och tvärvetenskapliga forskningscentrum. Parlamentet anser att man även bör lyfta fram vägar till vidareutbildning för specialisering inom AI (t.ex. master- och doktorsexamina samt deltidsstudier). |
| --- | --- |

206.

| 207. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera utvecklingen av innovativa undervisningsmetoder och kursplaner för naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, matematik och programmering, och att i synnerhet höja kvaliteten inom matematik och statistisk analys, i syfte att förstå AI-algoritmer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja områdena naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik för att öka antalet studenter inom dessa områden. Parlamentet betonar att andra discipliner som samverkar med disciplinerna naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik också kommer att vara avgörande för att främja digitala färdigheter. |
| --- | --- |

207.

| 208. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja kvinnor i STEM-, IKT- och AI-relaterade studier och karriärer för att uppnå jämställdhet, även genom att fastställa mål för kvinnors deltagande inom STEM- och AI-projekt. |
| --- | --- |

208.

| 209. | Europaparlamentet betonar att den digitala utbildningen även bör öka medvetenheten om de inslag i vardagslivet som kan påverkas av maskininlärning, inbegripet rekommendationsmotorer, riktad reklam, algoritmer för sociala medier och deepfake. Parlamentet betonar att digital resiliens kräver ytterligare medieutbildning för att bidra till att sätta nya digitala färdigheter och AI-färdigheter i ett sammanhang och efterlyser därför stöd till och stöd för nya och redan befintliga kurser i AI-färdigheter för alla medborgare. |
| --- | --- |

209.

| 210. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att säkerställa att alla utbildningsinrättningar har tillgång till bredband och en stark infrastruktur för digitalt lärande. Parlamentet betonar behovet av att förse europeiska universitet och deras nätverk med de lämpliga datorresurser som behövs för att träna AI-modeller, som blir allt dyrare. Parlamentet betonar behovet av att se till att lärare har de färdigheter och verktyg inom AI som krävs. Parlamentet efterlyser ett större fokus på teknisk utbildning för lärare och utveckling av innovativa verktyg för undervisning och lärande. |
| --- | --- |

210.

| 211. | Europaparlamentet begär att man investerar i initiativ för ungdomars kodningsfärdigheter för att främja AI-kunskap bland unga och kvalifikationer på hög nivå, inbegripet kodningsakademier, program för sommarskolor och AI-specifika stipendier. Parlamentet anser att EU:s så kallade Digital Opportunity Traineeships bör utvidgas ytterligare och även omfatta yrkesutbildning. |
| --- | --- |

211.

ii.   FORSKNING

| 212. | Europaparlamentet uppmanar EU att öka investeringarna i forskning om AI och andra centrala tekniker såsom robotteknik, kvantdatorteknik, mikroelektronik, sakernas internet, nanoteknik och 3D-printing. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta och upprätthålla en europeisk strategisk färdplan för AI-forskning som tar upp stora tvärvetenskapliga utmaningar där AI skulle kunna vara en del av lösningen. Parlamentet understryker att investeringarna bör riktas mot användningsområden som sannolikt kommer att öka mängden hållbara lösningar, välfärden och integrationen i samhället. |
| --- | --- |

212.

| 213. | Europaparlamentet uppmuntrar alla medlemsstater att lägga en större del av sin BNP på forskning om digital teknik. Parlamentet uppmanar till fortsatt förstärkning av Horisont Europa, i synnerhet partnerskapet om AI, data och robotteknik, samt Europeiska innovationsrådet. Parlamentet efterlyser en utvidgning av programmet för ett digitalt Europa och anser att dess tilldelade finansiering på 7,6 miljarder euro bör höjas. |
| --- | --- |

213.

| 214. | Europaparlamentet framhåller behovet av att prioritera forskning på EU-nivå på AI-området. Parlamentet uppmanar kommissionen att förenkla forskningsfinansieringens struktur, inklusive kraven och förfarandena för bidragsansökningar. Parlamentet understryker behovet att förbättra förslagsgranskningarnas kvalitet och enhetlighet och att öka förutsägbarheten hos finansieringsinstrumenten och deras tidsramar i syfte att främja långsiktig planering utifrån den europeiska färdplanen för AI-forskning. Parlamentet uppmanar kommissionen att finansiera fler tillämpningar inom AI, genom att kombinera olika instrument, såsom Europeiska forskningsrådet, Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna, Europeiska innovationsrådet och Europeiska institutet för innovation och teknik. |
| --- | --- |

214.

| 215. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen och medlemsstaterna ska prioritera finansiering av AI-forskning med fokus på hållbar och socialt ansvarsfull AI och bidra till att finna lösningar som skyddar och främjar grundläggande rättigheter, och undvika finansieringsprogram som utgör en oacceptabel risk för dessa rättigheter, inbegripet finansieringssystem för massövervakning, social poängsättning och andra system som kan leda till negativa sociala effekter samt teknik som bidrar till miljöskador. |
| --- | --- |

215.

| 216. | Europaparlamentet uppmuntrar inrättandet av fler lärartjänster inom AI vid europeiska universitet, tillräckliga löner inom AI-forskning och ökad offentlig finansiering i syfte att utbilda och behålla nuvarande och nästa generation forskare och talanger och förhindra kompetensflykt. Parlamentet betonar behovet av att minska de byråkratiska hindren för universitetsforskare, så att dessa enkelt kan få tillgång till medel, och uppmanar kommissionen att tillhandahålla verktyg för att öka den digitala sammankopplingen mellan universitet inom och mellan medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar till utveckling av övergripande AI-nätverk mellan europeiska universitet, forskningsinstitut och den privata sektorn, liksom särskilda tvärvetenskapliga forskningscenter på AI-området. |
| --- | --- |

216.

| 217. | Europaparlamentet rekommenderar att universiteten stärker finansieringen för tillämpade forskningsprojekt där hänsyn tas till AI-dimensioner. |
| --- | --- |

217.

| 218. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra kunskapsöverföringen mellan AI-forskningen och allmänheten genom att inrätta företagsnätverk och kontaktpunkter med rättsliga experter och företagskonsulter vid universitet, liksom att inrätta medborgarpaneler och vetenskaps- och samhällsplattformar samt genom att engagera allmänheten i utformningen av agendor för AI-forskningen. Parlamentet understryker vikten av en smidig övergång från den akademiska världen till industrin och mervärdet av närhet mellan dessa två för framgångsrika och dynamiska ekosystem och industricentrum för AI. |
| --- | --- |

218.

| 219. | Europaparlamentet betonar behovet att påskynda kunskapsöverföringen i EU, från forskning och vetenskap till AI-tillämpningar inom industri och offentlig sektor. Parlamentet välkomnar inrättandet av ett särskilt offentlig-privat partnerskap om AI. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta europeiska AI-datacentraler som utvecklas gemensamt av näringsliv och civilsamhället. Parlamentet betonar vikten av testplatser för AI och hänvisar särskilt till det gemensamma företaget för högpresterande datorsystem, det gemensamma företaget för viktig digital teknik och det gemensamma företaget för smarta nätverk och system. |
| --- | --- |

219.

| 220. | Europaparlamentet efterlyser att det ska inrättas ett ledande AI-centrum inom ramen för Horisont Europa, som bygger på befintliga och framtida nätverk av regionala kompetenscentrum för AI-forskning, i syfte att bygga upp en allians av starka europeiska forskningsorganisationer som kommer att ha en gemensam färdplan för att stödja spetskompetens inom grundforskning och tillämpad forskning, för att anpassa nationella AI-insatser, främja innovation och investeringar, locka till sig och bevara AI-talang i Europa och skapa synergier och stordriftsfördelar. Parlamentet anser att idén om ett AI-centrum har potential att locka till sig de bästa begåvningarna från utlandet samt betydande privata investeringar i Europa. |
| --- | --- |

220.

| 221. | Europaparlamentet tillägger att ledande AI-centrum, i samarbete med andra forskningsinstitutioner och industrier, bör finansieras tillräckligt. Parlamentet framhåller fördelarna med väl inneslutna lagstiftande sandlådor för testning av AI-produkter, -tjänster och -strategier i en kontrollerad verklig miljö innan de släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

221.

| 222. | Europaparlamentet påpekar att utseendet av europeiska digitala innovationsknutpunkter inom ramen för programmet för ett digitalt Europa är ett annat viktigt steg när det gäller att skapa ett ekosystem av spetskompetens inom AI grundat på kluster av universitet och näringsliv. Parlamentet kritiserar dock att kriterierna för att utse de europeiska digitala innovationsknutpunkterna förblir vaga och därmed skiljer sig åt i hela Europa i fråga om kapacitet och utveckling, och att samspelet med andra digitala knutpunkter som utsetts av Europeiska institutet för innovation och teknik och inom ramen för Horisont Europa fortfarande är oklart. Parlamentet anser därför att större samordning och utgifter för ansträngningarna krävs, liksom inrättandet av ett övergripande kluster av samarbetande decentraliserade AI-knutpunkter på grundval av en EU-omfattande ram för juridisk expertis, data, finansiering och incitament. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inrätta uppstartsnätverk i hela EU och även utanför EU, såsom Startup Europe och Startup Europe Mediterranean, för att främja utbyte av idéer, företag och nätverksmöjligheter. |
| --- | --- |

222.

| 223. | Europaparlamentet föreslår en utvidgning och anpassning av befintliga uppdrag som, såsom Europeiska laboratoriet för lärande och intelligenta system och förbundet för laboratorier för forskning om artificiell intelligens i Europa, och flaggskeppsprojekt såsom humana AI-nätverk och AI4EU, för att främja ambitiösa, samarbetsinriktade och EU-omfattande mål och projekt för forskning och utveckling. |
| --- | --- |

223.

e)   Ett ekosystem av förtroende

i.   SAMHÄLLE OCH AI

| 224. | Europaparlamentet föreslår att, utöver den föreslagna AI-utbildningen, EU och dess medlemsstater, som en del av sitt åskådliggörande av AI, bör anordna kampanjer för att öka medvetenheten, däribland offentliga diskussioner på lokal nivå, som ett ytterligare sätt att nå, informera och ge medborgarna möjlighet att skapa sig en bättre förståelse för AI:s möjligheter och risker och samhälleliga, juridiska och etiska effekter för att ytterligare bidra till AI:s tillförlitlighet och demokratisering. Parlamentet är övertygat om att detta, parallellt med upprättandet av en tydlig och sund rättslig ram för en människocentrerad och tillförlitlig AI, skulle bidra till att minska de farhågor hos medborgarna som kan ha koppling till den utbredda användningen av AI i Europa. |
| --- | --- |

224.

| 225. | Europaparlamentet uppmanar EU att säkerställa att AI-utveckling, AI-utplacering och AI-användning fullt ut respekterar demokratiska principer, grundläggande rättigheter och upprätthållande av lagen på ett sätt som kan motverka övervakningsmekanismer och inte otillbörligt inkräktar på val eller bidrar till spridning av desinformation. |
| --- | --- |

225.

| 226. | Europaparlamentet betonar att regeringar och företag endast bör använda och upphandla tillförlitliga AI-system som i förekommande fall är utformade för att upprätthålla arbetstagarnas rättigheter och främja utbildning av hög kvalitet och digital kompetens och som inte ökar könsklyftan eller diskrimineringen genom att förhindra lika möjligheter för alla. |
| --- | --- |

226.

| 227. | Europaparlamentet stöder anpassningar av konsumentskyddslagstiftningen som ett annat sätt att bygga upp förtroende för AI, till exempel genom att ge konsumenterna rätt att få veta om de interagerar med en AI-agent, vilket skulle låta dem insistera på en mänsklig översyn av AI-beslut, och genom att ge dem medel för att motverka kommersiell övervakning eller individanpassad prissättning. |
| --- | --- |

227.

| 228. | Europaparlamentet betonar att införandet av viss AI-teknik på arbetsplatsen, såsom den som använder sig av uppgifter om arbetstagarna, bör ske i samråd med arbetstagarrepresentanter och arbetsmarknadens parter. Parlamentet påpekar att arbetstagare och deras representanter bör kunna begära information från arbetsgivarna om vilka uppgifter som samlas in, var dessa uppgifter lagras, hur dessa uppgifter behandlas och vilka skyddsåtgärder som finns för att skydda dem. |
| --- | --- |

228.

| 229. | Europaparlamentet uppmanar EU att se till att AI-systemen återspeglar dess kulturella mångfald och dess flerspråkighet för att förhindra snedvridningar och diskriminering. Parlamentet betonar att det för att hantera snedvridning inom AI finns ett behov av att främja mångfalden i de grupper som utvecklar, genomför och bedömer riskerna med specifika AI-tillämpningar. Parlamentet betonar behovet av att könsuppdelade uppgifter används för att utvärdera algoritmer för AI och att jämställdhetsanalys ingår i alla AI-riskbedömningar. |
| --- | --- |

229.

| 230. | Europaparlamentet understryker vikten av kontinuerlig forskning och övervakning om AI:s inverkan på olika aspekter av samhället, både på nationell nivå och på EU-nivå. Parlamentet föreslår att Eurostat och andra EU-byråer involveras i detta. |
| --- | --- |

230.

| 231. | Europaparlamentet betonar att en europeisk omställningsfond, baserat på resultaten av övervakningssystemet, skulle kunna övervägas för att hjälpa till att ta itu med exempelvis förlorade arbetstillfällen i sårbara sektorer eller i regioner. |
| --- | --- |

231.

ii.   E-FÖRVALTNING

| 232. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra Tallinndeklarationen om e-förvaltning, sätta medborgarna i centrum för tjänsterna och införa mekanismer för tillhandahållandet av gränslösa, driftskompatibla, individanpassade, användarvänliga och genomgående digitala offentliga tjänster baserade på AI till alla medborgare på alla nivåer inom offentlig förvaltning. Parlamentet anser att målet bör vara att inrätta ett tillhandahållande av digitaliserade och AI-baserade e-förvaltningstjänster för medborgarna under de kommande fem åren, samtidigt som man erbjuder mänsklig interaktion. Parlamentet påminner om att finansiering genom faciliteten för återhämtning och resiliens och de nationella planerna för återhämtning och resiliens kommer att spela en nyckelroll i detta avseende. Parlamentet uppmanar offentliga organ att stödja och utveckla AI inom offentlig sektor. Parlamentet välkomnar översynen av eIDA-förordningen (41) och dess roll när det gäller att främja tillhandahållandet av digitala offentliga tjänster. Parlamentet betonar att ingen bör halka efter och att offlinealternativ alltid bör finnas tillgängliga. |
| --- | --- |

232.

| 233. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förnya handlingsplanen för e-förvaltning och skapa synergier med programmet för ett digitalt Europa för att stödja offentliga förvaltningar i antagandet av AI i linje med den europeiska strategin för öppen programvara. |
| --- | --- |

233.

| 234. | Europaparlamentet betonar att e-förvaltning spelar en viktig roll i utvecklingen av dataekonomin och digital innovation på den digitala inre marknaden. Parlamentet noterar att samarbete och utbyte av god praxis mellan offentliga förvaltningar och över gränserna är viktiga delar av införandet av e-förvaltning i hela EU. Parlamentet efterlyser standardiserade och rationaliserade förfaranden för offentlig förvaltning för effektivare utbyte mellan EU:s medlemsstater och alla förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

234.

| 235. | Europaparlamentet noterar att kvalificerade experter behövs för att utveckla högkvalitativa onlinetjänster. Parlamentet betonar behovet av att förbättra den statliga rekryterings- och utbildningspolitiken för digitalt kvalificerade personer med kunskaper om AI. |
| --- | --- |

235.

| 236. | Europaparlamentet begär att genomförandet av den gemensamma digitala ingången ska påskyndas, och att utvecklingen av driftskompatibla plattformar som erbjuder gränsöverskridande tjänster i EU ska främjas, samtidigt som gemensamma säkerhetsstandarder i alla medlemsstater uppfylls. Parlamentet betonar att en möjlig utvidgning bortom den begränsade uppsättning tjänster som för närvarande ingår i förordning (EU) 2018/1724 (42) om inrättande av en gemensam digital ingång bör övervägas. |
| --- | --- |

236.

| 237. | Europaparlamentet uppmanar de offentliga samrådsplattformarna för EU:s och medlemsstaternas institutioner att öka det digitala engagemanget och tillgången till digital information. Parlamentet rekommenderar investering i förbättringar av användbarheten och tillgängligheten, till exempel i form av tillhandahållande av sammanfattningar och information på flera språk, samt genom särskild marknadsföring och riktad uppsökande verksamhet för plattformar för digitalt offentligt engagemang. |
| --- | --- |

237.

| 238. | Europaparlamentet rekommenderar att de interaktiva och personliga dialogerna med EU-medborgare intensifieras genom onlinesamråd med medborgarna, dialogformat för intressenter eller digitala funktioner för att kommentera EU:s lagstiftning och initiativ. |
| --- | --- |

238.

iii.   E-HÄLSA

| 239. | Europaparlamentet efterlyser en människocentrerad och evidensbaserad strategi för AI på hälsoområdet med inriktning på patientorienterad, kostnadseffektiv och högkvalitativ hälso- och sjukvård, som utvecklas i nära samarbete med vårdpersonal och patienter, samtidigt som mänsklig tillsyn och mänskligt beslutsfattande upprätthålls. Parlamentet uppmanar till en prioritering av finansiering, fastställande av strategiska mål, främjande av samarbete och antagande av AI-tillämpningar inom hälso- och sjukvården, då det rör sig om en kritisk sektor, där de möjligheter som AI erbjuder kan medföra enorma fördelar för medborgarnas hälsa och välbefinnande så länge de inneboende riskerna hanteras på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- |

239.

| 240. | Europaparlamentet betonar att användningen av AI i hälso- och sjukvårdsmiljöer bör främjas som ett verktyg för att hjälpa och minska bördan för hälso- och sjukvårdspersonal, så att de kan fokusera på sina kliniska uppgifter, och inte som en ersättning för hälso- och sjukvårdspersonal eller som en oberoende aktör inom hälso- och sjukvårdssystemen. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa en nivå av kvalitet, säkerhet och trygghet som är jämförbar med processen för godkännande av läkemedel, vacciner och medicintekniska produkter. Parlamentet efterlyser en klinisk testliknande metod för att testa lämpligheten och övervaka användningen av AI i kliniska miljöer. Parlamentet anser att det skulle vara nödvändigt att utvärdera vilka hälso- och sjukvårdstjänster som kan automatiseras på ett etiskt och ansvarsfullt sätt. |
| --- | --- |

240.

| 241. | Europaparlamentet anser att principen om likvärdig tillgång till hälso- och sjukvård bör utvidgas till hälsorelaterade AI-tillämpningar, inbegripet system för att upptäcka sjukdomar, hantera kroniska tillstånd, tillhandahålla hälso- och sjukvårdstjänster och upptäcka nya läkemedel. Parlamentet betonar behovet av att vidta lämpliga åtgärder för att hantera hälsorelaterade risker i fråga om den digitala klyftan, algoritmiska snedvridningar och diskriminering samt marginalisering av utsatta personer eller kulturella minoriteter, som har begränsad tillgång till hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

241.

| 242. | Europaparlamentet påminner om att försäkringsbolag eller andra tjänsteleverantörer som har rätt att komma åt information som lagras i e-hälsotillämpningar bör inte tillåtas att använda sådana data för att tillämpa diskriminerande prissättning. |
| --- | --- |

242.

| 243. | Europaparlamentet är övertygat om att aktuella EU-projekt och EU-initiativ, såsom EU4 Health, det europeiska hälsodataområdet och den europeiska plattformen för registrering av sällsynta sjukdomar, är steg i rätt riktning, eftersom de gör det möjligt för medlemsstaterna att sammanföra resurser, öka det gynnsamma samarbetet mellan hälso- och sjukvårdssystemen och möjliggöra ett säkert och integritetsskyddat utbyte av högkvalitativa uppgifter för forskning och innovation. |
| --- | --- |

243.

| 244. | Europaparlamentet efterlyser en korrekt rättslig grund för och placering av ett ”ramverk för AI inom hälso- och sjukvården” på unionsnivå. Parlamentet understryker att många risknivåer utvecklas med tiden allteftersom AI-tekniken går framåt. |
| --- | --- |

244.

| 245. | Europaparlamentet betonar behovet av mer vägledning om behandling av hälsouppgifter enligt den allmänna dataskyddsförordningen för att utnyttja AI:s fulla potential till förmån för enskilda personer, samtidigt som de grundläggande rättigheterna respekteras. Parlamentet uppmanar kommissionen att på ett snabbare och bättre sätt harmonisera de standarder som styr behandlingen, inklusive utbytet, anonymiseringen och interoperabiliteten, med avseende på hälsouppgifter mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

245.

| 246. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja integreringen av etiska regler i alla steg av utvecklingen, utformningen och användningen av AI-tillämpningar. Parlamentet betonar behovet av att främja ytterligare forskning om metoder och snedvridningar i tränade AI-system för att undvika oetiska och diskriminerande slutsatser när de tillämpas på uppgifter om människors hälsa. Parlamentet rekommenderar inrättandet av en EU-uppförandekod för behandlingen av hälsouppgifter som är helt i linje med den allmänna dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

246.

| 247. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga ett initiativ om neurorättigheter i syfte att skydda människans hjärna mot störningar, manipulation och kontroll genom AI-driven neuroteknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att kämpa för en agenda för neurorättigheter på FN-nivå för att inkludera neurorättigheter i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, konkret vad gäller rätten till identitet, fri vilja, psykisk integritet, lika tillgång till framsteg inom förbättringen av hjärnan och skydd mot algoritmisk snedvridning. |
| --- | --- |

247.

| 248. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga en rättslig ram för medicinska konsultationer på internet. |
| --- | --- |

248.

| 249. | Europaparlamentet betonar behovet av åtgärder som främjar lika tillgång till hälso- och sjukvård och förbättrar vårdgivarnas användning av AI-lösningar. |
| --- | --- |

249.

| 250. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja inrättandet av en samarbetsmekanism mot bakgrund av och i samband med driften av ett europeiskt hälsodataområde i syfte att främja utbytet av hälsouppgifter och stödja utvecklingen av elektroniska patientjournaler i linje med tillämpliga lagar och föreskrifter. Parlamentet efterlyser en förbättring av kvaliteten på tillgängliga uppgifter för varje EU-medborgare genom att göra det möjligt för digitala verktyg att fungera korrekt (till exempel baserat på självinlärningsalgoritmer eller stordataanalys). Parlamentet rekommenderar att uppgifterna lagras i linje med den allmänna dataskyddsförordningen och finns tillgängliga för ytterligare forskning samt för utveckling av nya läkemedel och individualiserad behandlingar. |
| --- | --- |

250.

| 251. | Europaparlamentet understryker att digitala färdigheter och färdigheter inom AI måste inkluderas i utbildningen av hälso- och sjukvårdspersonal, liksom kunskap om att tillämpa EU:s dataskyddslagstiftning och hantera känsliga uppgifter, inbegripet främjande av anonymisering av uppgifter. |
| --- | --- |

251.

| 252. | Europaparlamentet efterlyser vägledning om tillämpligheten av ramarna för ansvarsskyldighet och harmoniserade godkännandesystem för AI-baserade medicinska tillämpningar och läkemedel som utvecklats eller testats via AI och maskininlärning. Parlamentet betonar att skador som beror på otillräcklig tilldelning av resurser eller avsaknad av vård till följd av AI-rekommendationssystem inom hälso- och sjukvårdssektorn bör hanteras i alla eventuella framtida lagstiftningsreformer. Parlamentet understryker att bästa praxis, standarder och kriterier behövs för att certifiera och godkänna hälso- och sjukvårdstillämpningar i linje med ansvarsrisker. |
| --- | --- |

252.

| 253. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla och använda sig av människocentrerade prediktiva modeller för pandemier, där olika dataset samlas i realtid för att ge underlag för beslutsfattande. |
| --- | --- |

253.

f)   Industristrategi

i.   STRATEGISK PLANERING OCH INVESTERINGAR

| 254. | Europaparlamentet är övertygat om att EU bör placera AI och dataekonomin i centrum för en ambitiös industristrategi, i syfte att ge innovativa företag och entreprenörer möjlighet att konkurrera om de bästa tekniska innovationerna och affärsmodellerna i Europa och världen och stärka EU:s öppna strategiska oberoende samtidigt som gedigna rättsliga standarder, etiska standarder, tekniska standarder och säkerhetsstandarder för alla AI-system och komponenter som är avsedda att användas på EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

254.

| 255. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda AI-analyser av stordata för att bistå utförandet av stresstester för att bedöma värdekedjornas resiliens och kartlägga brister. |
| --- | --- |

255.

| 256. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en omfattande analys av styrkor och svagheter för att fastställa EU:s sårbarheter, identiska kritiska områden och högriskberoenden, fastställa realistiska tekniskt-ekonomiska förväntningar när det gäller artificiell intelligens och bedöma effekterna inom alla sektorer av den europeiska industrin. Parlamentet understryker att kommissionen bör samarbeta med berörda parter i detta avseende. |
| --- | --- |

256.

| 257. | Europaparlamentet föreslår att EU på grundval av denna analys bör utarbeta och anta en långsiktig AI-industristrategi med en tydlig vision för de kommande tio åren som en förlängning av den digitala kompassen. Parlamentet förklarar att denna strategi bör kompletteras med ett övervakningssystem med centrala resultatindikatorer och årliga uppdateringar. Parlamentet betonar dock behovet av att konsolidera och effektivisera det stora antal enskilda initiativ som kommissionen har lanserat för att stödja EU:s industri, innan de införlivas i den nya strategin för AI-industrin. |
| --- | --- |

257.

| 258. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga hur den övergripande industristrategin kan kompletteras genom riktade offentliga investeringar. Parlamentet påpekar dock att överdrivna oriktade investeringsprogram för komplex teknik i vissa fall kan riskera att snedvrida den effektiva kapitalfördelningen och leda till strandade investeringar. Parlamentet betonar i detta sammanhang att en central del av EU:s industristrategi är att ge företag, entreprenörer och forskare möjlighet att utveckla och marknadsföra AI-tekniska lösningar baserade på privata företag, bland annat genom att upprätthålla lika villkor och fullborda den digitala inre marknaden och kapitalmarknadsunionen. Parlamentet föreslår att man underlättar tillgången till finansiering, framför allt riskfinansieringsinstrument, särskilt för finansiering i ett tidigt skede. Parlamentet anser att andelen resurser som avsätts till AI inom InvestEU och programmet för ett digitalt Europa bör ses över och, om så är lämpligt, ökas avsevärt. |
| --- | --- |

258.

| 259. | Europaparlamentet betonar behovet av ett skyndsamt genomförande av den nyligen antagna EU-ramen för granskning av utländska direktinvesteringar (43) och den nyligen reviderade unionsordningen för kontroll av export av produkter med dubbla användningsområden (44). Parlamentet konstaterar att AI, liksom robotteknik och annan digital infrastruktur, bör betraktas som en kritisk sektor. Parlamentet noterar att skyddet av immateriella rättigheter och utflödet av kritisk teknik bör bli föremål för striktare verkställighet. |
| --- | --- |

259.

| 260. | Europaparlamentet betonar att det är av avgörande betydelse för EU att skaffa en adekvat digital infrastruktur. Parlamentet välkomnar initiativ såsom det europeiska processorinitiativet, den nyligen föreslagna rättsakten om integrerade kretsar och det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem. |
| --- | --- |

260.

ii.   SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG OCH NYSTARTADE FÖRETAG

| 261. | Europaparlamentet föreslår att man på EU-nivå och statlig nivå stöttar nystartade AI-företag genom tillgång till privat kapital och kvalificerad personal, förmågan att skaffa högkvalitativa dataset för att träna algoritmer och förmågan att expandera över medlemsstaternas gränser. Parlamentet betonar vidare att ett mycket effektivt offentligt verktyg för att stödja en nystartad ekonomi är ett effektivt verkställande av konkurrenslagstiftningen för att förhindra missbruk av dominerande marknadsinflytande och för att motverka hinder för inträde på marknaden. Parlamentet understryker i detta sammanhang att EU bör öka sina insatser för att erbjuda små och medelstora företag och nystartade företag utvecklingsvägar och utvecklingstjänster. Parlamentet anser att detta också skulle kunna omfatta införandet av ett mentorssystem som kopplar samman erfarna AI-inriktade företag med mindre företag som vill införa tekniken. Parlamentet betonar att oförmågan att ha råd med stora juridiska grupper ofta utgör ett inträdeshinder i komplexa regleringsmiljöer för nystartade företag och entreprenörer. Parlamentet understryker att små och medelstora företag måste få tillgång till särskilt juridiskt och tekniskt stöd. Parlamentet framhåller också behovet av att främja partnerskap där AI-drivna företag och företag som är på väg in på marknaden kan samarbeta. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla bättre rådgivning och konkretare stöd i form av nätverk, digitala knutpunkter, företagsrådgivning och rättshjälpsbyråer. Parlamentet betonar vikten av utbytesprogram mellan människor, t.ex. Erasmus för unga företagare, och att de bör vidareutvecklas och uppmuntras. |
| --- | --- |

261.

| 262. | Europaparlamentet föreslår att underlätta den administrativa bördan för små och medelstora företag och nystartade företag inom AI, till exempel genom att effektivisera rapporterings-, informations- eller dokumentationsskyldigheterna och genom att tillhandahålla vägledning om gemensamma standarder för civilrättsliga förfaranden som ska antas på nationell nivå. Parlamentet efterlyser ett skyndsamt genomförande av den gemensamma digitala ingången för att inrätta en gemensam EU-onlineportal på olika språk som innehåller alla nödvändiga förfaranden och formaliteter för att verka i ett annat EU-land. Parlamentet betonar att alla gemensamma kontaktpunkter som inrättas på nationell nivå bör vara lättillgängliga via den gemensamma digitala ingången och bör tillhandahålla information och erbjuda administrativa tjänster i medlemsstaterna, bland annat när det gäller regler om mervärdesskatt och information om krav för tillhandahållande av tjänster, med hjälp av tillgänglig terminologi och med full tillgänglighet, med utbildad supportpersonal som ger effektivt användarvänligt stöd. |
| --- | --- |

262.

| 263. | Europaparlamentet noterar att de potentiella sätt som EU:s medlemsstater kan stödja små och medelstora företag och nystartade företag på omfattar följande: skattelättnader för djupgående forskning, bättre tillgång till datorkapacitet och dataset av hög kvalitet och stöd för teknikscouting och AI-utbildning och omskolning för anställda. |
| --- | --- |

263.

| 264. | Europaparlamentet understryker att små och medelstora företag och nystartade företag inom AI behöver bättre tillgång till offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar kommissionen att omarbeta ansökningsförfarandena för offentliga upphandlingar och finansiering av EU-program så att nystartade företag och små och medelstora företag får en rättvis chans att tilldelas offentliga upphandlingsprojekt och forsknings- och utvecklingsbidrag. Parlamentet påminner i detta avseende om de framgångsrika GovTech-program som har stött småföretagens engagemang i digital offentlig upphandling. Parlamentet betonar att system för aktieoptioner för nystartade företag inom AI i hela Europa också bör främjas. |
| --- | --- |

264.

iii.   INTERNATIONELL NIVÅ

| 265. | Europaparlamentet påpekar att EU bör lägga grunden för och föregå med gott exempel med en stark internationell kärnvärdesbaserad teknikallians och samarbeta med likasinnade partner för att inrätta gemensamma rättsliga standarder, dra nytta av bästa praxis på AI-området, integritetsskydd, dataflöden och konkurrensregler samt för att åtgärda strategiska sårbarheter genom att bygga vidare på varandras tillgångar och slå samman resurser på områden där det är till ömsesidig nytta. Parlamentet understryker att EU också aktivt bör stödja ett förstärkt internationellt samarbete om etisk, pålitlig och människocentrerad AI i relevanta multilaterala forum, till exempel inom FN-systemet, OECD, Europarådet, Världshandelsorganisationen, Världsekonomiskt forum och G20. Parlamentet välkomnar särskilt inrättandet av handels- och teknikrådet mellan EU och USA, där samarbete om AI-standarder förtecknas som en central prioritering och menar handels- och teknikrådet, med tanke på dess strategiska potential, måste stärkas med en interparlamentarisk dimension som involverar Europaparlamentet och USA:s kongress. |
| --- | --- |

265.

| 266. | Europaparlamentet föreslår att en särskild transatlantisk arbetsgrupp om AI inrättas, med företrädare för regeringar, standardiseringsorganisationer, den privata sektorn och det civila samhället, för att arbeta med gemensamma standarder och etiska riktlinjer för AI. Parlamentet föreslår att man inrättar en långsiktig plattform för utbyte om AI och andra viktiga digitala och handelsrelaterade frågor som bygger på det nuvarande handels- och teknikrådet, tillsammans med andra likasinnade partner. |
| --- | --- |

266.

| 267. | Europaparlamentet understryker att EU bör främja en socialt ansvarsfull och etisk användning av AI och samarbeta med internationella standardiseringsorgan för att ytterligare förbättra standarderna för etik, säkerhet, tillförlitlighet, interoperabilitet och trygghet. Parlamentet välkomnar de nyliga standardiseringsinitiativ som nyligen har lanserats av aktörer som Internationella standardiseringsorganisationens och Internationella elektrotekniska kommissionens gemensamma tekniska kommitté, som strävar efter att harmonisera olika AI-koder på global nivå. Parlamentet betonar dessutom att Europa bör främja och utveckla standarder, inbegripet inom områdena smart tillverkning, sakernas internet, robotteknik och dataanalys. Parlamentet föreslår bättre stöd till akademiker, det civila samhället och små och medelstora företag för att delta i standardiseringsforum. |
| --- | --- |

267.

| 268. | Europaparlamentet stöder Världshandelsorganisationens e-handelsinitiativ för att utveckla en inkluderande, högkvalitativ, kommersiellt meningsfull, evidensbaserad och målinriktad politik för att bättre ta itu med hindren för digital handel. Parlamentet understryker att avtalet även bör återspegla principerna om god samhällsstyrning och ge regeringarna möjlighet att motverka digital protektionism samtidigt som det skyddar och främjar konsumenternas förtroende och skapar ett verkligt värde för den globala ekonomin. |
| --- | --- |

268.

| 269. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen fortsätter att ta itu med omotiverade handelshinder, särskilt icke-tariffära handelshinder eller begränsningar av marknadstillträdet för europeiska AI-företag i tredjeländer. Parlamentet betonar att handels-, grannskaps- och utvecklingspolitiken också bör användas aktivt för att forma den internationella debatten om AI och främja europeiska etiska AI-principer. |
| --- | --- |

269.

g)   Säkerhet

i.   AI OCH BROTTSBEKÄMPNING

| 270. | Europaparlamentet betonar vikten av att göra det möjligt för brottsbekämpande organ att identifiera och bekämpa brottslig verksamhet, som stöds av AI-teknik. |
| --- | --- |

270.

| 271. | Europaparlamentet betonar att det finns en risk för att missbruk av AI i brottsbekämpningen kan orsaka skada, inbegripet automatiserad diskriminering och olaglig behandling av medborgare, samtidigt som det finns få möjligheter att överklaga. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa meningsfulla krav på mänsklig tillsyn och garantera möjligheter att överklaga när de är föremål för beslut som fattas av AI. |
| --- | --- |

271.

| 272. | Europaparlamentet föreslår att EU bör delta i de icke-bindande strategier som fastställts av FN:s institut för interregional juridisk forskning, som har utvecklat operativa verktygslådor för AI och inlett ett partnerskap med Interpol, och som fungerar som ett unikt forum för dialog och samarbete om AI mellan brottsbekämpande myndigheter, näringslivet, den akademiska världen och det civila samhället, helt i linje med EU:s regelverk för dataskydd och integritet. |
| --- | --- |

272.

| 273. | Europaparlamentet noterar Europols roll när det gäller att utveckla, träna och validera AI-verktyg för att bekämpa organiserad brottslighet, terrorism och it-brottslighet i partnerskap med Europeiska datatillsynsmannen och med full respekt för EU:s grundläggande värderingar, särskilt icke-diskriminering och oskuldspresumtionen. |
| --- | --- |

273.

| 274. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka de finansiella och mänskliga resurserna för EU:s innovationsnav för inre säkerhet. Parlamentet välkomnar Eurojusts, EU:s byrå för grundläggande rättigheters och Europols insatser för att ta fram en verktygslåda med universella principer för ansvarsskyldighet för användning av AI inom rättsväsendet och den inre säkerheten (AP4AI-ramen). Parlamentet uppmanar kommissionen att ge särskilt ekonomiskt stöd till detta initiativ för att främja EU:s normer och värderingar för ansvarsskyldighet inom AI. |
| --- | --- |

274.

ii.   CYBERSÄKERHET

| 275. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra samarbetet på området cybersäkerhet till EU så att det blir möjligt för EU och medlemsstaterna att bättre sammanföra resurser, mer effektivt samordna och effektivisera den nationella cybersäkerhetspolitiken, ytterligare öka kapacitetsuppbyggnaden för cybersäkerhet och de medvetandehöjande åtgärderna samt snabbt tillhandahålla kunskap om cybersäkerhet och tekniskt stöd till små och medelstora företag liksom till andra mer traditionella sektorer. |
| --- | --- |

275.

| 276. | Europaparlamentet uppmuntrar EU att ta täten när det gäller att utveckla stark kryptografi och andra säkerhetsstandarder som möjliggör tillit till och interoperabilitet hos AI-system. Parlamentet framhåller att för att skapa internationell konvergens inom området tillsyn med avseende på IKT-risker bör befintliga internationella standarder bygga på och beaktas i så stor utsträckning som möjligt. |
| --- | --- |

276.

| 277. | Europaparlamentet föreslår att horisontella cybersäkerhetskrav införs på grundval av befintlig lagstiftning och, där så är lämpligt, på grundval av nya horisontella lagstiftningsakter för att förhindra fragmentering och säkerställa en konsekvent cybersäkerhetsstrategi för alla produktgrupper. Parlamentet noterar att AI-produkter på den digitala inre marknaden som är CE-märkta därmed skulle stå för både en hög nivå av fysisk säkerhet och en riskanpassad nivå av cyberresiliens och uppvisa efterlevnad med relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

277.

| 278. | Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna ska stimulera krav på cybersäkerhet för AI-system genom politik för offentlig upphandling, bland annat genom att göra vissa etiska och säkerhetsrelaterade principer obligatoriska vid upphandling av AI-tillämpningar, särskilt inom kritiska sektorer. |
| --- | --- |

278.

| 279. | Europaparlamentet begär att EU:s cybersäkerhetsbyrå (Enisa) ska utföra säkerhetsriskbedömningar, med start inom de branscher som ägnar sig åt de mest riskfyllda och känsliga användningarna av AI och som har den största potentialen för negativa effekter på människors hälsa, säkerhet, trygghet och grundläggande rättigheter. Parlamentet betonar att Enisa, tillsammans med Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning och nätverket av nationella samordningscentrum, bör bedöma cybersäkerhetsincidenter i syfte att identifiera luckor och nya sårbarheter och i god tid ge råd till EU-institutionerna om lämpliga korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

279.

| 280. | Europaparlamentet uppmuntrar företag som är använder, utvecklar eller sprider AI-baserade system och som är verksamma på den digitala inre marknaden att utveckla en tydlig och oberoende utvärderad strategi för cybersäkerhet utifrån sin individuella risksituation. Parlamentet uppmuntrar till att AI-system inkluderas i hotmodellering och hantering av säkerhetsrisker. Parlamentet föreslår att kommissionen, Enisa och de nationella myndigheterna stöder denna process. |
| --- | --- |

280.

| 281. | Europaparlamentet framhåller att cybersäkerhetskraven för AI-produkter bör omfatta hela deras livscykel. Parlamentet framhåller att det också måste stå klart att varje företag i leveranskedjan måste spela sin roll för att bidra till skapandet av motståndskraftiga AI-produkter. Parlamentet påpekar att de nya kraven bör utgå från den risk som är förknippad med den specifika produktgruppen, och i hur hög grad risknivån påverkas, för att motverka oproportionerliga bördor för små och medelstora företag och nystartade företag. |
| --- | --- |

281.

| 282. | Europaparlamentet föreslår att befintliga initiativ i vissa medlemsstater, såsom den tyska katalogen med kriterier för AI-molntjänsters regelefterlevnad eller det maltesiska AI-certifieringsprogrammet, tas i beaktande vid utvecklingen av en EU-omfattande certifieringsordning för tillförlitlig AI. |
| --- | --- |

282.

iii.   IT-FÖRSVAR

| 283. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att föra en aktiv politik för europeisk cyberdiplomati genom att fördöma utlandsstödda it-attacker, även AI-baserade sådana, härleda dem till deras källa och samtidigt utnyttja hela EU:s diplomatiska verktygslåda. Parlamentet välkomnar att EU:s verktygslåda för cybersäkerhet inkluderar stopp för ekonomiskt stöd och sanktioner mot de länder eller ombud som ägnar sig åt skadlig it-verksamhet eller hybridattacker, däribland desinformationskampanjer, eller som sponsrar it-brottslighet. Parlamentet erkänner att AI-drivet it-försvar i viss utsträckning är effektivare om det även omfattar vissa offensiva medel och åtgärder, förutsatt att deras användning är förenlig med internationell rätt. |
| --- | --- |

283.

| 284. | Europaparlamentet föreslår dessutom att man stärker cybersäkerhetskapaciteten inom Europeiska försvarsbyrån, bland annat genom att använda AI-baserade system för att stödja en samordnad och snabb reaktion på cyberattacker. Parlamentet rekommenderar att man övervakar genomförandet av it-försvarspolitiken i varje medlemsstat och utvärderar tilldelningen av relevanta resurser inom EU. |
| --- | --- |

284.

| 285. | Europaparlamentet betonar behovet av att analysera AI:s inverkan på den europeiska säkerheten och ta fram rekommendationer för hur man ska hantera de nya säkerhetsutmaningarna på EU-nivå, i samarbete med medlemsstaterna, den privata sektorn, forskare och det civila samhället. |
| --- | --- |

285.

| 286. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att belöna upptäckter av sårbarheter och stödja granskningar av AI-baserade produkter, system och processer. |
| --- | --- |

286.

iv.   MILITÄR ANVÄNDNING AV AI

| 287. | Europaparlamentet konstaterar att all användning av militär AI måste omfattas av mekanismer för sträng mänsklig kontroll och tillsyn, etiska principer och till fullo respektera internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt. Parlamentet noterar dessutom att EU bör samarbeta med sina likasinnade partner om en internationell ram för säker forskning, utveckling och användning av AI-stödda vapen som stärker internationell humanitär rätt, inbegripet inom ramen för lagen om väpnade konflikter. Parlamentet påminner om de internationella normer och principer, såsom gällande proportionalitet, som måste respekteras när ny militär teknik utvecklas och används. |
| --- | --- |

287.

| 288. | Europaparlamentet konstaterar att AI-baserad teknik är en allt viktigare del av militär utrustning och militära strategier. Parlamentet framhåller att exklusiv användning av AI av militären och nationella säkerhetsstyrkor ska behandlas på ett helt annat sätt än civila användningsfall. Parlamentet erinrar om att frågor med anknytning till framväxande teknik på det militära området hanteras inom gruppen med myndighetsexperter på framväxande teknik inom området för dödliga autonoma vapensystem, däribland frågor som rör AI, där EU:s medlemsstater är representerade. |
| --- | --- |

288.

| 289. | Europaparlamentet välkomnar EU:s framtida strategiska kompass som ska tillhandahålla ett ramverk och fastställa en viss ambitionsnivå i hanteringen av säkerhets- och försvarsaspekterna av AI. Parlamentet erinrar om att det permanenta strukturerade samarbetet inom ramen för den gemensamma försvars- och säkerhetspolitiken och Europeiska försvarsfonden kommer att ge medlemsstaterna och unionen möjlighet att öka investeringarna, kapaciteten och interoperabiliteten inom området ny teknik, däribland AI. |
| --- | --- |

289.

| 290. | Europaparlamentet anger att EU bör betrakta AI som en avgörande del av EU:s tekniska suveränitet. |
| --- | --- |

290.

| 291. | Europaparlamentet slår fast att medlemsstaterna bör fortsätta att utbilda sin militära personal för att säkerställa att den har de digitala färdigheter som krävs för att använda AI i kontrollsystem, operativa system och kommunikationssystem. Parlamentet välkomnar Europeiska försvarsfondens inställning till dödliga autonoma vapensystem och dess artikel 10.6. Parlamentet framhåller hur viktig Europeiska försvarsfonden är när det gäller att stödja gränsöverskridande samarbete mellan EU-länder i militär AI-forskning, ta fram den modernaste försvarstekniken och bygga den infrastruktur som krävs, i synnerhet datacentraler med hög cyberkapacitet. |
| --- | --- |

291.

| 292. | Europaparlamentet uppmanar rådet att anta en gemensam ståndpunkt om autonoma vapensystem vilken säkerställer meningsfull mänsklig kontroll över deras kritiska funktion. Parlamentet insisterar på att det på internationell nivå inleds förhandlingar om ett rättsligt bindande instrument med ett förbud mot fullständigt autonoma vapensystem. Parlamentet fastställer att en sådan internationell överenskommelse bör slå fast att alla dödliga AI-vapen måste omfattas av meningsfull mänsklig tillsyn och kontroll, vilket innebär att människor fortsätter att vara delaktiga, och att det därför i slutändan är en människa som ansvarar för beslutet att utse en måltavla och vidta en dödlig åtgärd. |
| --- | --- |

292.

| 293. | Europaparlamentet efterlyser ett närmare samarbete med Nato på it-försvarsområdet och uppmanar Natos allierade att stödja de multilaterala insatserna för att reglera den militära användningen av AI. |
| --- | --- |

293.

5.   
  Slutsats: en brådskande uppmaning till handling!

| 294. | Europaparlamentet anser att den pågående digitala omvandlingen, där AI spelar en avgörande roll, har utlöst en global kapplöpning om det tekniska ledarskapet. Parlamentet betonar att EU hittills har hamnat på efterkälken och att detta leder till att framtida tekniska standarder riskerar att utvecklas utan tillräckliga EU-bidrag, ofta från icke-demokratiska aktörer, något som utgör en utmaning för den politiska stabiliteten och ekonomiska konkurrenskraften. Parlamentet drar slutsatsen att EU måste agera som en global normgivare på AI-området. |
| --- | --- |

294.

| 295. | Europaparlamentet betonar att AI, även om det ofta framställs som ett oförutsägbart hot, kan vara ett kraftfullt digitalt verktyg och en förändrad syn på många viktiga aspekter, bland annat genom att erbjuda innovativa produkter och tjänster, öka konsumenternas valmöjligheter och effektivisera produktionsprocesserna. Parlamentet konstaterar att det finns tydliga fördelar och möjligheter med antagandet av AI-teknik för hela samhället, inklusive hälso- och sjukvård, hållbarhet, säkerhet och konkurrenskraft. Parlamentet påpekar att AI-teknik samtidigt medför en risk för att det mänskliga organet minskar och ersätter människans självständighet. Parlamentet betonar både att dessa fördelar och risker bör tjäna som vägledning och ligga till grund för bestämmelser och offentlig kommunikation om AI. |
| --- | --- |

295.

| 296. | Europaparlamentet betonar att EU har potential att forma den internationella AI-debatten och verka för gemensamma standarder för en etisk, hållbar och tillförlitlig utveckling och användning av denna teknik som ligger helt i linje med europeiska principer och värderingar. Parlamentet betonar dock att möjligheterna att befästa en sådan distinkt europeisk strategi för AI på ett globalt plan kräver ett skyndsamt agerande, vilket är anledningen till att EU inom kort måste enas om en gemensam AI-strategi och ett gemensamt regelverk. Parlamentet betonar att utformningen av internationella tekniknormer och teknikstandarder endast kräver närmare samordning och samarbete med likasinnade demokratiska partner. |
| --- | --- |

296.

| 297. | Europaparlamentet betonar att EU i nuläget fortfarande är långt ifrån att uppnå sin ambition att bli konkurrenskraftig på AI-området på global nivå. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att tillhandahålla harmoniserade regler och standarder, rättssäkerhet och lika villkor för att främja AI-spridning och innovation, bland annat genom att undanröja onödiga administrativa hinder för nystartade företag, små och medelstora företag och det civila samhället. Parlamentet är medvetet om att radikala förändringar av denna omfattning påverkar olika delar av samhället på olika sätt och framhåller att den digitala omställningen måste ske med full respekt för de grundläggande myndigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och parlamentet, inklusive dess behöriga utskott, att följa upp rekommendationerna i EU:s färdplan för AI. |
| --- | --- |

297.

| 298. | Europaparlamentet efterlyser ett regelverk för AI som ger effektiv styrning och skydd av grundläggande rättigheter, samtidigt som man underlättar konkurrenskraftigt tillträde till digitala marknader för aktörer av alla storlekar för att främja innovation och ekonomisk tillväxt till förmån för alla. Parlamentet understryker att en konkurrenskraftig, tillgänglig och rättvis dataekonomi, som bygger på gemensamma standarder, är en förutsättning för en lämplig utveckling och utbildning av AI. Parlamentet pekar i detta sammanhang på risken för att marknadskoncentrationen i dataekonomin utvidgas till ekonomin för AI-tillämpningar. |
| --- | --- |

298.

| 299. | Europaparlamentet drar slutsatsen att framsteg sett till EU:s digitala ambitioner på områden som AI kräver att den digitala inre marknaden integreras och harmoniseras i mycket högre grad, att gränsöverskridande utbyten främjas och att samma regler och standarder garanterat gäller i hela EU. Parlamentet betonar i detta avseende att EU måste bekämpa missbruk av marknadsinflytande för att skapa lika villkor. |
| --- | --- |

299.

| 300. | Europaparlamentet drar slutsatsen att man måste vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att den digitala omvandlingen främjar och inte hämmar den gröna omställningen. Parlamentet drar slutsatsen att AI-system kräver robusta infrastrukturs- och konnektivitetskapaciteter. Parlamentet betonar att digital infrastruktur i linje med den gröna given kommer att omfatta alla sektorer och värdekedjor, och bör följa principerna för cirkulära ekonomin. Parlamentet betonar att AI dock inte kommer att fungera utan lämplig utbyggnad av digital infrastruktur, inklusive bredband, fiber, kantnoder och 5G. Parlamentet betonar vikten av att minska den ökade energiförbrukningen och resursanvändningen för att uppnå klimatneutral digital infrastruktur senast 2030. |
| --- | --- |

300.

| 301. | Europaparlamentet betonar att snabba tekniska framsteg som nås med AI också kommer att påverka försörjningen för alla dem som inte har de färdigheter som krävs för att anpassa sig snabbt nog till dessa nya tekniker. Parlamentet påpekar att kompetensutveckling och omskolning kan bidra till att ta itu med många av de socioekonomiska problem som blir följden, men betonar att dessa effekter också bör hanteras inom ramen för sociala välfärdssystem, stads- och landsbygdsinfrastruktur och demokratiska processer. Parlamentet drar slutsatsen att för att främja upptaget av innovation inom AI, öka acceptansen för AI-baserade tillämpningar och undvika att någon hamnar efter måste människor få möjlighet att skaffa sig digitala färdigheter. Parlamentet betonar att för att öka den digitala kompetensen och motståndskraften måste digital utbildning och STEM-utbildning påbörjas på ett tidigt stadium och erbjudas under alla skeden av livet. Parlamentet anser att initiativ för att inrätta ekosystem av spetskompetens inom AI, locka till sig AI-talanger till EU och motverka kompetensflykten är av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

301.

| 302. | Europaparlamentet betonar vikten av att ta itu med AI-drivna utmaningar när det gäller grundläggande rättigheter så att AI på så sätt kan bli ett instrument som tjänar människor och samhället och som strävar efter allmännyttan och allmänintresset. Parlamentet konstaterar att för att bygga upp förtroendet för AI bland medborgarna måste deras grundläggande rättigheter skyddas i alla aspekter av livet, även i samband med användningen av AI på den offentliga sfären och på arbetsplatsen. Parlamentet betonar särskilt behovet av att återspegla kvinnors och minoriteters rättigheter, mål och intressen i den digitala omställningen. Parlamentet betonar att offentliga tjänster och deras administrativa strukturer måste föregå med gott exempel. Parlamentet betonar att EU måste påskynda införandet av AI-baserade system och e-förvaltning för att underlätta en säker användning av AI vid offentliga förvaltningar. Parlamentet betonar vidare att AI kan möjliggöra nya lösningar inom hälso- och sjukvårdssektorn, om riskerna hanteras på lämpligt sätt och rättvis tillgång till hälso- och sjukvård som en princip omfattar helt och hållet hälsorelaterade AI-tillämpningar. |
| --- | --- |

302.

| 303. | Europaparlamentet drar slutsatsen att EU:s AI-strategi inte bör förbise de militära och säkerhetsrelaterade överväganden och farhågor som är kopplade till införandet av AI-teknik. Parlamentet betonar att det internationella samarbetet med likasinnade partner måste utökas i syfte att skydda de grundläggande rättigheterna och samtidigt samarbeta för att minimera nya tekniska hot. |
| --- | --- |

303.

o

o o

| 304. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

304.

---

(1)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

(2)  EUT C 132, 24.3.2022, s. 102.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2021)0504.

(4)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(5)  EUT L 166, 11.5.2021, s. 1.

(6)  EUT L 170, 12.5.2021, s. 1.

(7)  EUT L 303, 28.11.2018, s. 59.

(8)  EUT L 170, 12.5.2021, s. 149.

(9)  EUT L 136, 22.5.2019, s. 1.

(10)  EUT L 256, 19.7.2021, s. 3.

(11)  EUT C 288, 31.8.2017, s. 1.

(12)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 239.

(13)  EUT C 307, 30.8.2018, s. 163.

(14)  EUT C 132, 24.3.2022, s. 45.

(15)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 86.

(16)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 37.

(17)  EUT C 294, 23.7.2021, s. 14.

(18)  EUT C 404, 6.10.2021, s. 107.

(19)  EUT C 404, 6.10.2021, s. 129.

(20)  EUT C 404, 6.10.2021, s. 63.

(21)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 34.

(22)  EUT C 15, 12.1.2022, s. 204.

(23)  EUT C 494, 8.12.2021, s. 37.

(24)  EUT C 15, 12.1.2022, s. 28.

(25)  EUT C 132, 24.3.2022, s. 17.

(26)  Roberts, M., Driggs, D., Thorpe, M. et al., Common pitfalls and recommendations for using machine learning to detect and prognosticate for COVID-19 using chest radiographs and CT scans, Nature Machine Intelligence, 3, s. 199–217, 15 mars 2021.

(27)  Studie från DG IPOL, Opportunities of Artificial Intelligence, juni 2020.

(28)  Arbetsdokument från AIDA, Artificial Intelligence and the Green Deal, mars 2021.

(29)  Kommissionens meddelande av den 18 november 2021, A competition policy fit for new challenges (inte översatt till svenska) (COM(2021)0713).

(30)  Acemoglu, D., et al., AI and Jobs: Evidence from Online Vacancies, National Bureau of Economic Research, december 2020.

(31)  Kommissionens meddelande av den 9 mars 2021Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet (COM(2021)0118).

(32)  Europeiska kommissionen, Samordnad plan om artificiell intelligens (COM(2018)0795).

(33)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om harmoniserade regler för artificiell intelligens (rättsakt om artificiell intelligens) och om ändring av vissa unionslagstiftningsakter (COM(2021)0206).

(34)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Främjande av en europeisk strategi för artificiell intelligens (COM(2021)0205).

(35)  Uppgifter från 2018.

(36)  Koerner, K., (How) will the EU become an AI superstar?, Deutsche Bank, mars 2020.

(37)  EUT L 316, 14.11.2012, s. 12.

(38)  Rådets direktiv 85/374/EEG av den 25 juli 1985 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister (EGT L 210, 7.8.1985, s. 29).

(39)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av den 20 juni 2019 om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (EUT L 172, 26.6.2019, s. 56).

(40)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/61/EU av den 15 maj 2014 om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation (EUT L 155, 23.5.2014, s. 1).

(41)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv 1999/93/EG (EUT L 257, 28.8.2014, s. 73).

(42)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 1.

(43)  EUT L 79 I, 21.3.2019, s. 1.

(44)  EUT L 206, 11.6.2021, s. 1.

---

Onsdagen, 4 maj 2022

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/109 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/109

---

P9_TA(2022)0141

Uppföljningen av konferensen om Europas framtid

Europaparlamentets resolution av den 4 maj 2022 om uppföljningen av konferensen om Europas framtid (2022/2648(RSP))

(2022/C 465/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av arbetsordningen för konferensen om Europas framtid (konferensen), som godkänts av styrelsen och offentliggjorts på konferensens flerspråkiga digitala plattform, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsordningen för konferensen om Europas framtid (konferensen), som godkänts av styrelsen och offentliggjorts på konferensens flerspråkiga digitala plattform,

| — | med beaktande av slutsatserna från konferensens nio tematiska arbetsgrupper, som godkändes av konferensens plenarförsamling den 30 april 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från konferensens nio tematiska arbetsgrupper, som godkändes av konferensens plenarförsamling den 30 april 2022,

| — | med beaktande av verksamhetsrapporten från den flerspråkiga digitala plattformen för konferensen om Europas framtid, som offentliggjordes i februari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av verksamhetsrapporten från den flerspråkiga digitala plattformen för konferensen om Europas framtid, som offentliggjordes i februari 2022,

| — | med beaktande av bidragen per medlemsstat på den flerspråkiga digitala plattformen för konferensen om Europas framtid, som offentliggjordes i februari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bidragen per medlemsstat på den flerspråkiga digitala plattformen för konferensen om Europas framtid, som offentliggjordes i februari 2022,

| — | med beaktande av rapporterna från de nationella medborgarpanelerna och de nationella evenemangen, som offentliggjorts på konferensens flerspråkiga digitala plattform, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från de nationella medborgarpanelerna och de nationella evenemangen, som offentliggjorts på konferensens flerspråkiga digitala plattform,

| — | med beaktande av ungdomsidérapporten till konferensen om Europas framtid, som offentliggjordes som ett resultat av Europeiska ungdomsevenemanget av den 8 och 9 oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ungdomsidérapporten till konferensen om Europas framtid, som offentliggjordes som ett resultat av Europeiska ungdomsevenemanget av den 8 och 9 oktober 2021,

| — | med beaktande av rekommendationerna från den europeiska medborgarpanelen 1 ”En starkare ekonomi, social rättvisa och sysselsättning/utbildning, kultur, ungdom och idrott/digital omställning”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från den europeiska medborgarpanelen 1 ”En starkare ekonomi, social rättvisa och sysselsättning/utbildning, kultur, ungdom och idrott/digital omställning”,

| — | med beaktande av rekommendationerna från den europeiska medborgarpanelen 2 ”Europeisk demokrati/värden och rättigheter, rättsstatsprincipen, säkerhet”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från den europeiska medborgarpanelen 2 ”Europeisk demokrati/värden och rättigheter, rättsstatsprincipen, säkerhet”,

| — | med beaktande av rekommendationerna från den europeiska medborgarpanelen 3 ”Klimatförändringar, miljö / hälsa”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från den europeiska medborgarpanelen 3 ”Klimatförändringar, miljö / hälsa”,

| — | med beaktande av rekommendationerna från den europeiska medborgarpanelen 4 ”EU i världen/migration”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från den europeiska medborgarpanelen 4 ”EU i världen/migration”,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om Europaparlamentets ståndpunkt om konferensen om Europas framtid (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om Europaparlamentets ståndpunkt om konferensen om Europas framtid (1),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (2), den 16 februari 2017 om möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen (3), den 13 februari 2019 om läget avseende debatten om Europas framtid (4) och den 26 november 2020 om utvärdering av valet till Europaparlamentet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (2), den 16 februari 2017 om möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen (3), den 13 februari 2019 om läget avseende debatten om Europas framtid (4) och den 26 november 2020 om utvärdering av valet till Europaparlamentet (5),

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen lever i en helt unik situation jämfört med när konferensprocessen inleddes, vilket kräver en ny inriktning på den europeiska integrationen, och ännu starkare gemensamma åtgärder och solidaritet, eftersom kriget har återvänt till den europeiska kontinenten. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen lever i en helt unik situation jämfört med när konferensprocessen inleddes, vilket kräver en ny inriktning på den europeiska integrationen, och ännu starkare gemensamma åtgärder och solidaritet, eftersom kriget har återvänt till den europeiska kontinenten.

| B. | EU kommer att bedömas utifrån sin förmåga att ta sig ur de nuvarande kriserna och bör därför sträva efter att bli starkare. |
| --- | --- |

B.

EU kommer att bedömas utifrån sin förmåga att ta sig ur de nuvarande kriserna och bör därför sträva efter att bli starkare.

| C. | Europaparlamentet har engagerat sig fullt ut i konferensen och är helt övertygat om att EU måste reformeras för att kunna hantera de nuvarande utmaningarna, men även framtida utmaningar. |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet har engagerat sig fullt ut i konferensen och är helt övertygat om att EU måste reformeras för att kunna hantera de nuvarande utmaningarna, men även framtida utmaningar.

| D. | Slutsatserna från konferensen kommer också att behöva behandla alla konsekvenser av Rysslands invasion av Ukraina, i en situation som redan är mycket ansträngd efter en period med pandemi. |
| --- | --- |

D.

Slutsatserna från konferensen kommer också att behöva behandla alla konsekvenser av Rysslands invasion av Ukraina, i en situation som redan är mycket ansträngd efter en period med pandemi.

| E. | De förslag som är resultatet av medborgarnas deltagande, såsom de tolkas i konferensens slutsatser, kräver att EU blir en mer demokratisk, säker, effektiv, välmående, rättvis och hållbar union med större handlingsförmåga, och en mer inflytelserik aktör i världen. |
| --- | --- |

E.

De förslag som är resultatet av medborgarnas deltagande, såsom de tolkas i konferensens slutsatser, kräver att EU blir en mer demokratisk, säker, effektiv, välmående, rättvis och hållbar union med större handlingsförmåga, och en mer inflytelserik aktör i världen.

| F. | EU bör få tillräckliga och lämpliga medel för att uppnå ovannämnda mål, vilket än en gång understryker behovet av att förbättra hur institutionerna fungerar. |
| --- | --- |

F.

EU bör få tillräckliga och lämpliga medel för att uppnå ovannämnda mål, vilket än en gång understryker behovet av att förbättra hur institutionerna fungerar.

| G. | EU bör därför förses med verktyg som gör det möjligt för unionen att agera i samband med viktiga gränsöverskridande utmaningar på områdena säkerhet, hälsa, klimatförändringar och miljö, migration, digitalisering, försvar, beskattning, kampen mot ojämlikhet, ekonomisk och social politik samt geopolitik. |
| --- | --- |

G.

EU bör därför förses med verktyg som gör det möjligt för unionen att agera i samband med viktiga gränsöverskridande utmaningar på områdena säkerhet, hälsa, klimatförändringar och miljö, migration, digitalisering, försvar, beskattning, kampen mot ojämlikhet, ekonomisk och social politik samt geopolitik.

| H. | Utöver lagstiftningsförslag bör en institutionell reformprocess inledas för att genomföra rekommendationerna och leva upp till förväntningarna från processen för medborgardeltagande. |
| --- | --- |

H.

Utöver lagstiftningsförslag bör en institutionell reformprocess inledas för att genomföra rekommendationerna och leva upp till förväntningarna från processen för medborgardeltagande.

| I. | Nya politiska åtgärder, och i vissa fall fördragsändringar, är nödvändiga inte som medel i sig, utan i alla européers intresse, och bör sträva efter att omforma EU på ett sätt som garanterar dess öppna strategiska oberoende, säkerhet, hållbarhet och konkurrenskraft, förbättrade levnads- och arbetsvillkor samt respekt för rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

I.

Nya politiska åtgärder, och i vissa fall fördragsändringar, är nödvändiga inte som medel i sig, utan i alla européers intresse, och bör sträva efter att omforma EU på ett sätt som garanterar dess öppna strategiska oberoende, säkerhet, hållbarhet och konkurrenskraft, förbättrade levnads- och arbetsvillkor samt respekt för rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna.

| J. | Konferensen visar återigen att varje reform av unionen kräver ett totalt engagemang från parlamentets, kommissionens, rådets och berörda parters sida samt ett direkt engagemang med medborgarna. |
| --- | --- |

J.

Konferensen visar återigen att varje reform av unionen kräver ett totalt engagemang från parlamentets, kommissionens, rådets och berörda parters sida samt ett direkt engagemang med medborgarna.

| K. | Erfarenheterna från konferensen har visat på vikten av att utveckla alla möjligheter till dialog och samarbete mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

K.

Erfarenheterna från konferensen har visat på vikten av att utveckla alla möjligheter till dialog och samarbete mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar konferensens slutsatser, såsom de godkändes av konferensens plenarförsamling den 30 april 2022. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är nöjt med de ambitiösa och konstruktiva förslag som konferensen formulerat, på grundval av rekommendationerna och idéerna från de europeiska och nationella medborgarpanelerna, det europeiska ungdomsevenemanget och onlineplattformen, Parlamentet välkomnar att slutsatserna från konferensen utarbetades i en medborgarstyrd process och betonar vikten av medborgarnas deltagande i den europeiska demokratin. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att konferensen har lett till ett innovativt och framgångsrikt deltagande från EU-medborgarnas sida och gett EU-institutionerna en ytterligare möjlighet, och skapat en omfattande dialog mellan medborgare, nationella parlament, regionala och lokala myndigheter, arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer om unionens framtid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar vikten av konferensens parlamentariska dimension och uttrycker en önskan att främja och stärka dialogen och samarbetet mellan de nationella parlamenten och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att en ökad roll i EU:s beslutsprocess går hand i hand med mer demokratiska, transparenta och ansvarstagande EU-institutioner. Parlamentet stöder dessutom medborgardeltagande och samråd med medborgarna i denna process. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att de senaste kriserna kräver gemensamma europeiska lösningar. Parlamentet anser att konferensen erbjöd ett unikt tillfälle att ge EU framåtblickande förslag i detta avseende. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att Rysslands aggression mot Ukraina visar på behovet av ett starkare geopolitiskt EU som talar med en röst i världen och har en gemensam politik på områdena säkerhet, försvar, energi och migration, som bygger på gemensamma åtgärder och fullständig solidaritet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att EU i sina åtgärder mot covid-19-pandemin har visat förmåga att agera och främja innovativa och gemensamma lösningar när det gäller hälsa, ekonomisk tillväxt och social sammanhållning. Parlamentet anser att dessa positiva åtgärder måste omvandlas till en ny permanent institutionell och politisk ram. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att slutsatserna från konferensen visar att det finns ett akut behov av att EU intar en ledande roll när det gäller att ta itu med klimatförändringarna, skydda den biologiska mångfalden och främja hållbarhet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet framhåller behovet av att arbeta för ambitiösa förändringar inom några av våra viktigaste politikområden för att genomföra konferensens slutsatser och leva upp till medborgarnas förväntningar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att en djupare politisk integration och verklig demokrati, såsom framhålls i konferensens slutsatser, kan uppnås genom att Europaparlamentet får initiativrätt på lagstiftningsområdet och att enhälligheten i rådet avskaffas. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet erkänner att konferensens slutsatser kräver fördragsändringar, bland annat när det gäller att förenkla EU:s institutionella struktur, skapa större öppenhet och mer ansvarsskyldighet i beslutsprocessen och inleda en ny diskussion om EU:s befogenheter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet stöder, såsom framhålls i slutsatserna från konferensens arbetsgrupper, en övergång till en hållbar, inkluderande och motståndskraftig tillväxtmodell; stärkt konkurrenskraft och motståndskraft i EU:s ekonomi, där små och medelstora företag som är ryggraden i vår ekonomi ges särskild uppmärksamhet, och en konkurrenskraftskontroll; ett fullständigt genomförande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, inbegripet dess relevanta överordnade mål för 2030; ett protokoll om sociala framsteg, och främjande av framtidsinriktade investeringar som fokuserar på den rättvisa, gröna och digitala omställningen, med en stark social dimension, inbegripet jämställdhet, även med beaktande av exemplen NextGenerationEU och det europeiska instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att fokusera på uppföljningen av konferensens förslag för att uppfylla medborgarnas krav. Parlamentet förväntar sig att alla EU-institutioner strävar efter en konstruktiv och ambitiös hållning, i enlighet med sina respektive roller och befogenheter, i alla skeden av uppföljningen, bland annat genom att lägga fram lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet är redo att spela sin roll och säkerställa en korrekt uppföljning av resultaten från konferensen. Parlamentet begär därför att ett konvent sammankallas genom att aktivera det förfarande för revidering av fördragen som föreskrivs i artikel 48 i fördraget om Europeiska unionen, och uppmanar utskottet för konstitutionella frågor att inleda det nödvändiga förfarandet i enlighet med detta. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 71.

(2)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 215.

(3)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 201.

(4)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 90.

(5)  EUT C 425, 20.10.2021, s. 98.

---

Torsdagen, 5 maj 2022

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/112 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/112

---

P9_TA(2022)0199

Fallet Osman Kavala i Turkiet

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om fallet Osman Kavala i Turkiet (2022/2656(RSP))

(2022/C 465/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Turkiet, särskilt resolutionerna av den 19 maj 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Turkiet (1) och av den 21 januari 2021 om människorättssituationen i Turkiet, särskilt fallet med Selahattin Demirtaş och andra samvetsfångar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Turkiet, särskilt resolutionerna av den 19 maj 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Turkiet (1) och av den 21 januari 2021 om människorättssituationen i Turkiet, särskilt fallet med Selahattin Demirtaş och andra samvetsfångar (2),

| — | med beaktande av uttalandena av parlamentets ständiga föredragande för Turkiet och ordföranden för delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Turkiet av den 21 april 2022 om slutförhandlingen i Gezi-rättegången och av den 18 december 2020 om domstolsbeslutet om Osman Kavala, och av uttalandet av ordföranden för delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Turkiet av den 20 februari 2020 om Osman Kavalas frihetsberövande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av parlamentets ständiga föredragande för Turkiet och ordföranden för delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Turkiet av den 21 april 2022 om slutförhandlingen i Gezi-rättegången och av den 18 december 2020 om domstolsbeslutet om Osman Kavala, och av uttalandet av ordföranden för delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Turkiet av den 20 februari 2020 om Osman Kavalas frihetsberövande,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 2021 om EU:s utvidgningspolitik (COM(2021)0644) och den åtföljande rapporten för 2021 om Turkiet (SWD(2021)0290), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 2021 om EU:s utvidgningspolitik (COM(2021)0644) och den åtföljande rapporten för 2021 om Turkiet (SWD(2021)0290),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 24 juni 2021, och av alla tidigare relevanta slutsatser från rådet och Europeiska rådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 24 juni 2021, och av alla tidigare relevanta slutsatser från rådet och Europeiska rådet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 14 december 2021 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 14 december 2021 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen,

| — | med beaktande av uttalandet av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 26 april 2022 om domen mot Osman Kavala och av tidigare uttalanden från Europeiska utrikestjänsten om hans fall, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 26 april 2022 om domen mot Osman Kavala och av tidigare uttalanden från Europeiska utrikestjänsten om hans fall,

| — | med beaktande av domen från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) av den 10 december 2019 i målet Kavala mot Turkiet (28749/18), som vann laga kraft den 11 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av domen från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) av den 10 december 2019 i målet Kavala mot Turkiet (28749/18), som vann laga kraft den 11 maj 2020,

| — | med beaktande av relevanta resolutioner från Europarådets ministerkommitté, däribland interimsresolutionen av den 2 december 2021 om verkställandet av Europadomstolens dom i målet Kavala mot Turkiet och interimsresolutionen av den 2 februari 2022 om samma ämne, som ledde till att överträdelseförfaranden inleddes mot Turkiet på grund av landets vägran att genomföra Europadomstolens dom från 2019 och frige Osman Kavala, |
| --- | --- |

—

med beaktande av relevanta resolutioner från Europarådets ministerkommitté, däribland interimsresolutionen av den 2 december 2021 om verkställandet av Europadomstolens dom i målet Kavala mot Turkiet och interimsresolutionen av den 2 februari 2022 om samma ämne, som ledde till att överträdelseförfaranden inleddes mot Turkiet på grund av landets vägran att genomföra Europadomstolens dom från 2019 och frige Osman Kavala,

| — | med beaktande av reaktionen från Europarådets generalsekreterare den 18 februari 2020 på domen mot Osman Kavala i Turkiet och reaktionen från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter den 19 februari 2020 på det nya gripandet av Osman Kavala, |
| --- | --- |

—

med beaktande av reaktionen från Europarådets generalsekreterare den 18 februari 2020 på domen mot Osman Kavala i Turkiet och reaktionen från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter den 19 februari 2020 på det nya gripandet av Osman Kavala,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) av den 4 november 1950 som Turkiet är konventionsstat i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) av den 4 november 1950 som Turkiet är konventionsstat i,

| — | med beaktande av artikel 46 i Europakonventionen, enligt vilken de höga fördragsslutande parterna förbinder sig att rätta sig efter slutgiltiga domar från Europadomstolen i alla mål där de är parter, och därmed av Turkiets skyldighet att genomföra alla domar från Europadomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 46 i Europakonventionen, enligt vilken de höga fördragsslutande parterna förbinder sig att rätta sig efter slutgiltiga domar från Europadomstolen i alla mål där de är parter, och därmed av Turkiets skyldighet att genomföra alla domar från Europadomstolen,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling den 19 december 1966 och som Turkiet är part i, särskilt artikel 9 om godtyckliga gripanden och frihetsberövanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling den 19 december 1966 och som Turkiet är part i, särskilt artikel 9 om godtyckliga gripanden och frihetsberövanden,

| — | med beaktande av beslutet från Istanbuls 13:e brottmålsdomstol angående Gezi-rättegången av den 25 april 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet från Istanbuls 13:e brottmålsdomstol angående Gezi-rättegången av den 25 april 2022,

| — | med beaktande av beslutet från Istanbuls 30:e brottmålsdomstol angående Gezi-rättegången av den 18 februari 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet från Istanbuls 30:e brottmålsdomstol angående Gezi-rättegången av den 18 februari 2020,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 25 april 2022 dömde Istanbuls 13:e brottmålsdomstol, med domare Mesut Özdemir som ordförande, Osman Kavala, en filantrop och framstående människorättsförsvarare, till livstids fängelse utan villkorlig frigivning efter att ha funnit honom skyldig till försök att störta regeringen men frikände honom för spionage. Sju andra åtalade – arkitekten Mücella Yapıcı, advokaten Can Atalay, stadsplaneraren Tayfun Kahraman, rektorn för Boğaziçi European School of Politics, Ali Hakan Altınay, grundaren av Istanbul Bilgi University, Yiğit Ali Ekmekçi, filmproducenten Çiğdem Mater Utku och dokumentärfilmaren Mine Özerden – dömdes till 18 års fängelse med samma anklagelser. Domstolen beslutade att de omedelbart skulle gripas i rättssalen. Dessa anklagelser är politiskt motiverade och har aldrig underbyggts, inte ens i domen av den 25 april 2022. |
| --- | --- |

A.

Den 25 april 2022 dömde Istanbuls 13:e brottmålsdomstol, med domare Mesut Özdemir som ordförande, Osman Kavala, en filantrop och framstående människorättsförsvarare, till livstids fängelse utan villkorlig frigivning efter att ha funnit honom skyldig till försök att störta regeringen men frikände honom för spionage. Sju andra åtalade – arkitekten Mücella Yapıcı, advokaten Can Atalay, stadsplaneraren Tayfun Kahraman, rektorn för Boğaziçi European School of Politics, Ali Hakan Altınay, grundaren av Istanbul Bilgi University, Yiğit Ali Ekmekçi, filmproducenten Çiğdem Mater Utku och dokumentärfilmaren Mine Özerden – dömdes till 18 års fängelse med samma anklagelser. Domstolen beslutade att de omedelbart skulle gripas i rättssalen. Dessa anklagelser är politiskt motiverade och har aldrig underbyggts, inte ens i domen av den 25 april 2022.

| B. | Osman Kavala greps och fängslades för första gången den 1 november 2017 anklagad för inblandning i protesterna i Geziparken 2013 och kuppförsöket 2016. Rättegången om Geziparken inleddes i juni 2019. Kavala anklagades för att ha finansierat och organiserat protesterna i Geziparken. Den 18 februari 2020 frikände Istanbuls 30:e brottmålsdomstol Kavala i Gezi-rättegången och beslutade att han omedelbart skulle friges, med hänvisning till att det saknades konkreta och materiella bevis för att de brott han anklagades för hade begåtts. Domstolen frikände även Mücella Yapıcı, Can Atalay, Tayfun Kahraman, Ali Hakan Altınay, Yiğit Aksakoğlu, Yiğit Ali Ekmekçi, Çiğdem Mater Utku och Mine Özerden. Kavala var den enda tilltalade som fortfarande var frihetsberövad vid tidpunkten för frikännandet, eftersom han på ostyrkta grunder olagligen hållits häktad före rättegång sedan den 18 oktober 2017. |
| --- | --- |

B.

Osman Kavala greps och fängslades för första gången den 1 november 2017 anklagad för inblandning i protesterna i Geziparken 2013 och kuppförsöket 2016. Rättegången om Geziparken inleddes i juni 2019. Kavala anklagades för att ha finansierat och organiserat protesterna i Geziparken. Den 18 februari 2020 frikände Istanbuls 30:e brottmålsdomstol Kavala i Gezi-rättegången och beslutade att han omedelbart skulle friges, med hänvisning till att det saknades konkreta och materiella bevis för att de brott han anklagades för hade begåtts. Domstolen frikände även Mücella Yapıcı, Can Atalay, Tayfun Kahraman, Ali Hakan Altınay, Yiğit Aksakoğlu, Yiğit Ali Ekmekçi, Çiğdem Mater Utku och Mine Özerden. Kavala var den enda tilltalade som fortfarande var frihetsberövad vid tidpunkten för frikännandet, eftersom han på ostyrkta grunder olagligen hållits häktad före rättegång sedan den 18 oktober 2017.

| C. | Den 22 januari 2021 upphävde den tredje straffrättsliga avdelningen vid Istanbuls regionala domstol, appellationsdomstolen, frikännandet av Kavala och åtta andra tilltalade. |
| --- | --- |

C.

Den 22 januari 2021 upphävde den tredje straffrättsliga avdelningen vid Istanbuls regionala domstol, appellationsdomstolen, frikännandet av Kavala och åtta andra tilltalade.

| D. | Med hänvisning till de anklagelser som riktats mot de tilltalade i målet motiverade domstolen sitt upphävande genom att ange att bevismaterialet, såsom de tilltalades inlägg på sociala medier, pressuttalanden och de slagord de ropat, inte beaktats vid den tidigare domen. |
| --- | --- |

D.

Med hänvisning till de anklagelser som riktats mot de tilltalade i målet motiverade domstolen sitt upphävande genom att ange att bevismaterialet, såsom de tilltalades inlägg på sociala medier, pressuttalanden och de slagord de ropat, inte beaktats vid den tidigare domen.

| E. | Sju tilltalade, däribland journalisten Can Dündar och skådespelaren Mehmet Ali Alabora, befann sig utomlands under hela rättegången. Domstolen hade skiljt deras mål från de nio tilltalades som var kvar i landet och utfärdade en arresteringsorder mot dem. I sitt beslut av den 18 februari 2020 upphävde domstolen arresteringsordern. |
| --- | --- |

E.

Sju tilltalade, däribland journalisten Can Dündar och skådespelaren Mehmet Ali Alabora, befann sig utomlands under hela rättegången. Domstolen hade skiljt deras mål från de nio tilltalades som var kvar i landet och utfärdade en arresteringsorder mot dem. I sitt beslut av den 18 februari 2020 upphävde domstolen arresteringsordern.

| F. | Bara några timmar efter sitt frikännande och innan beslutet om frigivning kunde verkställas greps Kavala på nytt och överfördes till polisarrest på begäran av Istanbuls chefsåklagare, İrfan Fidan, i enlighet med artikel 309 i den turkiska strafflagen, anklagad för att ha försökt undergräva den konstitutionella ordningen i samband med en pågående parallell utredning av hans påstådda inblandning i kuppförsöket den 15 juli 2016. |
| --- | --- |

F.

Bara några timmar efter sitt frikännande och innan beslutet om frigivning kunde verkställas greps Kavala på nytt och överfördes till polisarrest på begäran av Istanbuls chefsåklagare, İrfan Fidan, i enlighet med artikel 309 i den turkiska strafflagen, anklagad för att ha försökt undergräva den konstitutionella ordningen i samband med en pågående parallell utredning av hans påstådda inblandning i kuppförsöket den 15 juli 2016.

| G. | Den 19 februari 2020 fördömde Turkiets president, Recep Tayyip Erdoğan, domen från Istanbuls 30:e brottmålsdomstol och hävdade att Kavalas frikännande var en del av en plan som kokats ihop av personer ”som vill väcka uppror i vissa länder och ställa till bråk” och hänvisade till dessa personer som ”uppsåtliga fiender till staten och dess folk”. President Erdoğans uttalanden, liksom uttalanden av andra höga tjänstemän, undergräver aktivt det turkiska rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

G.

Den 19 februari 2020 fördömde Turkiets president, Recep Tayyip Erdoğan, domen från Istanbuls 30:e brottmålsdomstol och hävdade att Kavalas frikännande var en del av en plan som kokats ihop av personer ”som vill väcka uppror i vissa länder och ställa till bråk” och hänvisade till dessa personer som ”uppsåtliga fiender till staten och dess folk”. President Erdoğans uttalanden, liksom uttalanden av andra höga tjänstemän, undergräver aktivt det turkiska rättsväsendets oberoende.

| H. | Åklagarmyndigheten överklagade också domarna om frikännande, och riksåklagaren Edip Şahiner begärde att frikännandena skulle upphävas för att på ett konstlat sätt förlänga förfarandet. |
| --- | --- |

H.

Åklagarmyndigheten överklagade också domarna om frikännande, och riksåklagaren Edip Şahiner begärde att frikännandena skulle upphävas för att på ett konstlat sätt förlänga förfarandet.

| I. | Till följd av president Erdoğans uttalanden inledde rådet för domare och åklagare (HSK), som ansvarar för domarutnämningar och administration, en utredning av de tre domare som frikände Kavala och hans åtta medtilltalade, och hänvisade till ”brister” i deras dom. De disciplinära förfarandena mot dessa domare tycks ha varit en direkt inblandning i deras beslutsbefogenheter och kan ha haft en avkylande effekt på oberoendet för alla medlemmar av rättsväsendet. |
| --- | --- |

I.

Till följd av president Erdoğans uttalanden inledde rådet för domare och åklagare (HSK), som ansvarar för domarutnämningar och administration, en utredning av de tre domare som frikände Kavala och hans åtta medtilltalade, och hänvisade till ”brister” i deras dom. De disciplinära förfarandena mot dessa domare tycks ha varit en direkt inblandning i deras beslutsbefogenheter och kan ha haft en avkylande effekt på oberoendet för alla medlemmar av rättsväsendet.

| J. | I enlighet med Turkiets lag nr 7188 om ändring av straffprocesslagen och vissa lagar får en misstänkt som anklagas för terrorism eller brott mot staten inte hållas häktad före rättegång i mer än två år. Utredningen av Kavala enligt artikel 309 i den turkiska strafflagen inleddes den 25 februari 2018. De turkiska myndigheternas underlåtenhet att frige Kavala den 25 februari 2020 utgjorde därför en överträdelse av Turkiets strafflag. |
| --- | --- |

J.

I enlighet med Turkiets lag nr 7188 om ändring av straffprocesslagen och vissa lagar får en misstänkt som anklagas för terrorism eller brott mot staten inte hållas häktad före rättegång i mer än två år. Utredningen av Kavala enligt artikel 309 i den turkiska strafflagen inleddes den 25 februari 2018. De turkiska myndigheternas underlåtenhet att frige Kavala den 25 februari 2020 utgjorde därför en överträdelse av Turkiets strafflag.

| K. | Det faktum att Istanbuls chefsåklagare inte genomförde något nytt förhör med Kavala efter det att han gripits på nytt tyder på att det inte fanns några nya bevis för de anklagelser som lagts fram enligt artikel 309 i den turkiska strafflagen sedan beslutet ex officio att frige honom den 11 oktober 2019. Denna brist på nya bevis innebär att det inte fanns någon trovärdig grund för ett nytt gripande av Kavala på grundval av samma anklagelser. |
| --- | --- |

K.

Det faktum att Istanbuls chefsåklagare inte genomförde något nytt förhör med Kavala efter det att han gripits på nytt tyder på att det inte fanns några nya bevis för de anklagelser som lagts fram enligt artikel 309 i den turkiska strafflagen sedan beslutet ex officio att frige honom den 11 oktober 2019. Denna brist på nya bevis innebär att det inte fanns någon trovärdig grund för ett nytt gripande av Kavala på grundval av samma anklagelser.

| L. | Att på nytt gripa Kavala är en form av misshandel, enligt Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter, Dunja Mijatović. Vedergällningsbeslutet att på nytt gripa Kavala utgör en öppen kränkning av både nationell och internationell rätt. Hela processen mot Kavala har varit en följd av rättsliga manövrar och oegentligheter, präglad av politisk inblandning, med huvudsyftet att förlänga frihetsberövandet av Kavala. |
| --- | --- |

L.

Att på nytt gripa Kavala är en form av misshandel, enligt Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter, Dunja Mijatović. Vedergällningsbeslutet att på nytt gripa Kavala utgör en öppen kränkning av både nationell och internationell rätt. Hela processen mot Kavala har varit en följd av rättsliga manövrar och oegentligheter, präglad av politisk inblandning, med huvudsyftet att förlänga frihetsberövandet av Kavala.

| M. | Ett av alla irrationella beslut innebar att Gezi-målet mellan augusti 2021 och februari 2022 slogs samman med den så kallade Çarşı-rättegången, där de tilltalade också fick sina frikännanden upphävda. Den domare som var ordförande för Istanbuls 30:e brottmålsdomstol, Mahmut Başbuğ, och som begärde att målen skulle slås samman, var samma domare som undertecknade sammanslagningen vid den 13:e brottmålsdomstolen efter att tillfälligt ha utnämnts till denna domstol. Den 13:e brottmålsdomstolen beslutade senare, i februari 2022, att utan några uppenbara skäl på nytt dela upp målen. En av domarna som ingick i den dömande sammansättningen vid den 13:e brottmålsdomstolen för rättegången den 25 april 2022, Murat Bircan, ansökte 2018 om att bli kandidat till nationalförsamlingen för det styrande partiet. |
| --- | --- |

M.

Ett av alla irrationella beslut innebar att Gezi-målet mellan augusti 2021 och februari 2022 slogs samman med den så kallade Çarşı-rättegången, där de tilltalade också fick sina frikännanden upphävda. Den domare som var ordförande för Istanbuls 30:e brottmålsdomstol, Mahmut Başbuğ, och som begärde att målen skulle slås samman, var samma domare som undertecknade sammanslagningen vid den 13:e brottmålsdomstolen efter att tillfälligt ha utnämnts till denna domstol. Den 13:e brottmålsdomstolen beslutade senare, i februari 2022, att utan några uppenbara skäl på nytt dela upp målen. En av domarna som ingick i den dömande sammansättningen vid den 13:e brottmålsdomstolen för rättegången den 25 april 2022, Murat Bircan, ansökte 2018 om att bli kandidat till nationalförsamlingen för det styrande partiet.

| N. | Den 10 december 2019 fastslog Europadomstolen att frihetsberövandet av Kavala stred mot artikel 5.1 i Europakonventionen på grund av avsaknad av skälig misstanke, mot artikel 5.4 i konventionen på grund av att författningsdomstolen inte gjort någon snabb rättslig prövning, och mot artikel 18 i konventionen, jämförd med artikel 5.1 i konventionen, på grund av att frihetsberövandet var politiskt motiverat, i syfte att ha en avskräckande effekt på människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

N.

Den 10 december 2019 fastslog Europadomstolen att frihetsberövandet av Kavala stred mot artikel 5.1 i Europakonventionen på grund av avsaknad av skälig misstanke, mot artikel 5.4 i konventionen på grund av att författningsdomstolen inte gjort någon snabb rättslig prövning, och mot artikel 18 i konventionen, jämförd med artikel 5.1 i konventionen, på grund av att frihetsberövandet var politiskt motiverat, i syfte att ha en avskräckande effekt på människorättsförsvarare.

| O. | Europadomstolens dom avser både anklagelserna mot Kavala enligt artikel 312 i den turkiska strafflagen för hans påstådda inblandning i protesterna i Geziparken och de anklagelser som riktats mot honom enligt artikel 309 i denna lag för hans påstådda inblandning i den misslyckade kuppen den 15 juli 2016. |
| --- | --- |

O.

Europadomstolens dom avser både anklagelserna mot Kavala enligt artikel 312 i den turkiska strafflagen för hans påstådda inblandning i protesterna i Geziparken och de anklagelser som riktats mot honom enligt artikel 309 i denna lag för hans påstådda inblandning i den misslyckade kuppen den 15 juli 2016.

| P. | I Europadomstolens dom begärdes att de turkiska myndigheterna skulle se till att Kavala omedelbart frigavs. Trots Europadomstolens bindande dom från 2019 och två interimsresolutioner från Europarådets ministerkommitté av den 2 december 2021 och den 2 februari 2022, som innebar att överträdelseförfaranden inleddes mot Turkiet för vägran att genomföra den rättsligt bindande domen från Europadomstolen och omedelbart frige Kavala, har det inte gjorts några framsteg mot att frige honom, vilket har ökat EU:s oro över det turkiska rättsväsendets efterlevnad av internationella normer och EU-normer. |
| --- | --- |

P.

I Europadomstolens dom begärdes att de turkiska myndigheterna skulle se till att Kavala omedelbart frigavs. Trots Europadomstolens bindande dom från 2019 och två interimsresolutioner från Europarådets ministerkommitté av den 2 december 2021 och den 2 februari 2022, som innebar att överträdelseförfaranden inleddes mot Turkiet för vägran att genomföra den rättsligt bindande domen från Europadomstolen och omedelbart frige Kavala, har det inte gjorts några framsteg mot att frige honom, vilket har ökat EU:s oro över det turkiska rättsväsendets efterlevnad av internationella normer och EU-normer.

| Q. | Det turkiska styrande partiet har upprepade gånger urholkat rättsstatsprincipen och demokratiska normer och människorättsnormer, och gjort frekventa tillslag mot politiska motståndare och människorättsförsvarare som ofta anklagats för brett definierad terrorism. |
| --- | --- |

Q.

Det turkiska styrande partiet har upprepade gånger urholkat rättsstatsprincipen och demokratiska normer och människorättsnormer, och gjort frekventa tillslag mot politiska motståndare och människorättsförsvarare som ofta anklagats för brett definierad terrorism.

| R. | Efter uttalanden av flera EU-medlemsstater där de fördömde Kavalas fortsatta frihetsberövande hotade Turkiet att förklara tio av dessa länders ambassadörer persona non grata. |
| --- | --- |

R.

Efter uttalanden av flera EU-medlemsstater där de fördömde Kavalas fortsatta frihetsberövande hotade Turkiet att förklara tio av dessa länders ambassadörer persona non grata.

| S. | Som EU-kandidatland är Turkiet skyldigt att upprätthålla de strängaste normerna med avseende på demokrati, inbegripet respekt för de mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen, grundläggande friheter och den universella rätten till en rättvis rättegång och strikt respekt för principen om oskuldspresumtion och rätten till ett korrekt rättsförfarande. |
| --- | --- |

S.

Som EU-kandidatland är Turkiet skyldigt att upprätthålla de strängaste normerna med avseende på demokrati, inbegripet respekt för de mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen, grundläggande friheter och den universella rätten till en rättvis rättegång och strikt respekt för principen om oskuldspresumtion och rätten till ett korrekt rättsförfarande.

| T. | Turkiet har varit medlem i Europarådet sedan den 9 augusti 1949, vilket innebär att landet är bundet av Europakonventionen och Europadomstolens domar. |
| --- | --- |

T.

Turkiet har varit medlem i Europarådet sedan den 9 augusti 1949, vilket innebär att landet är bundet av Europakonventionen och Europadomstolens domar.

| 1. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag den dom som nyligen avkunnades av Istanbuls 13:e brottmålsdomstol, som innebar att Osman Kavala dömdes till ett strängare livstidsstraff efter mer än fyra och ett halvt års orättvist, olagligt och illegitimt frihetsberövande och mindre än tre månader efter det att Europarådets ministerkommitté inlett överträdelseförfaranden mot Turkiet för vägran att genomföra Europadomstolens rättsligt bindande dom. Parlamentet anser att han har dömts efter ogrundade anklagelser med det bakomliggande syftet att tysta honom som människorättsförsvarare och avskräcka kritiska röster i Turkiet. Parlamentet fördömer också domarna mot medtilltalade Mücella Yapıcı, Can Atalay, Tayfun Kahraman, Ali Hakan Altınay, Yiğit Ali Ekmekçi, Çiğdem Mater Utku och Mine Özerden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet vill se att Osman Kavala omedelbart och villkorslöst friges i enlighet med Europadomstolens dom från 2019, att alla anklagelser mot honom omedelbart läggs ned och att hans rättigheter och friheter garanteras fullt ut samt att de övriga sju tilltalade i målet omedelbart friges. Parlamentet fördömer att Osman Kavala kontinuerligt har frihetsberövats sedan oktober 2017 och uppmanar Turkiet att agera i enlighet med sina internationella och inhemska skyldigheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin fulla solidaritet med Osman Kavala, de övriga tilltalade i Gezi-rättegången och deras familjer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet är djupt oroat över den pågående försämringen av de grundläggande rättigheterna och friheterna och rättsstatsprincipen i Turkiet, särskilt efter den misslyckade kuppen. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att upphöra med de rättsliga trakasserierna av människorättsförsvarare, akademiker, journalister, andliga ledare och advokater. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet som medlem av Europarådet att fullt ut genomföra alla domar från Europadomstolen i enlighet med artikel 46 i Europakonventionen, en ovillkorlig skyldighet som följer av Turkiets medlemskap i Europarådet och som är inskriven i Turkiets konstitution. Parlamentet betonar att Turkiets vägran att genomföra Europadomstolens dom i Osman Kavalas rättsfall ytterligare ökar EU:s oro över det turkiska rättsväsendets efterlevnad av internationella och europeiska normer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet fördömer och beklagar de fortsatta ansträngningarna och försöken att förlänga fängslandet av Kavala, trots att det inte finns några trovärdiga eller konkreta bevis, genom en rad komplexa rättsliga taktiker för kringgående, bland annat sammanslagning och uppdelning av ärendeakter och ständiga oegentligheter i strid med normerna för en rättvis rättegång och i politiskt syfte. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet är bestört över att Istanbuls 13:e brottmålsdomstol dömde Osman Kavala till ett strängare livstidsstraff för att han påståtts ha försökt störta regeringen med våld, i uppenbar strid med det faktum att Europadomstolen redan hade avfärdat denna anklagelse i sina domar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar de återkommande beslut som Europarådets ministerkommitté fattat om att begära att Kavala släpps på fri fot, som kulminerade i det historiska inledandet av överträdelseförfaranden mot Turkiet genom interimsresolutioner i december 2021 och februari 2022 om landets vägran att följa Europadomstolens slutliga dom. Parlamentet noterar att överträdelseförfarandena mot Turkiet belyser allvaret i Turkiets åsidosättande av sina skyldigheter som medlem av Europarådet och som EU-kandidatland. Parlamentet uppmanar Europarådets ministerkommitté att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att Turkiets regering genomför Europadomstolens dom utan ytterligare dröjsmål. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet fördömer de turkiska myndigheternas förnedrande och omänskliga behandling av Kavala, som kränker hans rättigheter enligt Europakonventionen, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och Turkiets inhemska lagstiftning, samt hans mänskliga värdighet enligt artikel 17 i Republiken Turkiets konstitution. Parlamentet uppmanar Turkiet att avstå från ytterligare hot mot honom och att garantera hans mänskliga rättigheter i enlighet med den turkiska konstitutionen, EU-rätten och internationell rätt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet fördömer beslutet av Turkiets råd för domare och åklagare att inleda en utredning av de tre domare som kategoriskt och otvetydigt frikände Kavala. Parlamentet är bestört över att se hur den tidigare biträdande allmänna åklagaren i Istanbul, Hasan Yılmaz, som var ansvarig för det andra åtalet mot Kavala, därefter utnämndes till biträdande justitieminister och ordinarie (ex officio) medlem i rådet för domare och åklagare. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över incidenter som tyder på en tydlig inblandning från regeringens sida i rättsliga frågor i samband med åtalet mot Kavala. Parlamentet är djupt oroat över att det turkiska rättsväsendet och de turkiska myndigheterna åsidosätter Europadomstolens domar och att delar av rättsväsendet i allt högre grad åsidosätter den turkiska författningsdomstolens domar. Parlamentet insisterar på att de turkiska myndigheterna vidtar alla tänkbara åtgärder för att ta itu med den nuvarande allvarliga situationen inom rättsväsendet och återupprätta dess oberoende i enlighet med artikel 6 i Europakonventionen, genom att säkerställa opartiskheten hos alla turkiska rättsliga organ och skydda dem mot politisk inblandning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att ta upp fallet Kavala och alla andra fall med bland annat människorättsförsvarare, advokater, journalister, politiker och akademiker som är föremål för godtyckliga frihetsberövanden med sina turkiska samtalspartner och att ge diplomatiskt och politiskt stöd till dem, bland annat bevaka rättegångar och rättsfall. Parlamentet uppmanar en delegation från Europaparlamentet att närvara vid rättegången mot Kavala och hans medtilltalade, om den fortsätter. Parlamentet noterar möjligheten att överklaga det senaste domstolsavgörandet vid den turkiska kassationsdomstolen och författningsdomstolen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka användningen av krisstöd till människorättsförsvarare och att se till att EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker att Kavala och andra turkiska medborgare i liknande situationer vid behov kan beviljas politisk asyl i EU. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar att i och med beslutet att öppet ifrågasätta Europadomstolens bindande domar i fallet Osman Kavala m.fl. har den nuvarande turkiska regeringen avsiktligt förstört alla förhoppningar om att under rådande omständigheter återuppta landets EU-anslutningsprocess eller öppna nya kapitel och avsluta öppna kapitel. Parlamentet påminner Europeiska rådet om att alla förbättringar av de officiella förbindelserna mellan EU och Turkiet, och alla framsteg på den positiva agenda som erbjuds i Europeiska rådets slutsatser från juni 2021, mars 2021 och december 2020, bör vara beroende av en verklig förbättring av situationen för de medborgerliga och mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen i Turkiet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Turkiets president, regering och parlament, och begär att denna resolution ska översättas till turkiska. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT C 15, 12.1.2022, s. 81.

(2)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 247.

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/117 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/117

---

P9_TA(2022)0200

Rapporter om fortsatta organstölder i Kina

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om rapporterna om fortsatt organskörd i Kina (2022/2657(RSP))

(2022/C 465/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om förbindelserna mellan EU och Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om förbindelserna mellan EU och Kina,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2013 om organskörden i Kina (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2013 om organskörden i Kina (1),

| — | med beaktande av studien Proceedings of the Workshop on ”Organ Harvesting in China”, som offentliggjordes av generaldirektoratet för intern politik den 12 april 2016 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Proceedings of the Workshop on ”Organ Harvesting in China”, som offentliggjordes av generaldirektoratet för intern politik den 12 april 2016 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/53/EU av den 7 juli 2010 om kvalitets- och säkerhetsnormer för mänskliga organ avsedda för transplantation (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/53/EU av den 7 juli 2010 om kvalitets- och säkerhetsnormer för mänskliga organ avsedda för transplantation (3),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948 och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna från 2009, särskilt artikel 3 om människans rätt till integritet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948 och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna från 2009, särskilt artikel 3 om människans rätt till integritet,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, vilken ratificerades av Kina den 4 oktober 1988, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, vilken ratificerades av Kina den 4 oktober 1988,

| — | med beaktande av Europarådets konvention mot handel med mänskliga organ, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention mot handel med mänskliga organ,

| — | med beaktande av Istanbuldeklarationen om organhandel och transplantationsturism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Istanbuldeklarationen om organhandel och transplantationsturism,

| — | med beaktande av konventionen om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord (genocide), vilken ratificerades av Kina 1949, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord (genocide), vilken ratificerades av Kina 1949,

| — | med beaktande av uttalandet av den 14 juni 2021 från FN:s människorättsexperter om rapporter om påstådd organskörd riktad mot minoriteter i Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 14 juni 2021 från FN:s människorättsexperter om rapporter om påstådd organskörd riktad mot minoriteter i Kina,

| — | med beaktande av den utfrågning om organskörd i Kina som anordnades av underutskottet för mänskliga rättigheter den 29 november 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den utfrågning om organskörd i Kina som anordnades av underutskottet för mänskliga rättigheter den 29 november 2021,

| — | med beaktande av den slutliga domen av den 1 mars 2020 från den oberoende domstolen om påtvingad organskörd från samvetsfångar i Kina (Kinatribunalen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den slutliga domen av den 1 mars 2020 från den oberoende domstolen om påtvingad organskörd från samvetsfångar i Kina (Kinatribunalen),

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Främjandet av och respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten står i centrum för EU:s förbindelser med Kina, i överensstämmelse med EU:s åtagande att upprätthålla dessa värden i sina yttre åtgärder och Kinas åtagande att följa dem i sin egen utveckling och i sitt internationella samarbete. |
| --- | --- |

A.

Främjandet av och respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten står i centrum för EU:s förbindelser med Kina, i överensstämmelse med EU:s åtagande att upprätthålla dessa värden i sina yttre åtgärder och Kinas åtagande att följa dem i sin egen utveckling och i sitt internationella samarbete.

| B. | Sedan president Xi Jinping kom till makten i mars 2013 har människorättssituationen i Kina fortsatt att försämras. Den kinesiska regeringen har blivit alltmer avogt stämd mot mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

B.

Sedan president Xi Jinping kom till makten i mars 2013 har människorättssituationen i Kina fortsatt att försämras. Den kinesiska regeringen har blivit alltmer avogt stämd mot mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen.

| C. | Varje år genomförs 10 000 olagliga transplantationer av mänskliga organ i hela världen. Enligt Världshälsoorganisationen (WHO) genererar handeln med mänskliga organ mer än 1 miljard euro i vinster per år. |
| --- | --- |

C.

Varje år genomförs 10 000 olagliga transplantationer av mänskliga organ i hela världen. Enligt Världshälsoorganisationen (WHO) genererar handeln med mänskliga organ mer än 1 miljard euro i vinster per år.

| D. | I Folkrepubliken Kina ligger frivilliga organdonationer på extremt låga nivåer beroende på traditionella föreställningar. Landet införde 1984 bestämmelser som tillät organskörd från avrättade fångar. Kina förklarade att landet slutat använda organ från avrättade fångar 2015 och lanserat ett nationellt donationssystem, dock utan att någonsin helt förbjuda denna praxis, som fortfarande är laglig. |
| --- | --- |

D.

I Folkrepubliken Kina ligger frivilliga organdonationer på extremt låga nivåer beroende på traditionella föreställningar. Landet införde 1984 bestämmelser som tillät organskörd från avrättade fångar. Kina förklarade att landet slutat använda organ från avrättade fångar 2015 och lanserat ett nationellt donationssystem, dock utan att någonsin helt förbjuda denna praxis, som fortfarande är laglig.

| E. | Det kinesiska systemet för organtransplantation är inte förenligt med WHO:s krav på öppenhet och spårbarhet vid tillvaratagande av organ, och Folkrepubliken Kinas regering har motsatt sig en oberoende granskning av systemet. Etisk organdonation förutsätter fritt och informerat samtycke. |
| --- | --- |

E.

Det kinesiska systemet för organtransplantation är inte förenligt med WHO:s krav på öppenhet och spårbarhet vid tillvaratagande av organ, och Folkrepubliken Kinas regering har motsatt sig en oberoende granskning av systemet. Etisk organdonation förutsätter fritt och informerat samtycke.

| F. | Påtvingad organskörd måste förstås som att en person dödas utan sitt samtycke så att personens organ kan avlägsnas och transplanteras till en annan person. Denna praxis måste betraktas som en avskyvärd och oacceptabel kränkning av den grundläggande rätten till liv. |
| --- | --- |

F.

Påtvingad organskörd måste förstås som att en person dödas utan sitt samtycke så att personens organ kan avlägsnas och transplanteras till en annan person. Denna praxis måste betraktas som en avskyvärd och oacceptabel kränkning av den grundläggande rätten till liv.

| G. | FN:s kommitté mot tortyr och FN:s särskilda rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning har uttryckt oro över den påstådda organskörden från fångar, och har uppmanat Folkrepubliken Kinas regering att öka ansvarsskyldigheten och öppenheten inom systemet för organtransplantation och straffa dem som gjort sig skyldiga till missbruk. |
| --- | --- |

G.

FN:s kommitté mot tortyr och FN:s särskilda rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning har uttryckt oro över den påstådda organskörden från fångar, och har uppmanat Folkrepubliken Kinas regering att öka ansvarsskyldigheten och öppenheten inom systemet för organtransplantation och straffa dem som gjort sig skyldiga till missbruk.

| H. | Kinatribunalen (4) meddelade sin slutliga dom i mars 2020, med en slutsats om att påtvingad organskörd begåtts i många år i hela Kina i betydande omfattning och att Falun Gong-utövare hade varit en – och förmodligen den största – källan till organförsörjning. Den kinesiska regeringen vägrade att vittna inför tribunalen. |
| --- | --- |

H.

Kinatribunalen (4) meddelade sin slutliga dom i mars 2020, med en slutsats om att påtvingad organskörd begåtts i många år i hela Kina i betydande omfattning och att Falun Gong-utövare hade varit en – och förmodligen den största – källan till organförsörjning. Den kinesiska regeringen vägrade att vittna inför tribunalen.

| I. | Det stora beroendet av avrättade och levande fångar som en källa till transplantationsorgan medför en lång rad oacceptabla kränkningar av mänskliga rättigheter och medicinsk etik. |
| --- | --- |

I.

Det stora beroendet av avrättade och levande fångar som en källa till transplantationsorgan medför en lång rad oacceptabla kränkningar av mänskliga rättigheter och medicinsk etik.

| J. | Enligt FN:s människorättsexperter i deras uttalande av den 10 juni 2021 finns det trovärdig information om att fångar från etniska, språkliga eller religiösa minoriteter i Kina har genomgått medicinska undersökningar, däribland blodprov och organundersökningar såsom ultraljud och röntgen, som är nödvändiga för att kontrollera överensstämmelser för organ för transplantation, utan sitt fria, frivilliga och informerade samtycke. |
| --- | --- |

J.

Enligt FN:s människorättsexperter i deras uttalande av den 10 juni 2021 finns det trovärdig information om att fångar från etniska, språkliga eller religiösa minoriteter i Kina har genomgått medicinska undersökningar, däribland blodprov och organundersökningar såsom ultraljud och röntgen, som är nödvändiga för att kontrollera överensstämmelser för organ för transplantation, utan sitt fria, frivilliga och informerade samtycke.

| K. | FN:s människorättsexperter har tidigare tagit upp frågan med den kinesiska regeringen under 2006 och 2007. I den kinesiska regeringens svar saknades uppgifter, såsom information om vilka källor till organ som används för transplantationer eller system för informationsutbyte som skulle ha kunnat bidra till att identifiera och skydda offer för människohandel och till en effektiv utredning och lagföring av människohandlare. |
| --- | --- |

K.

FN:s människorättsexperter har tidigare tagit upp frågan med den kinesiska regeringen under 2006 och 2007. I den kinesiska regeringens svar saknades uppgifter, såsom information om vilka källor till organ som används för transplantationer eller system för informationsutbyte som skulle ha kunnat bidra till att identifiera och skydda offer för människohandel och till en effektiv utredning och lagföring av människohandlare.

| L. | Den kinesiska regeringen har förnekat anklagelserna om organskörd, särskilt genom sitt svar till kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, och har upprepade gånger och kategoriskt förnekat att Falun Gong-utövare har dödats för sina organ. |
| --- | --- |

L.

Den kinesiska regeringen har förnekat anklagelserna om organskörd, särskilt genom sitt svar till kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, och har upprepade gånger och kategoriskt förnekat att Falun Gong-utövare har dödats för sina organ.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över rapporterna om ihållande, systematisk, omänsklig och statligt sanktionerad organskörd från fångar i Folkrepubliken Kina, och mer specifikt från Falun Gong-utövare och andra minoriteter såsom uigurer, tibetaner och kristna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att Kina har ratificerat konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som föreskriver ett absolut och undantagslöst förbud mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att organskörden från levande fångar i dödscell och samvetsfångar i Folkrepubliken Kina kan utgöra brott mot mänskligheten, enligt definitionen i artikel 7 i Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet uppmanar med kraft Folkrepubliken Kina att underteckna och ansluta sig till Romstadgan. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att snabbt reagera på påståendena om organskörd och att tillåta oberoende övervakning genom internationella människorättsmekanismer, däribland kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över bristen på oberoende tillsyn över huruvida fångar eller frihetsberövade ger giltigt samtycke till organdonation. Parlamentet fördömer bristen på information från de kinesiska myndigheterna om rapporter om att familjer till avlidna frihetsberövade personer och fångar hindras göra anspråk på deras kroppar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att begära och säkerställa fritt och informerat samtycke från fångar eller frihetsberövade personer i samband med läkarundersökningar och att anta ett regelverk, i linje med internationella konventioner, för ett frivilligt och öppet system för organdonation. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att ta upp frågan om organskörd i Kina vid varje människorättsdialog. Parlamentet yrkar på att EU och dess medlemsstater offentligt ska fördöma missbruk av organtransplantationer i Kina. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra transplantationsturism till Kina från sina medborgares sida och att öka medvetenheten om denna fråga bland de medborgare som reser till Kina. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar besöket av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter Michelle Bachelet i Kina. Parlamentet uppmanar med kraft FN att fortsätta sin utredning av organhandel under detta besök. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att ta upp frågan om påtvingad organskörd i sina kontakter med tredjeländer, särskilt med sina partner i Gulfregionen, där kinesiska transplantationscentrum har annonserat ”halalorgan” från uigurer och muslimska minoriteter i Kina. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Kina att fullt ut uppfylla WHO:s krav på transparens och spårbarhet i förfaranden för tillvaratagande av organ. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att deras konventioner och samarbetsavtal med tredjeländer, däribland Kina, på hälso- och forskningsområdet respekterar EU:s etiska principer när det gäller organdonation och användning för vetenskapliga ändamål av delar och produkter från människokroppen. Parlamentet uppmanar de berörda institutionerna i medlemsstaterna att utvärdera och se över villkoren för sitt samarbete med kinesiska institutioner om transplantationsmedicin, forskning och utbildning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet kräver att de kinesiska myndigheterna låter FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och mandatinnehavarna i de särskilda förfaranden som FN:s råd för mänskliga rättigheter tillämpar få öppet, obehindrat och meningsfullt tillträde för att besöka Xinjiang. Parlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att samarbeta med FN-organisationerna i denna fråga. Parlamentet uppmanar med kraft FN:s råd för mänskliga rättigheter att prioritera frågan om påtvingad organskörd. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Folkrepubliken Kinas regering och parlament och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT C 468, 15.12.2016, s. 208.

(2)  Studien Proceedings of the Workshop ”Organ harvesting in China”, Europaparlamentet, generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning A – Ekonomisk politik och vetenskapspolitik, den 12 april 2016.

(3)  EUT L 207, 6.8.2010, s. 14.

(4)  https://chinatribunal.com/

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/120

---

P9_TA(2022)0201

De fortsatta tillslagen mot den politiska oppositionen i Kambodja

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om de fortsatta tillslagen mot den politiska oppositionen i Kambodja (2022/2658(RSP))

(2022/C 465/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kambodja, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kambodja,

| — | med beaktande av tidigare rapporter och uttalanden från FN:s särskilda rapportör om människorättssituationen i Kambodja, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tidigare rapporter och uttalanden från FN:s särskilda rapportör om människorättssituationen i Kambodja,

| — | med beaktande av kommissionens beslut av den 12 februari 2020 att dra tillbaka en del av de tullförmåner som beviljats Kambodja inom ramen för EU:s handelsordning ”allt utom vapen” från och med den 12 augusti 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut av den 12 februari 2020 att dra tillbaka en del av de tullförmåner som beviljats Kambodja inom ramen för EU:s handelsordning ”allt utom vapen” från och med den 12 augusti 2020,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten,

| — | med beaktande av uttalandet av den 29 mars 2022 från EU:s delegation vid FN om interaktiva dialoger med den särskilda rapportören om Kambodja vid det 49:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 29 mars 2022 från EU:s delegation vid FN om interaktiva dialoger med den särskilda rapportören om Kambodja vid det 49:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av resolution 48/23 av den 11 oktober 2021 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om rådgivningstjänster och tekniskt bistånd till Kambodja, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 48/23 av den 11 oktober 2021 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om rådgivningstjänster och tekniskt bistånd till Kambodja,

| — | med beaktande av de avslutande iakttagelserna av den 30 mars 2022 från FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna om den tredje återkommande rapporten om Kambodja, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de avslutande iakttagelserna av den 30 mars 2022 från FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna om den tredje återkommande rapporten om Kambodja,

| — | med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Kambodja, som undertecknades i Luxemburg den 29 april 1997 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Kambodja, som undertecknades i Luxemburg den 29 april 1997 (1),

| — | med beaktande av det övergripande fredsavtalet för Kambodja av den 23 oktober 1991, särskilt artikel 15, som innehåller ett åtagande att upprätthålla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i Kambodja, även från de internationella signatärernas sida, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det övergripande fredsavtalet för Kambodja av den 23 oktober 1991, särskilt artikel 15, som innehåller ett åtagande att upprätthålla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i Kambodja, även från de internationella signatärernas sida,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948 och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948 och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 16 november 2017 tillkännagav högsta domstolen i Kambodja att det största oppositionspartiet, Kambodjas nationella räddningsparti (CNRP), skulle upplösas. |
| --- | --- |

A.

Den 16 november 2017 tillkännagav högsta domstolen i Kambodja att det största oppositionspartiet, Kambodjas nationella räddningsparti (CNRP), skulle upplösas.

| B. | Sedan högsta domstolen upplöste CNRP inför valet 2018 har Kambodjas regering genomfört tillslag mot medlemmar av den politiska oppositionen, vilket tvingat dessa medlemmar att gå i exil på grund av rädsla för godtyckliga gripanden eller repressalier. Regeringens tillslag mot oberoende medier, det civila samhällets organisationer och den politiska oppositionen började under 2017 och fortsatte under 2021 och 2022. |
| --- | --- |

B.

Sedan högsta domstolen upplöste CNRP inför valet 2018 har Kambodjas regering genomfört tillslag mot medlemmar av den politiska oppositionen, vilket tvingat dessa medlemmar att gå i exil på grund av rädsla för godtyckliga gripanden eller repressalier. Regeringens tillslag mot oberoende medier, det civila samhällets organisationer och den politiska oppositionen började under 2017 och fortsatte under 2021 och 2022.

| C. | Premiärminister Hun Sen har suttit vid makten nästan oavbrutet i 37 år, och det styrande kambodjanska folkpartiet har absolut makt över staten och de lagstiftande organen. |
| --- | --- |

C.

Premiärminister Hun Sen har suttit vid makten nästan oavbrutet i 37 år, och det styrande kambodjanska folkpartiet har absolut makt över staten och de lagstiftande organen.

| D. | Det ska hållas kommunalval i Kambodja i juni 2022 och nästa parlamentsval förväntas äga rum i juli 2023. Inför kommunalvalet i juni 2022 och följande års nationella val har situationen för de mänskliga rättigheterna i Kambodja nått ett krisläge, där regeringen intensifierat sina tillslag mot den politiska oppositionen, journalister, oberoende medier och det civila samhället med förevändningen att det handlar om covid-19-åtgärder. Kambodjas nationella valkommitté har strukit över 100 kandidater från oppositionspartiet Candlelight (2) från förteckningen över dem som ställer upp i landets kommunalval den 5 juni 2022. |
| --- | --- |

D.

Det ska hållas kommunalval i Kambodja i juni 2022 och nästa parlamentsval förväntas äga rum i juli 2023. Inför kommunalvalet i juni 2022 och följande års nationella val har situationen för de mänskliga rättigheterna i Kambodja nått ett krisläge, där regeringen intensifierat sina tillslag mot den politiska oppositionen, journalister, oberoende medier och det civila samhället med förevändningen att det handlar om covid-19-åtgärder. Kambodjas nationella valkommitté har strukit över 100 kandidater från oppositionspartiet Candlelight (2) från förteckningen över dem som ställer upp i landets kommunalval den 5 juni 2022.

| E. | Efter att ha utfärdat kallelser till domstol i november 2020 inledde myndigheterna massrättegångar under 2021 mot mer än 100 medlemmar av oppositionen och människorättsförsvarare för att de utövat sin rätt till yttrandefrihet och frihet att delta i fredliga sammankomster. De oegentligheter som förekom i dessa rättegångar var bland annat brist på trovärdiga bevis, en kränkning av rätten till en rättvis rättegång och garantier för ett korrekt rättsförfarande samt rättegångar där den berörda personen inte var närvarande för flera av de tilltalade, i strid med garantierna för de mänskliga rättigheterna. För närvarande sitter mer än 60 människorättsförsvarare i fängelse, däribland fackföreningsledare och miljöaktivister. |
| --- | --- |

E.

Efter att ha utfärdat kallelser till domstol i november 2020 inledde myndigheterna massrättegångar under 2021 mot mer än 100 medlemmar av oppositionen och människorättsförsvarare för att de utövat sin rätt till yttrandefrihet och frihet att delta i fredliga sammankomster. De oegentligheter som förekom i dessa rättegångar var bland annat brist på trovärdiga bevis, en kränkning av rätten till en rättvis rättegång och garantier för ett korrekt rättsförfarande samt rättegångar där den berörda personen inte var närvarande för flera av de tilltalade, i strid med garantierna för de mänskliga rättigheterna. För närvarande sitter mer än 60 människorättsförsvarare i fängelse, däribland fackföreningsledare och miljöaktivister.

| F. | I mars 2021 befanns nio högt uppsatta partiledare, däribland Sam Rainsy, i sin utevaro skyldiga till ”försök att begå ett brott” och ”angrepp” enligt artiklarna 27 och 451 i strafflagen, och dömdes till 25 års fängelse. Sam Rainsy, Mu Sochua och andra oppositionspolitiker dömdes i sin utevaro, eftersom de inte tilläts återvända till Kambodja för att försvara sig inför domstol. |
| --- | --- |

F.

I mars 2021 befanns nio högt uppsatta partiledare, däribland Sam Rainsy, i sin utevaro skyldiga till ”försök att begå ett brott” och ”angrepp” enligt artiklarna 27 och 451 i strafflagen, och dömdes till 25 års fängelse. Sam Rainsy, Mu Sochua och andra oppositionspolitiker dömdes i sin utevaro, eftersom de inte tilläts återvända till Kambodja för att försvara sig inför domstol.

| G. | Medan andra rättegångar hölls sköts rättegången mot Kem Sokha, som försatts på fri fot enligt restriktiva borgensvillkor, upp i nästan två år trots upprepade krav på att den skulle återupptas. Hans rättegång återupptogs i januari 2022, men utan någon avslutning i sikte, vilket gör att politikern fråntas sin grundläggande rätt till politiskt deltagande. |
| --- | --- |

G.

Medan andra rättegångar hölls sköts rättegången mot Kem Sokha, som försatts på fri fot enligt restriktiva borgensvillkor, upp i nästan två år trots upprepade krav på att den skulle återupptas. Hans rättegång återupptogs i januari 2022, men utan någon avslutning i sikte, vilket gör att politikern fråntas sin grundläggande rätt till politiskt deltagande.

| H. | Ledaren för CNRP, Kem Sokha, greps i september 2017 och utsätts fortfarande för falska anklagelser för förräderi. |
| --- | --- |

H.

Ledaren för CNRP, Kem Sokha, greps i september 2017 och utsätts fortfarande för falska anklagelser för förräderi.

| I. | Den 17 mars 2022 dömde distriktsdomstolen i Phnom Penh politiska motståndare till det styrande partiet till fängelsestraff på mellan 5 och 10 år, utan borgen. Den 17 mars 2022 dömde distriktsdomstolen i Phnom Penh 20 oppositionspolitiker och oppositionsaktivister på grundval av vaga anklagelser om ”uppvigling” och ”konspiration” till långa fängelsestraff. |
| --- | --- |

I.

Den 17 mars 2022 dömde distriktsdomstolen i Phnom Penh politiska motståndare till det styrande partiet till fängelsestraff på mellan 5 och 10 år, utan borgen. Den 17 mars 2022 dömde distriktsdomstolen i Phnom Penh 20 oppositionspolitiker och oppositionsaktivister på grundval av vaga anklagelser om ”uppvigling” och ”konspiration” till långa fängelsestraff.

| J. | I november 2021 tvingades Veourn Veasna, Voeung Samnang och Lanh Thavry, alla CNRP-anhängare och erkända flyktingar av FN:s högkommissarie för flyktingar, att återvända till Kambodja från Thailand och häktades sedan för uppvigling och brott mot covid-19-lagen. |
| --- | --- |

J.

I november 2021 tvingades Veourn Veasna, Voeung Samnang och Lanh Thavry, alla CNRP-anhängare och erkända flyktingar av FN:s högkommissarie för flyktingar, att återvända till Kambodja från Thailand och häktades sedan för uppvigling och brott mot covid-19-lagen.

| K. | I augusti 2021 dömdes fackföreningsledaren Rong Chhun för ”uppvigling till brott eller social oro”, tillsammans med tidigare medlemmar av den politiska oppositionen, Sar Kanika och Ton Nimol, med domar på mellan 20 månader och 2 år och höga bötesstraff på 400 miljoner riel (nästan 95 000 EUR). I november 2021 frigavs Rong Chhun, Sar Kanika, Ton Nimol och andra aktivister som hade gripits samtidigt. Deras domar sköts upp och de har varit frigivna sedan dess . Kvinnor som deltar i fredliga strejker har upprepade gånger och på ett oproportionerligt sätt utsatts för regeringens försök att skingra dem. |
| --- | --- |

K.

I augusti 2021 dömdes fackföreningsledaren Rong Chhun för ”uppvigling till brott eller social oro”, tillsammans med tidigare medlemmar av den politiska oppositionen, Sar Kanika och Ton Nimol, med domar på mellan 20 månader och 2 år och höga bötesstraff på 400 miljoner riel (nästan 95 000 EUR). I november 2021 frigavs Rong Chhun, Sar Kanika, Ton Nimol och andra aktivister som hade gripits samtidigt. Deras domar sköts upp och de har varit frigivna sedan dess . Kvinnor som deltar i fredliga strejker har upprepade gånger och på ett oproportionerligt sätt utsatts för regeringens försök att skingra dem.

| L. | Över 60 dokumenterade politiska fångar sitter häktade, medan företrädare för den politiska oppositionen, samhällsaktivister och fackföreningsmedlemmar grips, frihetsberövas och hålls olagligen fängslade. Sedan 2015 har antalet fångar i kambodjanska fängelser mer än fördubblats, och enligt regeringssiffror sitter för närvarande 38 977 personer i kambodjanska fängelser med en officiell kapacitet på 8 804. Denna dramatiska överbeläggning utgör en allvarlig kränkning av fångarnas rättigheter, vilka ofta inte har tillgång till rent vatten eller sjukvård. Regeringen har inte heller vidtagit tillräckliga åtgärder för att förhindra större utbrott av covid-19 bland fångarna. |
| --- | --- |

L.

Över 60 dokumenterade politiska fångar sitter häktade, medan företrädare för den politiska oppositionen, samhällsaktivister och fackföreningsmedlemmar grips, frihetsberövas och hålls olagligen fängslade. Sedan 2015 har antalet fångar i kambodjanska fängelser mer än fördubblats, och enligt regeringssiffror sitter för närvarande 38 977 personer i kambodjanska fängelser med en officiell kapacitet på 8 804. Denna dramatiska överbeläggning utgör en allvarlig kränkning av fångarnas rättigheter, vilka ofta inte har tillgång till rent vatten eller sjukvård. Regeringen har inte heller vidtagit tillräckliga åtgärder för att förhindra större utbrott av covid-19 bland fångarna.

| M. | Enligt rapporter har fem kandidater från partiet Candlelight fängslats under de senaste två månaderna. Andra kandidater har tvingats dra tillbaka sina kandidaturer för att undvika falska åtal för anklagelser såsom sammansvärjning. Regeringen har tidigare använt liknande anklagelser för att göra sig kvitt oppositionspartier och oppositionskandidater. Under 2021 vägrade myndigheterna att registrera Kambodjas National Heart Party, vars ansvarige person nu är föremål för en utredning av inrikesministeriet. Under de senaste veckorna har den nationella valkommittén, som kontrolleras av Kambodjas folkparti, hindrat ett betydande antal kandidater från Candlelight från att ställa upp i det kommande valet. Ett antal domar har lett till att hela kandidatlistor har dragits in i 11 kommuner. |
| --- | --- |

M.

Enligt rapporter har fem kandidater från partiet Candlelight fängslats under de senaste två månaderna. Andra kandidater har tvingats dra tillbaka sina kandidaturer för att undvika falska åtal för anklagelser såsom sammansvärjning. Regeringen har tidigare använt liknande anklagelser för att göra sig kvitt oppositionspartier och oppositionskandidater. Under 2021 vägrade myndigheterna att registrera Kambodjas National Heart Party, vars ansvarige person nu är föremål för en utredning av inrikesministeriet. Under de senaste veckorna har den nationella valkommittén, som kontrolleras av Kambodjas folkparti, hindrat ett betydande antal kandidater från Candlelight från att ställa upp i det kommande valet. Ett antal domar har lett till att hela kandidatlistor har dragits in i 11 kommuner.

| N. | I mars 2021 antog regeringen en ny omfattande lag om åtgärder för att förhindra spridningen av covid-19 och andra allvarliga, farliga och smittsamma sjukdomar, vilken gör det möjligt att fastställa upp till 20 års fängelsestraff och andra oproportionerliga påföljder för överträdelser av covid-19-åtgärder. |
| --- | --- |

N.

I mars 2021 antog regeringen en ny omfattande lag om åtgärder för att förhindra spridningen av covid-19 och andra allvarliga, farliga och smittsamma sjukdomar, vilken gör det möjligt att fastställa upp till 20 års fängelsestraff och andra oproportionerliga påföljder för överträdelser av covid-19-åtgärder.

| O. | I februari 2021 antog regeringen ett underdekret som skärper kontrollen av internet och utvidgar online-övervakningen av internetanvändare som är kritiska mot regeringen. I mars 2022 meddelade regeringen att genomförandet av underdekretet skulle skjutas upp på obestämd tid. |
| --- | --- |

O.

I februari 2021 antog regeringen ett underdekret som skärper kontrollen av internet och utvidgar online-övervakningen av internetanvändare som är kritiska mot regeringen. I mars 2022 meddelade regeringen att genomförandet av underdekretet skulle skjutas upp på obestämd tid.

| 1. | Europaparlamentet fördömer åtalen, vilka iscensatts av premiärminister Hun Sen och hans kambodjanska folkparti, mot oppositionspolitiker, fackföreningsmedlemmar, människorättsförsvarare, journalister, miljöaktivister, studenter och andra för att de uttryckt sina åsikter, Parlamentet uppmanar Kambodjas premiärminister och hans regering att omedelbart sätta stopp för alla former av hot och trakasserier, inbegripet rättsliga trakasserier, mot medlemmar av oppositionen, fackföreningsmedlemmar, människorättsförsvarare, medier och aktörer i det civila samhället. Parlamentet uppmanar säkerhetsstyrkorna att avstå från onödigt och överdrivet våld mot dem som deltar i fredliga protester. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer upplösningen av CNRP och upprepar sitt krav på att anklagelserna mot Kem Sokha, Sam Rainsy, Mu Sochua och andra oppositionsföreträdare omedelbart ska läggas ned. De kambodjanska myndigheterna uppmanas med kraft att omedelbart frige alla samvetsfångar, liksom fångar som frihetsberövats för att ha utfört sitt legitima arbete eller utövat sina rättigheter, inbegripet journalister, människorättsförsvarare, miljöaktivister och fackföreningsmedlemmar. Parlamentet uppmanar de kambodjanska myndigheterna att genomföra oberoende utredningar av alla anklagelser om trakasserier, hot, godtyckliga gripanden och våldshandlingar och tortyr mot medlemmar av oppositionspartier och aktörer i det civila samhället, och att ställa förövarna inför rätta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att rättegångarna mot medlemmar av den politiska oppositionen, aktivister i det civila samhället, människorättsförsvarare, journalister och vanliga medborgare genomförs i strid med internationella normer för rättvisa rättegångar. Parlamentet uppmanar regeringen att reformera det politiserade rättsväsendet, säkra rätten till ett korrekt rättsförfarande för alla och omedelbart och villkorslöst frige alla politiska fångar. Parlamentet uppmanar de kambodjanska myndigheterna att garantera rättsväsendets fullständiga oberoende och opartiskhet och vidta effektiva rättsliga och andra åtgärder för att ta itu med den dramatiska överbeläggningen av fängelser, bland annat genom att sätta stopp för frihetsberövandena före rättegången. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de kambodjanska myndigheterna att se till att alla anklagelser om utomrättsliga avrättningar utreds snabbt och opartiskt, inbegripet fallen med Sin Khon och Kem Ley, och att förövarna lagförs. Parlamentet uppmanar de kambodjanska myndigheterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att förhindra och stoppa sådant dödande. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över tillbakagången för de mänskliga rättigheterna i Kambodja mot bakgrund av det kommande lokalvalet i juni 2022 och det nationella valet 2023, inbegripet restriktionerna mot oberoende rapportering, kriminaliseringen av yttrandefriheten och det faktiska förbudet mot fredliga sammankomster. De kambodjanska myndigheterna uppmanas med kraft att upphöra med alla olagliga begränsningar av människors deltagande i offentliga angelägenheter och att se till att alla politiska partier kan genomföra en jämlik, fri och transparent valkampanj, med början i det kommande kommunalvalet den 5 juni 2022 och i det nationella valet i juli 2023. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är djupt oroat över regeringens online-övervakning och hot mot yttrandefriheten och rätten till personlig integritet. Parlamentet uppmanar de kambodjanska myndigheterna att avskaffa lagen från februari 2022 om en nationell internetportal, som gör det möjligt för regeringen att övervaka all internetverksamhet och driva rättsliga förfaranden mot personer som rapporterar om statliga eller polisiära åtgärder. Parlamentet uppmanar Kambodjas regering att upphäva alla repressiva lagar, särskilt lagen om politiska partier, fackföreningslagen och all annan lagstiftning som begränsar yttrandefriheten och de politiska friheterna, och de lagar som inte är helt i linje med internationella normer och Kambodjas internationella skyldigheter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över de intensifierade tillslagen mot miljöaktivister, däribland markrättsaktivister, som varit särskilt utsatta i nyligen genomförda massrättegångar. I detta sammanhang beklagar parlamentet djupt den rapporterade ökning av olaglig avverkning i Kambodjas skyddade skogar som ägt rum under pandemin, och uppmanar EU och medlemsstaterna att främja internationell samordning för att förhindra att otillåtna varor exporteras olagligt från Kambodja. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner EU-baserade företag om behovet av att genomföra en grundlig due diligence-granskning i fråga om mänskliga rättigheter och miljö och att se till att det inte finns några band till politiska ledare eller ledare för de säkerhetsstyrkor som är ansvariga för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och upplösning och fortsatt förtryck av oppositionen i Kambodja, eller till enheter som ägs eller kontrolleras av dessa ledare eller enheter som drar nytta av olaglig avverkning och markrofferi. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU, medlemsstaterna och det internationella samfundet att, mot bakgrund av Kambodjas roll som ordförande för Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), att ta tillfället i akt att utöva påtryckningar och vidta offentliga åtgärder för att skydda aktivister och människorättsförsvarare och att stödja politiska partier i deras kamp för att på nytt öppna en del av det politiska och medborgerliga utrymmet inför det kommande kommunalvalet den 5 juni 2022 och det nationella valet 2023. Parlamentet betonar att den senaste utvecklingen ytterligare undergräver den kambodjanska regeringens trovärdighet när det gäller att genomföra en positiv människorättsagenda i regionen och som Aseans ordförande. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att noga övervaka situationen i Kambodja, särskilt för att se till att partiet Candlelight inte upplöses på samma parodiska sätt som CNRP. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på riktade sanktioner och uppmanar med kraft rådet att anta restriktiva åtgärder, inbegripet reseförbud och frysning av tillgångar, mot politiska ledare och säkerhetsstyrkornas ledare samt deras ekonomiska intressen, inom ramen för det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter, så att alla personer som är ansvariga för allvarliga människorättskränkningar och upplösningen och fortsatta förtrycket av oppositionen i Kambodja ställs till svars. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mycket noga övervaka det kommande lokalvalet och att vara beredd att använda alla tillgängliga verktyg, inbegripet ett fullständigt upphävande av Kambodjas ”allt utom vapen”-status och andra sanktioner, om valobservatörerna skulle finna belägg för orättvisa val. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att insistera på tydligt definierade människorättsmåttstockar i alla kontakter med den kambodjanska regeringen och att låta de problematiska frågor som tas upp i denna resolution ingå, inbegripet Kambodjas ”allt utom vapen”-status, som en del av dess pågående fördjupade kontakter med de kambodjanska myndigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka situationen och att bedöma vilken effekt det partiella upphävandet av ”allt utom vapen”-statusen har för de mest sårbara delarna av civilsamhället. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka allt bilateralt ekonomiskt stöd till Kambodjas regering och se till att bilateralt ekonomiskt stöd går till kambodjanska organisationer i det civila samhället och oppositionspartier. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Aseans generalsekreterare samt Kambodjas regering, premiärminister och nationalförsamling. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EGT L 269, 19.10.1999, s. 18.

(2)  CNRP grundades 2012 som en sammanslagning av Candlelight och Människorättspartiet. Efter den påtvingade upplösningen av CNRP 2017 blev det återupplivade Candlelight det största oppositionspartiet i Kambodja.

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/124 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/124

---

P9_TA(2022)0202

Konkurrenspolitiken – årsrapport 2021

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om konkurrenspolitiken – årsrapport 2021 (2021/2185(INI))

(2022/C 465/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i synnerhet artiklarna 101–109, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i synnerhet artiklarna 101–109,

| — | med beaktande av kommissionens relevanta regler, riktlinjer, resolutioner, offentliga samråd, meddelanden och dokument om konkurrens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens relevanta regler, riktlinjer, resolutioner, offentliga samråd, meddelanden och dokument om konkurrens,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 7 juli 2021 om konkurrenspolitiken 2020 (COM(2021)0373) och arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av samma datum som följedokument (SWD(2021)0177), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 7 juli 2021 om konkurrenspolitiken 2020 (COM(2021)0373) och arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av samma datum som följedokument (SWD(2021)0177),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021 om bankunionen – årsrapport 2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021 om bankunionen – årsrapport 2020 (1),

| — | med beaktande av Europeiska regionkommitténs yttrande (ECON-VII/015) om kommissionens rapport av den 7 juli 2021 om EU:s konkurrenspolitik 2020 (COM(2021)0373), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska regionkommitténs yttrande (ECON-VII/015) om kommissionens rapport av den 7 juli 2021 om EU:s konkurrenspolitik 2020 (COM(2021)0373),

| — | med beaktande av kommissionens uppföljning av parlamentets resolution av den 18 juni 2020 om konkurrenspolitiken – årsrapport 2019 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uppföljning av parlamentets resolution av den 18 juni 2020 om konkurrenspolitiken – årsrapport 2019 (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden av den 19 mars 2020, 3 april 2020, 8 maj 2020, 29 juni 2020, 13 oktober 2020, 28 januari 2021 och 18 november 2021 om en tillfällig ram för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin under det pågående covid-19-utbrottet (C(2021)8442), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden av den 19 mars 2020, 3 april 2020, 8 maj 2020, 29 juni 2020, 13 oktober 2020, 28 januari 2021 och 18 november 2021 om en tillfällig ram för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin under det pågående covid-19-utbrottet (C(2021)8442),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 5 maj 2021 till Europaparlamentets och rådets förordning om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden (COM(2021)0223), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 5 maj 2021 till Europaparlamentets och rådets förordning om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden (COM(2021)0223),

| — | med beaktande av kommissionens första årsrapporten om granskning av utländska direktinvesteringar i unionen av den 23 november 2021 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens första årsrapporten om granskning av utländska direktinvesteringar i unionen av den 23 november 2021 (3),

| — | med beaktande av lagstiftningspaketet, inbegripet kommissionens förslag av den 15 december 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) (COM(2020)0825) och om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakten om digitala marknader) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

med beaktande av lagstiftningspaketet, inbegripet kommissionens förslag av den 15 december 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) (COM(2020)0825) och om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakten om digitala marknader) (COM(2020)0842),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1 av den 11 december 2018 om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1 av den 11 december 2018 om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad (4),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 12 juli 2021 om utvärderingen av kommissionens tillkännagivande om definitionen av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagstiftning av den 9 december 1997 (SWD(2021)0199), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 12 juli 2021 om utvärderingen av kommissionens tillkännagivande om definitionen av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagstiftning av den 9 december 1997 (SWD(2021)0199),

| — | med beaktande av den stödstudie som åtföljer utvärderingen av kommissionens tillkännagivande om definitionen av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagstiftning, som beställdes av kommissionens generaldirektorat för konkurrens och offentliggjordes i juni 2021 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den stödstudie som åtföljer utvärderingen av kommissionens tillkännagivande om definitionen av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagstiftning, som beställdes av kommissionens generaldirektorat för konkurrens och offentliggjordes i juni 2021 (5),

| — | med beaktande av rapporten från de särskilda rådgivarna om en konkurrenspolitik för den digitala tidsåldern, som beställdes av GD Konkurrens (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från de särskilda rådgivarna om en konkurrenspolitik för den digitala tidsåldern, som beställdes av GD Konkurrens (6),

| — | med beaktande av rapporten avseende konsumenters sårbarhet på olika marknader i EU som utarbetats för kommissionens generaldirektorat för rättsliga frågor och konsumentfrågor (7) och som offentliggjordes 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten avseende konsumenters sårbarhet på olika marknader i EU som utarbetats för kommissionens generaldirektorat för rättsliga frågor och konsumentfrågor (7) och som offentliggjordes 2016,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 november 2021 om en konkurrenspolitik som är anpassad till nya utmaningar (COM(2021)0713) och bilagan till detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 november 2021 om en konkurrenspolitik som är anpassad till nya utmaningar (COM(2021)0713) och bilagan till detta,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande och färdplan av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande och färdplan av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 december 2021Riktlinjer för statligt stöd till klimat- och miljöskydd samt energi 2022 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 december 2021Riktlinjer för statligt stöd till klimat- och miljöskydd samt energi 2022 (9),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 december 2021Riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 december 2021Riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar (10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2021Riktlinjer för tillämpning av EU:s konkurrensrätt på kollektivavtal som rör arbetsvillkoren för egenföretagare utan anställda (C(2021)8838), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2021Riktlinjer för tillämpning av EU:s konkurrensrätt på kollektivavtal som rör arbetsvillkoren för egenföretagare utan anställda (C(2021)8838),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU (COM(2020)0102) och kommissionens meddelande av den 5 maj 2021 med en uppdatering av denna strategi (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU (COM(2020)0102) och kommissionens meddelande av den 5 maj 2021 med en uppdatering av denna strategi (COM(2021)0350),

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EU) 2021/1237 av den 23 juli 2021 om ändring av förordning (EU) nr 651/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EU) 2021/1237 av den 23 juli 2021 om ändring av förordning (EU) nr 651/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (11),

| — | med beaktande av meddelandet till kommissionen av den 21 december 2021Approval of the content of a draft for a Commission communication on the guidelines on State aid for climate, environmental protection and energy 2022 (C(2021)9817), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet till kommissionen av den 21 december 2021Approval of the content of a draft for a Commission communication on the guidelines on State aid for climate, environmental protection and energy 2022 (C(2021)9817),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2021 om riktlinjer för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2021 om riktlinjer för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet (12),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 24/2020: Kommissionens koncentrationskontroller och antitrustförfaranden i EU: marknadstillsynen behöver utökas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 24/2020: Kommissionens koncentrationskontroller och antitrustförfaranden i EU: marknadstillsynen behöver utökas,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 mars 2021Vägledning om tillämpning av den mekanism för hänskjutande av ärenden som anges i artikel 22 i koncentrationsförordningen för vissa kategorier av ärenden (C(2021)1959), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 mars 2021Vägledning om tillämpning av den mekanism för hänskjutande av ärenden som anges i artikel 22 i koncentrationsförordningen för vissa kategorier av ärenden (C(2021)1959),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 juli 2021 om godkännande av innehållet i ett utkast till kommissionens förordning om tillämpningen av artikel 101.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på grupper av vertikala avtal och samordnade förfaranden (C(2021)5026) och bilagan till detta, samt bilagan till kommissionens meddelande av den 9 juli 2021 om kommissionens tillkännagivande om riktlinjer om vertikala begränsningar (C(2021)5038), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 juli 2021 om godkännande av innehållet i ett utkast till kommissionens förordning om tillämpningen av artikel 101.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på grupper av vertikala avtal och samordnade förfaranden (C(2021)5026) och bilagan till detta, samt bilagan till kommissionens meddelande av den 9 juli 2021 om kommissionens tillkännagivande om riktlinjer om vertikala begränsningar (C(2021)5038),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 14 juli 2021 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna (COM(2021)0564), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 14 juli 2021 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna (COM(2021)0564),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0064/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0064/2022), och av följande skäl:

| A. | EU:s konkurrenspolitik spelar en avgörande roll, särskilt i tider av osäkerhet och den dubbla omställningen, när det gäller att säkerställa effektiv konkurrens för att främja innovation, jobbskapande, tillväxt, konkurrenskraft och entreprenörskap, skapa rättvisa ekonomiska villkor, särskilt genom att driva på innovation som bidrar till att utveckla ny teknik som i sin tur kan hjälpa oss att göra mer, samtidigt som den orsakar mindre miljöskador, främjar en effektiv resursfördelning, ger större valmöjligheter och rättvisa priser för konsumenterna och främjar den inre marknadens resiliens. |
| --- | --- |

A.

EU:s konkurrenspolitik spelar en avgörande roll, särskilt i tider av osäkerhet och den dubbla omställningen, när det gäller att säkerställa effektiv konkurrens för att främja innovation, jobbskapande, tillväxt, konkurrenskraft och entreprenörskap, skapa rättvisa ekonomiska villkor, särskilt genom att driva på innovation som bidrar till att utveckla ny teknik som i sin tur kan hjälpa oss att göra mer, samtidigt som den orsakar mindre miljöskador, främjar en effektiv resursfördelning, ger större valmöjligheter och rättvisa priser för konsumenterna och främjar den inre marknadens resiliens.

| B. | Syftet med unionens konkurrenspolitik är att säkerställa att konkurrensen skyddas på den inre marknaden. Konkurrenspolitiken har en obestridlig inverkan på de specifika ekonomiska intressena hos slutanvändare som köper varor eller tjänster. |
| --- | --- |

B.

Syftet med unionens konkurrenspolitik är att säkerställa att konkurrensen skyddas på den inre marknaden. Konkurrenspolitiken har en obestridlig inverkan på de specifika ekonomiska intressena hos slutanvändare som köper varor eller tjänster.

| C. | Kommissionen reagerade snabbt på covid-19-utbrottet genom att anta särskilda konkurrensregler som bör förbli tillfälliga. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen reagerade snabbt på covid-19-utbrottet genom att anta särskilda konkurrensregler som bör förbli tillfälliga.

| D. | EU:s konkurrenspolitik måste stimulera företag att investera i och använda mer avancerade digitala infrastrukturer och verktyg (t.ex. molnteknik, mikroprocessorer och artificiell intelligens) och mindre förorenande och mer effektiva produktionstekniker. |
| --- | --- |

D.

EU:s konkurrenspolitik måste stimulera företag att investera i och använda mer avancerade digitala infrastrukturer och verktyg (t.ex. molnteknik, mikroprocessorer och artificiell intelligens) och mindre förorenande och mer effektiva produktionstekniker.

| E. | Kommissionen behöver en lämplig och effektiv uppsättning instrument, metoder och verktyg för att säkerställa en strikt tillämpning av konkurrenspolitiken och se till att konkurrensreglerna efterlevs och på ett korrekt sätt säkerställa att de genomförs på ett enhetligt sätt, och därmed bidra till centrala politiska prioriteringar. Kommissionen måste agera på ett opartiskt och objektivt sätt för att EU:s konkurrenspolitik ska förbli trovärdig. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen behöver en lämplig och effektiv uppsättning instrument, metoder och verktyg för att säkerställa en strikt tillämpning av konkurrenspolitiken och se till att konkurrensreglerna efterlevs och på ett korrekt sätt säkerställa att de genomförs på ett enhetligt sätt, och därmed bidra till centrala politiska prioriteringar. Kommissionen måste agera på ett opartiskt och objektivt sätt för att EU:s konkurrenspolitik ska förbli trovärdig.

| F. | Ett lämpligt regelverk för konkurrenspolitiken är nödvändigt för att göra hela EU-marknaden mer attraktiv för internationella företag och investerare som vill bedriva verksamhet i EU, liksom för att främja en starkare tillverkningsbas i EU och skapa arbetstillfällen i unionen. |
| --- | --- |

F.

Ett lämpligt regelverk för konkurrenspolitiken är nödvändigt för att göra hela EU-marknaden mer attraktiv för internationella företag och investerare som vill bedriva verksamhet i EU, liksom för att främja en starkare tillverkningsbas i EU och skapa arbetstillfällen i unionen.

| G. | De nationella konkurrensmyndigheternas politiska oberoende är av yttersta vikt för att säkerställa en opartisk och trovärdig konkurrenspolitik. |
| --- | --- |

G.

De nationella konkurrensmyndigheternas politiska oberoende är av yttersta vikt för att säkerställa en opartisk och trovärdig konkurrenspolitik.

| H. | En balanserad avstämning av unionens konkurrensregler mot dess industripolitik och internationella handelspolitik är avgörande för att hämta tillbaka utlokaliserade verksamheter i värdekedjan och stärka den globala konkurrenskraften. |
| --- | --- |

H.

En balanserad avstämning av unionens konkurrensregler mot dess industripolitik och internationella handelspolitik är avgörande för att hämta tillbaka utlokaliserade verksamheter i värdekedjan och stärka den globala konkurrenskraften.

| I. | De digitala marknaderna blir alltmer koncentrerade och riskerar att uppvisa lägre investeringar i innovation och genomgripande omvandlingar till följd av försämrad marknadsdynamik och ökat marknadsinflytande. |
| --- | --- |

I.

De digitala marknaderna blir alltmer koncentrerade och riskerar att uppvisa lägre investeringar i innovation och genomgripande omvandlingar till följd av försämrad marknadsdynamik och ökat marknadsinflytande.

| J. | Priserna på energiråvaror har nått rekordhöga nivåer i Europa, och under hösten 2021 blev gaspriserna 400 % dyrare jämfört med våren samma år, bland annat på grund av bristen på global konkurrens på gasförsörjningsmarknaden. |
| --- | --- |

J.

Priserna på energiråvaror har nått rekordhöga nivåer i Europa, och under hösten 2021 blev gaspriserna 400 % dyrare jämfört med våren samma år, bland annat på grund av bristen på global konkurrens på gasförsörjningsmarknaden.

| K. | EU:s konkurrenspolitik bör vara anpassad till den hållbara dubbla omställningen. |
| --- | --- |

K.

EU:s konkurrenspolitik bör vara anpassad till den hållbara dubbla omställningen.

| L. | Internationellt utbyte och samarbete är avgörande för att uppnå lika konkurrensvillkor på global nivå. EU:s konkurrenspolitik måste vara den pelare som ligger till grund för den inre marknadens integritet och resiliens, samtidigt som den bidrar till att uppnå unionens prioriteringar, särskilt genom att underlätta den dubbla digitala och gröna omställningen på ett samordnat sätt. |
| --- | --- |

L.

Internationellt utbyte och samarbete är avgörande för att uppnå lika konkurrensvillkor på global nivå. EU:s konkurrenspolitik måste vara den pelare som ligger till grund för den inre marknadens integritet och resiliens, samtidigt som den bidrar till att uppnå unionens prioriteringar, särskilt genom att underlätta den dubbla digitala och gröna omställningen på ett samordnat sätt.

| M. | Internationellt samarbete och nya instrument såsom förordningen om utländska subventioner är avgörande för att säkerställa att tredjeländer avskräcks från att på ett snedvridande sätt subventionera företag som är verksamma i unionen, i enlighet med reglerna för den inre marknaden som förbjuder sådan praxis från medlemsstaternas och EU-företagens sida. EU bör i detta avseende följa och noga övervaka politiken och praxisen i tredjeländer och enheter utanför EU. |
| --- | --- |

M.

Internationellt samarbete och nya instrument såsom förordningen om utländska subventioner är avgörande för att säkerställa att tredjeländer avskräcks från att på ett snedvridande sätt subventionera företag som är verksamma i unionen, i enlighet med reglerna för den inre marknaden som förbjuder sådan praxis från medlemsstaternas och EU-företagens sida. EU bör i detta avseende följa och noga övervaka politiken och praxisen i tredjeländer och enheter utanför EU.

| N. | Det finns ett behov av ökad samordning mellan å ena sidan unionens politiska mål inom ramen för den gröna given och Parisavtalet och å andra sidan konkurrensreglerna. |
| --- | --- |

N.

Det finns ett behov av ökad samordning mellan å ena sidan unionens politiska mål inom ramen för den gröna given och Parisavtalet och å andra sidan konkurrensreglerna.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet betonar att utmaningarna till följd av covid-19-pandemin behöver beaktas på lämpligt sätt och att den vägledande principen bör vara en rimlig utfasning av särskilda stödåtgärder på ett successivt och proportionerligt vis, samtidigt som man säkerställer fullständig efterlevnad av EU:s konkurrensregler som skyddar lika spelregler för våra företag och deras konkurrenskraft, särskilt när det gäller EU:s industriella behov. Parlamentet påpekar att i takt med att den ekonomiska återhämtningen fortskrider bör stödåtgärderna gradvis bli mer specifika innan de slutligen fasas ut helt och hållet. Parlamentet betonar behovet av att undvika stupkantseffekter och att förhindra en asymmetrisk återhämtning och risken för större klyftor på den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att en konkurrenspolitik som syftar till att säkerställa lika spelregler inom alla sektorer och därigenom driva på innovation och kvalitet och ge konsumenterna större valmöjligheter är avgörande för att garantera en väl fungerande inre marknad. Parlamentet uppmärksammar de skadliga metoder som härrör från policyer för rekommenderade detaljhandelspriser, vilka undergräver den inre marknaden och konkurrensen mellan företag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att EU inte bör vara alltför beroende av globala leveranskedjor, särskilt inom de sektorer som identifierats som viktiga för strategiskt oberoende och för en resilient och hållbar ekonomi, då dessa under pandemin har visat sig vara bräckliga. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar kommissionens samråd i frågan om riktlinjer för tillämpningen av EU:s konkurrenslagstiftning på kollektivavtal när det gäller arbetsvillkor för enskilda egenföretagare. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera alla egenföretagare utan anställda i riktlinjerna, både online och offline. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att ökad konkurrens på produktmarknaderna sänker vinstmarginalerna och prisnivåerna och bidrar därmed till att dämpa inflationen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet begär att det utvecklas ett effektivt system med välanpassade och kompletterande reglerings- och verkställandeinstrument för att underlätta den digitala och gröna omställningen och efterlyser industriell utveckling och konvergens som främjar hållbar ekonomisk tillväxt och jobbskapande i EU. Parlamentet konstaterar att den dubbla omställningen måste vara en sysselsättningsskapande process och en möjlighet för EU-företag att få en konkurrensfördel i samband med genomförandet av omställningen, och därigenom öka EU:s konkurrenskraft. Parlamentet uppmärksammar den europeiska klimatlagen, vars mål förutsätter privata och offentliga investeringar för att kunna genomföras fullt ut. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att EU:s konkurrenspolitik har en dokumenterad historia av att hålla sig effektiv genom att reagera på ny marknadsutveckling. Parlamentet efterlyser en stark och effektiv konkurrenspolitik och tillämpning av denna för att ge EU:s ekonomi möjlighet att gå stadigt mot återhämtning och uppnå sin dubbla gröna och digitala omställning på ett hållbart och socialt och territoriellt inkluderande sätt. Parlamentet betonar att alla anpassningar måste säkerställa att EU:s konkurrenspolitik fortsätter att stimulera innovation i den dubbla omställningen, främja den inre marknadens resiliens och bevara en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft, samtidigt som det säkerställs att kunderna gynnas av rättvisa priser. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att små och medelstora företag utgör ryggraden i EU:s ekonomi och utgör 99,8 % av alla företag i EU. Parlamentet konstaterar att deras starka bidrag till att skapa arbetstillfällen och mervärde gör små och medelstora företag avgörande för att säkerställa ekonomisk tillväxt och social integration i EU. Parlamentet beklagar att små och medelstora företag, trots deras tillväxtpotential, ofta har svårt att få tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar 2021 års rekommendationer från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) om konkurrensneutralitet, och uppmanar kommissionen att upprätthålla konkurrensneutraliteten i regelverket för den inre marknaden. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att tjänster utgör den största ekonomiska verksamhetssektorn i EU när det gäller bruttoförädlingsvärde, och att den inre marknaden för tjänster ligger långt efter den inre marknaden för varor. Parlamentet framhåller att man måste åtgärda de återstående oberättigade hindren för utvecklingen av den inre marknaden för tjänster, bland annat genom att se till att konkurrensreglerna efterlevs. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang det gemensamma initiativet om nationell reglering på tjänsteområdet, som antagits av Världshandelsorganisationen (WTO) för att minska byråkratin inom handeln med tjänster. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om Internationella valutafondens rapport från 2021 om konkurrens, innovation och inkluderande tillväxt, där det anges att konkurrens och innovationsdriven tillväxt är avgörande för att driva fram produktivitetsförbättringar och stödja tillväxt på bred bas. Parlamentet konstaterar att det i rapporten även fastslås att politiska insatser till stöd för innovation också skulle kunna förbättra dynamiken för företag och minska marknadsinflytandet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet bekräftar behovet av en djupgående översyn och ett effektivt genomförande av befintliga konkurrensinstrument och i förekommande fall utveckling av nya instrument som lämpar sig för utredningar på digitala marknader. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet framhåller behovet av att på lämpligt sätt möta de nya utmaningarna genom att öka effektiviteten i utredningarna genom användning av nya instrument som härrör från datormetoder (t.ex. stordata, artificiell intelligens och maskin-/djupinlärning) vid tillämpningen av konkurrenspolitiken. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att den fördjupade granskningen bör inriktas på att skydda den inre marknadens integritet, främja hållbar ekonomisk tillväxt för alla till gagn för konsumenterna och stärka konsumenternas rättigheter både online och offline. Parlamentet anser dock att undantagsarrangemang under inga omständigheter får bli möjligheter att kanalisera offentlig finansiering – vare sig på nationell nivå eller på EU-nivå – till kapitalisering av företag som inte är ekonomiskt bärkraftiga eller som inte är av verkligt strategiskt intresse för allmänheten. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar kommissionens vaksamhet när det gäller att kontrollera efterlevnaden av reglerna om statligt stöd på skatteområdet och uppmanar kommissionen att fortsätta att vara vaksam. Parlamentet noterar dock att på senare tid har flera kommissionsbeslut i konkurrensärenden med hög profil på skatteområdet ogiltigförklarats av tribunalen. Parlamentet uppmanar kommissionen att dra nödvändiga lärdomar av domarna i syfte att minimera riskerna för ogiltigförklaring i framtida mål på detta område. |
| --- | --- |

15.

Politiska åtgärder med anledning av covid-19-pandemin

| 16. | Europaparlamentet noterar förlängningen av den tillfälliga ramen för statliga stödåtgärder med sex månader, som inrättades som svar på covid-19-krisen och som är utformad för att påskynda återhämtningen. Parlamentet betonar att skälet till förlängningen var de utdragna ekonomiska effekterna av covid-19-krisen i flera centrala industrigrenar till följd av de nya virusvarianter som uppstått. Parlamentet påminner om att system för statligt stöd utvecklas på medlemsstatsnivå, vilket har potential att skapa ojämlika spelregler för de företag som är verksamma på den inre marknaden. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att övervaka alla sådana snedvridande effekter. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka och undvika en eventuell fragmentering av den europeiska industristrategin. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt tillhandahålla en aktuell bedömning av den tillfälliga ramen för statligt stöd för att göra det möjligt för Europaparlamentet att föra en solid och faktabaserad politisk debatt och sköta det framtida arbetet med EU:s konkurrenspolitik. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar att de nationella planerna för återhämtning och resiliens är lämpliga verktyg för att påskynda återhämtningen och hantera strukturella förändringar i de nationella ekonomierna. Parlamentet anser att statliga stödåtgärder som ingår i de nationella planerna för återhämtning och resiliens bör hanteras med flexibilitet och som en prioriterad fråga. Parlamentet betonar att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt investeringar som görs inom ramen för de nationella planerna för återhämtning och resiliens så att det privata deltagandet kan utvecklas på medellång sikt. Parlamentet påminner om att åtgärderna i de nationella planerna för återhämtning och resiliens måste respektera alla krav som fastställs i förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens (13), särskilt de gröna och digitala pelarna. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar den planerade utvärderingen av bestämmelserna om hälso- och sjukvårdstjänster och sociala tjänster av allmänt ekonomiskt intresse för att se till att dessa bestämmelser uppfyller sina mål och är ändamålsenliga. Parlamentet påminner om behovet av att tillhandahålla högkvalitativa tjänster av allmänt ekonomiskt intresse till medborgarna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet upprepar sin erinran om att överlevnaden för många samhällen runt om i Europa hänger på att statligt stöd inom ramen för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse tillåts, särskilt när det gäller statligt stöd till isolerade, avlägsna eller perifera regioner i unionen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar de svårigheter som pandemin har skapat inom unionens hotell- och restaurangsektor. Parlamentet uppskattar det stöd som riktas till sektorn. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar vikten av att kommissionen och medlemsstaterna lanserar en färdplan för tiden efter covid-19 för att fasa ut det offentliga stöd som tillhandahålls mot bakgrund av covid-19-pandemin, med icke-snedvridande och bättre riktat statligt stöd, för att inte rubba den ekonomiska återhämtningen, konkurrenskraften och tillväxten och för att säkerställa högkvalitativa arbetstillfällen. Parlamentet betonar att en betydande del av det statliga stödet anslogs till stöd för företag så att konsekvenserna av åtgärderna för att begränsa pandemin mildras. Parlamentet betonar behovet av att under processen beakta dynamiken på den inre marknaden när stora medlemsstater kan ge mer statligt stöd än mindre medlemsstater, vilket kan leda till en fragmentering av den inre marknaden. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att de stödåtgärder som beviljades under covid-19-krisen var extraordinära och nödvändiga mot bakgrund av den aldrig tidigare skådade hälsokrisen och ekonomiska krisen, men att denna extraordinära nivå av offentligt stöd inte får bli det nya normalläget. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att färdplanen för tiden efter covid-19 måste ta hänsyn till små och medelstora företag från landsbygdsområden och mindre utvecklade områden, som måste ges tillträde till bredare marknader, och undanröja de problem med fysisk planering som uppstår till följd av geografiska nackdelar, i syfte att ge sådana små och medelstora företag lika stöd, rättvisa möjligheter och en balanserad utveckling på hela den inre marknaden. |
| --- | --- |

24.

Konkurrenspolitik när det gäller verkställande och globalisering

| 25. | Europaparlamentet betonar vikten av att skydda de europeiska företagens konkurrenskraft mot bakgrund av den ökande globala konkurrensen, sträva efter ömsesidighet och säkerställa rättvis konkurrens på den inre marknaden. Parlamentet noterar att den internationella miljön måste analyseras noggrant när man beslutar om definitionen av den relevanta marknaden i ärenden som rör konkurrens- och koncentrationskontroll. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla ett inkluderande och brett perspektiv på den relevanta marknaden för att ge europeiska företag möjlighet att effektivt konkurrera på en globaliserad arena. Parlamentet betonar behovet av lika spelregler på global nivå. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar vikten av en strukturerad dialog och samarbete på global nivå om verkställandet av konkurrenspolitiken, särskilt i frågor om statligt stöd. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att förbättra efterlevnaden av inremarknadsreglerna i direktivet om en proportionalitetsprövning för reglerade yrken (14) genom att inleda överträdelseförfarandena. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra proportionalitetsprövningen korrekt vid införande av nationella regler. Parlamentet betonar att avsaknaden av ett korrekt genomförande av EU:s regler om proportionalitetsprövning i slutändan skulle kunna missgynna konsumenterna genom alltför höga priser, undergräva utvecklingen av innovativa tjänster eller till och med leda till sämre tillgång till tjänster. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till en ny förordning om utländska subventioner i syfte att begränsa potentiellt snedvridande effekter på den inre marknaden, minska efterlevnadsgapet, skydda unionens intressen och skapa rättvisare spelregler för europeiska företag och alla företag som är verksamma på den inre marknaden genom att använda EU:s konkurrenslagstiftningsinstrument och deras viktigaste byggstenar. Parlamentet betonar vikten av att främja ett europeiskt regelverk som uppmuntrar utländska investeringar och affärsverksamhet från internationella företags sida i EU. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet understryker att EU:s regler om statligt stöd bör tillämpas på alla företag som är verksamma på den inre marknaden. Parlamentet betonar att unionen bör förbli öppen för utländska direktinvesteringar och uppmärksammar riktade strategier och investeringar för att återföra utlokaliserade arbetstillfällen och främja positiva sociala och miljömässiga externa effekter. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra prövningar av koncentrationer, granskningar av utländska direktinvesteringar och kontroller av utländska subventioner på ett konsekvent sätt. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att nationell skattepolitik och nationella skatteåtgärder kan påverka skatteuppbörden i andra medlemsstater. Parlamentet upprepar att beskattning ibland skulle kunna användas för att bevilja indirekt statligt stöd, vilket skapar ojämlika konkurrensvillkor på den inre marknaden, och betonar därför att kommissionen har rekommenderat att medlemsstaterna inte beviljar finansiellt stöd till företag med kopplingar till skatteparadis. Parlamentet påminner om rådets uppmaning till kommissionen att överväga hur man ska hantera snedvridande effekter till följd av deltagande av anbudsgivare som använder skatteparadis för skatteflykt. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att den empiriska analys som genomfördes i OECD:s studie från 2021 visar att finansiering under marknadsvärdet kan ha bidragit till överskottskapacitet inom ett antal sektorer, och att det även verkar finnas en negativ korrelation mellan subventioner och produktivitet bland företag. Parlamentet noterar att OECD:s slutsatser också gav upphov till betydande farhågor om bristen på transparens i fråga om finansiering under marknadsvärdet. Parlamentet anser att EU på ett effektivt sätt bör rikta in sig på att hantera dessa negativa konsekvenser av utländska subventioner på den inre marknaden, med beaktande av de potentiella negativa effekterna av reglering, inbegripet den administrativa bördan och regelbördan, repressalieåtgärder och inverkan på investeringar och tillväxt. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att strikt och opartiskt verkställa konkurrenspolitiken och samtidigt sträva efter fortsatt konstruktiv dialog och samarbete om viktiga tekniska och ekonomiska frågor med likasinnade partner och intressenter. Parlamentet betonar de nationella konkurrensmyndigheternas betydelse för att bevara marknaderna och säkerställa lika spelregler under covid-19-utbrottet. Parlamentet betonar deras ökade roll i frågor som rör plattformsekonomin. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar lanseringen av handels- och teknikrådet mellan EU och USA (TTC) och den gemensamma dialogen om konkurrenspolitik på teknikområdet (TCPD), som ska försöka fördjupa de ekonomiska och transatlantiska förbindelserna på grundval av gemensamma värderingar. Parlamentet konstaterar att omvandlingen av EU:s regler gentemot digitala plattformsföretag återspeglas i jämförbara lagstiftningsinitiativ och enskilda utredningar i USA. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att särskilda samarbetsavtal med tredjeländer på konkurrenspolitikens område på ett meningsfullt sätt kan bidra till dess effektivitet och erkänner de nationella konkurrensmyndigheternas betydelse för att verkställa och säkerställa tillämpningen av EU:s konkurrenspolitik. |
| --- | --- |

34.

En konkurrenspolitik och ett statsstöd som är redo för de nya utmaningarna

| 35. | Europaparlamentet välkomnar parlamentets förhandlingsmandat om den i kammaren antagna rättsakten om digitala marknader, och betonar att parlamentet är berett att arbeta för ett påskyndat slutförande av förhandlingarna om rättsakten om digitala marknader och ikraftträdandet av de nya reglerna. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa ett smidigt och snabbt genomförande av de nya regleringsåtgärderna, samtidigt som synergier säkerställs och överlappning med eller dubblering av befintliga och kommande åtgärder undviks. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att reglerings- och verkställandeuppgifter delegeras inom dess avdelningar snabbt och på ett transparent sätt för att undanröja ineffektivitet och administrativa bördor. Parlamentet upprepar att begränsad tillgång till relevanta data kan hindra deltagarna från att komma in på marknaden. Parlamentet betonar att den digitala omställningen skärper behovet av att anpassa genomförandet av konkurrenspolitiken. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa särskild sakkunskap om digitala frågor. I detta avseende uppmanas kommissionen att anslå tillräckliga och lämpliga mänskliga och finansiella resurser för att organisera verkställandet av rättsakten om digitala marknader. Parlamentet anser att kompletterande ärenden som rör antitrust och digitala marknader, oavsett om det är på nationell nivå eller EU-nivå, bör kunna dra fördel av en förbättrad samordning och tillämpning genom anpassning av det nya instrumentet i den nuvarande konkurrensramen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra transparensen i förfarandet för utvärdering av statligt stöd, som bör inbegripa tydliga motiveringar, en beskrivning av statligt stöd och mätbara indikatorer som möjliggör övervakning och utvärdering i efterhand. Parlamentet betonar därför behovet av efterhandskontroll av det faktiska genomförandet av antagna fall av statligt stöd. Parlamentet anser att resultatet av samrådsfasen också bör offentliggöras. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar EU-tribunalens nyligen avkunnade dom (15) som bekräftar kommissionens bedömning av missbruket av en dominerande ställning på marknaden och som tjänar som bevis och ett exempel på en effektiv tillämpning av EU:s traditionella konkurrensregler inom ramen för en digital ekonomi, särskilt när det gäller rättsakten om digitala tjänster och samspelet mellan globala digitala plattformar och andra europeiska företag. Parlamentet noterar den utdragna rättsliga processen för antitrustärenden (16) och förväntar sig att de nya verktyg som finns tillgängliga inom ramen för rättsakten om digitala marknader kommer att bidra till att lösa konkurrensbegränsande beteenden snabbare. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar den översyn av EU:s konkurrenslagstiftning som beskrivs i kommissionens meddelande av den 18 november 2021. Parlamentet påminner dock om att detta inte bör utesluta utveckling av nya verktyg när så krävs och bättre användning av befintliga verktyg. Parlamentet anser att konkurrensbedömningar bör anpassas till verkställandet av EU:s konkurrenspolitik och den föränderliga marknadsdynamiken. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslutsamhet att ta itu med orättvisa villkor för att främja pristransparens och undvika otillbörliga och orimliga affärsmetoder. Parlamentet uppmärksammar den ökande förekomsten av exploaterande och utestängande metoder, såsom självpreferens. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet erinrar om revisionsrättens rekommendationer (17) som fastslår att kommissionen bör följa en mer proaktiv strategi genom att samla in och behandla marknadsrelevanta uppgifter på ett konsekvent och kostnadseffektivt sätt och välja ut ärenden för utredning utifrån tydligt viktade kriterier, exempelvis med hjälp av ett poängsystem. Parlamentet betonar behovet, i linje med revisionsrättens rekommendationer, av att de nya reglerna förbättrar rapporteringen av resultaten av verkställandeåtgärderna, i stället för att fokusera på rapportering av verksamhet. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet påminner om att vinstorienterat beteende bör accepteras och inte anklagas för att vara konkurrensbegränsande om det inte finns objektiva och faktabaserade skäl. Parlamentet påminner om att konkurrensbegränsande beteende är förbjudet och att hyperkonkurrensinriktat beteende inte är det. Parlamentet påpekar att särskilda erbjudanden som lockar till sig många konsumenter för att de är smidiga inte i sig utgör tillräckligt skäl för oro. Parlamentet uppmanar kommissionen att skilja mellan dessa beteenden vid tillämpningen av antitrustreglerna. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar den pågående översynen av statsstödsreglerna som syftar till att säkerställa överensstämmelse med både etablerade och nya regleringsprinciper som är relevanta för den dubbla omställningen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att kommissionen utvärderar ärenden om statligt stöd från fall till fall och betonar att transparensen i förfarandet för bedömning av statsstödsärenden bör förbättras. Parlamentet konstaterar att viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse är ett viktigt verktyg med tanke på den tydliga och väldokumenterade förekomsten av marknadsmisslyckanden. Parlamentet upprepar att tilldelningen av statligt stöd till viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse som en tumregel bör användas för forskning och utveckling |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet noterar den planerade översynen av de tillhörande avsnitten i den allmänna gruppundantagsförordningen (18). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet noterar kommissionens initiativ att se över reglerna för statligt stöd på områdena klimat, miljöskydd och energi (CEEAG) för att anpassa dem till den europeiska gröna given, och stöder antagandet av nya riktlinjer för att balansera den ekonomiska hållbarheten och miljöhållbarheten. Parlamentet vidhåller att miljömässigt hållbart statligt stöd är avgörande för att kunna uppnå EU:s klimat-, energi- och miljöskyddsmål samtidigt som en rättvis omställning säkerställs. Parlamentet hävdar att offentliga och privata investeringar i den teknik som behövs för den gröna omställningen är avgörande för att följa den europeiska klimatlagen, och i synnerhet för utvecklingen av banbrytande innovativa lösningar och relevant avancerad teknik som behövs för att uppnå målet om klimatneutralitet. Parlamentet betonar att ambitionsnivån i 55 % -paketet kommer att kräva att vissa specifika energisektorer får en viss grad av offentligt stöd för att klara av omställningen. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet begär att man i riktlinjerna ska ta hänsyn till dem som lider till följd av de ökade energikostnaderna, samtidigt som man beaktar de negativa effekter som detta kommer att få för EU:s ekonomi och dess externa konkurrenskraft samt de socioekonomiska konsekvenser som prisökningen på både energi och slutprodukter kommer att få för EU-medborgarna. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar det nya kapitlet i CEEAG om stöd till förtidsnedläggning av kol-, oljeskiffer- och torvverksamhet. Parlamentet understryker att utfasningen av kol är en av de viktigaste drivkrafterna bakom utfasningen av fossila bränslen och påminner om sin resolution av den 20 oktober 2021 där parlamentet efterlyste införandet av tydliga skyddsåtgärder vid utfasningen av fossila bränslen, och att dessa skyddsåtgärder skulle kunna inbegripa obligatoriska nedläggningsdatum. Parlamentet påminner dessutom om att det i denna resolution anges att statsstödsreglerna inte får eller bidra till inlåsningseffekter av växthusgasutsläpp eller skapandet av strandade tillgångar, och uppmanar kommissionen att övervaka och vidta åtgärder för att undvika inlåsningseffekter där så är möjligt, på ett sätt som är helt i linje med unionens klimatmål, samtidigt som återhämtningen från covid-19-krisen, skapandet av arbetstillfällen i EU och konkurrenskraften skyddas. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet anser att integreringen av gröna och digitala strategier är avgörande för att stödja EU:s omställning. Parlamentet uppmanar kommissionen att införliva denna strategi i de framtida villkoren för statligt stöd genom sin bedömning av de minimis-förordningen (19) när den löper ut. Parlamentet noterar att de minimis-taken skulle kunna ses över, med beaktande av den ekonomiska verklighet som medlemsstaterna står inför, samtidigt som man erkänner de mål som ska uppnås på områdena miljö, energi och den digitala omställningen. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet oroas över hur konnektiviteten för EU:s öregioner, randområden och avlägsna områden i praktiken upphör under lågsäsong till nackdel för invånarna och företagen i dessa områden. Parlamentet uppmanar kommissionen att ägna vederbörlig uppmärksamhet åt beslut om statligt stöd när det gäller konnektiviteten för EU:s öregioner, randområden och avlägsna områden, i synnerhet som de har drabbats särskilt hårt av pandemin. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet begär att försiktighet ska iakttas vid konsolideringen av EU:s luftfartsbransch, med tanke på de enorma belopp av statligt stöd som godkänts för vissa EU-flygbolag, i syfte att säkerställa att flygbolagen inte ges möjligheter att slå ut eller ta över mindre EU-konkurrenter. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet noterar att det finns flera leverantörer på flera specifika marknader för finansiella data, och även om ingen av dem har en dominerande marknadsandel är konkurrensen fortfarande mycket låg. Parlamentet konstaterar att åtgärderna för att öka konkurrensen på denna marknad har visat sig vara otillräckliga. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet inser att de resurser som tilldelas kommissionens GD Konkurrens bör vara anpassade till dess arbetsbörda och omfattning av uppgifter. Parlamentet anser att det är nödvändigt att säkerställa särskild sakkunskap i samband med den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet betonar att ”metaversum” omfattas av relevanta rättsliga ramar, såsom ramen för integritets- och uppgiftsskydd, digital lagstiftning och konkurrensramen. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att aktivt se till att företag och enheter som arbetar med och i metaversum följer ovannämnda rättsliga ramar. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet beklagar djupt de tidigare ”mördarförvärven” som inte omfattades av koncentrationsförordningen (20). |
| --- | --- |

56.

Sammanslagningar

| 57. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att påskynda sina ansträngningar för att fullgöra sitt åtagande att se över sitt tillkännagivande om definitionen av relevant marknad i EU:s konkurrenslagstiftning. Parlamentet noterar att kommissionen har gått ut med en uppmaning att inkomma med synpunkter på översynen och uppdateringen av sitt tillkännagivande om marknadsdefinition. Parlamentet betonar att denna översyn bör uppdateras och anpassas för att återspegla den ökade globala konkurrensen, den framtida konkurrenssituationen och den dubbla omställningen, inbegripet de föränderliga marknadsegenskaperna hos det digitala marknadsekosystemet, flersidiga marknader och vikten av data- och nollprismarknader. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet påminner om att data är en källa till betydande ekonomisk makt och inflytande och anser att icke-monetära faktorer bör beaktas när digitala marknader definieras. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga en översyn av riktlinjerna för företagskoncentrationer för att ta hänsyn till utmaningen för EU:s industriella konkurrenskraft. Parlamentet välkomnar den roll som enheten för prioriteringar och strategisk samordning inom GD Konkurrens spelar när det gäller att utnyttja sakkunskapen hos alla kommissionens generaldirektorat under GD Konkurrens utredning av ärenden. Parlamentet anser att kommissionens industriella och sektoriella strategiska expertis skulle kunna stärkas för att hjälpa GD Konkurrens utredningsteam att identifiera genomförbarheten och konsekvenserna av korrigerande åtgärder med avseende på kommissionens prioriteringar. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet erkänner att koncentrationsförordningen bidrar till en väl fungerande inre marknad och uppmanar kommissionen att fortsätta att främja och verkställa dess grundläggande principer. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet betonar att priset inte alltid är en allomfattande parameter för marknadsdefinitionen i den digitala ekonomin. Parlamentet betonar att konsumenterna på nollprissatta digitala marknader får tillgång till produkter och tjänster i utbyte mot sina data och i gengäld exponeras för profilering och reklam där funktioner såsom kvalitet, personlig integritet, databehandling och uppmärksamhet är mer passande parametrar. Parlamentet påminner om att prisrelaterad testning inte är den enda metod som kommissionen har tillgång till när den definierar den relevanta produktmarknaden. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet betonar att de tekniska medel och stora mängder personuppgifter som krävs för individanpassning och prisdiskriminering online används i stor skala, utvecklas snabbt och är svåra att upptäcka. Parlamentet påminner om att internetbaserade marknadsplatser, plattformar och sociala medier kan använda dataanalys och profileringsteknik för att förbättra reklamens effektivitet hos enskilda konsumenter, individanpassa rangordningen av erbjudanden eller variera priserna för att återspegla kostnaden för att skräddarsy tjänster för enskilda kunder. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet bekräftar att data är avgörande för den digitala marknaden. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att på bästa sätt utnyttja rättsakten om digitala marknader och lägga fram ytterligare lagstiftningsförslag, på samma sätt som för dataakten. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet noterar kommissionens vägledning om vissa aspekter av artikel 22 i koncentrationsförordningen. Parlamentet är dock oroat över att detta initiativ kanske inte räcker för att anpassa förordningen till de moderna affärsmodellernas behov, t.ex. när det gäller ”mördarförvärv” som riskerar att äventyra innovationen. Parlamentet uppmanar kommissionen att klargöra den praktiska tillämpningen av sin vägledning för att se till att den är hanterbar för både nationella myndigheter och samgående parter. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sina regler för koncentrationer och förvärv när det gäller bedömningen av personuppgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut överväga och bedöma personuppgiftstillgångar på samma sätt som alla andra traditionella fysiska tillgångar när den fattar beslut om digitala koncentrationer och förvärv. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att anlägga ett bredare synsätt när den utvärderar digitala sammanslagningar och att bedöma effekterna av datakoncentrationen. Parlamentet noterar att förvärvet av målenheter med specifika dataresurser kan medföra att kontrollen över värdefulla och icke replikerbara dataresurser koncentreras, och leda till att de sammanslagna parterna får bättre tillgång till uppgifter än sina konkurrenter. Parlamentet betonar att datakonsolidering via koncentrationer kan stärka en dominerande ställning eller göra det möjligt för den förvärvande enheten att öka sitt marknadsinflytande och ibland ge upphov till farhågor om avskärmning av marknaden. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bygga vidare på befintliga initiativ för att öka samarbetet mellan antitrust- och dataskyddsmyndigheter för att både kontrollera missbruk av bolagsuppgifter och förhindra att företag använder konsumentuppgifter för att få en otillbörlig konkurrensfördel. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet konstaterar att tröskelvärden för omsättning kanske inte är lämpliga för att upptäcka alla fall som bör granskas av konkurrensmyndigheterna i koncentrationsärenden. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet anser att de nationella myndigheterna bör kunna använda den information som erhållits i enlighet med artikel 12 i rättsakten om digitala marknader för att begära en granskning av en koncentration i enlighet med artikel 22 i koncentrationsförordningen. |
| --- | --- |

68.

Antitrust- och kartellagstiftning

| 69. | Europaparlamentet stöder en grundlig översyn av det nuvarande systemet för vertikala avtal, finjusteringen av safe harbour-reglerna och antagandet av regler som tillgodoser e-handelns och plattformsföretagens behov för att förhindra att marknadsbegränsningar uppstår till följd av dessa avtals ambivalenta effekter, samtidigt som anpassning till de nuvarande reglerna för digitala marknader säkerställs. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet noterar särskilt att antitrustförfarandena under de senaste åren har varit alltför långdragna, vilket har fördröjt välbehövliga beslut och följaktligen haft en negativ inverkan på verkställandet av konkurrenslagstiftningen, särskilt när det gäller snabbt växande digitala marknader. Parlamentet påpekar därför att rättsakten om digitala marknader, liksom antitrustförfaranden, verkligen behövs. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet noterar att kommissionen har inlett antitrustutredningar om möjliga konkurrensbegränsande beteenden inom sektorn för onlinereklamteknik. Parlamentet föreslår att kommissionen genomför en marknadsundersökning av sektorn i EU för att undersöka frågor som påverkar konkurrensen. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet konstaterar att konsumentsektorn för sakernas internet kommer att växa avsevärt under de kommande åren, men inser att det fortfarande finns brister inom denna bransch, såsom bristen på driftskompatibilitet, vilket skulle kunna minska konkurrensen och konsumenternas valmöjligheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbereda en grundlig analys av sådana potentiella effekter på den inre marknaden, inbegripet en kostnads-nyttoanalys av eventuella regleringsåtgärder. Parlamentet välkomnar kommissionens branschutredning om sakernas internet, och uppmanar kommissionen att vid behov vidta ytterligare åtgärder när det gäller standarder, dataportabilitet och tillträde. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet är fortfarande djupt oroat över den långtgående koncentrationen i den europeiska jordbruks- och livsmedelsförsörjningskedjan. Parlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt utföra en djupgående analys av inköpsalliansernas omfattning och effekter, och därvid ägna särskild uppmärksamhet åt att garantera rättvis konkurrens och större transparens i snabbköps- och stormarknadskedjornas affärsmetoder, särskilt när sådana metoder påverkar varumärkesvärdet och produktutbudet eller begränsar innovationen eller prisernas jämförbarhet. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet noterar att gruppundantagsförordningen om vertikala avtal (21) och tillhörande vertikala riktlinjer (22) inte har anpassats tillräckligt till den senaste tidens marknadsutveckling, särskilt ökningen av onlineförsäljning och onlineplattformar. Parlamentet noterar också att kommissionen för närvarande arbetar med sitt förslag om att bättre anpassa förordningen och riktlinjerna. Parlamentet framhåller att det finns farhågor när det gäller sektorn för varaktiga konsumtionsvaror, där tillverkarna konkurrerar direkt med aktörer i distributionsnätet genom att ändra avtalsvillkoren för det vertikala distributionsförhållandet, varigenom distributörerna får en konkurrensnackdel och små och medelstora företag drivs bort från marknaden. Parlamentet betonar att digitaliseringen av sektorn för varaktiga konsumtionsvaror också ger upphov till konkurrensproblem. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att eventuella framtida översyner tar hänsyn till missbruk av selektiva distributionsavtal, märkning och andra åtgärder för att förhindra inköp, distribution och återförsäljning av varor över gränserna. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet anser att den distinktion som görs i utkastet till riktlinjer för översynen av gruppundantagsförordningen om vertikala avtal mellan å ena sidan prisbindning, som snedvrider marknaden, och å andra sidan annonserade minimipriser, som skulle kunna tillåtas under vissa omständigheter och på vissa villkor, skulle kunna utgöra ett verktyg för att hjälpa små och medelstora företag att stå emot aggressiv priskonkurrens på onlinemarknadsplatser. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i riktlinjerna klargöra på vilka villkor annonserade minimipriser inte utgör prisbindning. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att utreda de konkurrenshämmande effekterna av territoriella försörjningsbegränsningar i syfte att uppnå en fullt fungerande inre marknad och potentiella fördelar av denna marknad för konsumenterna. Parlamentet upprepar att territoriella försörjningsbegränsningar kan visa sig genom olika metoder såsom vägran att leverera, hot om att sluta leverera till en viss distributör, begränsning av kvantiteterna som är tillgängliga för försäljning, oförklarad differentiering av produktsortiment och av priser mellan medlemsstaterna eller begränsning av språkalternativen på produktens förpackning. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet påminner om sin tidigare uppmaning till kommissionen att övervaka och undanröja återstående omotiverad geoblockering och andra hinder för gränsöverskridande onlineförsäljning som finns kvar och som konstaterats i den första kortfristiga översynen förordningen om geoblockering (23). Parlamentet uppskattar att det inletts en dialog med berörda parter i detta sammanhang. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet betonar vikten av samarbete mellan nationella konkurrensmyndigheter inom Europeiska konkurrensnätverket (ECN). Parlamentet betonar att deras bidrag till verkställandet är en hörnsten i rättsakten om digitala marknader i dess nuvarande form. Parlamentet uppmanar kommissionen att grundligt utvärdera genomförandet av direktiv (EU) 2019/1 (24). Parlamentet välkomnar införlivandet av direktiv (EU) 2019/1 i medlemsstaternas nationella lagstiftning, vilket ger de nationella konkurrensmyndigheterna befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrenspolitiken. Parlamentet betonar att förstärkta utrednings- och beslutsbefogenheter och tillräckliga personella och finansiella resurser för de nationella konkurrensmyndigheterna kommer att möjliggöra ett bättre verkställande av konkurrensreglerna på ett oberoende och opartiskt sätt. Parlamentet rekommenderar att de nationella konkurrensmyndigheternas analytiska kapacitet ökas så att de bättre kan ta itu med de svårigheter som uppstår vid verkställandet av konkurrenslagstiftningen på digitala marknader. Parlamentet rekommenderar vidare att de nationella konkurrensmyndigheterna samarbetar om utbyte av bästa praxis och samarbetar med andra behöriga myndigheter för att anta en multidisciplinär strategi för att motverka siloeffekter i efterlevnadskontrollen, eftersom konkurrensbegränsande beteende också kan bryta sig in på områden som dataskydd eller konsumentlagstiftning. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet betonar vikten av garantier för de nationella tillsyns- och konkurrensmyndigheternas oberoende och upprepar det ständigt växande behovet av att säkerställa effektivare kanaler för kommunikation, information och samarbete på EU-nivå. Parlamentet betonar i detta sammanhang att dessa myndigheter behöver förses med de personella, finansiella och tekniska resurser som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter väl. Parlamentet understryker slutligen vikten av att upprätthålla ytterst strikta krav på transparens och oberoende när det gäller dessa myndigheters uppdrag, från tillsättning av tjänster till regler för tillgång till information. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet betonar att verkställandet måste förbli oberoende och dra nytta av ändamålsenliga screeningverktyg och personal med lämpliga kvalifikationer för att effektivt hantera det ökande antalet och de mer utmanande ärendetyperna. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet påminner om att en djupgående analys av direktiv 2014/104/EU (25) inte kunde genomföras på grund av det försenade införlivandet och bristen på relevant information om rättsfallen. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att kontinuerligt övervaka genomförandet av direktivet och att offentliggöra resultaten av analysen. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet anser att parlamentet bör spela en aktiv roll i den politiska debatten om konkurrenspolitiken. Parlamentet konstaterar att det självt i högre grad bör delta som observatör i arbetet i arbetsgrupper och expertgrupper, såsom det internationella konkurrensnätverket (ICN) och OECD, i syfte att få mer kunskap på området och hålla sig à jour med utvecklingen och därmed stå bättre rustat för sin roll som medlagstiftare. Parlamentet betonar att det bör delta i EU:s konkurrensveckor och andra möten till vilka företrädare för medlemsstaterna bjuds in. Parlamentet noterar att arbetsgruppen för konkurrenspolitik är ett användbart forum för att främja utbyte mellan parlamentet och GD Konkurrens. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet fördömer Rysslands oprovocerade och omotiverade aggression mot Ukraina. Parlamentet välkomnar de extraordinära åtgärder som EU vidtar för att hjälpa det ukrainska folket. Parlamentet stöder åtgärder riktade till icke-statliga organisationer och företag som hjälper flyktingar att fly till unionen från krigsdrabbade länder. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka situationen och vid behov utnyttja den flexibilitet som krävs i EU:s ram för statligt stöd för att göra det möjligt för medlemsstaterna att ge stöd till de företag och sektorer som drabbats hårdast av det pågående ryska militära angreppet mot Ukraina och som kommer att skadas av sanktionerna mot Ryssland. |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas nationella parlament och de nationella samt, i tillämpliga fall, de regionala konkurrensmyndigheterna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 2.

(2)  EUT C 362, 8.9.2021, s. 22.

(3)  Kommissionens rapport av den 23 november 2021Första årsrapporten om granskning av utländska direktinvesteringar i unionen (COM(2021)0714).

(4)  EUT L 11, 14.1.2019, s. 3.

(5)  https://ec.europa.eu/competition-policy/system/files/2021-06/kd0221712enn_market_definition_notice_2021_1.pdf

(6)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för konkurrens, Montjoye, Y., Schweitzer, H., Crémer, J., Competition policy for the digital er, Publikationsbyrån, 2019, https://data.europa.eu/doi/10.2763/407537.

(7)  Europeiska kommissionen, Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor Consumer vulnerability across key markets in the European Union: final report, Publikationsbyrån, 2016, https://data.europa.eu/doi/10.2818/056024.

(8)  EUT L 243, 9.7.2021, s. 1.

(9)  EUT C 80, 18.2.2022, s. 1.

(10)  EUT C 508, 16.12.2021, s. 1.

(11)  EUT L 270, 29.7.2021, s. 39.

(12)  Antagna texter, P9_TA(2021)0441.

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/958 av den 28 juni 2018 om proportionalitetsprövning före antagandet av ny reglering av yrken (EUT L 173, 9.7.2018, s. 25).

(15)  Tribunalens dom av den 10 november 2021, Google och Alphabet mot kommissionen, T-612/17, ECLI:EU:T:2021:763.

(16)  Ibid.

(17)  Revisionsrättens särskilda rapport nr 24/2020, Kommissionens koncentrationskontroller och antitrustförfaranden i EU: marknadstillsynen behöver utökas, 19 november 2020.

(18)  EUT L 187, 26.6.2014, s. 1.

(19)  EUT L 352, 24.12.2013, s. 1.

(20)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

(21)  Kommissionens förordning (EU) nr 330/2010 av den 20 april 2010 om tillämpningen av artikel 101.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på grupper av vertikala avtal och samordnade förfaranden (EUT L 102, 23.4.2010, s. 1).

(22)  EUT C 130, 19.5.2010, s. 1.

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/302 av den 28 februari 2018 om åtgärder mot omotiverad geoblockering och andra former av diskriminering på grund av kundernas nationalitet, bosättningsort eller etableringsort på den inre marknaden (EUT L 60 I, 2.3.2018, s. 1).

(24)  EUT L 11, 14.1.2019, s. 3.

(25)  EUT L 349, 5.12.2014, s. 1.

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/137 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/137

---

P9_TA(2022)0203

Hot mot stabiliteten, säkerheten och demokratin i Västafrika och Sahel

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om hot mot stabiliteten, säkerheten och demokratin i Västafrika och Sahel (2022/2650(RSP))

(2022/C 465/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 16 september 2020 om säkerhetssamarbete mellan EU och Afrika i Sahelregionen, Västafrika och Afrikas horn (1) och av den 25 mars 2021 om en ny EU-strategi för Afrika – ett partnerskap för hållbar och inkluderande utveckling (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 16 september 2020 om säkerhetssamarbete mellan EU och Afrika i Sahelregionen, Västafrika och Afrikas horn (1) och av den 25 mars 2021 om en ny EU-strategi för Afrika – ett partnerskap för hållbar och inkluderande utveckling (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2021 om situationen i Tchad (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2021 om situationen i Tchad (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2021 om människorättskränkningar begångna av privata militära företag och säkerhetsföretag, särskilt Wagner-gruppen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2021 om människorättskränkningar begångna av privata militära företag och säkerhetsföretag, särskilt Wagner-gruppen (4),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 17 februari 2022 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken – årsrapport 2021 (5) och genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport 2021 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 17 februari 2022 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken – årsrapport 2021 (5) och genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport 2021 (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina (7),

| — | med beaktande av den 41:a gemensamma parlamentariska församlingen mellan organisationen för stater i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet (AKS) och EU i Strasbourg i Frankrike den 1–3 april 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 41:a gemensamma parlamentariska församlingen mellan organisationen för stater i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet (AKS) och EU i Strasbourg i Frankrike den 1–3 april 2022,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen från 1966 om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen från 1966 om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av protokollet om demokrati och god samhällsstyrning från Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas), |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet om demokrati och god samhällsstyrning från Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas),

| — | med beaktande av Afrikanska unionens Agenda 2063, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens Agenda 2063,

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning,

| — | med beaktande av Förenta nationernas konvention mot korruption (UNCAC), som trädde i kraft den 14 december 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas konvention mot korruption (UNCAC), som trädde i kraft den 14 december 2005,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet) (8), med 2005 och 2010 års ändringar (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet) (8), med 2005 och 2010 års ändringar (9),

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling och FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 16 för hållbar utveckling om främjande av rättvisa, fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling och FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 16 för hållbar utveckling om främjande av rättvisa, fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) – Europa i världen (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) – Europa i världen (10),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 9 mars 2020Mot en övergripande strategi för Afrika (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 9 mars 2020Mot en övergripande strategi för Afrika (JOIN(2020)0004),

| — | med beaktande av strategin för säkerhet och utveckling i gruppen av fem länder för Sahel (G5 Sahel) från september 2016, ramen för integrerade prioriterade åtgärder från februari 2020, Sahelalliansen och partnerskapet för säkerhet och stabilitet i Sahel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av strategin för säkerhet och utveckling i gruppen av fem länder för Sahel (G5 Sahel) från september 2016, ramen för integrerade prioriterade åtgärder från februari 2020, Sahelalliansen och partnerskapet för säkerhet och stabilitet i Sahel,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europeiska rådets medlemmar och G5 Sahel-medlemsstaterna av den 28 april 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europeiska rådets medlemmar och G5 Sahel-medlemsstaterna av den 28 april 2020,

| — | med beaktande av den gemensamma kommunikén från det andra utrikesministermötet mellan Afrikanska unionen (AU) och EU den 25–26 oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma kommunikén från det andra utrikesministermötet mellan Afrikanska unionen (AU) och EU den 25–26 oktober 2021,

| — | med beaktande av Sahelkonferensen i Paris den 17 februari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sahelkonferensen i Paris den 17 februari 2022,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från det sjätte AU–EU-toppmötet den 17–18 februari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från det sjätte AU–EU-toppmötet den 17–18 februari 2022,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 21 februari 2022 om en förlängning och förstärkning av genomförandet av konceptet samordnad närvaro till havs i Guineabukten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 21 februari 2022 om en förlängning och förstärkning av genomförandet av konceptet samordnad närvaro till havs i Guineabukten,

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2020/253 av den 25 februari 2020 om ändring av beslut (Gusp) 2018/906 om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant för Sahel (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2020/253 av den 25 februari 2020 om ändring av beslut (Gusp) 2018/906 om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant för Sahel (11),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2590 (2021) av den 30 augusti 2021 om förlängning av sanktioner som införts genom säkerhetsrådets resolution 2374 (2017) och förlängning av mandatet för expertpanelen för Mali till och med den 30 september 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2590 (2021) av den 30 augusti 2021 om förlängning av sanktioner som införts genom säkerhetsrådets resolution 2374 (2017) och förlängning av mandatet för expertpanelen för Mali till och med den 30 september 2022,

| — | med beaktande av generalsekreterarens rapport av den 11 november 2021 från FN:s säkerhetsråd om den gemensamma G5 Sahel-styrkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av generalsekreterarens rapport av den 11 november 2021 från FN:s säkerhetsråd om den gemensamma G5 Sahel-styrkan,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution A/ES-11/1 av den 1 mars 2022 om aggressionen mot Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution A/ES-11/1 av den 1 mars 2022 om aggressionen mot Ukraina,

| — | med beaktande av FN:s agenda för kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s agenda för kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av kommunikén från AU:s freds- och säkerhetsråd, som träffades den 31 januari 2022, om situationen i Burkina Faso, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommunikén från AU:s freds- och säkerhetsråd, som träffades den 31 januari 2022, om situationen i Burkina Faso,

| — | med beaktande av meddelandet från AU-kommissionens ordförande av den 6 augusti 2021 efter terroristattackerna mot Burkina Faso, Mali, Niger och Tchad, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från AU-kommissionens ordförande av den 6 augusti 2021 efter terroristattackerna mot Burkina Faso, Mali, Niger och Tchad,

| — | med beaktande av meddelandet från AU-kommissionens ordförande av den 24 januari 2022 om situationen i Burkina Faso, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från AU-kommissionens ordförande av den 24 januari 2022 om situationen i Burkina Faso,

| — | med beaktande av det extra toppmötet mellan Ecowas myndighet för stats- och regeringschefer av den 3 februari 2022 om den politiska situationen i Burkina Faso, Guinea och Mali, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det extra toppmötet mellan Ecowas myndighet för stats- och regeringschefer av den 3 februari 2022 om den politiska situationen i Burkina Faso, Guinea och Mali,

| — | med beaktande av uttalandet av den 26 januari 2022 om Burkina Faso från Josep Borrell, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 26 januari 2022 om Burkina Faso från Josep Borrell, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik,

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska AKS–EU-resolutionen om säkerhetssituationen i Sahel-Sahara-regionen, som antogs den 21 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska AKS–EU-resolutionen om säkerhetssituationen i Sahel-Sahara-regionen, som antogs den 21 juni 2017,

| — | med beaktande av resolutionerna från gemensamma parlamentariska AKS-EU-församlingen av den 11 mars 2021 om demokrati och respekt för konstitutioner i EU och AKS-länderna, av den 28 september 2021 om den roll parlament kan spela för att stärka den internationella säkerheten och av den 21 november 2019 om sociala mediers inverkan på samhällsstyrning, utveckling, demokrati och stabilitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna från gemensamma parlamentariska AKS-EU-församlingen av den 11 mars 2021 om demokrati och respekt för konstitutioner i EU och AKS-länderna, av den 28 september 2021 om den roll parlament kan spela för att stärka den internationella säkerheten och av den 21 november 2019 om sociala mediers inverkan på samhällsstyrning, utveckling, demokrati och stabilitet,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I de berörda regionerna har hoten om fattigdom, bristande tillgång till grundläggande samhällsservice, klimatförändringar, väpnade terroristgrupper, ökande våld mellan befolkningsgrupper kopplat till mark och resurser, otrygg livsmedelsförsörjning, tvångsförflyttning av människor och könsrelaterat våld tillsammans lett till en komplex situation av instabilitet och osäkerhet. |
| --- | --- |

A.

I de berörda regionerna har hoten om fattigdom, bristande tillgång till grundläggande samhällsservice, klimatförändringar, väpnade terroristgrupper, ökande våld mellan befolkningsgrupper kopplat till mark och resurser, otrygg livsmedelsförsörjning, tvångsförflyttning av människor och könsrelaterat våld tillsammans lett till en komplex situation av instabilitet och osäkerhet.

| B. | Sahel och Västafrika spelar en avgörande roll för säkerheten och stabiliteten på hela den afrikanska kontinenten. Säkerhetssituationen i dessa regioner har försämrats kraftigt under de senaste åren och utgör ett hot mot den regionala och internationella stabiliteten. Våldet i Sahel har ökat sedan Gaddafis regim i Libyen föll 2011, och Sahel är därför en av de regioner som drabbats hårdast av spridningen av olagliga handeldvapen. Sahel är en av världens fattigaste regioner. |
| --- | --- |

B.

Sahel och Västafrika spelar en avgörande roll för säkerheten och stabiliteten på hela den afrikanska kontinenten. Säkerhetssituationen i dessa regioner har försämrats kraftigt under de senaste åren och utgör ett hot mot den regionala och internationella stabiliteten. Våldet i Sahel har ökat sedan Gaddafis regim i Libyen föll 2011, och Sahel är därför en av de regioner som drabbats hårdast av spridningen av olagliga handeldvapen. Sahel är en av världens fattigaste regioner.

| C. | Efter en begäran från den maliska regeringen inledde den franska armén under 2013 operation Serval för att driva bort jihadistiska och andra militära rebellgrupper från norra Mali, som hade börjat tränga in i centrala Mali. Den franska armén uppfyllde framgångsrikt målet med detta uppdrag. |
| --- | --- |

C.

Efter en begäran från den maliska regeringen inledde den franska armén under 2013 operation Serval för att driva bort jihadistiska och andra militära rebellgrupper från norra Mali, som hade börjat tränga in i centrala Mali. Den franska armén uppfyllde framgångsrikt målet med detta uppdrag.

| D. | Många internationella uppdrag och initiativ har inletts under de senaste åren, däribland FN:s integrerade multidimensionella stabiliseringsinsats i Mali (Minusma) 2013, Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Niger 2012, Europeiska unionens utbildningsuppdrag i Mali 2013, Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Mali 2014, operation Barkhane 2014, G5 Sahel 2014, den gemensamma G5 Sahel-styrkan 2017, Sahelalliansen 2017, koalitionen för Sahel 2020 och insatsstyrkan Takuba 2020. Under det senaste årtiondet har de afrikanska säkerhetsinstitutionerna satt in tusentals man i fredsinsatser på kontinenten. Dessa insatser har dock saknat kapacitet att lösa säkerhetsutmaningarna i regionen. |
| --- | --- |

D.

Många internationella uppdrag och initiativ har inletts under de senaste åren, däribland FN:s integrerade multidimensionella stabiliseringsinsats i Mali (Minusma) 2013, Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Niger 2012, Europeiska unionens utbildningsuppdrag i Mali 2013, Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Mali 2014, operation Barkhane 2014, G5 Sahel 2014, den gemensamma G5 Sahel-styrkan 2017, Sahelalliansen 2017, koalitionen för Sahel 2020 och insatsstyrkan Takuba 2020. Under det senaste årtiondet har de afrikanska säkerhetsinstitutionerna satt in tusentals man i fredsinsatser på kontinenten. Dessa insatser har dock saknat kapacitet att lösa säkerhetsutmaningarna i regionen.

| E. | Över 200 medlemmar av FN:s fredsbevarande styrkor och över 50 franska soldater från uppdragen Serval och Barkhane samt ett stort antal afrikanska soldater har dödats i kampen för säkerheten i Sahelregionen. Många europeiska soldater och FN-soldater har skadats under sin utplacering i regionen. |
| --- | --- |

E.

Över 200 medlemmar av FN:s fredsbevarande styrkor och över 50 franska soldater från uppdragen Serval och Barkhane samt ett stort antal afrikanska soldater har dödats i kampen för säkerheten i Sahelregionen. Många europeiska soldater och FN-soldater har skadats under sin utplacering i regionen.

| F. | Trots Sahelländernas och världssamfundets många fredsbevarande insatser är situationen i regionen fortfarande mycket instabil. Terroristgrupper, däribland islamistiska terrorister knutna till Islamiska staten, såsom Boko Haram, Islamiska staten i Västafrika (ISWAP), har stärkt sin närvaro i Sahel och Västafrika och bär ansvaret för massmord, tortyr, sexuellt våld, påtvingade försvinnanden, plundring och tvångsförflyttningar. År 2020 ökade dödandet kraftigt på grund av bland annat islamistiskt våld, och totalt 4 250 dödsfall rapporterades enligt Afrikanska centrumet för strategiska studier. Mer än 7,7 miljoner människor har tvångsförflyttats över sju länder i Sahelregionen. Det finns för närvarande runt 3 miljoner internflyktingar i regionen. |
| --- | --- |

F.

Trots Sahelländernas och världssamfundets många fredsbevarande insatser är situationen i regionen fortfarande mycket instabil. Terroristgrupper, däribland islamistiska terrorister knutna till Islamiska staten, såsom Boko Haram, Islamiska staten i Västafrika (ISWAP), har stärkt sin närvaro i Sahel och Västafrika och bär ansvaret för massmord, tortyr, sexuellt våld, påtvingade försvinnanden, plundring och tvångsförflyttningar. År 2020 ökade dödandet kraftigt på grund av bland annat islamistiskt våld, och totalt 4 250 dödsfall rapporterades enligt Afrikanska centrumet för strategiska studier. Mer än 7,7 miljoner människor har tvångsförflyttats över sju länder i Sahelregionen. Det finns för närvarande runt 3 miljoner internflyktingar i regionen.

| G. | De humanitära behoven har ökat till följd av de olika sammanflätade kriserna. För närvarande behöver 20 miljoner människor akut humanitärt bistånd i centrala Sahel. Kvinnor och barn är särskilt sårbara för och påverkade av krisen. |
| --- | --- |

G.

De humanitära behoven har ökat till följd av de olika sammanflätade kriserna. För närvarande behöver 20 miljoner människor akut humanitärt bistånd i centrala Sahel. Kvinnor och barn är särskilt sårbara för och påverkade av krisen.

| H. | Säkerhet, utveckling och skydd av de grundläggande mänskliga rättigheterna är ömsesidigt förstärkande värden och förutsättningar för att skapa varaktig fred. En sådan hållbar fred kan endast uppnås genom att man tar itu med de bakomliggande orsakerna till osäkerheten, däribland fattigdom, korruption, svält och bristande resurser. |
| --- | --- |

H.

Säkerhet, utveckling och skydd av de grundläggande mänskliga rättigheterna är ömsesidigt förstärkande värden och förutsättningar för att skapa varaktig fred. En sådan hållbar fred kan endast uppnås genom att man tar itu med de bakomliggande orsakerna till osäkerheten, däribland fattigdom, korruption, svält och bristande resurser.

| I. | Säkerhetsutmaningarna i Västafrika och Sahel skiljer sig åt mellan länderna. Dessa utmaningar omfattar terroristorganisationers verksamhet med kopplingar till internationella jihadistiska nätverk, etniska konflikter och stamkonflikter, sammandrabbningar om tillgången till naturresurser, milisgruppers och säkerhetstjänsters utomrättsliga verksamhet, väpnade uppror, separatistiska konflikter samt politiskt och valrelaterat våld. |
| --- | --- |

I.

Säkerhetsutmaningarna i Västafrika och Sahel skiljer sig åt mellan länderna. Dessa utmaningar omfattar terroristorganisationers verksamhet med kopplingar till internationella jihadistiska nätverk, etniska konflikter och stamkonflikter, sammandrabbningar om tillgången till naturresurser, milisgruppers och säkerhetstjänsters utomrättsliga verksamhet, väpnade uppror, separatistiska konflikter samt politiskt och valrelaterat våld.

| J. | Säkerheten i Europa och Afrika är nära sammanlänkad. Terrorister, väpnade grupper, miliser och människohandlare utnyttjar en rad komplexa överlappande utmaningar i regionen, däribland fattigdom, bristande tillgång till grundläggande samhällsservice, otrygg livsmedelsförsörjning, avskogning, miljöförstöring, svaga institutioner, korruption och bristande förtroende för staten. |
| --- | --- |

J.

Säkerheten i Europa och Afrika är nära sammanlänkad. Terrorister, väpnade grupper, miliser och människohandlare utnyttjar en rad komplexa överlappande utmaningar i regionen, däribland fattigdom, bristande tillgång till grundläggande samhällsservice, otrygg livsmedelsförsörjning, avskogning, miljöförstöring, svaga institutioner, korruption och bristande förtroende för staten.

| K. | Klimatförändringarna har allvarliga konsekvenser i regionen, och detta kan leda till ytterligare destabilisering. Det finns en allvarlig risk för radikalisering på grund av ekonomisk, social och miljömässig marginalisering i Västafrika och Sahel. |
| --- | --- |

K.

Klimatförändringarna har allvarliga konsekvenser i regionen, och detta kan leda till ytterligare destabilisering. Det finns en allvarlig risk för radikalisering på grund av ekonomisk, social och miljömässig marginalisering i Västafrika och Sahel.

| L. | Skuldbördan bidrar till hotet mot den allmänna stabiliteten i länderna i Sahel och Västafrika. |
| --- | --- |

L.

Skuldbördan bidrar till hotet mot den allmänna stabiliteten i länderna i Sahel och Västafrika.

| M. | Kapaciteten att hantera dessa säkerhetsutmaningar har försvagats ytterligare av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

M.

Kapaciteten att hantera dessa säkerhetsutmaningar har försvagats ytterligare av covid-19-pandemin.

| N. | Befästandet av demokratin i Västafrika och Sahel undergrävs ytterligare av militärkupper, odemokratiska konstitutionella förändringar, tillslag mot folkliga protester, inskränkningar i mötes-, yttrandefriheten och pressfriheten och restriktioner för oppositionspartier och oppositionspolitiker. |
| --- | --- |

N.

Befästandet av demokratin i Västafrika och Sahel undergrävs ytterligare av militärkupper, odemokratiska konstitutionella förändringar, tillslag mot folkliga protester, inskränkningar i mötes-, yttrandefriheten och pressfriheten och restriktioner för oppositionspartier och oppositionspolitiker.

| O. | Utöver säkerhetshoten undergrävs befästandet av demokratin i Västafrika och Sahel ytterligare av korruption, tillslag mot folkliga protester och sammankomster, begränsningar av yttrande- och pressfriheten, restriktioner för oppositionspartier och oppositionspolitiker, bristande respekt för begränsningar av presidentens mandatperioder och andra konstitutionella bestämmelser samt kapacitetsutmaningar när det gäller att tillhandahålla inkluderande och öppna val för fördrivna befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

O.

Utöver säkerhetshoten undergrävs befästandet av demokratin i Västafrika och Sahel ytterligare av korruption, tillslag mot folkliga protester och sammankomster, begränsningar av yttrande- och pressfriheten, restriktioner för oppositionspartier och oppositionspolitiker, bristande respekt för begränsningar av presidentens mandatperioder och andra konstitutionella bestämmelser samt kapacitetsutmaningar när det gäller att tillhandahålla inkluderande och öppna val för fördrivna befolkningsgrupper.

| P. | EU, AU, Ecowas och andra internationella organisationer har under de senaste 20 åren genomfört valobservatörsuppdrag i länderna i Västafrika och Sahel. Det har offentliggjorts omfattande rapporter med konkreta rekommendationer om reformer, varav endast ett fåtal har genomförts. |
| --- | --- |

P.

EU, AU, Ecowas och andra internationella organisationer har under de senaste 20 åren genomfört valobservatörsuppdrag i länderna i Västafrika och Sahel. Det har offentliggjorts omfattande rapporter med konkreta rekommendationer om reformer, varav endast ett fåtal har genomförts.

| Q. | Enligt korruptionsindexet för 2021 är korruptionsnivån ojämn i Västafrika, med Kap Verde och Senegal bland de länder som uppnått bäst resultat i sina reformer mot korruption och Liberia, Mali och Nigeria bland dem med sämst resultat. |
| --- | --- |

Q.

Enligt korruptionsindexet för 2021 är korruptionsnivån ojämn i Västafrika, med Kap Verde och Senegal bland de länder som uppnått bäst resultat i sina reformer mot korruption och Liberia, Mali och Nigeria bland dem med sämst resultat.

| R. | Ökade säkerhetsutmaningar och allmänhetens missnöje med regeringarna och det internationella samfundet har lett till ett antal offentliga demonstrationer med krav på ytterligare regeringsreformer och förbättringar av säkerhetssituationen. Anklagelserna mot regionala myndigheter om korruption och nepotism har pågått under lång tid och lett till allt mindre förtroende för och tillfredsställelse med regeringarna och deras institutioner. |
| --- | --- |

R.

Ökade säkerhetsutmaningar och allmänhetens missnöje med regeringarna och det internationella samfundet har lett till ett antal offentliga demonstrationer med krav på ytterligare regeringsreformer och förbättringar av säkerhetssituationen. Anklagelserna mot regionala myndigheter om korruption och nepotism har pågått under lång tid och lett till allt mindre förtroende för och tillfredsställelse med regeringarna och deras institutioner.

| S. | Det övergripande tillståndet för demokratin och säkerhetssamarbetet i Sahel drabbades av enorma bakslag när militärerna i Mali och Burkina Faso störtade sina regeringar – i Mali i augusti 2020, och återigen i maj 2021 när militären störtade samma regering som den tidigare hade installerat, och sedan i januari 2022 när en statskupp ägde rum i Burkina Faso. Detta är ett uttryck för en djupt rotad kris i regionen. |
| --- | --- |

S.

Det övergripande tillståndet för demokratin och säkerhetssamarbetet i Sahel drabbades av enorma bakslag när militärerna i Mali och Burkina Faso störtade sina regeringar – i Mali i augusti 2020, och återigen i maj 2021 när militären störtade samma regering som den tidigare hade installerat, och sedan i januari 2022 när en statskupp ägde rum i Burkina Faso. Detta är ett uttryck för en djupt rotad kris i regionen.

| T. | Ecowas och AU har vid åtskilliga tillfällen organiserat utbyten och besök i Mali och Burkina Faso för att medla och nå kompromisser mellan de olika aktörerna. Vid ett flertal tillfällen har Ecowas betonat vikten av att fastställa en tydlig tidsplan för en återgång till demokratiska processer, inklusive ett nära förestående datum för demokratiska val. |
| --- | --- |

T.

Ecowas och AU har vid åtskilliga tillfällen organiserat utbyten och besök i Mali och Burkina Faso för att medla och nå kompromisser mellan de olika aktörerna. Vid ett flertal tillfällen har Ecowas betonat vikten av att fastställa en tydlig tidsplan för en återgång till demokratiska processer, inklusive ett nära förestående datum för demokratiska val.

| U. | Efter statskuppen i Guinea i september 2021 och gripandet av president Alpha Condé, som nyligen frigavs, kommer landet att förbli uteslutet från Ecowas tills den konstitutionella ordningen har återupprättats. De militära myndigheterna fick en tidsfrist till den 25 april 2022 för att lämna uppgifter om sin övergångsplan. Den dagen begärde de en ny tidsfrist för att lägga fram en tidsplan för övergången. |
| --- | --- |

U.

Efter statskuppen i Guinea i september 2021 och gripandet av president Alpha Condé, som nyligen frigavs, kommer landet att förbli uteslutet från Ecowas tills den konstitutionella ordningen har återupprättats. De militära myndigheterna fick en tidsfrist till den 25 april 2022 för att lämna uppgifter om sin övergångsplan. Den dagen begärde de en ny tidsfrist för att lägga fram en tidsplan för övergången.

| V. | Respekten för den nationella konstitutionella ordningen och rättsstatsprincipen är lika viktig för att garantera fred och stabilitet som för att bekämpa terrorism och garantera militär säkerhet. Att upprätthålla demokratiska principer, inbegripet anordnandet av öppna och inkluderande val, är av grundläggande betydelse för att säkerställa att regeringarna har breda folkliga mandat. Medborgarna stöder äkta demokratiska processer och söker ett rättvist deltagande i dessa. |
| --- | --- |

V.

Respekten för den nationella konstitutionella ordningen och rättsstatsprincipen är lika viktig för att garantera fred och stabilitet som för att bekämpa terrorism och garantera militär säkerhet. Att upprätthålla demokratiska principer, inbegripet anordnandet av öppna och inkluderande val, är av grundläggande betydelse för att säkerställa att regeringarna har breda folkliga mandat. Medborgarna stöder äkta demokratiska processer och söker ett rättvist deltagande i dessa.

| W. | De nationella parlamentens deltagande i beslut om säkerhetsfrågor är avgörande för att utveckla långsiktig säkerhet och samhällsstabilitet. |
| --- | --- |

W.

De nationella parlamentens deltagande i beslut om säkerhetsfrågor är avgörande för att utveckla långsiktig säkerhet och samhällsstabilitet.

| X. | Säkerhet, utveckling och skydd av grundläggande mänskliga rättigheter är ömsesidigt förstärkande och en nödvändighet för att skapa varaktig fred. |
| --- | --- |

X.

Säkerhet, utveckling och skydd av grundläggande mänskliga rättigheter är ömsesidigt förstärkande och en nödvändighet för att skapa varaktig fred.

| Y. | Det krympande utrymmet för organisationer i det civila samhället och pressfriheten i vissa länder i Västafrika och Sahel utgör svåra utmaningar för demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

Y.

Det krympande utrymmet för organisationer i det civila samhället och pressfriheten i vissa länder i Västafrika och Sahel utgör svåra utmaningar för demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna.

| Z. | Europeiska unionen har åtagit sig att stödja säkerheten och utvecklingen i Västafrika och Sahelregionen genom politiska, diplomatiska och humanitära partnerskap, bland annat tekniskt stöd till reform av säkerhetssektorn, militär- och polisutbildning, valprocesser och ansvarsskyldighet samt förstärkning av det civila samhället. |
| --- | --- |

Z.

Europeiska unionen har åtagit sig att stödja säkerheten och utvecklingen i Västafrika och Sahelregionen genom politiska, diplomatiska och humanitära partnerskap, bland annat tekniskt stöd till reform av säkerhetssektorn, militär- och polisutbildning, valprocesser och ansvarsskyldighet samt förstärkning av det civila samhället.

| AA. | AU är en nära partner till EU i freds- och stabilitetsinsatser. Målen för regionala säkerhetsaktörer, däribland Ecowas och AU:s afrikanska beredskapsstyrka, överensstämmer med EU:s intresse av att hjälpa problemutsatta länder att säkerställa fred och välstånd. EU:s och AU:s ledare har kommit överens om att främja freds- och säkerhetssamarbetet på den afrikanska kontinenten. Samförståndsavtalet om fred, säkerhet och samhällsstyrning mellan Afrikanska unionen och Europeiska unionen och den europeiska fredsfaciliteten har utformats för att bekämpa instabilitet, radikalisering, våldsbejakande extremism och terrorism och för att hantera hela konfliktcykeln genom en integrerad strategi. |
| --- | --- |

AA.

AU är en nära partner till EU i freds- och stabilitetsinsatser. Målen för regionala säkerhetsaktörer, däribland Ecowas och AU:s afrikanska beredskapsstyrka, överensstämmer med EU:s intresse av att hjälpa problemutsatta länder att säkerställa fred och välstånd. EU:s och AU:s ledare har kommit överens om att främja freds- och säkerhetssamarbetet på den afrikanska kontinenten. Samförståndsavtalet om fred, säkerhet och samhällsstyrning mellan Afrikanska unionen och Europeiska unionen och den europeiska fredsfaciliteten har utformats för att bekämpa instabilitet, radikalisering, våldsbejakande extremism och terrorism och för att hantera hela konfliktcykeln genom en integrerad strategi.

| AB. | G5 Sahel, som stöds av EU och AU, tillhandahåller säkerhet och regional utveckling i en insats för att bekämpa terrorism och skapa stabilitet i Sahelregionen. G5 Sahel brottas med utmaningar när det gäller att visa framsteg och upprätthålla ett brett folkligt stöd. De EU-finansierade åtgärderna för konfliktförebyggande, medling, dialog och försoning är fortfarande begränsade. |
| --- | --- |

AB.

G5 Sahel, som stöds av EU och AU, tillhandahåller säkerhet och regional utveckling i en insats för att bekämpa terrorism och skapa stabilitet i Sahelregionen. G5 Sahel brottas med utmaningar när det gäller att visa framsteg och upprätthålla ett brett folkligt stöd. De EU-finansierade åtgärderna för konfliktförebyggande, medling, dialog och försoning är fortfarande begränsade.

| AC. | Alla insatser från det internationella samfundet har innehållit mycket starka komponenter avseende demokratiska reformer och reformer av säkerhetssektorn. De flesta länder i regionen lider brist på kapacitet att från statens sida effektivt genomföra välbehövliga reformer. |
| --- | --- |

AC.

Alla insatser från det internationella samfundet har innehållit mycket starka komponenter avseende demokratiska reformer och reformer av säkerhetssektorn. De flesta länder i regionen lider brist på kapacitet att från statens sida effektivt genomföra välbehövliga reformer.

| AD. | Närvaron av utländska privata militära företag och säkerhetsföretag i Västafrika fortsätter att destabilisera säkerheten och den politiska miljön i regionen. Den så kallade Wagnergruppen, den ryska regeringens proxygrupp av legosoldater, har varit på plats i Mali sedan den bjöds in av militärjuntan i slutet av 2021. Wagnergruppen förlitar sig enligt uppgift på rysk militär infrastruktur, och det ryska försvarsministeriet är involverat i finansiering, rekrytering, utbildning och skydd av Wagneraktörer. Wagnergruppen anklagas för att ha begått allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

AD.

Närvaron av utländska privata militära företag och säkerhetsföretag i Västafrika fortsätter att destabilisera säkerheten och den politiska miljön i regionen. Den så kallade Wagnergruppen, den ryska regeringens proxygrupp av legosoldater, har varit på plats i Mali sedan den bjöds in av militärjuntan i slutet av 2021. Wagnergruppen förlitar sig enligt uppgift på rysk militär infrastruktur, och det ryska försvarsministeriet är involverat i finansiering, rekrytering, utbildning och skydd av Wagneraktörer. Wagnergruppen anklagas för att ha begått allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| AE. | FN:s experter har gemensamt dragit slutsatsen att Wagnergruppen har begått grova och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Centralafrikanska republiken, inbegripet summariska massavrättningar, godtyckliga frihetsberövanden, sexuellt våld, plundring, påtvingade försvinnanden och tortyr under förhör. |
| --- | --- |

AE.

FN:s experter har gemensamt dragit slutsatsen att Wagnergruppen har begått grova och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Centralafrikanska republiken, inbegripet summariska massavrättningar, godtyckliga frihetsberövanden, sexuellt våld, plundring, påtvingade försvinnanden och tortyr under förhör.

| AF. | Ryssland har aktivt spridit, och fortsätter att aktivt sprida, desinformation i hela Sahel för att undergräva legitimiteten för europeiska initiativ som syftar till att skapa stabilitet och säkerhet för att hjälpa regionen. |
| --- | --- |

AF.

Ryssland har aktivt spridit, och fortsätter att aktivt sprida, desinformation i hela Sahel för att undergräva legitimiteten för europeiska initiativ som syftar till att skapa stabilitet och säkerhet för att hjälpa regionen.

| AG. | EU och dess uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken har varit föremål för desinformationskampanjer och måste snarast ges medel för effektiv strategisk kommunikation. Desinformationen har gått så långt som att falskt anklaga den franska militären för massmord i Gossi-området i Mali, även om bevis visar att malier och utlänningar som misstänks tillhöra Wagnergruppen är ansvariga för en fruktansvärd uppdiktad och vilseledande fabricering. |
| --- | --- |

AG.

EU och dess uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken har varit föremål för desinformationskampanjer och måste snarast ges medel för effektiv strategisk kommunikation. Desinformationen har gått så långt som att falskt anklaga den franska militären för massmord i Gossi-området i Mali, även om bevis visar att malier och utlänningar som misstänks tillhöra Wagnergruppen är ansvariga för en fruktansvärd uppdiktad och vilseledande fabricering.

| AH. | Till följd av de många hindren från de maliska övergångsmyndigheterna har internationella aktörer dragit slutsatsen att villkoren för att fortsätta det militära engagemanget i Mali inte längre är uppfyllda. |
| --- | --- |

AH.

Till följd av de många hindren från de maliska övergångsmyndigheterna har internationella aktörer dragit slutsatsen att villkoren för att fortsätta det militära engagemanget i Mali inte längre är uppfyllda.

| AI. | På begäran av sina afrikanska partner har europeiska och internationella aktörer enats om att fortsätta sina gemensamma insatser mot terrorism i Sahelregionen, inbegripet i Niger och i Guineabukten, och har inlett politiska och militära samråd med dem i syfte att fastställa villkoren för denna gemensamma åtgärd senast i juni 2022. |
| --- | --- |

AI.

På begäran av sina afrikanska partner har europeiska och internationella aktörer enats om att fortsätta sina gemensamma insatser mot terrorism i Sahelregionen, inbegripet i Niger och i Guineabukten, och har inlett politiska och militära samråd med dem i syfte att fastställa villkoren för denna gemensamma åtgärd senast i juni 2022.

| AJ. | Situationen i Sahel är nära kopplad till situationen i Guineabukten. Piratdåd är fortfarande ett säkerhetshot i Guineabukten. Rådet har förlängt genomförandet av den samordnade närvaron till havs i Guineabukten med två år. |
| --- | --- |

AJ.

Situationen i Sahel är nära kopplad till situationen i Guineabukten. Piratdåd är fortfarande ett säkerhetshot i Guineabukten. Rådet har förlängt genomförandet av den samordnade närvaron till havs i Guineabukten med två år.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt våldet och förlusten av människoliv i Västafrika och Sahelregionen, inbegripet de övergrepp som begåtts i samband med militära operationer, och uttrycker oro över den alltmer instabila situationen i Sahel som undergräver säkerheten och stabiliteten i de berörda länderna och som har djupgående regionala och internationella konsekvenser. Parlamentet uttrycker sin solidaritet och sitt deltagande med familjerna till alla offer för terroristattacker i hela regionen. Parlamentet upprepar sitt starka stöd för folket i Västafrika och Sahel och deras strävan efter fred, mänskliga rättigheter, säkerhet, stabilitet, ekonomisk utveckling och sociala och demokratiska framsteg. Parlamentet välkomnar de många ansträngningar som gjorts av lokala och internationella aktörer för att främja fred och framsteg i hela regionen. Parlamentet erkänner att säkerhetssituationen i Sahel fortfarande är en enorm utmaning och att många civila saknar säkerhet och har blivit offer för terroristattacker. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att ett övergripande svar på de utmaningar som Västafrika och Sahel står inför kräver att säkerhets-, klimat-, utvecklings- och handelspolitiken samordnas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över demokratins tillstånd i Sahelregionen och de nyligen genomförda statskupperna i regionen. Parlamentet uppmanar alla kuppmakare att fastställa tydliga gränser för de politiska övergångsperioderna, säkerställa en snabb återgång till den konstitutionella ordningen, rättsstatsprincipen och civila regeringar och underlätta anordnandet av öppna och inkluderande val. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att allt långsiktigt säkerhetssamarbete och politiskt samarbete med EU-aktörer kommer att kräva realistiska tidsplaner för en återgång till demokrati, inklusive tydliga och mätbara milstolpar. Parlamentet påminner om att i avsaknad av sådana realistiska tidsplaner kommer allt framtida samarbete med EU-aktörer att ifrågasättas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att kupper undergräver ansträngningar att stärka rättsstatsprincipen och säkerställa demokratiskt legitima regeringsåtgärder. Parlamentet påminner om att en verklig demokratisk övergång och verkliga demokratiska reformer måste ledas av civilbefolkningen och möjliggöra ett fullständigt och aktivt deltagande av det civila samhällets organisationer, kvinnor, ungdomar och oppositionspartier. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i Västafrika och Sahel att respektera och skydda mediefriheten samt mötes-, förenings- och yttrandefriheten. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att verklig nationell dialog, som omfattar alla sektorer i det civila samhället, behövs i hela regionen för att formulera en tydlig framtidsvision för demokrati, inklusive konkreta mål som de olika icke-militära och icke-statliga aktörerna gemensamt har enats om och delar. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet att bidra till att underlätta en sådan dialog genom att erbjuda sig att inta en medlande roll. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att enighet är det bästa sättet att hantera de många utmaningar som regionen står inför. Parlamentet stöder därför de åtgärder som Afrikanska unionen har aviserat och de åtgärder som Ecowas vidtagit för att slå vakt om demokratin och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar det militära ledarskapet i alla stater i Sahel att fullgöra sina internationella åtaganden, inbegripet full respekt för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet stöder Ecowas insatser för att upprätta en färdplan för reformer av de mänskliga rättigheterna och för ansvarsskyldighet i syfte att förhindra ytterligare människorättskränkningar som en del av en övergripande insats för att lösa de olika kriserna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att instrumentet Europa i världen inte stöder finansiering av vissa insatser som är kopplade till den militära sektorn eller den statliga säkerhetssektorn eller som kan leda till kränkningar av de mänskliga rättigheterna i partnerländerna. Parlamentet erkänner de många utmaningar som områdena Sahel och Sahara står inför, såsom klimatförändringar, ekonomiska kriser och terroristattacker. Parlamentet uppmanar Europa att visa mer solidaritet genom att stödja regionen politiskt och militärt, även genom den europeiska fredsbevarande resursen, med tillräcklig vapenutbildning för att försvara och utveckla och respektera de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar alla EU:s medlemsstater att fullgöra sina skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter och avstå från vapenhandel som skulle kunna underblåsa kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Västafrika och Sahel. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om den viktiga roll som Afrikas ungdomar kan spela för att skapa en ljus framtid för regionen. Parlamentet efterlyser ett mer inkluderande och aktivt deltagande av kvinnor i det demokratiska beslutsfattandet på alla nivåer och i fredsbyggande verksamhet och försoningsinsatser. Parlamentet fördömer användningen av sexuellt våld och alla former av hot i konfliktsituationer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att med den ökande fattigdomen läggs den sociala och ekonomiska grunden för framväxten av kriminella grupper och terroristgrupper. Parlamentet betonar att bristande tillgång till centrala offentliga tjänster, såsom vatten, sanitet, hälso- och sjukvård och utbildning, utgör den sociala och ekonomiska grunden för framväxten av terrorism. Parlamentet understryker betydelsen av utbildning som grund för att främja ekonomisk tillväxt, skapa ett demokratiskt samhälle och förebygga extremism. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker den roll som de nationella parlamenten spelar för stabilitet och demokratisering. Parlamentet uppmanar Ecowas stater att i större utsträckning inkludera nationella och regionala demokratiska organ i säkerhetsfrågor. Parlamentet anser att sådana ingripanden från EU bör bli föremål för en debatt i det berörda nationella parlamentet. Parlamentet uppmanar EU och Ecowasländerna att öka samordningen av säkerhet- och utvecklingsbistånd, humanitärt bistånd och demokratifrämjande bistånd för att säkerställa en integrerad strategi för fred och säkerhet för en varaktigt hållbar utveckling i hela regionen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet framhåller det betydande bidraget från EU och dess medlemsstater när det gäller utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd och välkomnar Sahelalliansens arbete för att stödja utvecklingsinsatser under ledning av G5 Sahel-regeringarna. Parlamentet efterlyser ett fullt fungerande G5 Sahel och uppmanar EU:s medlemsstater till ett nära samarbete med G5 Sahel i detta avseende, genom ekonomisk kapacitetsuppbyggnad, utbyte av militär utrustning och tillhandahållande av effektiv utbildning i militära och civila operationer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker att en förbättring av säkerhetssituationen i regionen kommer att kräva att man tar itu med de bakomliggande orsakerna till våld och konflikter, inbegripet fattigdom, klimatförändringar, tvångsförflyttningar och brist på tillgång till utbildning och möjligheter, som alla har förvärrats av covid-19-pandemin. Parlamentet erkänner att de bakomliggande orsakerna till våldsam extremism och terrorism är komplexa. Parlamentet understryker behovet av att stärka regionens ekonomier, främja skapandet av arbetstillfällen och lägga grunden för en hållbar långsiktig utveckling. Parlamentet uppmanar EU att anpassa sina investeringar och sitt utvecklingssamarbete för att hantera de bakomliggande orsakerna till terrorism och osäkerhet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över den kraftigt försämrade livsmedelsförsörjningen i Västafrika och Sahel, som för närvarande drabbar tiotals miljoner människor på grund av den pågående och ökande sårbarheten i dessa regioners livsmedelssystem och leveranskedjor för jordbruksprodukter. Parlamentet betonar att Västafrika och Sahelregionen är beroende av veteleveranser från Ukraina. Parlamentet uttrycker sin djupaste oro över de allvarliga konsekvenser på kort och medellång sikt för livsmedelsförsörjningen i Västafrika och Sahelregionen som utlösts av Rysslands oprovocerade krig mot Ukraina och den akuta risken för att kriget skapar en ny och farlig hungersnöd och näringskris. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Parlamentet erkänner Västafrikas och Sahels rätt till livsmedelssuveränitet som ett sätt att uppnå tryggad mat- och näringstillgång och fattigdomsminskning, med särskild uppmärksamhet på kvinnliga jordbrukare och familjejordbruk, i syfte att trygga tillgången till ekonomiskt överkomliga och tillgängliga livsmedel. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet erkänner att EU är den ledande globala givaren av humanitärt stöd och utvecklingsstöd. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att öka sitt ekonomiska stöd och humanitära bistånd för att tillgodose de drabbade befolkningarnas akuta behov. Parlamentet beklagar att flera EU-medlemsstater inte har uppnått målet att avsätta 0,7 % av sin bruttonationalinkomst till offentligt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar vikten av att ge fritt tillträde till humanitärt bistånd och grundläggande tjänster i konfliktområden, även för personer som bor i områden utanför regeringens kontroll. Parlamentet påminner om att alla parter måste respektera internationell humanitär rätt för att undvika varje risk för att humanitärt bistånd förskingras. Parlamentet betonar vikten av att tillhandahållandet av humanitärt bistånd uppfattas som neutralt och opartiskt och att biståndsarbetarnas säkerhet garanteras. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som vissa länder har gjort för att få ett slut på korruptionen. Parlamentet uppmanar med kraft de afrikanska länderna och EU-länderna att bekämpa all form av korruption. Parlamentet betonar kopplingen mellan korruption och miljöbrott, som båda utgör ett växande hot mot uppnåendet av målen för hållbar utveckling. Parlamentet konstaterar att en förutsättning för att främja global säkerhet och göra framsteg när det gäller att uppnå målen för hållbar utveckling är att ta itu med instabiliteten i regionen. Parlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att utnyttja antikorruptionspolitiken genom en förbättrad kapacitetsuppbyggnad när det gäller brott som av EU, Interpol och FN:s miljöprogram erkänns som miljöbrott. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att klimatförändringarna är en allt viktigare faktor för den regionala stabiliteten i Västafrika och Sahel. Parlamentet uppmanar staterna i Västafrika och Sahel att samarbeta med EU:s medlemsstater för att hantera klimatförändringarnas negativa konsekvenser för säkerheten och stabiliteten i regionen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att starka institutioner är en förutsättning för att bekämpa terrorism och hantera inhemska utmaningar. Parlamentet betonar vikten av att omdefiniera en strategi för att bekämpa terrorism och våldsam extremism i de berörda regionerna, i enlighet med internationella normer, och begär att alla förövare av sådana dåd ska ställas till svars och inför rätta. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar nationella myndigheter runtom i regionen att avkriminalisera sex mellan personer av samma kön och att säkerställa hbti personers rättigheter. Parlamentet betonar att människor som flyr från förföljelser för att de är hbti-personer måste ha rätt till internationellt skydd i EU. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar EU:s åtagande om ett omfattande engagemang i regionen vad gäller politiskt stöd, tekniskt och ekonomiskt stöd, särskilt för reformer av säkerhetssektorn, militär utbildning och stöd till skydd och förstärkning av det civila samhället, vilket är avgörande för att hantera säkerhetshot. Parlamentet uppmanar Ecowas och EU:s medlemsstater att effektivt genomföra samförståndsavtalet om fred, säkerhet och samhällsstyrning. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet understryker att syftet med EU:s humanitära bistånd och utvecklingsbistånd är att förhindra att civilbefolkningen utsätts för lidande och att deras grundläggande levnadsvillkor förbättras. Parlamentet påminner om att hållbar utveckling i Afrika endast är möjligt genom en kombination av humankapital och externt utvecklingsstöd. Parlamentet påminner om att migration inte bör leda till kompetensflykt. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i samordning med sina internationella partner och relevanta internationella institutioner, snarast utvärdera alla tillgängliga medel för att förebygga försummelser från afrikanska länders sida att betala sina skulder. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för FN:s, EU:s och ett regionalt engagemang i Västafrika och Sahel för fredsbevarande, militär utbildning och tekniskt bistånd, särskilt genom EU:s utbildnings- och kapacitetsuppbyggnadsuppdrag, och initiativ från Ecowas och Afrikanska unionen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet är djupt oroat över det stora antal fall av mycket allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts av maliska säkerhetsstyrkor, enligt rapporter från FN-insatsen Minusma, och som kan utgöra krigsförbrytelser enligt humanitär rätt. Parlamentet noterar beslutet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att avbryta en del av den utbildning som tillhandahålls av EU:s utbildningsuppdrag i Mali och EU:s uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Mali för Malis väpnade styrkor och nationalgarde, och kräver att allt annat EU-stöd till den maliska säkerhetssektorn avbryts tills alla som begått dessa brott har ställts inför rätta. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet erkänner att de olika internationella uppdragen inte har uppnått sitt främsta mål att skapa varaktig fred i regionen och att det därför behövs en reflektionsprocess om mandaten och rollerna för internationella uppdrag och internationell politik. Parlamentet understryker att en översyn av EU:s mandat och åtaganden bör fokusera på att göra samarbetet med länderna i Västafrika och Sahel mer förebyggande. Parlamentet uppmanar Ecowas-länderna och EU att gemensamt utveckla en ny strategi för reform av säkerhetssektorn och för säkerhetsbistånd. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet fördömer desinformationen om EU och om dess uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Parlamentet uppmanar EU att skaffa sig alla nödvändiga medel för en effektivare strategisk kommunikation. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet understryker att allt europeiskt eller internationellt stöd endast bör ses som ett komplement till nationella och regionala insatser. Parlamentet påminner om att värdländerna måste fortsätta att själva ansvara för alla initiativ som äger rum i deras respektive territorier. Parlamentet påminner om att de politiska ledarna och samhällets ledare därför också måste stödja sådana initiativ för att de ska bli framgångsrika. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet erkänner att trots ständiga utmaningar på säkerhetsområdet har framsteg gjorts i kampen mot väpnade islamistiska grupper. Parlamentet upprepar behovet av att bekämpa terroristpropaganda och rekryteringskampanjer inom ramen för bredare strategier för att bekämpa mottaglighet för och rekrytering till terrorism. Parlamentet understryker samtidigt behovet av att uppmuntra avhopp från våldsamma extremistgrupper och att öka insatserna för att avradikalisera och återintegrera dessa krigare i samhället. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet kritiserar kraftigt den maliska regeringens beslut att hindra samarbetet med europeiska aktörer, som bland annat kommit till uttryck i landets uppsägning den 2 maj 2022 av två viktiga avtal, nämligen avtalet om styrkornas status som fastställer den rättsliga ramen för den franska styrkan Barkhanes och den europeiska insatsstyrkan Takubas närvaro i Mali, och försvarssamarbetsfördraget mellan Mali och Frankrike från 2014. Parlamentet kritiserar skarpt Malis krav från januari 2022 att den danska och den franska styrkan ska lämna landets territorium, liksom landets vägran att bevilja ett tyskt plan tillstånd att flyga i maliskt luftrum. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet fördömer den Kreml-stödda ryska Wagnergruppens ökade närvaro i Sahel. Parlamentet är fast övertygat om att Wagnergruppens inblandning i Västafrika strider mot målet att skapa fred, säkerhet och stabilitet i regionen och är oförenlig med säkerhets- och försvarssamarbetet med EU. Parlamentet uppmanar alla länder att undersöka Wagnergruppens gärningar, särskilt i Centralafrikanska republiken. Parlamentet uttrycker sin djupaste oro över gruppens många olika kränkningar av de mänskliga rättigheterna och dess brott mot internationell humanitär rätt, som fortsätter att rapporteras. Parlamentet fördömer kraftfullt de brott som Wagnergruppen och andra privata militära företag och säkerhetsföretag begått i Västafrika och Sahel. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar alla länder som samarbetar eller överväger att samarbeta med Wagnergruppen att ta hänsyn till utvecklingen i Ukraina, där den ryska regimen för ett brutalt och omänskligt krig i uppenbar strid med internationell rätt. Parlamentet uppmanar alla stater att inte göra sig några illusioner om det slutliga målet för Rysslands engagemang i deras länder och att inse att Ryssland och dess Wagnergrupp endast ser till sina egna intressen och kommer att använda det våld som anses vara nödvändigt, vilket är uppenbart i Ukraina och på andra platser där civilbefolkningen betalar ett högt pris. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet påminner om att det finns ett nära samband mellan säkerhetssituationen i Sahel, Västafrikas kuststater och Maghreb. Parlamentet efterlyser en utvärdering av de brister som hindrade EU:s utbildningsuppdrag från att fungera som avsett, nämligen att ge väpnade styrkor i partnerländerna adekvat utbildning för att motverka jihadism. Parlamentet ser gärna att EU:s kommande utbildningsuppdrag genomförs på ett sätt som åtgärdar dessa allvarliga brister. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet upprepar att mot bakgrund av att operation Barkhane flyttats till Niger bör lärdomar dras för att omforma åtgärderna så att större tonvikt läggs på förebyggande och på en mer övergripande strategi för samhällsstyrning, säkerhet och utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet understryker att det internationella samfundet bör intensifiera det ekonomiska och politiska samarbetet med de länder som är beredda att göra reformer och leverera resultat för att de ska kunna fungera som regionala förebilder, vilket kan ha betydelse för en stabilisering av hela regionen. Parlamentet välkomnar vissa länders demokratiseringsinsatser. Parlamentet betonar att regionala framgångshistorier, till exempel i Västafrikas kustregion, kan ha betydelse för en stabilisering av hela regionen, och anser därför att sådana positiva exempel måste uppmuntras och stödjas ytterligare. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet upprepar att skydd och säkerhet för civila är en av de viktigaste uppgifterna för alla regeringar och understryker att ytterligare åtgärder bör vidtas för att förbättra skyddet av civila. Parlamentet föreslår att sådana åtgärder skulle kunna omfatta obeväpnade metoder för civilskydd, vilka FN redan lyckats sätta in i andra konfliktsituationer. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet noterar särskilt vikten av att ta fram säkerhetsstrategier med meningsfullt deltagande av kvinnor – som drabbas oproportionerligt hårt av otrygghet och våld – och av ungdomar, vars framtid – och regionens – kommer att vara beroende av tillgång till utbildning och sysselsättning som ett sätt att upprätthålla en fredlig utveckling och avskräcka från jihadistrekrytering. Parlamentet uppmanar länderna i regionen och det internationella samfundet att fortsätta att främja genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 2250(2015) om ungdomar, fred och säkerhet och upprepar sitt stöd för genomförandet av FN:s agenda för kvinnor, fred och säkerhet i Sahel. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut om att förlänga och förstärka konceptet ”samordnad närvaro till havs” i Guineabukten. Parlamentet uppmanar rådet att överväga att förstärka konceptet i Guineabukten med hjälp av flygresurser. Parlamentet efterlyser ökat deltagande och samarbete med Guineabuktens kuststater genom NDICI – Europa i världen och den europeiska fredsfaciliteten. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar den roll som valobservatörsuppdrag spelar för att stödja och stärka den demokratiska processen. Parlamentet påminner om att EU:s medlemsstater och länderna i Västafrika och Sahel har bjudit in officiella observatörsuppdrag, och uppmanar eftertryckligen regeringarna i länderna i Västafrika och Sahel att fortsätta med detta som en del av anordnandet av öppna, inkluderande och verkligt konkurrensutsatta val. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, AVS–EU:s ministerråd, AKS–EU-ministerrådet, Afrikanska unionens medlemsstater och ECOWAS sekretariat, Accra-initiativet samt G5 Sahel. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  EUT C 385, 22.9.2021, s. 24.

(2)  EUT C 494, 8.12.2021, s. 80.

(3)  EUT C 15, 12.1.2022, s. 166.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2021)0482.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2022)0040.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2022)0039.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2022)0052.

(8)  EUT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(9)  EUT L 287, 4.11.2010, s. 3.

(10)  EUT L 209, 14.6.2021, s. 1.

(11)  EUT L 54 I, 26.2.2020, s. 9.

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/147 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/147

---

P9_TA(2022)0204

De pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om de pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern (2022/2647(RSP))

(2022/C 465/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 7.1 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 7.1 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om ett förslag med en begäran till rådet att enligt artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen fastställa huruvida det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter unionens värden (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om ett förslag med en begäran till rådet att enligt artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen fastställa huruvida det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter unionens värden (1),

| — | med beaktande av kommissionens motiverade förslag av den 20 december 2017 i enlighet med artikel 7.1 i EU-fördraget, angående rättsstatsprincipen i Polen: förslag till rådets beslut om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen, (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens motiverade förslag av den 20 december 2017 i enlighet med artikel 7.1 i EU-fördraget, angående rättsstatsprincipen i Polen: förslag till rådets beslut om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen, (COM(2017)0835),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2018 om kommissionens beslut att aktivera artikel 7.1 i EU-fördraget i fråga om situationen i Polen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2018 om kommissionens beslut att aktivera artikel 7.1 i EU-fördraget i fråga om situationen i Polen (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om de pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om de pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om förslaget till rådets beslut om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om förslaget till rådets beslut om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen – årsrapport för 2018–2019 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen – årsrapport för 2018–2019 (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om 2020 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om 2020 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2021 om överträdelser av unionsrätten och hbtqi-personers rättigheter i Ungern till följd av de lagändringar som antagits av det ungerska parlamentet (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2021 om överträdelser av unionsrätten och hbtqi-personers rättigheter i Ungern till följd av de lagändringar som antagits av det ungerska parlamentet (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om mediefrihet och ytterligare urholkning av rättsstatsprincipen i Polen (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om mediefrihet och ytterligare urholkning av rättsstatsprincipen i Polen (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2021 om rättsstatskrisen i Polen och EU-rättens företräde (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2021 om rättsstatskrisen i Polen och EU-rättens företräde (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 november 2021 om den första årsdagen för det faktiska förbudet mot aborter i Polen (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 november 2021 om den första årsdagen för det faktiska förbudet mot aborter i Polen (12),

| — | med beaktande av rättspraxis från Europeiska unionens domstol, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rättspraxis från Europeiska unionens domstol,

| — | med beaktande av de standardformer för sådana utfrågningar som avses i artikel 7.1 i EU-fördraget och som godkänts av rådet den 18 juli 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de standardformer för sådana utfrågningar som avses i artikel 7.1 i EU-fördraget och som godkänts av rådet den 18 juli 2019,

| — | med beaktande av kommissionskollegiets beslut av den 27 april 2022 att inleda ett förfarande mot Ungern enligt förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionskollegiets beslut av den 27 april 2022 att inleda ett förfarande mot Ungern enligt förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen (13),

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Unionen bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, enligt artikel 2 i EU-fördraget och såsom återspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och fastslås i internationella människorättsfördrag. Dessa värden, som är gemensamma för medlemsstaterna och som medlemsstaterna av egen fri vilja ställt upp bakom, utgör grunden för de rättigheter som personer som lever i unionen åtnjuter. |
| --- | --- |

A.

Unionen bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, enligt artikel 2 i EU-fördraget och såsom återspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och fastslås i internationella människorättsfördrag. Dessa värden, som är gemensamma för medlemsstaterna och som medlemsstaterna av egen fri vilja ställt upp bakom, utgör grunden för de rättigheter som personer som lever i unionen åtnjuter.

| B. | En klar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter de värden som stadfästs i artikel 2 i EU-fördraget berör inte bara den enskilda medlemsstat där risken uppstår, utan påverkar också övriga medlemsstater, deras inbördes förtroende, unionens innersta väsen och unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter enligt unionsrätten. |
| --- | --- |

B.

En klar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter de värden som stadfästs i artikel 2 i EU-fördraget berör inte bara den enskilda medlemsstat där risken uppstår, utan påverkar också övriga medlemsstater, deras inbördes förtroende, unionens innersta väsen och unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter enligt unionsrätten.

| C. | I artikel 7.1 i EU-fördraget ingår en förebyggande fas som ger unionen möjlighet att ingripa om det föreligger en klar risk för att gemensamma värden åsidosätts. I denna förebyggande åtgärd ingår en dialog med den berörda medlemsstaten, vilken syftar till att undvika ett eventuellt upphävande av vissa rättigheter som följer av tillämpningen av fördragen. |
| --- | --- |

C.

I artikel 7.1 i EU-fördraget ingår en förebyggande fas som ger unionen möjlighet att ingripa om det föreligger en klar risk för att gemensamma värden åsidosätts. I denna förebyggande åtgärd ingår en dialog med den berörda medlemsstaten, vilken syftar till att undvika ett eventuellt upphävande av vissa rättigheter som följer av tillämpningen av fördragen.

| D. | Artikel 7.1 i EU-fördraget aktiverades av kommissionen och parlamentet mot Polen respektive Ungern, efter att det fastställts föreligga en klar risk för allvarligt åsidosättande av unionens grundläggande värden. |
| --- | --- |

D.

Artikel 7.1 i EU-fördraget aktiverades av kommissionen och parlamentet mot Polen respektive Ungern, efter att det fastställts föreligga en klar risk för allvarligt åsidosättande av unionens grundläggande värden.

| E. | Praxis med att anordna utfrågningar har varierat kraftigt från ett rådsordförandeskap till ett annat. Rådet har hittills anordnat fem utfrågningar med Polen och tre utfrågningar med Ungern inom ramen för rådet (allmänna frågor). |
| --- | --- |

E.

Praxis med att anordna utfrågningar har varierat kraftigt från ett rådsordförandeskap till ett annat. Rådet har hittills anordnat fem utfrågningar med Polen och tre utfrågningar med Ungern inom ramen för rådet (allmänna frågor).

| 1. | Europaparlamentet noterar de utfrågningar som rådet anordnat med stöd av artikel 7.1 i EU-fördraget för att bemöta hot som förekommit i Polen och Ungern mot de värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget. Parlamentet beklagar att utfrågningarna inte har lett till en förbättring av situationen gällande rättsstatsprincipen, demokratin och de grundläggande rättigheterna i Polen och Ungern, och att situationen i båda länderna har fortsatt att försämras sedan förfarandet enligt artikel 7.1 i EU-fördraget inleddes, vilket framgår av många rapporter och uttalanden från kommissionen och internationella organ, såsom FN, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa och Europarådet, och som bekräftats i ett flertal domar från Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar rådet att visa ett genuint engagemang för att göra meningsfulla framsteg i de pågående förfarandena enligt artikel 7.1 i EU-fördraget, i linje med sina skyldigheter enligt fördragen att skydda de värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att utfrågningarna bör anordnas med lämpliga intervaller och på lämpligt sätt, som en förutsättning för en effektiv tillämpning av förfarandet enligt artikel 7.1. Parlamentet välkomnar i detta avseende att det franska ordförandeskapet återupptagit utfrågningar i båda förfarandena. Parlamentet noterar dock med oro att utfrågningarna, trots parlamentets upprepade krav, inte har anordnats på ett regelbundet, strukturerat och öppet sätt. Parlamentet uppmanar med kraft de kommande ordförandeskapen att anordna utfrågningarna regelbundet och minst en gång per ordförandeskap. Rådet uppmanas att säkerställa att man vid utfrågningarna enligt artikel 7.1 i EU-fördraget också tar upp utvecklingen under den senaste tiden, även utveckling relaterad till kräkningar av grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om den inneboende kopplingen mellan rättsstatlighet, demokrati och grundläggande rättigheter, och påminner rådet och kommissionen om sin sedan länge framförda uppmaning att i bedömningen av situationen för rättsstatsprincipen i medlemsstaterna inkludera ihållande kränkningar av demokratin och de grundläggande rättigheterna överallt i unionen, vilka bland annat innefattar angrepp mot mediefriheten och journalister, minoriteter, migranter, kvinnors rättigheter, hbtqi-personers rättigheter samt förenings- och mötesfriheten. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet att offentliggöra uttömmande protokoll efter varje utfrågning, och att ge parlamentet en ordentlig avrapportering. Parlamentet understryker att utfrågningarna måste vara objektiva, faktabaserade och transparenta, och att de berörda medlemsstaterna uppriktigt måste samarbeta under hela processen, i enlighet med principen om lojalt samarbete i artikel 4.3 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att utfrågningarna blir effektiva endast om rådet följer upp utfrågningarna genom att framföra konkreta rekommendationer till ifrågavarande medlemsstater, såsom det föreskrivs i artikel 7.1 i EU-fördraget. Rådet uppmanas med kraft att, mot bakgrund av den snabba försämringen av situationen i båda länderna, snabbt anta sådana rekommendationer och fastställa tydliga tidsfrister för deras genomförande. Parlamentet betonar att det inte finns något krav på enhällighet i rådet när det gäller att fastställa en tydlig risk för ett allvarligt åsidosättande av unionens värden enligt artikel 7.1, och inte heller för att framföra konkreta rekommendationer till medlemsstaterna. Om situationen fortsatt försämras bör kommissionen och rådet diskutera ytterligare åtgärder för att skydda de värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att de standardformer för sådana utfrågningar som avses i artikel 7.1 i EU-fördraget inte säkerställer samma behandling för parlamentet som för kommissionen. Parlamentet håller fast vid att dess anmodan om ett formellt rådsmöte fortfarande är aktuell, utgående dels från rätten till initiativ, dels från principen om lojalt samarbete mellan institutionerna enligt artikel 13.2 i EU-fördraget. Parlamentet uppmanar än en gång rådet att se till att parlamentet informeras snabbt och fullständigt under varje etapp av förfarandet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att flera rådsordförandeskap inte haft tid att möta alla berörda parlamentsutskott, trots officiella sammanträdesinbjudningar från utskotten. Parlamentet uppmanar framtida ministrar som innehar ordförandeskapet för rådet (allmänna frågor) att minst en gång under varje ordförandeskap infinna sig vid det berörda utskottets sammanträde för att informera parlamentet om dessa förfaranden. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att respektera EU-rättens företräde och rekommenderar att rådet diskuterar hot mot EU-rättens företräde i de olika pågående förfarandena enligt artikel 7.1. Parlamentet anser att det är särskilt oacceptabelt att Polen och Ungern fortlöpande underlåter att genomföra ett betydande antal av de domar som meddelats av Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Rådet uppmanas med kraft att ta hänsyn till detta vid bedömningen av huruvida det finns en klar risk för ett allvarligt åsidosättande av de värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut utnyttja alla tillgängliga verktyg för att ta itu med Polens och Ungerns åsidosättande av de värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget och som unionen bygger på, i synnerhet påskyndade överträdelseförfaranden och ansökningar om interimistiska åtgärder vid Europeiska unionens domstol, samt förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inte godkänna Polens och Ungerns nationella planer inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens förrän båda länderna till fullo uppfyllt alla landsspecifika rekommendationer på rättsstatsområdet inom ramen för den europeiska planeringsterminen och verkställt alla relevanta domar från Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (14). Parlamentet påminner om att kommissionen bör använda alla verktyg som står till dess förfogande för att säkerställa att medborgare och invånare i de berörda medlemsstaterna inte berövas förmånen av EU-medel på grund av att deras regeringar bryter mot rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att den senaste utvecklingen i de pågående utfrågningarna enligt artikel 7.1 i EU-fördraget återigen understryker det överhängande behovet av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (DRG) enligt parlamentets förslag, i form av ett interinstitutionellt avtal, och med en permanent cykel för DRG-politiken inom EU:s institutioner. Parlamentet beklagar kommissionens och rådets vägran att inleda förhandlingar om detta interinstitutionella avtal och det faktum att inga framsteg har gjorts under de senaste sex åren. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och rådet att utan dröjsmål inleda förhandlingar med parlamentet om detta avtal. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar att kommissionen den 27 april 2022 slutligen inledde det formella förfarandet mot Ungern enligt förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen genom att skicka landet ett skriftligt meddelande. Parlamentet förväntar sig att kommissionen fortsätter att gå framåt i frågan så snart som möjligt och förväntar sig att rådet gör ett politiskt åtagande att utan dröjsmål och som en prioriterad fråga se till att förfarandet slutförs korrekt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar med oro att kommissionen inte har inlett sådana förfaranden med avseende på Polen, och efterlyser fler bedömningar och åtgärder från kommissionens sida i enlighet med förordningen. Parlamentet beklagar dessutom att kommissionen tillämpar den snävaste tolkningen av förordningen när den bedömer överträdelse av rättsstatens principer i en medlemsstat, genom att i praktiken utesluta en allvarlig risk för att unionens ekonomiska förvaltning och dess ekonomiska intressen påverkas som ett villkor enligt vilket villkorlighetsmekanismen bör aktiveras. Parlamentet upprepar att det i förordningen tydligt fastställs att ett äventyrande av rättsväsendets oberoende utgör en överträdelse av rättsstatens principer. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar ministrarna i rådet (allmänna frågor) att vid nästa utfrågning om Ungern enligt artikel 7.1, som ska äga rum i slutet av maj, fullt ut beakta kommissionens slutsatser i dess skriftliga meddelande till Ungern. Parlamentet understryker att kommissionens slutsatser bör utgöra tillräcklig grund för att rådet ska kunna anta rekommendationer i enlighet med förfarandet enligt i artikel 7.1 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om resultaten från parlamentets delegationsbesök i Budapest den 29 september – 1 oktober 2021 (15) och i Warszawa den 21–23 februari 2022 (16), där olika överträdelser från Ungerns och Polens sida beskrivs på området demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, särskilt när det gäller rättsväsendets oberoende, mediefrihet, angrepp mot aktörer i det civila samhället och en ytterligare försämring av hbtqi-personers rättigheter och kvinnors rättigheter, samt den påstådda användningen av spionprogrammet Pegasus. Parlamentet uppmanar rådet att fullt ut utnyttja dessa resultat i sitt arbete med förfarandena enligt artikel 7.1. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet, till presidenten, regeringen och parlamentet i Polen respektive Ungern, samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 66.

(2)  EUT C 129, 5.4.2019, s. 13.

(3)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 91.

(4)  EUT C 385, 22.9.2021, s. 317.

(5)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 162.

(6)  EUT C 395, 29.9.2021, s. 2.

(7)  EUT C 425, 20.10.2021, s. 107.

(8)  EUT C 81, 18.2.2022, s. 27.

(9)  EUT C 99, 1.3.2022, s. 218.

(10)  EUT C 117, 11.3.2022, s. 151.

(11)  Antagna texter, P9_TA(2021)0439.

(12)  Antagna texter, P9_TA(2021)0455.

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

(14)  Detta inbegriper, men är inte begränsat till, uppfyllandet av alla de 11 kriterier som anges i artikel 19 i och bilaga V till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

(15)  Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, uppdragsrapport efter ad hoc-delegationens besök i Budapest, Ungern, 29 september-1 oktober 2021, 26 november 2021, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/LIBE-CR-699096_EN.pdf

(16)  Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, uppdragsrapport efter LIBE-AFCO:s gemensamma informationsuppdrag, Warszawa, Polen, den 21–23 februari 2022, 31 mars 2022, https://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/plmrep/COMMITTEES/LIBE/DV/2022/03-31/Missionreport_EN.pdf

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/151 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/151

---

P9_TA(2022)0205

Lägesrapport om samarbetet mellan EU och Moldavien

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om lägesrapporten om samarbetet mellan EU och Moldavien (2022/2651(RSP))

(2022/C 465/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Moldavien och om länderna inom det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Moldavien och om länderna inom det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (1), vilket inkluderar ett djupgående och omfattande frihandelsområde och fullt ut trädde i kraft den 1 juli 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (1), vilket inkluderar ett djupgående och omfattande frihandelsområde och fullt ut trädde i kraft den 1 juli 2016,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2020 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Moldavien (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2020 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Moldavien (2),

| — | med beaktande av Moldaviens ansökan om EU-medlemskap, som lämnades in den 3 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Moldaviens ansökan om EU-medlemskap, som lämnades in den 3 mars 2022,

| — | med beaktande av Versaillesförklaringen av den 10–11 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Versaillesförklaringen av den 10–11 mars 2022,

| — | med beaktande av uttalandet av den 29 april 2022 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, om nyligen inträffade säkerhetsincidenter i regionen Transnistrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 29 april 2022 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, om nyligen inträffade säkerhetsincidenter i regionen Transnistrien,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Moldavien har drabbats oproportionerligt hårt av det ryska anfallskriget mot Ukraina, främst på grund av ankomsten av mer än 450 000 flyktingar sedan invasionen inleddes – varav nästan 100 000 har stannat kvar – vilket är det högsta antalet per capita av alla länder som har tagit emot flyktingar från Ukraina, men också på grund av utebliven handel samt ökade energi- och transportpriser. |
| --- | --- |

A.

Moldavien har drabbats oproportionerligt hårt av det ryska anfallskriget mot Ukraina, främst på grund av ankomsten av mer än 450 000 flyktingar sedan invasionen inleddes – varav nästan 100 000 har stannat kvar – vilket är det högsta antalet per capita av alla länder som har tagit emot flyktingar från Ukraina, men också på grund av utebliven handel samt ökade energi- och transportpriser.

| B. | Den 3 mars 2022 lämnade Moldavien in sin ansökan om EU-medlemskap, vilket bekräftar att de moldaviska myndigheterna och en stor del av befolkningen sedan länge bestämt sig för att främja Moldaviens europeiska integration. |
| --- | --- |

B.

Den 3 mars 2022 lämnade Moldavien in sin ansökan om EU-medlemskap, vilket bekräftar att de moldaviska myndigheterna och en stor del av befolkningen sedan länge bestämt sig för att främja Moldaviens europeiska integration.

| C. | EU och dess medlemsstater har gett Moldavien ekonomiskt bistånd och bistånd in natura för att hantera konsekvenserna av Rysslands invasion av Ukraina, däribland 13 miljoner euro i humanitärt bistånd, 15 miljoner euro i administrativt stöd till de tillfälligt fördrivna, 15 miljoner euro till stöd för EU:s gränsövervakningsuppdrag (EU BAM) till Moldavien och Ukraina och bistånd in natura inom ramen för EU:s civilskyddsmekanism. EU, dess medlemsstater, G7-länderna och andra likasinnade stater gjorde den 5 april 2022 en utfästelse om 659,5 miljoner euro vid lanseringen av stödplattformen för Moldavien. EU gav Moldavien 60 miljoner euro genom ett nytt budgetstödprogram för att mildra effekterna av stigande energipriser för de mest utsatta människorna. |
| --- | --- |

C.

EU och dess medlemsstater har gett Moldavien ekonomiskt bistånd och bistånd in natura för att hantera konsekvenserna av Rysslands invasion av Ukraina, däribland 13 miljoner euro i humanitärt bistånd, 15 miljoner euro i administrativt stöd till de tillfälligt fördrivna, 15 miljoner euro till stöd för EU:s gränsövervakningsuppdrag (EU BAM) till Moldavien och Ukraina och bistånd in natura inom ramen för EU:s civilskyddsmekanism. EU, dess medlemsstater, G7-länderna och andra likasinnade stater gjorde den 5 april 2022 en utfästelse om 659,5 miljoner euro vid lanseringen av stödplattformen för Moldavien. EU gav Moldavien 60 miljoner euro genom ett nytt budgetstödprogram för att mildra effekterna av stigande energipriser för de mest utsatta människorna.

| D. | Den 17 mars 2022 undertecknades ett avtal mellan EU och Moldavien om gränsförvaltningssamarbete som gör det möjligt för Frontex att stödja de moldaviska myndigheterna i den dagliga gränsförvaltningen och gränssäkerhetsverksamheten. |
| --- | --- |

D.

Den 17 mars 2022 undertecknades ett avtal mellan EU och Moldavien om gränsförvaltningssamarbete som gör det möjligt för Frontex att stödja de moldaviska myndigheterna i den dagliga gränsförvaltningen och gränssäkerhetsverksamheten.

| E. | Det har funnits farhågor om potentiella uppdrag under falsk flagg i Moldavien sedan Rysslands krig mot Ukraina inleddes. |
| --- | --- |

E.

Det har funnits farhågor om potentiella uppdrag under falsk flagg i Moldavien sedan Rysslands krig mot Ukraina inleddes.

| F. | I regionen Transnistrien i Republiken Moldavien har Ryssland minst 1 500 soldater på plats, som kompletteras av ytterligare 5 000 soldater från den så kallade transnistriska försvarsmakten. |
| --- | --- |

F.

I regionen Transnistrien i Republiken Moldavien har Ryssland minst 1 500 soldater på plats, som kompletteras av ytterligare 5 000 soldater från den så kallade transnistriska försvarsmakten.

| G. | Den 22 april 2022 sade generalmajor Rustam Minnekajev, tillförordnad befälhavare för Rysslands centrala militärdistrikt, att ett av målen med den pågående ryska invasionen av Ukraina är att skapa en landkorridor till Transnistrien. Generalmajor Minnekajev hävdade också felaktigt att förtryck av den rysktalande befolkningen hade observerats i Transnistrien. |
| --- | --- |

G.

Den 22 april 2022 sade generalmajor Rustam Minnekajev, tillförordnad befälhavare för Rysslands centrala militärdistrikt, att ett av målen med den pågående ryska invasionen av Ukraina är att skapa en landkorridor till Transnistrien. Generalmajor Minnekajev hävdade också felaktigt att förtryck av den rysktalande befolkningen hade observerats i Transnistrien.

| H. | Den 25, 26 och 27 april 2022 inträffade ett antal säkerhetsincidenter i Transnistrien, bland annat en granatattack mot det så kallade statssäkerhetsministeriets byggnad i Tiraspol, explosioner som skadade en radiomast i byn Maiac och skott som ska ha avfyrats runt ammunitionslagret i Cobasna. |
| --- | --- |

H.

Den 25, 26 och 27 april 2022 inträffade ett antal säkerhetsincidenter i Transnistrien, bland annat en granatattack mot det så kallade statssäkerhetsministeriets byggnad i Tiraspol, explosioner som skadade en radiomast i byn Maiac och skott som ska ha avfyrats runt ammunitionslagret i Cobasna.

| I. | Ammunitionslagret i Cobasna, som är beläget i regionen Transnistrien vid gränsen mellan Ukraina och Moldavien, innehåller cirka 22 000 ton gammal sovjetisk ammunition och militär utrustning som bevakas av den operativa gruppen av ryska styrkor (OGRF). Trots de åtaganden som gjordes 1999 och återigen 2021 har Ryssland underlåtit att säkerställa fullständig förstöring av dessa vapen. Farhågor kvarstår om att denna utrustning kan användas i väpnade konflikter antingen operativt eller för att utöva påtryckningar på de moldaviska och ukrainska myndigheterna. |
| --- | --- |

I.

Ammunitionslagret i Cobasna, som är beläget i regionen Transnistrien vid gränsen mellan Ukraina och Moldavien, innehåller cirka 22 000 ton gammal sovjetisk ammunition och militär utrustning som bevakas av den operativa gruppen av ryska styrkor (OGRF). Trots de åtaganden som gjordes 1999 och återigen 2021 har Ryssland underlåtit att säkerställa fullständig förstöring av dessa vapen. Farhågor kvarstår om att denna utrustning kan användas i väpnade konflikter antingen operativt eller för att utöva påtryckningar på de moldaviska och ukrainska myndigheterna.

| J. | Ryssland har använt sin gasexport till Moldavien som ett verktyg för att främja Kremls ekonomiska och geopolitiska intressen i landet. Detta skedde senast genom den gasförsörjningskris som på konstlad väg skapades under den senare delen av 2021. |
| --- | --- |

J.

Ryssland har använt sin gasexport till Moldavien som ett verktyg för att främja Kremls ekonomiska och geopolitiska intressen i landet. Detta skedde senast genom den gasförsörjningskris som på konstlad väg skapades under den senare delen av 2021.

| K. | Moldaviens huvudsakliga elförsörjning kommer från Transnistrien från ett kraftverk som ägs av det ryska företaget Inter RAO. |
| --- | --- |

K.

Moldaviens huvudsakliga elförsörjning kommer från Transnistrien från ett kraftverk som ägs av det ryska företaget Inter RAO.

| 1. | Europaparlamentet lovordar den stora solidaritet som Moldaviens medborgare har visat genom att öppna sina hem och ta emot tusentals ukrainska flyktingar som flyr från Rysslands anfallskrig, dess förstörelse av Ukrainas städer och byar och dess grymheter och krigsförbrytelser. Parlamentet välkomnar de moldaviska myndigheternas insatser för att stödja de ukrainska flyktingarna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Parlamentet är övertygat om att EU måste visa samma grad av solidaritet med det moldaviska folket och på ett så avgörande sätt som möjligt stödja landets ansträngningar att hantera konsekvenserna av det ryska anfallskriget. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att hanteringen av situationen för de nästan 100 000 flyktingar som har fått skydd i och som transiterar genom Moldavien är en växande ekonomisk börda för den moldaviska staten, som redan befinner sig i en prekär finansiell situation på grund av den ekonomiska avmattningen i samband med covid-19-pandemin och den ökning av gaspriserna som utlösts på konstlad väg av Gazprom. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att ju längre det ryska angreppet mot Ukraina pågår, desto mer humanitärt, säkerhetsrelaterat och socioekonomiskt stöd kommer Moldavien att behöva. Parlamentet välkomnar att Europaparlamentet och rådet nyligen godkände makroekonomiskt stöd på 150 miljoner euro till Moldavien för att täcka en del av landets behov av extern finansiering. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ytterligare öka det finansiella och tekniska stödet till Moldavien, bland annat genom ett nytt förslag om makroekonomiskt stöd. Parlamentet betonar att ett nytt förslag om makroekonomiskt stöd är nödvändigt, eftersom det nyligen antagna paketet utformades av kommissionen före konflikten i Ukraina. Parlamentet insisterar på att ett nytt förslag om makroekonomiskt stöd främst bör bestå av bidrag, snarare än lån, för att stabilisera Moldaviens socioekonomiska situation och stärka landets övergripande motståndskraft. Parlamentet betonar att den ekonomiska återhämtningsplanen för Moldavien, vars värde uppgår till 600 miljoner euro, är av avgörande betydelse för landets återhämtning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att EU:s medlemsstater, G7-länderna, internationella partner och likasinnade stater har inrättat stödplattformen för Moldavien, som syftar till att mobilisera och samordna internationellt stöd, vilket är ett tydligt tecken på unionens och dess partners engagemang för Moldaviens europeiska framtid. Parlamentet uppmanar eftertryckligen alla plattformspartner att säkerställa att deras utfästelser betalas ut i tid och att snabbt öka finansieringen om Moldaviens behov ändras. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att tillhandahålla humanitärt stöd via EU:s civilskyddsmekanism, som aktiverades den 25 februari 2022, gränsförvaltningsstöd via Frontex och det omlokaliserade EU BAM samt stöd till förflyttning av personer till EU:s medlemsstater inom ramen för solidaritetsplattformen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utvidga mandatet för EU BAM för att kunna hantera den pågående nödsituation som följer av ankomsten av ett stort antal flyktingar från Ukraina och se till att uppdraget kan ge meningsfullt stöd till myndigheterna i samband med mottagandet av flyktingar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ytterligare förslag för att säkerställa en fullständig liberalisering av transport och handel med EU, såsom upphävande av importtullar på all moldavisk export till EU, en ökning av kvoterna för moldaviska jordbruksprodukter och underlättande av moldaviska medborgares tillträde till arbetsmarknaden i EU, mot bakgrund av störningarna i Moldaviens leveranskedjor och på landets exportmarknader. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som Moldavien hittills spelat för säkerhet och stabilitet vid EU:s östra gräns i samband med den humanitära kris som orsakats av Rysslands anfallskrig mot Ukraina. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och de moldaviska myndigheterna att ta hänsyn till de särskilda behoven för kvinnor och barn, som utgör den stora majoriteten av de flyktingar från Ukraina som för närvarande vistas i Moldavien. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta särskilda stödprogram för flyktingkvinnor och -barn som är i riskzonen för människohandel, i synnerhet expertstöd till offer för sådana brott och för könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar Moldaviens ansökan om EU-medlemskap, som lämnades in den 3 mars 2022. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att ge Moldavien status som kandidatland, i enlighet med artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen och på grundval av egna meriter, och att under tiden fortsätta att arbeta för landets integrering i EU:s inre marknad och för ökat sektoriellt samarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbt slutföra sin bedömning och att ge Moldavien fullt stöd under denna process. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker, utan att försöka föregripa kommissionens ståndpunkt, att de moldaviska myndigheterna otvivelaktigt är på rätt väg med sina viktiga reformer, särskilt vad gäller demokrati, rättsstatlighet och mänskliga rättigheter, vilket kommer att säkerställa att landet liksom alla andra anslutningsländer uppfyller Köpenhamnskriterierna och som syftar till att genomföra associeringsavtalet och det djupgående och omfattande frihandelsområdet fullt ut. Parlamentet uppmuntrar de moldaviska myndigheterna att fortsätta sitt reformarbete för att förbättra invånarnas liv och föra landet närmare europeiska standarder. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet efterlyser en tydlig och bestämd politisk signal om Moldaviens europeiska väg vid Europeiska rådets möte i juni. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker att, i likhet med Ukraina, är de konkreta utsikterna att ansluta sig till EU något som inger hopp och kommer att hålla modet uppe hos den moldaviska befolkningen under denna period med extrem osäkerhet och materiella umbäranden. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser förstärkt samarbete mellan medlemsstaterna och de moldaviska myndigheterna för att utreda bankbedrägerierna 2014 och i synnerhet för att säkerställa att stulna tillgångar återförs och att ansvariga ställs inför rätta. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EU att tillhandahålla ökat administrativt och tekniskt stöd genom att inrätta en stödgrupp för Moldavien, liknande den befintliga stödgruppen för Ukraina (SGUA), som kommer att öka närvaron av EU-personal i Moldavien och möjliggöra SGUA-insatser i landet. Mot bakgrund av Moldaviens ansökan om EU-medlemskap anser parlamentet att denna stödgrupp måste inrättas snarast. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att det är oacceptabelt att Ryssland har utnyttjat sina gasleveranser för att utöva politiska påtryckningar på Moldavien i syfte att påverka landets politiska utveckling och geopolitiska inriktning, särskilt efter presidentvalet 2020 och parlamentsvalet 2021. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja Moldavien när det gäller att säkerställa landets oberoende, konnektivitet, diversifiering och effektivitet när det gäller energi, samt att påskynda utvecklingen av förnybara energikällor. Parlamentet uppmanar de moldaviska myndigheterna att hålla fast vid landets åtaganden att som medlem i energigemenskapen genomföra EU:s tredje energipaket, särskilt uppdelningen av överföring och distribution av gas och el. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar slutsatserna från Europeiska rådets möte den 24–25 mars 2022. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att gemensamt köpa naturgas, flytande naturgas och vätgas genom en gemensam inköpsplattform som också är tillgänglig för länderna på västra Balkan och tre associerade länder inom det östliga partnerskapet. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sitt krav på ett omedelbart embargo mot rysk gas. Parlamentet uppmanar de moldaviska myndigheterna och kommissionen att samarbeta för att göra en tydlig bedömning av Moldaviens gaslagringsbehov under den kommande perioden. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar de framgångsrika isoleringstester som Moldavien och Ukraina nyligen genomförde för att tillfälligt koppla bort sina elnät från Ryssland och Vitryssland, och därefter synkronisera dem med det kontinentala europeiska elnätet. Parlamentet uppmanar med kraft EU-institutionerna att använda nödfinansiering för att snabbt ansluta Moldavien till EU:s elnät och öka det ekonomiska och tekniska stöd från EU som krävs för att säkerställa Moldaviens motståndskraft mot sådant energirelaterat externt tryck. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över den senaste tidens utveckling i Transnistrien, och fördömer utvecklingen som en farlig provokation i ett mycket instabilt säkerhetsläge. Parlamentet efterlyser lugn för att bevara säkerheten och välbefinnandet för människorna på båda sidor av floden Nistru och i grannländerna. Parlamentet välkomnar i detta avseende den lugna och återhållsamma reaktionen från myndigheterna i Chişinău, vilket bidrar till gynnsamma förutsättningar för en fredlig och varaktig lösning av konflikten. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet upprepar sitt bestämda stöd för Moldaviens oberoende, suveränitet och territoriella integritet inom landets internationellt erkända gränser. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över det hot mot säkerheten och miljön i och utanför regionen som den ammunition som finns lagrad i Cobasna-depåerna utgör, och uppmanar det internationella samfundet att stödja de moldaviska myndigheternas insatser för att avlägsna eller förstöra dessa farliga vapen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet avvisar och uttrycker oro över uttalandet av den 3 mars 2022 från de facto-myndigheterna i regionen Transnistrien, där de tillkännagav ett slut på konfliktlösningsprocessen och förnyade sin uppmaning om ett erkännande av Transnistriens så kallade självständighet. Parlamentet uppmanar Ryssland att fullt ut och villkorslöst dra tillbaka sina militära styrkor och krigsmateriel från regionen Transnistrien i Moldavien, i enlighet med de upprepade kraven från de moldaviska myndigheterna och med respekt för Moldaviens suveränitet och territoriella integritet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påminner om sitt stöd för en bred, fredlig och övergripande politisk lösning av konflikten i Transnistrien på grundval av Moldaviens suveränitet och territoriella integritet inom landets internationellt erkända gränser, som bör inbegripa särskild status för Transnistrien inom en livskraftig moldavisk stat och som inte bör påverka landets europeiska strävanden. Parlamentet påminner om att tillämpningen av det djupgående och omfattande frihandelsområdet på Moldaviens hela territorium ger fördelar och ekonomiska möjligheter för företag och befolkning på båda sidor om floden Nistru. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar de senaste initiativen och besluten att öka stödet på säkerhetsområdet, särskilt genom inledandet av högnivådialogen om politik och säkerhet mellan EU och Moldavien och betydande stödåtgärder inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten. Parlamentet påminner om behovet av att fortsätta att stärka säkerhets- och försvarssamarbetet mellan EU och Moldavien och uppmanar båda sidor att fullt ut utnyttja de relevanta plattformarna. Parlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att erbjuda brådskande kapacitetsuppbyggnadsstöd till Moldaviens väpnade styrkor, med tanke på de säkerhetsutmaningar som Moldavien står inför. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet lovordar de moldaviska myndigheternas senaste åtgärder mot rysk propaganda, bland annat det tillfälliga förbudet mot flera ryska desinformationswebbplatser under det införda undantagstillståndet och förbudet mot proryska militära symboler. Parlamentet uppmanar kommissionen och de moldaviska myndigheterna att i större utsträckning nå ut till befolkningen i regionen Transnistrien i Republiken Moldavien. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att bistå Moldavien med dess cybersäkerhet och strategiska kommunikation, för att förbättra landets motståndskraft mot eventuella ryska attacker, och att stödja det arbete som utförs av journalister och organisationer i det civila samhället som försöker motverka desinformation. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta ytterligare åtgärder mot utländsk inblandning och desinformation och att stödja Moldavien i detta avseende. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa samt Republiken Moldaviens president, regering och parlament. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  EUT L 260, 30.8.2014, s. 4.

(2)  EUT C 404, 6.10.2021, s. 136.

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/155 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/155

---

P9_TA(2022)0206

Konsekvenserna för kvinnor av kriget mot Ukraina

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om konsekvenserna av kriget mot Ukraina för kvinnor (2022/2633(RSP))

(2022/C 465/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 10, 78 och 83 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 10, 78 och 83 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC) av den 17 juli 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC) av den 17 juli 1998,

| — | med beaktande av Genèvekonventionerna, särskilt konvention (IV) angående skydd för civilpersoner under krigstid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionerna, särskilt konvention (IV) angående skydd för civilpersoner under krigstid,

| — | med beaktande av FN:s förklaring av den 20 december 1993 om avskaffande av våld mot kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring av den 20 december 1993 om avskaffande av våld mot kvinnor,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet av den 31 oktober 2000 och dess uppföljningsresolutioner 1820 (19 juni 2008), 1888 (den 30 september 2009), 1889 (5 oktober 2009), 1960 (16 december 2010), 2106 (24 juni 2013), 2122 (18 oktober 2013), 2242 (13 oktober 2015), 2467 (23 april 2019) och 2493 (29 oktober 2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet av den 31 oktober 2000 och dess uppföljningsresolutioner 1820 (19 juni 2008), 1888 (den 30 september 2009), 1889 (5 oktober 2009), 1960 (16 december 2010), 2106 (24 juni 2013), 2122 (18 oktober 2013), 2242 (13 oktober 2015), 2467 (23 april 2019) och 2493 (29 oktober 2019),

| — | med beaktande av FN:s konvention av den 30 augusti 1961 om begränsning av statslöshet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention av den 30 augusti 1961 om begränsning av statslöshet,

| — | med beaktande av FN:s globala flyktingpakt från 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s globala flyktingpakt från 2018,

| — | med beaktande av den allmänna rekommendationen nr 38 av den 6 november 2020 från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor, om människohandel med kvinnor och barn i samband med global migration, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna rekommendationen nr 38 av den 6 november 2020 från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor, om människohandel med kvinnor och barn i samband med global migration,

| — | med beaktande av Europarådets konvention av den 11 maj 2011 om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention av den 11 maj 2011 om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (1) (direktivet om tillfälligt skydd), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (1) (direktivet om tillfälligt skydd),

| — | med beaktande av rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer samt om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer samt om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi mot människohandel 2021–2025 (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi mot människohandel 2021–2025 (COM(2021)0171),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 mars 2022Välkomnande av människor som flyr från kriget i Ukraina: förbereda EU för att tillgodose behoven (COM(2022)0131), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 mars 2022Välkomnande av människor som flyr från kriget i Ukraina: förbereda EU för att tillgodose behoven (COM(2022)0131),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till direktiv av den 8 mars 2022 om bekämpning av våld mot kvinnor och våld i nära relationer (COM(2022)0105), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till direktiv av den 8 mars 2022 om bekämpning av våld mot kvinnor och våld i nära relationer (COM(2022)0105),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 april 2022 om EU:s skydd av barn och ungdomar som flyr på grund av kriget i Ukraina (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 april 2022 om EU:s skydd av barn och ungdomar som flyr på grund av kriget i Ukraina (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2020 om jämställdhet inom EU:s utrikes- och säkerhetspolitik (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2020 om jämställdhet inom EU:s utrikes- och säkerhetspolitik (6),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet: En ambitiös agenda för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet: En ambitiös agenda för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2020)0017),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om konsekvenserna av kriget mot Ukraina för kvinnor (O-000015/2022 – B9-0012/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om konsekvenserna av kriget mot Ukraina för kvinnor (O-000015/2022 – B9-0012/2022),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, och av följande skäl:

| A. | Rysslands invasion av Ukraina har tvingat ett stort antal människor att fly landet. Sedan den ryska aggressionen mot Ukraina inleddes den 24 februari 2022 har omkring 5 miljoner flyktingar flytt från Ukraina till EU enligt FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) (7). Av dessa flyktingar är uppskattningsvis 90 procent kvinnor och barn (8). |
| --- | --- |

A.

Rysslands invasion av Ukraina har tvingat ett stort antal människor att fly landet. Sedan den ryska aggressionen mot Ukraina inleddes den 24 februari 2022 har omkring 5 miljoner flyktingar flytt från Ukraina till EU enligt FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) (7). Av dessa flyktingar är uppskattningsvis 90 procent kvinnor och barn (8).

| B. | Ytterligare 7,1 miljoner människor (9) har fördrivits internt i Ukraina, däribland kvinnor och barn i behov av medicinsk och psykisk vård, sysselsättningsmöjligheter, ordentlig skolundervisning för barn och boende samt skydd mot sexuellt och könsrelaterat våld. 13,5 % av de nyligen fördrivna personerna hade tidigare erfarenhet av fördrivning 2014–2015. Internt fördrivna personer sätter press på Ukrainas kommuner, och kvinnor i de regioner som betraktas som transitregioner drabbas särskilt hårt. Det krävs lämpligt stöd till de kommuner som tar emot internt fördrivna personer. |
| --- | --- |

B.

Ytterligare 7,1 miljoner människor (9) har fördrivits internt i Ukraina, däribland kvinnor och barn i behov av medicinsk och psykisk vård, sysselsättningsmöjligheter, ordentlig skolundervisning för barn och boende samt skydd mot sexuellt och könsrelaterat våld. 13,5 % av de nyligen fördrivna personerna hade tidigare erfarenhet av fördrivning 2014–2015. Internt fördrivna personer sätter press på Ukrainas kommuner, och kvinnor i de regioner som betraktas som transitregioner drabbas särskilt hårt. Det krävs lämpligt stöd till de kommuner som tar emot internt fördrivna personer.

| C. | Kvinnor kommer ofta till EU med sina barn eller med släktingars och vänners barn. Hittills har omkring 2 300 ensamkommande barn registrerats. Rapporter från internationella organisationer uppskattar att antalet är högre. Barn från vård- och omsorgsinrättningar såsom barnhem betraktas inte som ensamkommande. De senaste uppgifterna tyder på att omkring en halv miljon ukrainska civila har tvångsförflyttats, inbegripet många kvinnor och barn (10). Mer än 2 300 barn har förts bort och tvångsförflyttats till Ryssland. Parlamentet påminner om att det enligt Genèvekonventionen är förbjudet med enskilda eller massiva tvångsförflyttningar samt förvisningar av skyddade personer från ockuperat territorium. |
| --- | --- |

C.

Kvinnor kommer ofta till EU med sina barn eller med släktingars och vänners barn. Hittills har omkring 2 300 ensamkommande barn registrerats. Rapporter från internationella organisationer uppskattar att antalet är högre. Barn från vård- och omsorgsinrättningar såsom barnhem betraktas inte som ensamkommande. De senaste uppgifterna tyder på att omkring en halv miljon ukrainska civila har tvångsförflyttats, inbegripet många kvinnor och barn (10). Mer än 2 300 barn har förts bort och tvångsförflyttats till Ryssland. Parlamentet påminner om att det enligt Genèvekonventionen är förbjudet med enskilda eller massiva tvångsförflyttningar samt förvisningar av skyddade personer från ockuperat territorium.

| D. | Omkring 2,8 miljoner människor har flytt till Polen, omkring 763 000 till Rumänien, 476 000 till Ungern och 346 000 till Slovakien. En betydande andel av flyktingarna fortsätter resan till andra medlemsstater. Från Polen har omkring 1 miljon flyktingar rest vidare till andra medlemsstater medan 1,5 miljoner flyktingar finns kvar i Polen, vilket innebär att Polen är det EU-land som har den högsta andelen flyktingar per capita. Det andra landet i denna rangordning är för närvarande Österrike, följt av Tjeckien och därefter Estland (11). Kvinnor utan kontakter i länder som Polen är inhysta i offentliga sovsalar och idrottshallar. Det finns ett behov av att gå längre än dessa tillfälliga lösningar och utveckla systemlösningar för att se till att kvinnor inte blir kvar i offentliga boenden och drabbas av fattigdom och ytterligare trauman. Det finns ett akut behov av säkert boende för kvinnor, särskilt gravida kvinnor, äldre kvinnor och offer för sexuellt våld. |
| --- | --- |

D.

Omkring 2,8 miljoner människor har flytt till Polen, omkring 763 000 till Rumänien, 476 000 till Ungern och 346 000 till Slovakien. En betydande andel av flyktingarna fortsätter resan till andra medlemsstater. Från Polen har omkring 1 miljon flyktingar rest vidare till andra medlemsstater medan 1,5 miljoner flyktingar finns kvar i Polen, vilket innebär att Polen är det EU-land som har den högsta andelen flyktingar per capita. Det andra landet i denna rangordning är för närvarande Österrike, följt av Tjeckien och därefter Estland (11). Kvinnor utan kontakter i länder som Polen är inhysta i offentliga sovsalar och idrottshallar. Det finns ett behov av att gå längre än dessa tillfälliga lösningar och utveckla systemlösningar för att se till att kvinnor inte blir kvar i offentliga boenden och drabbas av fattigdom och ytterligare trauman. Det finns ett akut behov av säkert boende för kvinnor, särskilt gravida kvinnor, äldre kvinnor och offer för sexuellt våld.

| E. | Omkring 428 000 flyktingar har lämnat Ukraina via Moldavien. Det finns fortfarande omkring 100 000 flyktingar i Moldavien, vilket innebär allvarliga påfrestningar på landets infrastruktur och tjänster. Inom ramen för EU:s solidaritetsplattform har sju EU-medlemsstater, däribland Österrike, Frankrike, Tyskland, Irland, Litauen, Nederländerna och Spanien, samt Norge, hittills lovat att välkomna 14 500 personer som transiterar genom Moldavien. |
| --- | --- |

E.

Omkring 428 000 flyktingar har lämnat Ukraina via Moldavien. Det finns fortfarande omkring 100 000 flyktingar i Moldavien, vilket innebär allvarliga påfrestningar på landets infrastruktur och tjänster. Inom ramen för EU:s solidaritetsplattform har sju EU-medlemsstater, däribland Österrike, Frankrike, Tyskland, Irland, Litauen, Nederländerna och Spanien, samt Norge, hittills lovat att välkomna 14 500 personer som transiterar genom Moldavien.

| F. | Kvinnor och flickor är särskilt utsatta under humanitära kriser och flyktingkriser, eftersom de fortsätter att på ett oproportionerligt sätt utsättas för diskriminering på grund av könsnormer och för könsrelaterat våld. De första flyktingarna som flydde från Ukraina hade oftast kontakter inom EU, medan majoriteten av de personer som nu anländer inte har någon kontaktpunkt eller något stödnätverk i EU. |
| --- | --- |

F.

Kvinnor och flickor är särskilt utsatta under humanitära kriser och flyktingkriser, eftersom de fortsätter att på ett oproportionerligt sätt utsättas för diskriminering på grund av könsnormer och för könsrelaterat våld. De första flyktingarna som flydde från Ukraina hade oftast kontakter inom EU, medan majoriteten av de personer som nu anländer inte har någon kontaktpunkt eller något stödnätverk i EU.

| G. | EU:s medborgare, civilsamhälle och medlemsstater har reagerat på flyktingarna från Ukraina med aldrig tidigare skådad solidaritet Europeiska unionens råd aktiverade för första gången direktivet om tillfälligt skydd genom att under minst ett år, med möjlighet till förlängning, ge förmånstagarna uppehållstillstånd samt tillgång till sysselsättning, lämpliga bostäder, social välfärd eller försörjningsmedel vid behov, hälso- och sjukvård och, för minderåriga, utbildning, samt ge familjer möjlighet att återförenas. |
| --- | --- |

G.

EU:s medborgare, civilsamhälle och medlemsstater har reagerat på flyktingarna från Ukraina med aldrig tidigare skådad solidaritet Europeiska unionens råd aktiverade för första gången direktivet om tillfälligt skydd genom att under minst ett år, med möjlighet till förlängning, ge förmånstagarna uppehållstillstånd samt tillgång till sysselsättning, lämpliga bostäder, social välfärd eller försörjningsmedel vid behov, hälso- och sjukvård och, för minderåriga, utbildning, samt ge familjer möjlighet att återförenas.

| H. | Tillämpningen av direktivet om tillfälligt skydd har varit ganska ojämn och minst åtta medlemsstater har valt att inte inkludera personer med uppehållstillstånd för varaktigt bosatta och andra tredjelandsmedborgare i Ukraina i dess tillämpningsområde. Erkända flyktingar i Ukraina och andra personer med likvärdigt skydd kan ofta inte resa inom EU eftersom deras resehandlingar inte erkänns av vissa medlemsstater. Detta är mycket problematiskt för kvinnor som drabbas av en andra fördrivning (12). |
| --- | --- |

H.

Tillämpningen av direktivet om tillfälligt skydd har varit ganska ojämn och minst åtta medlemsstater har valt att inte inkludera personer med uppehållstillstånd för varaktigt bosatta och andra tredjelandsmedborgare i Ukraina i dess tillämpningsområde. Erkända flyktingar i Ukraina och andra personer med likvärdigt skydd kan ofta inte resa inom EU eftersom deras resehandlingar inte erkänns av vissa medlemsstater. Detta är mycket problematiskt för kvinnor som drabbas av en andra fördrivning (12).

| I. | Hittills har de flesta insatserna för att lindra situationen för flyktingar, varav de flesta är kvinnor, genomförts av icke-statliga organisationer som arbetar på plats, det civila samhället och frivilligarbetare, men även av lokala myndigheter. Det behövs kontinuerligt stöd för att säkerställa ett gott samarbete mellan gräsrotsorganisationer och internationella organisationer, och samordningen av dem har förbättrats sedan konflikten och flyktingströmmarna började. Lokala enheter utför en viktig del av organisationen i värdländerna. Medlemsstaterna har en rättslig skyldighet att säkerställa skydd för flyktingar enligt internationell rätt och EU-rätt, inbegripet direktivet om tillfälligt skydd, och måste därför öka sina ansträngningar för att underlätta samordningen på plats och säkerställa en bättre uppgiftsfördelning. |
| --- | --- |

I.

Hittills har de flesta insatserna för att lindra situationen för flyktingar, varav de flesta är kvinnor, genomförts av icke-statliga organisationer som arbetar på plats, det civila samhället och frivilligarbetare, men även av lokala myndigheter. Det behövs kontinuerligt stöd för att säkerställa ett gott samarbete mellan gräsrotsorganisationer och internationella organisationer, och samordningen av dem har förbättrats sedan konflikten och flyktingströmmarna började. Lokala enheter utför en viktig del av organisationen i värdländerna. Medlemsstaterna har en rättslig skyldighet att säkerställa skydd för flyktingar enligt internationell rätt och EU-rätt, inbegripet direktivet om tillfälligt skydd, och måste därför öka sina ansträngningar för att underlätta samordningen på plats och säkerställa en bättre uppgiftsfördelning.

| J. | Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt situationen för kvinnliga flyktingar som utsätts för intersektionell diskriminering, såsom romska kvinnor, svarta kvinnor, statslösa kvinnor, kvinnor med funktionsnedsättning, invandrarkvinnor, rasifierade kvinnor och hbtqi+-personer, inbegripet transsexuella kvinnor vars identitet kanske inte erkänns, särskilt i Polen och Ungern, där åtgärder har vidtagits mot hbtqi+-personer. Särskild uppmärksamhet bör också ägnas åt rasifierade kvinnor av afrikansk härkomst och tredjelandsmedborgare vid gränsövergångar. Ofta rapporteras och dokumenteras inte den diskriminering och det könsbaserade våld som dessa grupper av kvinnor utsätts för vid gränserna, vilket innebär att det förblir osynligt. |
| --- | --- |

J.

Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt situationen för kvinnliga flyktingar som utsätts för intersektionell diskriminering, såsom romska kvinnor, svarta kvinnor, statslösa kvinnor, kvinnor med funktionsnedsättning, invandrarkvinnor, rasifierade kvinnor och hbtqi+-personer, inbegripet transsexuella kvinnor vars identitet kanske inte erkänns, särskilt i Polen och Ungern, där åtgärder har vidtagits mot hbtqi+-personer. Särskild uppmärksamhet bör också ägnas åt rasifierade kvinnor av afrikansk härkomst och tredjelandsmedborgare vid gränsövergångar. Ofta rapporteras och dokumenteras inte den diskriminering och det könsbaserade våld som dessa grupper av kvinnor utsätts för vid gränserna, vilket innebär att det förblir osynligt.

| K. | Äldre kvinnor, särskilt de som inte har några kontaktpunkter i EU, riskerar ofta att isoleras utan familjeband eller andra band i samhället. De är särskilt sårbara på grund av språkbarriärer och brist på tillgång till sociala tjänster och stödtjänster, inbegripet tillgång till läkemedel och livsmedel. |
| --- | --- |

K.

Äldre kvinnor, särskilt de som inte har några kontaktpunkter i EU, riskerar ofta att isoleras utan familjeband eller andra band i samhället. De är särskilt sårbara på grund av språkbarriärer och brist på tillgång till sociala tjänster och stödtjänster, inbegripet tillgång till läkemedel och livsmedel.

| L. | Kriget i Ukraina påverkar kvinnor, inbegripet de som utsätts för intersektionell diskriminering, på specifika sätt och förvärrar redan befintliga ojämlikheter. De flesta hushåll i Ukraina är nu beroende av kvinnor och befinner sig i en osäker och mycket sårbar situation på grund av den rådande allvarliga bristen på livsmedel, vatten och energi i Ukraina. |
| --- | --- |

L.

Kriget i Ukraina påverkar kvinnor, inbegripet de som utsätts för intersektionell diskriminering, på specifika sätt och förvärrar redan befintliga ojämlikheter. De flesta hushåll i Ukraina är nu beroende av kvinnor och befinner sig i en osäker och mycket sårbar situation på grund av den rådande allvarliga bristen på livsmedel, vatten och energi i Ukraina.

| M. | Många kvinnor har stannat kvar i Ukraina och mobiliserat sig för att strida eller ge icke-stridsstöd. Kvinnor utgör omkring 15 % av Ukrainas militära styrka och det finns för närvarande omkring 300 000 stridande kvinnor. Kvinnliga soldater har gripits i Ukraina. Det finns indikationer på att ukrainska kvinnliga soldater i fångenskap har torterats, förödmjukats och utsatts för sexuellt våld. Rapporterna om sådan misshandel är oroväckande. Det är av yttersta vikt att Genèvekonventionens bestämmelser om human behandling av krigsfångar (artikel 13) respekteras. Kvinnor utgör också en andra försvarslinje, genom att de tillhandahåller icke-stridsstöd och livsviktig logistik, inbegripet hjälp med evakuering av civila. Det finns kvinnor som har lämnats kvar i Ukraina, då de antingen inte tillåts lämna landet, till exempel de som arbetar inom kritisk infrastruktur, eller inte vill eller kan lämna landet. |
| --- | --- |

M.

Många kvinnor har stannat kvar i Ukraina och mobiliserat sig för att strida eller ge icke-stridsstöd. Kvinnor utgör omkring 15 % av Ukrainas militära styrka och det finns för närvarande omkring 300 000 stridande kvinnor. Kvinnliga soldater har gripits i Ukraina. Det finns indikationer på att ukrainska kvinnliga soldater i fångenskap har torterats, förödmjukats och utsatts för sexuellt våld. Rapporterna om sådan misshandel är oroväckande. Det är av yttersta vikt att Genèvekonventionens bestämmelser om human behandling av krigsfångar (artikel 13) respekteras. Kvinnor utgör också en andra försvarslinje, genom att de tillhandahåller icke-stridsstöd och livsviktig logistik, inbegripet hjälp med evakuering av civila. Det finns kvinnor som har lämnats kvar i Ukraina, då de antingen inte tillåts lämna landet, till exempel de som arbetar inom kritisk infrastruktur, eller inte vill eller kan lämna landet.

| N. | Det finns ett ökande antal inofficiella rapporter från överlevande, men även underrättelserapporter, om sexuellt våld i konflikten. Det finns allt fler rapporter om att våldtäkt, sexuella trakasserier, tortyr, massavrättningar och folkmord i allt högre grad används av den ryska armén som krigsvapen mot civilbefolkningen i Ukraina. |
| --- | --- |

N.

Det finns ett ökande antal inofficiella rapporter från överlevande, men även underrättelserapporter, om sexuellt våld i konflikten. Det finns allt fler rapporter om att våldtäkt, sexuella trakasserier, tortyr, massavrättningar och folkmord i allt högre grad används av den ryska armén som krigsvapen mot civilbefolkningen i Ukraina.

| O. | Bruk av sexuellt och könsrelaterat våld som vapen utgör krigsförbrytelser och bör därför lagföras i enlighet med bestämmelserna i internationell rätt och Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, särskilt artiklarna 7 och 8, enligt vilka våldtäkt, sexuellt slaveri, påtvingad prostitution, påtvingat havandeskap och påtvingad sterilisering eller varje annan form av sexuellt våld utgör brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser och likställs med tortyr och andra grova krigsförbrytelser, oavsett om sådana gärningar utförs systematiskt under internationella eller interna konflikter, inbegripet sådana som rör sexuellt och övrigt våld mot kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

O.

Bruk av sexuellt och könsrelaterat våld som vapen utgör krigsförbrytelser och bör därför lagföras i enlighet med bestämmelserna i internationell rätt och Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, särskilt artiklarna 7 och 8, enligt vilka våldtäkt, sexuellt slaveri, påtvingad prostitution, påtvingat havandeskap och påtvingad sterilisering eller varje annan form av sexuellt våld utgör brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser och likställs med tortyr och andra grova krigsförbrytelser, oavsett om sådana gärningar utförs systematiskt under internationella eller interna konflikter, inbegripet sådana som rör sexuellt och övrigt våld mot kvinnor och flickor.

| P. | Det faktiska antalet fall av skipad rättvisa vid Internationella brottmålsdomstolen för offer för sexuellt våld är fortfarande lågt, och fällande domar på området har rivits upp (domen mot Jean-Pierre Bemba från Demokratiska republiken Kongo). |
| --- | --- |

P.

Det faktiska antalet fall av skipad rättvisa vid Internationella brottmålsdomstolen för offer för sexuellt våld är fortfarande lågt, och fällande domar på området har rivits upp (domen mot Jean-Pierre Bemba från Demokratiska republiken Kongo).

| Q. | Bristande tillgång och tillgänglighet för flyktingar, även i mottagningscentrum, till lämpliga tjänster inom området könsrelaterat våld är fortfarande ett stort problem. Det är avgörande att hanteringen av denna kris inbegriper förebyggande av könsrelaterat våld och enheter för omedelbara insatsåtgärder. |
| --- | --- |

Q.

Bristande tillgång och tillgänglighet för flyktingar, även i mottagningscentrum, till lämpliga tjänster inom området könsrelaterat våld är fortfarande ett stort problem. Det är avgörande att hanteringen av denna kris inbegriper förebyggande av könsrelaterat våld och enheter för omedelbara insatsåtgärder.

| R. | De stora flyktingströmmarna, både internt och externt, på grund av kriget i Ukraina har också lett till risk för kraftigt ökad människohandel. Det finns en betydande mängd inofficiella rapporter om att flyktingarna riskerar att bli föremål för människohandel, särskilt kvinnor och ensamkommande barn, när de har hamnat i händerna på människohandlare eller rapporterats saknade. Människohandlarna utnyttjar flyktingars utsatta situation genom att erbjuda transport, antingen med bil på båda sidor av gränsen eller vid tåg- och busstationer. |
| --- | --- |

R.

De stora flyktingströmmarna, både internt och externt, på grund av kriget i Ukraina har också lett till risk för kraftigt ökad människohandel. Det finns en betydande mängd inofficiella rapporter om att flyktingarna riskerar att bli föremål för människohandel, särskilt kvinnor och ensamkommande barn, när de har hamnat i händerna på människohandlare eller rapporterats saknade. Människohandlarna utnyttjar flyktingars utsatta situation genom att erbjuda transport, antingen med bil på båda sidor av gränsen eller vid tåg- och busstationer.

| S. | Det finns för närvarande omkring 80 000 kvinnor som väntas föda i Ukraina. Den svåra situationen på plats medför bristande tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för kvinnor som är kvar i landet. Det blir också allt svårare att få tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för flyktingar som anländer till EU. |
| --- | --- |

S.

Det finns för närvarande omkring 80 000 kvinnor som väntas föda i Ukraina. Den svåra situationen på plats medför bristande tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för kvinnor som är kvar i landet. Det blir också allt svårare att få tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för flyktingar som anländer till EU.

| T. | Kvinnor behöver tillgång till alla tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa, inbegripet preventivmedel, akutpreventivmedel, lagliga och säkra aborter, mödravård och kompetent stöd vid förlossning. Tillgången till akutpreventivmedel hindras avsevärt i Polen och Ungern på grund av förskrivningskrav. I Polen, Rumänien och Slovakien råder ekonomiska hinder för tillgången till grundläggande tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter eftersom dessa inte täcks av den offentliga sjukförsäkringen. Detta leder till betydande kostnadshinder då flyktingar måste betala den fulla kostnaden ur egen ficka eller få lokala organisationer i det civila samhället att täcka kostnaderna för dem. I Polen råder närmast ett totalförbud mot aborter. |
| --- | --- |

T.

Kvinnor behöver tillgång till alla tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa, inbegripet preventivmedel, akutpreventivmedel, lagliga och säkra aborter, mödravård och kompetent stöd vid förlossning. Tillgången till akutpreventivmedel hindras avsevärt i Polen och Ungern på grund av förskrivningskrav. I Polen, Rumänien och Slovakien råder ekonomiska hinder för tillgången till grundläggande tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter eftersom dessa inte täcks av den offentliga sjukförsäkringen. Detta leder till betydande kostnadshinder då flyktingar måste betala den fulla kostnaden ur egen ficka eller få lokala organisationer i det civila samhället att täcka kostnaderna för dem. I Polen råder närmast ett totalförbud mot aborter.

| U. | Aktivister och frivilligorganisationer får hundratals telefonsamtal från gravida kvinnor som flytt Ukraina och som inte kan avsluta sin graviditet på grund av de facto-förbudet mot aborter i Polen. Medicinska aborter i ett tidigt skede av graviditeten är illegala i Slovakien och inte tillgängliga i Ungern. Eftersom många kvinnor har blivit våldtagna under konflikten av ryska angripare är det avgörande med tillgång till akutpreventivmedel, postexponeringsprofylax och säkra och lagliga aborttjänster i Ukraina och i värd- och transitländer. Alla värdländer, inbegripet Polen, måste fullgöra sin skyldighet även enligt nationell rätt att garantera tillgång till aborter för kvinnor som blivit gravida efter våldtäkt. Tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och tillhörande rättigheter är grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster, och medlemsstaterna bör säkerställa tillgång till dem för alla, inbegripet tillgång till säker och laglig abortvård samt säkra och lagliga aborttjänster under alla omständigheter. |
| --- | --- |

U.

Aktivister och frivilligorganisationer får hundratals telefonsamtal från gravida kvinnor som flytt Ukraina och som inte kan avsluta sin graviditet på grund av de facto-förbudet mot aborter i Polen. Medicinska aborter i ett tidigt skede av graviditeten är illegala i Slovakien och inte tillgängliga i Ungern. Eftersom många kvinnor har blivit våldtagna under konflikten av ryska angripare är det avgörande med tillgång till akutpreventivmedel, postexponeringsprofylax och säkra och lagliga aborttjänster i Ukraina och i värd- och transitländer. Alla värdländer, inbegripet Polen, måste fullgöra sin skyldighet även enligt nationell rätt att garantera tillgång till aborter för kvinnor som blivit gravida efter våldtäkt. Tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och tillhörande rättigheter är grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster, och medlemsstaterna bör säkerställa tillgång till dem för alla, inbegripet tillgång till säker och laglig abortvård samt säkra och lagliga aborttjänster under alla omständigheter.

| V. | Ukrainas lagstiftning medger surrogatmoderskap och Ukraina står för över en fjärdedel av världens kommersiella surrogatmarknad. Uppskattningsvis 2 000 till 2 500 barn föds genom surrogatmoderskap varje år i landet. På grund av kriget har surrogatmödrar stora svårigheter att fortsätta sin graviditet under förhållanden som främjar deras välbefinnande och att få tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster under graviditet, förlossning och barnsängsperiod. Vissa surrogatbyråer har bett surrogatmödrar att inte fly Ukraina före förlossningen. Nyfödda barn är särskilt utsatta, och kriget gör det svårt för de tilltänkta föräldrarna att överta föräldraansvaret och för offentliga institutioner att vid behov utöva sitt förmyndarskap och garantera omvårdnad under lämpliga förhållanden. |
| --- | --- |

V.

Ukrainas lagstiftning medger surrogatmoderskap och Ukraina står för över en fjärdedel av världens kommersiella surrogatmarknad. Uppskattningsvis 2 000 till 2 500 barn föds genom surrogatmoderskap varje år i landet. På grund av kriget har surrogatmödrar stora svårigheter att fortsätta sin graviditet under förhållanden som främjar deras välbefinnande och att få tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster under graviditet, förlossning och barnsängsperiod. Vissa surrogatbyråer har bett surrogatmödrar att inte fly Ukraina före förlossningen. Nyfödda barn är särskilt utsatta, och kriget gör det svårt för de tilltänkta föräldrarna att överta föräldraansvaret och för offentliga institutioner att vid behov utöva sitt förmyndarskap och garantera omvårdnad under lämpliga förhållanden.

| 1. | Europaparlamentet fördömer på nytt i starkast möjliga ordalag Ryska federationens illegala, oprovocerade och omotiverade militära aggression mot och invasion av Ukraina och fördömer alla krigsförbrytelser som begås mot civilbefolkningen, inbegripet kvinnor och flickor i all deras mångfald. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EU-institutionerna att arbeta för att snabbt bevilja Ukraina status som kandidatland, i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget och på grundval av meriter, och att under tiden fortsätta att arbeta för Ukrainas integrering i EU:s inre marknad i linje med associeringsavtalet, för att på vederbörligt sätt skydda ukrainska kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet lovordar den solidaritet som EU-medborgarna, civilsamhället, medlemsstaterna och EU i sig har visat gentemot Ukraina och flyktingar från Ukraina. Parlamentet påpekar att sedan krigets inledning har insatser gjorts för att underlätta situationen för kvinnor som flyr Ukraina, via civilsamhällesorganisationer som verkar på plats, särskilt lokala kvinnoorganisationer, samt frivilliga, lokala myndigheter och lokala och nationella myndigheter, särskilt från angränsande EU-medlemsstater och grannländer, samt internationella organisationer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att all form av diskriminering, inbegripet på grund av medborgarskap, uppehållsstatus, övertygelse eller religion, ras, hudfärg, etnicitet, kön, ålder, sexuell läggning, könsidentitet, socioekonomisk bakgrund, genetiska särdrag, funktionsnedsättning eller språk är oacceptabel och aktivt måste förhindras. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att direktivet om tillfälligt skydd genomförs korrekt och fullt ut i alla 27 medlemsstater så att kvinnor som flyr kriget i Ukraina fullt ut kan dra nytta av de rättigheter som föreskrivs i direktivet, särskilt avseende hälso- och sjukvård, mödravård, barnomsorg och tillgång till arbetsmarknaden. Parlamentet anser att den parlamentariska associeringskommittén EU–Ukraina, enligt det uppdaterade mandatet, bör spela en roll i arbetet med att övervaka tillämpningen av detta direktiv i de medlemsstater som gränsar till Ukraina. Parlamentet uppmanar till ett smidigt och rättvist genomförande för att direktivet om tillfälligt skydd ska tillämpas rättvist på tredjelandsmedborgare med varaktigt uppehållstillstånd och andra grupper av tredjelandsmedborgare som flyr kriget i Ukraina. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet fördömer starkt bruket av sexuellt och könsrelaterat våld som ett krigsvapen och betonar att detta utgör krigsförbrytelser, liksom sexuellt och könsrelaterat våld i transitcentrum i Ukraina och runtom i EU. Parlamentet uttrycker oro över de alltfler rapporterna om människohandel, sexuellt våld, utnyttjande, våldtäkt och övergrepp som kvinnor och barn som flyr Ukraina och anländer till Europa utsätts för. Parlamentet uppmanar EU-länderna att ta itu med kvinnors och flickors särskilda behov i mottagningscentrum och att säkerställa att tjänster inom området könsrelaterat våld, remissgångar och klagomålsmekanismer finns omedelbart tillgängliga i samhället på språk och i format som är tillgängliga för alla grupper. Parlamentet uppmanar EU och värd- och transitländer att säkerställa tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, särskilt akutpreventivmedel, postexponeringsprofylax och aborter, inbegripet för våldtäktsoffer. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja lokala, nationella och internationella organisationer som tillhandahåller tjänster och skydd för överlevare av könsrelaterat våld bland kvinnor och flickor som är flyktingar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i sitt förslag till direktiv om könsrelaterat våld tar med kvinnor som flyr väpnade konflikter och ett krav på tillhandahållande av särskilt stöd. Parlamentet noterar att flyktingströmmarna internt och externt från kriget i Ukraina i hög grad är könsbetingade Parlamentet uppmanar EU att ta hänsyn till könsaspekter i sin krishantering och att prioritera skydd från sexuellt och könsrelaterat våld och tillgång för alla flyktingar från Ukraina, inbegripet de som är kvar i landet, till grundläggande tjänster inom området sexuell och reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet framhåller behovet av specialiststöd för kvinnor och flickor som överlevt våld eller har bevittnat våld och sexuella övergrepp och uppmanar medlemsstaterna att inrätta stödprogram för adekvat psykologstöd och rådgivning och stöd till psykisk hälsa för att de ska komma över sina traumatiska erfarenheter. Parlamentet betonar att särskilda anmälnings- och dokumentationsordningar bör inrättas i Ukraina och EU, inbegripet för samordning av insamlingen av vittnesmål från offer, för att lagföra fallen vid Internationella brottmålsdomstolen och ställa förövarna till svars. Parlamentet uppmanar EU att stödja dessa insatser med medel, expertis och logistik. Parlamentet betonar vikten av att inrätta en plattform för registrering av krigsrelaterat sexuellt och könsrelaterat våld och att också säkerställa lämpliga förutsättningar för detta, såsom specialiserade tolkar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker sitt starka fördömande av och sin oro över förvisningen, förflyttningen och omplaceringen av ukrainska kvinnor och deras barn till Ryssland, vilket har rapporterats allmänt i medierna och av människorättsgrupper. Parlamentet betonar att detta strider mot Genèvekonventionerna. Parlamentet insisterar på att alla ukrainska medborgare som tvångsförflyttats till Ryssland omedelbart ska återsändas till Ukraina. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över välbefinnandet och vistelseorten för personer som fängslats av ryska styrkor, särskilt kvinnliga fångar, med tanke på deras särskilda utsatthet för vissa typer av könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar därför Internationella rödakorskommittén att ta ansvar för att identifiera var kvinnliga fångar befinner sig och se till att de behandlas rättvist och humant. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att kvinnor och flickor behöver kontinuerlig tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa under konflikter och på flykt, däribland tillgång till säkra förlossningar, familjeplaneringstjänster, lagliga och säkra aborter eller klinisk hantering av våldtäkter. Finansiering bör göras tillgänglig för tillhandahållande av grundläggande och livräddande tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa, i enlighet med FN:s minsta uppsättning tjänster. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om triagenav i värdländerna för att erbjuda flyktingar akutsjukvård och ordna så att de omedelbart kan överföras till andra EU-medlemsstater. Dessa triagenav ska identifiera tidskänsliga behov av tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, såsom akutpreventivmedel, lagliga och säkra aborter och akut förlossningsvård samt experter på sexuellt och könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda sig av ytterligare åtgärder, EU-medel och mekanismer till skydd för offer för sexuellt och könsrelaterat våld och för att tillgodose behov på området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för ukrainare, särskilt genom att kräva att varor med anknytning till sexuell och reproduktiv hälsa ska ingå i unionens civilskyddsmekanism och genom att skicka med utrustning för värdighet, inbegripet preventivmedel och utrustning på området sexuell och reproduktiv hälsa i humanitära paket och konvojer till Ukraina och till angränsande transit- och värdländer för flyktingar, särskilt när så är nödvändigt för att komma runt nationella begränsningar på området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att människohandel för sexuellt utnyttjande och andra syften fortfarande är en av de största riskerna för kvinnor och barn som flyr Ukraina och som befinner sig i en särskilt utsatt situation. Även före kriget var ukrainska kvinnor i majoritet bland offren för människohandel till EU Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera kvinnor och flickor som är flyktingar säkerhet och frihet från sexuellt utnyttjande, inbegripet genom att tillhandahålla säker och samordnad transport mellan medlemsstaterna Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och EU att snabbt identifiera och lagföra nätverk för människohandel som drar nytta av sexuellt utnyttjande av kvinnor och flickor som är flyktingar Parlamentet upprepar att prostitution bidrar till människohandel med utsatta kvinnor. Parlamentet uppmuntrar EU att stödja Ukraina genom att investera i informationskampanjer mot människohandel och förebyggande åtgärder på den ukrainska sidan, t.ex. genom att sprida information om dessa risker. Parlamentet betonar att surrogatmödrar befinner sig i en särskilt utsatt och osäker situation. Parlamentet insisterar starkt på att det främsta intresse som står på spel är kvinnornas liv och att de inte bör hindras från att lämna Ukraina om de så önskar. Parlamentet påminner om att sexuellt utnyttjande för surrogatmoderskap och reproduktion är oacceptabelt och en kränkning av den mänskliga värdigheten och de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet fördömer surrogatmoderskap, som kan utsätta kvinnor runt om i världen för exploatering, särskilt de som är fattigare och befinner sig i utsatta situationer, t.ex. i samband med krig. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att ägna särskild uppmärksamhet åt skyddet av surrogatmödrar under graviditet, förlossning och barnsängsperiod och att respektera alla deras, liksom de nyfödda barnens, rättigheter. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker de allvarliga konsekvenserna av surrogatmoderskap för kvinnor, deras rättigheter och hälsa, de negativa konsekvenserna för jämställdheten och de utmaningar som följer av de gränsöverskridande konsekvenserna av denna praxis, såsom har varit fallet för de kvinnor och barn som drabbats av kriget mot Ukraina. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att undersöka omfattningen av denna industri, den socioekonomiska situationen och situationen för gravida kvinnor, samt konsekvenserna för deras fysiska och psykiska hälsa och för spädbarnens välbefinnande. Parlamentet efterlyser bindande åtgärder för att ta itu med surrogatmoderskap och skydda kvinnors och nyfödda barns rättigheter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens aktivering av samarbetet inom nätverket för nationella rapportörer för människohandel och i detta sammanhang även aktiveringen av polissamarbetet mot människohandel, bland annat på Empactplattformen, och utplaceringen av Europolgrupper i de länder som gränsar till Ukraina. Parlamentet vill att dessa insatser understöds med tillräckliga finansiella resurser på EU-nivå. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar den gemensamma tiopunktsplan som lades fram för inrikesministrarna den 28 mars 2022, som inbegriper kommissionens plan för en starkare europeisk samordning när det gäller att ta emot människor som flyr från kriget mot Ukraina. Parlamentet noterar att det i tiopunktsplanen föreslås standardrutiner och riktlinjer för mottagning av och stöd till barn och överföring av ensamkommande minderåriga. Parlamentet välkomnar den i tiopunktsplanen framtagna gemensamma planen mot människohandel på grundval av EU:s strategi mot människohandel (2021–2025) och under ledning av EU-samordnaren för kampen mot människohandel. Parlamentet begär att den antas skyndsamt. Parlamentet begär ytterligare investeringar i åtgärder mot människohandel i Ukraina, såsom ett EU-omfattande avgiftsfritt journummer med tillsyn på ukrainska och specifikt avsett för flyktingar som utsatts för eller riskerar människohandel eller sexuellt eller könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra samordningen vid gränsövergångar och mottagningsanläggningar, säkerställa korrekt registrering av flyktingar och se till att de har tillgång till nödvändig dokumentation. Parlamentet välkomnar registreringsprogrammet för volontärer som hjälper flyktingar, så att personer som bistår med hjälp kan spåras. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stärka insatserna för förebyggande och bekämpande av brott som flyktingkvinnor kan utsättas för, såsom människohandel, sexuellt och könsrelaterat våld, utnyttjande och övergrepp. Parlamentet betonar att människohandel av alla slag, särskilt sådan som syftar till sexuellt utnyttjande från hallickars, bordellägares och köpare av sexuella tjänsters sida, men även för andra ändamål, är en av de största riskerna för flyktingkvinnor och barn som flyr från Ukraina. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas polisstyrkor och Europol att övervaka och företa medvetandehöjande kampanjer vid transiteringsställen som används av människohandlare, såsom tåg- och busstationer, bensinstationer, motorvägar och flygplatser, via vilka de kan smuggla sina offer, samt flyktinganläggningar där offer kan väljas ut. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att dra nytta av bistånd från EU-byråer för att hysa flyktingkvinnor. Parlamentet lyfter fram behovet av en EU-omfattande registreringsplattform för personer som ansöker om tillfälligt skydd, såsom kommissionen föreslår, vilket särskilt behövs för att stödja spårnings- och återföreningsinsatser för ensamkommande minderåriga, men även med hänsyn till personer som riskerar människohandel, såsom kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt utarbeta och införa enhetlig vägledning för mottagning av barn, i synnerhet unga flickor och äldre kvinnor, bland annat i samband med förfaranden för överföring av ensamkommande barn, alternativ tillfällig omsorg och återförening mellan barnen och deras familjemedlemmar. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att värdmedlemsstaterna ger stöd till miljontals flyktingar som flyr från Ukraina, särskilt kvinnor och barn, vilket påverkar deras sociala tjänster, hälso- och sjukvård, barnomsorg och utbildningssystem. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att göra en detaljerad analys av behoven och att anpassa den befintliga politiken, däribland finansieringsinstrument såsom strukturfonderna, med ett jämställdhetsmedvetet angreppssätt för ögonen. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna så mycket som möjligt i denna uppgift och att ta särskild hänsyn till kvinnor och unga flickor. Parlamentet lovordar medlemsstaternas insatser för att dela på ansvaret genom solidaritetsplattformen och uppmuntrar till ytterligare förstärkning av detta samarbete. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att det är väsentligt för flyktingkvinnor att få tillgång till försörjningsmöjligheter, bland annat möjlighet att arbeta och få en inkomst så snart som möjligt. Parlamentet efterlyser särskilda program och språkkurser samt allmän tillgång till barnomsorg för att underlätta integrationen på EU:s arbetsmarknad. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att behoven hos kvinnor som utsätts för intersektionell diskriminering på grund av ras eller etnisk bakgrund, funktionsnedsättning, nationalitet, sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck, även sådana som har utsatts för sexuellt våld, tas i beaktande i synnerhet genom att det tillhandahålls trygga och lämpliga mottagnings- och omsorgsarrangemang och genom att det säkerställs att ingen diskriminering förekommer vid gränsövergångar. Parlamentet understryker behovet av att samla in och analysera uppgifter uppdelade efter kön, ålder, funktionsnedsättning, nationalitet och bestämmelseort (om den är känd), i syfte att stödja den kort- och långsiktiga planeringen av lämpliga tjänster och resurser. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att romska kvinnor som flyr från Ukraina inte diskrimineras och att de kan resa inom EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera deras skydd vid genomförandet av direktivet om tillfälligt skydd. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar tillhandahållandet av EU-finansiering för flyktingar från Ukraina, bland annat via programmet för återhämtningsstöd för sammanhållning och till Europas regioner (React-EU), Asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif) och sammanhållningsinsatserna för flyktingar i Europa (Care), som ska göra det möjligt för EU:s länder och regioner att ge krisstöd till flyktingar som flyr undan Rysslands invasion av Ukraina. Parlamentet vill att denna finansiering ska vara jämställdhetsmedveten. Parlamentet insisterar på att det bör utöva tillsyn över hur medlen används, särskilt i länder med pågående överträdelser av rättsstatsprincipen, såsom Polen och Ungern. Parlamentet upprepar att principen om jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering är en av EU:s grundprinciper. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påpekar att organisationerna i det civila samhället behöver större direkt finansiellt och materiellt stöd från EU och dess medlemsstater för att underlätta samordningen på plats och se till att de olika ansvarsområdena fördelas bättre. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra samordningen av det humanitära biståndet i samarbete med det civila samhället och internationella organisationer, däribland UNHCR, UN Women, FN:s befolkningsfond, Världshälsoorganisationen och andra FN-organ samt Internationella organisationen för migration och Internationella rödakorskommittén, och att säkerställa omedelbar och direkt tillgång till finansiering för organisationer i det civila samhället som ger stöd till ukrainska flyktingar, särskilt till jämställdhets-, SRHR och kvinnorättsorganisationer samt kvinnliga människorättsförsvarare, i alla medlemsstater som tar emot transit- och flyktingtjänster, och särskilt i länder som inför restriktioner för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att involvera civilsamhällets organisationer och att samråda med dem och med lokala myndigheter om finansieringens tillgänglighet och hur den används och tilldelas. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att nära samråda med organisationer som kämpar för kvinnors, flickors och marginaliserade gruppers rättigheter, särskilt på plats men även vid politiska beslut som rör detta krig. Parlamentet efterlyser särskilt stöd och skydd för kvinnliga människorättsförsvarare som fortfarande är verksamma i Ukraina. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet framhåller det enorma arbete som icke-statliga organisationer och aktivistgrupper bedriver för att hjälpa kvinnor med tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och det faktum att deras medlemmar riskerar sin egen frihet, såsom Justyna Wydrzyńska, som har åtalats i enlighet med Polens ytterst stränga antiabortlagstiftning för att ha försett en annan kvinna med medicinska abortpiller. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja och skydda dessa kvinnliga människorättsförsvarare mot all eventuell förföljelse som de kan tvingas utstå. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet framhåller de särskilda svårigheterna för hbtqi+-familjer när de korsar gränser. Parlamentet betonar att barn till samkönade par riskerar att skiljas från den ena eller båda föräldrarna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att beakta de facto-partnerskap och de facto-familjer vid genomförandet av direktivet om tillfälligt skydd. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet erinrar om den svåra situationen och hindren för transpersoner, däribland transkvinnor, eller transkvinnor och intersexuella kvinnor med manlig könsmarkör i passet, som hindras från att fly från Ukraina. Parlamentet erinrar om att transkvinnor vars identitetshandlingar inte stämmer överens med deras identitet inte kan ta sig förbi inre kontrollposteringar och kan stängas ute från civilskyddsåtgärder. Parlamentet påpekar att mottagningsläger som upprättats för dem av volontärer och civilsamhället saknar kapacitet att hysa dem alla. Parlamentet betonar att transpersoner har svårigheter att komma åt hormonbehandlingar. Parlamentet erinrar om att sådana behandlingar och andra specifika läkemedel för transpersoner och intersexuella klassificeras som essentiella av WTO och därmed bör inbegripas i humanitära biståndspaket. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att tillhandahålla finansiellt stöd och hjälp med samordning från EU i detta avseende. Parlamentet uppmanar EU att be Ukraina att förenkla förfarandena för att låta dessa kvinnor fly ut ur Ukraina. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att tillhandahålla lämpliga läkemedel och behandlingar efter att dessa kvinnor har tagit sig över gränsen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att lämpligt stöd till kommuner i Ukraina som tar emot internflyktingar måste inrättas för att låta internflyktingar stanna kvar i sitt land innan situationen gör det möjligt för dem att återvända hem. Parlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar i fråga om behoven hos kvinnor och flickor som är internflyktingar. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet erinrar om FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet och alla dess efterföljande resolutioner och manar till deras genomförande. Parlamentet insisterar på att kvinnor i all sin mångfald och marginaliserade grupper måste inbegripas i konfliktförebyggande, konfliktlösning och konfliktmedling och i fredsförhandlingar på alla områden och uppmanar därför EU-institutionerna att tillsätta en arbetsgrupp där kvinnor och civilsamhället på plats ingår. Parlamentet vill att instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) ska tillhandahålla bistånd i form av utbildningsmedel för kvinnor och icke-statliga organisationer i Ukraina för att de ska kunna delta i konfliktlösning och i återuppbyggnad efter konflikter. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt jämställdhet i sina ansträngningar att få slut på detta krig. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet framhåller den svåra situationen för Moldavien med tanke på dess ansträngda infrastruktur och tjänster. Parlamentet välkomnar utfästelserna om omplacering inom ramen för solidaritetsplattformen för att hjälpa Moldavien i dess ansträngningar att hysa flyktingar från Ukraina Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att fortsätta sina insatser för att ytterligare bistå Moldavien genom att dela på ansvaret och ge särskilt bistånd för att tillgodose behoven hos flyktingkvinnor och flyktingflickor |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Förenta nationerna, Europarådet samt Ukrainas president, regering och parlament. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  EUT L 212, 7.8.2001, s. 12.

(2)  EUT L 71, 4.3.2022, s. 1.

(3)  EUT L 101, 15.4.2011, s. 1.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2022)0052.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2022)0120.

(6)  EUT C 404, 6.10.2021, s. 202.

(7)  https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine

(8)  https://www.unrefugees.org/emergencies/ukraine/

(9)  https://www.iom.int/news/71-million-people-displaced-war-ukraine-iom-survey

(10)  https://www.reuters.com/world/europe/moscow-has-deported-500000-people-russia-ukraine-lawmaker-says-2022-04-20/

(11)  https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine#:~:text=Share%20this%20page%3A-,Ukraine%20Situation%3A%20Moldova%20Refugee%20Border%20Monitoring,(14%2D03%2D2022)&text=Almost%20three%20million%20refugees%20have,displaced%20to%20Moldova%20(UNHCR)

(12)  https://ecre.org/wp-content/uploads/2022/03/Information-Sheet-%E2%80%93-Access-to-territory-asylum-procedures-and-reception-conditions-for-Ukrainian-nationals-in-European-countries.pdf

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/164 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/164

---

P9_TA(2022)0207

Konsekvenserna för EU:s transport- och turismsektorer av Rysslands illegala aggressionskrig mot Ukraina

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2022 om konsekvenserna för EU:s transport- och turismsektorer av Rysslands illegala aggressionskrig mot Ukraina (2022/2643(RSP))

(2022/C 465/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2022/334 av den 28 februari 2022 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2022/334 av den 28 februari 2022 (1),

| — | med beaktande av handlingsplanen om en strategisk kompass för säkerhet och försvar för ett EU som skyddar sina medborgare, värden och intressen och bidrar till internationell fred och säkerhet, som godkändes av rådet den 21 mars 2022 och av Europeiska rådet den 25 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen om en strategisk kompass för säkerhet och försvar för ett EU som skyddar sina medborgare, värden och intressen och bidrar till internationell fred och säkerhet, som godkändes av rådet den 21 mars 2022 och av Europeiska rådet den 25 mars 2022,

| — | med beaktande av transportministrarnas informella möte den 8 april 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av transportministrarnas informella möte den 8 april 2022,

| — | med beaktande av den globala flyktingpakten från 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala flyktingpakten från 2018,

| — | med beaktande av Versaillesförklaringen från EU:s stats- och regeringschefer av den 11 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Versaillesförklaringen från EU:s stats- och regeringschefer av den 11 mars 2022,

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2022 om behovet av en brådskande EU-handlingsplan för att trygga livsmedelsförsörjningen inom och utanför EU efter Rysslands invasion av Ukraina (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2022 om behovet av en brådskande EU-handlingsplan för att trygga livsmedelsförsörjningen inom och utanför EU efter Rysslands invasion av Ukraina (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 april 2022 om slutsatserna från Europeiska rådets möte den 24–25 mars 2022: bland annat den senaste utvecklingen i kriget mot Ukraina och EU:s sanktioner mot Ryssland och genomförandet av dem (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 april 2022 om slutsatserna från Europeiska rådets möte den 24–25 mars 2022: bland annat den senaste utvecklingen i kriget mot Ukraina och EU:s sanktioner mot Ryssland och genomförandet av dem (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 april 2022 om EU:s skydd av barn och ungdomar som flyr på grund av kriget i Ukraina (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 april 2022 om EU:s skydd av barn och ungdomar som flyr på grund av kriget i Ukraina (5),

| — | med beaktande av Internationella energiorganets tiopunktsplan för att minska oljeanvändningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella energiorganets tiopunktsplan för att minska oljeanvändningen,

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för transport och turism, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för transport och turism, och av följande skäl:

| A. | EU har antagit fem sanktionspaket som svar på Rysslands olagliga, oprovocerade och omotiverade aggressionskrig mot Ukraina. |
| --- | --- |

A.

EU har antagit fem sanktionspaket som svar på Rysslands olagliga, oprovocerade och omotiverade aggressionskrig mot Ukraina.

| B. | En ny våg av sanktioner väntas slå hårdare mot Ryssland i väg- och sjötransportsektorerna. |
| --- | --- |

B.

En ny våg av sanktioner väntas slå hårdare mot Ryssland i väg- och sjötransportsektorerna.

| C. | Den 28 februari 2022 tillkännagav Ryssland som vedergällning ett förbud mot att använda ryskt luftrum för flygplan från 36 länder, däribland EU-länderna. |
| --- | --- |

C.

Den 28 februari 2022 tillkännagav Ryssland som vedergällning ett förbud mot att använda ryskt luftrum för flygplan från 36 länder, däribland EU-länderna.

| D. | I samband med den fleråriga budgetramen för 2021–2027 skar Europeiska rådet ned anslagen i förslaget avseende budgetposten för militär rörlighet inom Fonden för ett sammanlänkat Europa från 6,5 till 1,69 miljarder EUR. |
| --- | --- |

D.

I samband med den fleråriga budgetramen för 2021–2027 skar Europeiska rådet ned anslagen i förslaget avseende budgetposten för militär rörlighet inom Fonden för ett sammanlänkat Europa från 6,5 till 1,69 miljarder EUR.

| E. | I och med stängningen av Ukrainas luftrum har ca 3,3 % av flygrörelserna för passagerartrafik i Europa upphört, utöver passagerarflygen mellan Ryssland och Europa, som svarade för 5,7 % av den totala europeiska trafiken 2021. |
| --- | --- |

E.

I och med stängningen av Ukrainas luftrum har ca 3,3 % av flygrörelserna för passagerartrafik i Europa upphört, utöver passagerarflygen mellan Ryssland och Europa, som svarade för 5,7 % av den totala europeiska trafiken 2021.

| F. | 8 848 hamnanlöp av 535 ryskflaggade fartyg noterades i EU-medlemsstaternas hamnar under 2020. |
| --- | --- |

F.

8 848 hamnanlöp av 535 ryskflaggade fartyg noterades i EU-medlemsstaternas hamnar under 2020.

| G. | Situationen i Svarta havet och Azovska sjön har försämrats då den ryska flottan blockerar regionen, och delar av dessa vatten har förklarats vara en krigszon, med säkerhetsrisker för passerande sjötrafik. |
| --- | --- |

G.

Situationen i Svarta havet och Azovska sjön har försämrats då den ryska flottan blockerar regionen, och delar av dessa vatten har förklarats vara en krigszon, med säkerhetsrisker för passerande sjötrafik.

| H. | I det området har den ryska flottan angripit fartyg som har EU-ägare eller EU-operatörer. |
| --- | --- |

H.

I det området har den ryska flottan angripit fartyg som har EU-ägare eller EU-operatörer.

| I. | Ukrainska och ryska sjöfolk utgör 14,5 % av arbetskraften i världens sjöfart, och EU-flottorna är kraftigt beroende av dessa. |
| --- | --- |

I.

Ukrainska och ryska sjöfolk utgör 14,5 % av arbetskraften i världens sjöfart, och EU-flottorna är kraftigt beroende av dessa.

| J. | Oron växer över säkerheten vid järnvägs- och sjöfartstransporter till och från Ukraina och möjligheten att genomföra dem. |
| --- | --- |

J.

Oron växer över säkerheten vid järnvägs- och sjöfartstransporter till och från Ukraina och möjligheten att genomföra dem.

| K. | Bränslepriserna har varit på uppåtgående de senaste månaderna, och situationen har förvärrats av Rysslands olagliga aggressionskrig mot Ukraina. Bränsle är en av de största kostnaderna för operatörer och användare av transporter. |
| --- | --- |

K.

Bränslepriserna har varit på uppåtgående de senaste månaderna, och situationen har förvärrats av Rysslands olagliga aggressionskrig mot Ukraina. Bränsle är en av de största kostnaderna för operatörer och användare av transporter.

| L. | För turistmål i många EU-länder kommer detta att bli ytterligare ett brutalt slag efter två års pandemi som redan har haft förödande konsekvenser för sektorn. |
| --- | --- |

L.

För turistmål i många EU-länder kommer detta att bli ytterligare ett brutalt slag efter två års pandemi som redan har haft förödande konsekvenser för sektorn.

1.

Europaparlamentet upprepar sitt allra starkaste fördömande av Ryska federationens aggressionskrig mot Ukraina, liksom Belarus delaktighet i kriget, och kräver att Ryssland omedelbart avslutar all militär verksamhet i Ukraina och villkorslöst drar tillbaka samtliga trupper och all militär utrustning från Ukrainas hela internationellt erkända territorium.

2.

Europaparlamentet välkomnar EU:s exempellösa sanktioner, som hela tiden utvecklas, mot Ryssland som svar på landets aggression mot Ukraina och uppmanar EU att fortsätta att utvärdera och anta ytterligare verkningsfulla sanktioner i transportsektorn för att undergräva finansieringen av Putins krigsmaskin. Parlamentet betonar att detta är första gången som transportsektorn uttryckligen har valts ut i EU-sanktioner mot Ryssland.

3.

Europaparlamentet erinrar om att transport är ett strategiskt sätt för EU att bistå med solidaritet och stöd till Ukraina och dess lidande befolkning i form av logistik, humanitärt bistånd samt evakuering av och rörlighet för flyktingar.

4.

Europaparlamentet fördömer skarpt de ryska styrkornas avsiktliga angrepp mot transportinfrastruktur i Ukraina, vilket hindrar de ukrainska myndigheterna från att evakuera civila och transportera viktiga varor och förnödenheter till behövande. EU uppmanas med kraft att ge ekonomiskt stöd till Ukraina för att hjälpa landet att återuppbygga sin transportinfrastruktur.

5.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen antagit för att hjälpa medlemsstater, transportoperatörer och arbetstagare att fortsätta med transportoperationerna och understödja transporterna av flyktingar från Ukraina och av humanitärt bistånd. Parlamentet uttrycker sin erkänsla för transportarbetarnas tapperhet i Ukraina, där de riskerar sina liv medan de fortsätter att arbeta för att transportera människor och varor.

6.

Europaparlamentet välkomnar de operativa riktlinjer som kommissionen antagit för att säkerställa att ukrainare utan giltiga handlingar kan transiteras med transportoperatörer från EU.

7.

Europaparlamentet applåderar de europeiska transportoperatörer som erbjuder ukrainska medborgare gratis tåg-, buss-, båt- och flygresor och de oräkneliga initiativen från föreningar och privatpersoner i hela EU som transporterar varor och personer gratis till och från den ukrainska gränsen. Parlamentet betonar att många ukrainare som är villiga att återvända till sitt hemland eller som försöker få tak över huvudet i en annan medlemsstat inte har råd med biljettpriset. Parlamentet uppmanar tågoperatörerna att fortsätta att låta ukrainare ha fri tillgång till tåg utan bokning och till obokade säten.

8.

Europaparlamentet påpekar att den pågående konflikten och Rysslands vedergällning mot EU:s sanktioner även påverkar EU:s transportsektor, som upplever kraftiga störningar oavsett transportslag.

9.

Europaparlamentet framhåller att de stigande bränslepriserna och störningarna i logistik- och leveranskedjorna hör till de största konsekvenserna, som drabbar alla transportslag och skapar stor osäkerhet på marknaderna.

10.

Europaparlamentet anser att EU-baserade och EU-ägda transportoperatörer med kopplingar till den ryska marknaden bör få stöd när de flyttar sina transportoperationer bort från Ryssland.

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i brådskande ordning göra en bedömning av krigets ekonomiska och sociala konsekvenser för alla transportslag på EU-marknaden och att vid behov skyndsamt lägga fram stöd, bland annat genom ytterligare lagstiftnings- och/eller finansåtgärder, för att mildra de negativa effekterna och säkerställa välfungerande, lika villkor och ett rättvist fullbordande för de europeiska transportsektorerna.

12.

Europaparlamentet betonar att krisen inte får leda till någon tillfällig eller permanent urholkning av transportarbetarnas rättigheter.

Luftfart

Luftfart

| 13. | Europaparlamentet uttrycker oro över konfliktens svåra konsekvenser för luftfartssektorn i fråga om driftskostnader, som gör både passageratrafiken och flygfrakterna dyrare. Parlamentet betonar att kombinationen av sanktioner och flygförbud har tvingat flygbolagen att ställa in eller leda om sina flygningar. Parlamentet påpekar vidare att den maximala nödvändiga utvidgningen av rutterna för att flygen ska undvika ryskt och belarusiskt luftrum varierar mellan tre och fyra timmar i vardera riktningen, vilket skapar tankningsbekymmer (extrastopp och därmed även extrakostnader) och längre arbetstider för personalen än vad som föreskrivs i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uttrycker oro över konfliktens svåra konsekvenser för luftfartssektorn i fråga om driftskostnader, som gör både passageratrafiken och flygfrakterna dyrare. Parlamentet betonar att kombinationen av sanktioner och flygförbud har tvingat flygbolagen att ställa in eller leda om sina flygningar. Parlamentet påpekar vidare att den maximala nödvändiga utvidgningen av rutterna för att flygen ska undvika ryskt och belarusiskt luftrum varierar mellan tre och fyra timmar i vardera riktningen, vilket skapar tankningsbekymmer (extrastopp och därmed även extrakostnader) och längre arbetstider för personalen än vad som föreskrivs i EU-lagstiftningen.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att Ukraina och Ryssland tillhör de ledande producenterna av titan, den viktigaste metallen vid flygplanstillverkning, och den pågående konflikten kan påverka leveranserna på kort sikt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar att Ukraina och Ryssland tillhör de ledande producenterna av titan, den viktigaste metallen vid flygplanstillverkning, och den pågående konflikten kan påverka leveranserna på kort sikt.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera och vid behov lägga fram en stödstrategi för flygbolagen i EU och deras personal, som har drabbats hårt först av covid-19-pandemin och nu av flygförbud över Ryssland och Belarus, höga bränslepriser och sjunkande efterfrågan. Parlamentet framhåller dock behovet av att säkerställa lika villkor och rättvis konkurrens mellan flygbolagen, särskilt vid ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera och vid behov lägga fram en stödstrategi för flygbolagen i EU och deras personal, som har drabbats hårt först av covid-19-pandemin och nu av flygförbud över Ryssland och Belarus, höga bränslepriser och sjunkande efterfrågan. Parlamentet framhåller dock behovet av att säkerställa lika villkor och rättvis konkurrens mellan flygbolagen, särskilt vid ekonomiskt stöd.

| 16. | Europaparlamentet beklagar djupt att Ryssland, i uppenbar strid med bestämmelserna om civil luftfart (Chicagokonventionen), har godkänt en lag för att tvinga flygplan som leasats från utländska bolag att omregistreras i Rysslands flygplansregister. Parlamentet vidhåller att en sådan stöld inte kan tolereras och kräver att flygplanen i fråga omedelbart återlämnas till sina rättmätiga ägare. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att i flygsäkerhetsförteckningen ta med de ryska lufttrafikföretag som bedriver trafik med flygplan som omfattas av denna omregistrering, med tanke på att de ryska myndigheterna saknar kapacitet att utföra säkerhetstillsyn av luftvärdigheten för de hundratals omregistrerade flygplanen. Parlamentet betonar att de ryska myndigheterna kommer att vara ensamt ansvariga för att de riskerar sina egna medborgares liv när de tar dessa stulna flygplan i drift i det ryska luftrummet utan att kunna fullgöra de nödvändiga säkerhetskraven. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar djupt att Ryssland, i uppenbar strid med bestämmelserna om civil luftfart (Chicagokonventionen), har godkänt en lag för att tvinga flygplan som leasats från utländska bolag att omregistreras i Rysslands flygplansregister. Parlamentet vidhåller att en sådan stöld inte kan tolereras och kräver att flygplanen i fråga omedelbart återlämnas till sina rättmätiga ägare. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att i flygsäkerhetsförteckningen ta med de ryska lufttrafikföretag som bedriver trafik med flygplan som omfattas av denna omregistrering, med tanke på att de ryska myndigheterna saknar kapacitet att utföra säkerhetstillsyn av luftvärdigheten för de hundratals omregistrerade flygplanen. Parlamentet betonar att de ryska myndigheterna kommer att vara ensamt ansvariga för att de riskerar sina egna medborgares liv när de tar dessa stulna flygplan i drift i det ryska luftrummet utan att kunna fullgöra de nödvändiga säkerhetskraven.

| 17. | Europaparlamentet begär fortsatta EU-åtgärder för att förhindra att legosoldater från Wagnergruppen och utländska stridande från Syrien m.m. faktiskt ansluter till slagfältet i Ukraina för att begå illdåd mot civilbefolkningen. Parlamentet begär därför att den höga representanten ber i synnerhet regeringarna i Turkiet, Georgien, Azerbajdzjan och Irak, samt regeringarna i de centralasiatiska republikerna, att stänga sitt luftrum för ryska, iranska och syriska militär- och charterflyg och för reguljära flygbolag som transporterar sådana legosoldater. Parlamentet begär att EU svartlistar alla flygbolag som deltar i sådana transporter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet begär fortsatta EU-åtgärder för att förhindra att legosoldater från Wagnergruppen och utländska stridande från Syrien m.m. faktiskt ansluter till slagfältet i Ukraina för att begå illdåd mot civilbefolkningen. Parlamentet begär därför att den höga representanten ber i synnerhet regeringarna i Turkiet, Georgien, Azerbajdzjan och Irak, samt regeringarna i de centralasiatiska republikerna, att stänga sitt luftrum för ryska, iranska och syriska militär- och charterflyg och för reguljära flygbolag som transporterar sådana legosoldater. Parlamentet begär att EU svartlistar alla flygbolag som deltar i sådana transporter.

Sjöfart

Sjöfart

| 18. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tredje pelare i det femte sanktionspaketet mot Ryssland, som avser förbud för fartyg med rysk flagg och fartyg med rysk operatör att anlöpa EU-hamnar. Parlamentet anser att Europeiska sjösäkerhetsbyrån kan spela en viktig roll i detta avseende genom att tillhandahålla en tydlig förteckning över ryska fartyg som ska förbjudas från EU-hamnar, med beaktande av sådana fartyg som har omflaggats eller omregistrerats sedan den 24 februari 2022. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens tredje pelare i det femte sanktionspaketet mot Ryssland, som avser förbud för fartyg med rysk flagg och fartyg med rysk operatör att anlöpa EU-hamnar. Parlamentet anser att Europeiska sjösäkerhetsbyrån kan spela en viktig roll i detta avseende genom att tillhandahålla en tydlig förteckning över ryska fartyg som ska förbjudas från EU-hamnar, med beaktande av sådana fartyg som har omflaggats eller omregistrerats sedan den 24 februari 2022.

| 19. | Europaparlamentet begär dock att man går längre än dessa åtgärder för att förhindra att de kringgås och att alla fartyg, oavsett ägare eller operatör, ska nekas tillåtelse att anlöpa EU-hamnar om de även anlöper ryska hamnar på vägen, utom när nödvändiga och motiverade humanitära orsaker gör detta nödvändigt. Parlamentet välkomnar redan det frivilliga beslutet av flera av världens största rederier baserade i Europa att tills vidare stoppa alla fraktbokningar till och från Ryssland. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet begär dock att man går längre än dessa åtgärder för att förhindra att de kringgås och att alla fartyg, oavsett ägare eller operatör, ska nekas tillåtelse att anlöpa EU-hamnar om de även anlöper ryska hamnar på vägen, utom när nödvändiga och motiverade humanitära orsaker gör detta nödvändigt. Parlamentet välkomnar redan det frivilliga beslutet av flera av världens största rederier baserade i Europa att tills vidare stoppa alla fraktbokningar till och från Ryssland.

| 20. | Europaparlamentet begär att alla fartyg som vill anlöpa en EU-hamn ska förbjudas att bunkra bränsle i ryska hamnar eller från ryska bunkringsfartyg till havs. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet begär att alla fartyg som vill anlöpa en EU-hamn ska förbjudas att bunkra bränsle i ryska hamnar eller från ryska bunkringsfartyg till havs.

| 21. | Europaparlamentet anser att Europeiska sjösäkerhetsbyrån i det avseendet bör ge vägledning om enhetlig tillämpning av sådana sanktioner och att därvidlag upprätthålla lika villkor för EU-hamnar. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att Europeiska sjösäkerhetsbyrån i det avseendet bör ge vägledning om enhetlig tillämpning av sådana sanktioner och att därvidlag upprätthålla lika villkor för EU-hamnar.

| 22. | Europaparlamentet ber regeringarna och de behöriga offentliga myndigheterna på såväl nationell nivå som EU-nivå att ta sitt ansvar och planera för tillräckligt med personal och resurser för att säkerställa en smidig tillämpning av åtgärderna och undvika ytterligare förseningar i en redan bruten leveranskedja. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet ber regeringarna och de behöriga offentliga myndigheterna på såväl nationell nivå som EU-nivå att ta sitt ansvar och planera för tillräckligt med personal och resurser för att säkerställa en smidig tillämpning av åtgärderna och undvika ytterligare förseningar i en redan bruten leveranskedja.

| 23. | Europaparlamentet noterar att ett stort antal fartyg för närvarande är blockerade i regionerna. Parlamentet upprepar kommissionens och medlemsstaternas uppmaningar om säkerhet och trygghet för den internationella sjöfarten i området som en brådskande angelägenhet och om att i synnerhet sjöfolkets säkerhet måste säkerställas. Parlamentet begär att de berörda fartygen i brådskande ordning ska förses med de vitala förnödenheter som deras sjöfolk behöver och att en blå, säker sjöfartskorridor ska införas för att möjliggöra en säker evakuering av sjöfolket och fartygen från högriskområdena och de berörda områdena i Svarta havet och Azovska sjön. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar att ett stort antal fartyg för närvarande är blockerade i regionerna. Parlamentet upprepar kommissionens och medlemsstaternas uppmaningar om säkerhet och trygghet för den internationella sjöfarten i området som en brådskande angelägenhet och om att i synnerhet sjöfolkets säkerhet måste säkerställas. Parlamentet begär att de berörda fartygen i brådskande ordning ska förses med de vitala förnödenheter som deras sjöfolk behöver och att en blå, säker sjöfartskorridor ska införas för att möjliggöra en säker evakuering av sjöfolket och fartygen från högriskområdena och de berörda områdena i Svarta havet och Azovska sjön.

| 24. | Europaparlamentet beklagar djupt att ett antal fritt flytande sjöminor på senare tid har utgjort ett hot mot sjöfolkets och passagerarnas liv och mot de internationella handelsflödena i Svarta havet, och begär internationellt stöd till minröjningsarbetet i kustländerna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet beklagar djupt att ett antal fritt flytande sjöminor på senare tid har utgjort ett hot mot sjöfolkets och passagerarnas liv och mot de internationella handelsflödena i Svarta havet, och begär internationellt stöd till minröjningsarbetet i kustländerna.

| 25. | Europaparlamentet uttrycker oro över konsekvenserna för internationell sjöfart och för logistiken, leveranskedjorna och bränslepriserna, särskilt med tanke på fraktsatserna, i sjöfartssektorn. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uttrycker oro över konsekvenserna för internationell sjöfart och för logistiken, leveranskedjorna och bränslepriserna, särskilt med tanke på fraktsatserna, i sjöfartssektorn.

Järnvägstransport

Järnvägstransport

| 26. | Europaparlamentet beklagar att det för närvarande inte finns något direkt förbud mot järnvägstransportoperationer med Ryska järnvägarna. Parlamentet noterar dock att Ryska järnvägarna har lagts till förteckningen över rättsliga enheter och organ som omfattas av ekonomiska restriktioner. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet beklagar att det för närvarande inte finns något direkt förbud mot järnvägstransportoperationer med Ryska järnvägarna. Parlamentet noterar dock att Ryska järnvägarna har lagts till förteckningen över rättsliga enheter och organ som omfattas av ekonomiska restriktioner.

| 27. | Europaparlamentet påpekar att tåg fortfarande kan färdas genom Ryssland, särskilt godståg som bedriver trafik mellan Europa och Kina. Parlamentet noterar dock att konflikten har dramatiska följder för järnvägens godsflöden mellan Asien och Europa, vilket skapar osäkerhet för företag som bedriver tåg- och godstrafik. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påpekar att tåg fortfarande kan färdas genom Ryssland, särskilt godståg som bedriver trafik mellan Europa och Kina. Parlamentet noterar dock att konflikten har dramatiska följder för järnvägens godsflöden mellan Asien och Europa, vilket skapar osäkerhet för företag som bedriver tåg- och godstrafik.

| 28. | Europaparlamentet betonar att godståg och deras last stöter på fysiska hinder och att tusentals vagnar sitter fast i köer vid gränsen mellan Ukraina och EU-länder. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja Ukraina i dess arbete med att leda om trafikflödena, upprätta nya förbindelser och inrätta snabbspår för handel, något som är särskilt akut för transporterna av lättfördärvliga varor som vete. Parlamentet välkomnar i detta avseende initiativet ”Getreidebrücke”, där ukrainska och europeiska järnvägsoperatörer samarbetar för att se till att jordbruksprodukter och maskiner kan komma in i och ut ur Ukraina. Parlamentet välkomnar också Rumäniens insatser för att återuppliva nedlagda järnvägslinjer som förbinder Rumänien med Ukraina och som ytterligare skulle kunna minska trycket på transportvägarna till och från Ukraina. Parlamentet anser att EU bör uppmuntra och underlätta sådana initiativ. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att godståg och deras last stöter på fysiska hinder och att tusentals vagnar sitter fast i köer vid gränsen mellan Ukraina och EU-länder. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja Ukraina i dess arbete med att leda om trafikflödena, upprätta nya förbindelser och inrätta snabbspår för handel, något som är särskilt akut för transporterna av lättfördärvliga varor som vete. Parlamentet välkomnar i detta avseende initiativet ”Getreidebrücke”, där ukrainska och europeiska järnvägsoperatörer samarbetar för att se till att jordbruksprodukter och maskiner kan komma in i och ut ur Ukraina. Parlamentet välkomnar också Rumäniens insatser för att återuppliva nedlagda järnvägslinjer som förbinder Rumänien med Ukraina och som ytterligare skulle kunna minska trycket på transportvägarna till och från Ukraina. Parlamentet anser att EU bör uppmuntra och underlätta sådana initiativ.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja Ukraina i dess arbete med att stärka järnvägsförbindelserna mellan Ukraina och EU. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja Ukraina i dess arbete med att stärka järnvägsförbindelserna mellan Ukraina och EU.

| 30. | Europaparlamentet applåderar heroismen hos de ukrainska järnvägsarbetare som, trots ständig fara för livet, arbetar för att evakuera den ukrainska befolkningen från krigszonerna, fortsätter att leverera post, pensionsutbetalningar, läkemedel, humanitära varor och livsmedel, transporterar nationella företags, institutioners och organisationers egendom till säkra regioner i Ukraina och ser till att internationell handel och aktiva diplomatiska kontakter på högsta nivå kan fortsätta. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet applåderar heroismen hos de ukrainska järnvägsarbetare som, trots ständig fara för livet, arbetar för att evakuera den ukrainska befolkningen från krigszonerna, fortsätter att leverera post, pensionsutbetalningar, läkemedel, humanitära varor och livsmedel, transporterar nationella företags, institutioners och organisationers egendom till säkra regioner i Ukraina och ser till att internationell handel och aktiva diplomatiska kontakter på högsta nivå kan fortsätta.

| 31. | Europaparlamentet anser att det ryska angreppet mot Ukraina och de därav följande transportbehoven inom EU har understrukit nödvändigheten av att EU:s järnvägssystem kan ta emot större passagerar- och godsvolymer. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att påskynda järnvägssystemens standardisering, harmonisering och driftskompabilitet i alla medlemsstater och uppmanar kommissionen att fortsätta bevaka genomförandet och kvardröjande brister. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att det ryska angreppet mot Ukraina och de därav följande transportbehoven inom EU har understrukit nödvändigheten av att EU:s järnvägssystem kan ta emot större passagerar- och godsvolymer. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att påskynda järnvägssystemens standardisering, harmonisering och driftskompabilitet i alla medlemsstater och uppmanar kommissionen att fortsätta bevaka genomförandet och kvardröjande brister.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart inleda förhandlingar med Ukraina om avregleringen av internationella frakttransporter på järnväg och inre vattenvägar för att säkra transportrutter och garantera obrutna leveranskedjor för jordbruksprodukter och andra varor till Europa och resten av världen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart inleda förhandlingar med Ukraina om avregleringen av internationella frakttransporter på järnväg och inre vattenvägar för att säkra transportrutter och garantera obrutna leveranskedjor för jordbruksprodukter och andra varor till Europa och resten av världen.

| 33. | Europaparlamentet lyfter fram heroismen hos vissa belarusiska järnvägsarbetare som har saboterat utplaceringen av ryska styrkor som attackerar Ukraina, och uppmanar alla medborgare i Ryssland och Belarus att följa deras exempel på civilt motstånd mot detta avskyvärda aggressionskrig. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet lyfter fram heroismen hos vissa belarusiska järnvägsarbetare som har saboterat utplaceringen av ryska styrkor som attackerar Ukraina, och uppmanar alla medborgare i Ryssland och Belarus att följa deras exempel på civilt motstånd mot detta avskyvärda aggressionskrig.

Vägtransport

Vägtransport

| 34. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens insats för att säkerställa att europeiska lastbilschaufförer kan återvända från konfliktområdet och att gods kan fraktas landvägen till Ukraina och Moldavien. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens insats för att säkerställa att europeiska lastbilschaufförer kan återvända från konfliktområdet och att gods kan fraktas landvägen till Ukraina och Moldavien.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar de nyligen införda sanktioner som förbjuder vägtransportföretag etablerade i Ryssland och Belarus att frakta varor landvägen inom EU:s territorium, då dessa drastiskt kommer att begränsa den ryska industrins möjligheter att införskaffa viktiga varor. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar de nyligen införda sanktioner som förbjuder vägtransportföretag etablerade i Ryssland och Belarus att frakta varor landvägen inom EU:s territorium, då dessa drastiskt kommer att begränsa den ryska industrins möjligheter att införskaffa viktiga varor.

| 36. | Europaparlamentet påpekar att varutransporter till Ukraina och angränsande medlemsstater med stora flyktinginflöden riskerar att stöta på regleringshinder. Parlamentet välkomnar de steg kommissionen tagit för att förtydliga, och uppmuntra medlemsstaterna att tillämpa, vissa åtgärder som ska underlätta vägtransporter under de exceptionella förhållanden som skapats av Rysslands aggression mot Ukraina, såsom tillfälliga förarkort för ukrainska chaufförer som är verksamma i EU och som inte kan återvända till Ukraina för att förnya sina utgångna kort, tillfälliga undantag från bestämmelser om körtider och viloperioder, samtidigt som förarnas välbefinnande och säkerhet säkerställs, undantag från vägtullar för transporter som betraktas som nödtjänster och undantag från transporttillstånd för frakt av alla produkter som krävs för medicinsk sjukvård. Parlamentet framhåller att ukrainska lastbilschaufförer i Europa lever under stor anspänning på grund av kriget i deras land. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en strategi för att hjälpa lastbilschaufförer från Ukraina att återförenas med sina fördrivna familjer som befinner sig i EU och att se till att medlemsstaterna förser behövande chaufförer med bistånd. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet påpekar att varutransporter till Ukraina och angränsande medlemsstater med stora flyktinginflöden riskerar att stöta på regleringshinder. Parlamentet välkomnar de steg kommissionen tagit för att förtydliga, och uppmuntra medlemsstaterna att tillämpa, vissa åtgärder som ska underlätta vägtransporter under de exceptionella förhållanden som skapats av Rysslands aggression mot Ukraina, såsom tillfälliga förarkort för ukrainska chaufförer som är verksamma i EU och som inte kan återvända till Ukraina för att förnya sina utgångna kort, tillfälliga undantag från bestämmelser om körtider och viloperioder, samtidigt som förarnas välbefinnande och säkerhet säkerställs, undantag från vägtullar för transporter som betraktas som nödtjänster och undantag från transporttillstånd för frakt av alla produkter som krävs för medicinsk sjukvård. Parlamentet framhåller att ukrainska lastbilschaufförer i Europa lever under stor anspänning på grund av kriget i deras land. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en strategi för att hjälpa lastbilschaufförer från Ukraina att återförenas med sina fördrivna familjer som befinner sig i EU och att se till att medlemsstaterna förser behövande chaufförer med bistånd.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta utforska sätt att stödja transport av passagerare och alla typer av varor från och till Ukraina och dess angränsande EU-länder såsom humanitärt bistånd och att bistå med nödvändig hjälp avseende vägtullar, infrastrukturavgifter, tillträde under veckoslut, beskattning m.m. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta utforska sätt att stödja transport av passagerare och alla typer av varor från och till Ukraina och dess angränsande EU-länder såsom humanitärt bistånd och att bistå med nödvändig hjälp avseende vägtullar, infrastrukturavgifter, tillträde under veckoslut, beskattning m.m.

| 38. | Europaparlamentet stöder ett omedelbart ingående av avtalet om godstransporter på väg mellan Europeiska unionen och Ukraina och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omedelbart börja tillämpa avtalet provisoriskt. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet stöder ett omedelbart ingående av avtalet om godstransporter på väg mellan Europeiska unionen och Ukraina och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omedelbart börja tillämpa avtalet provisoriskt.

| 39. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att ingå transportavtal med Ukraina och Moldavien genom att delvis avreglera vägtransporterna för deras transportföretag, vilket kommer att göra det möjligt att flytta över viktiga exportvaror från sjöfartsrutter – som för tillfället är otillgängliga på grund av den ryska militära aggressionen – och att utöka användningen av EU:s kusthamnar för export- och importvaror till och från Ukraina. Parlamentet stöder i detta sammanhang kraftfullt ett snabbt återupprättande av tidigare nedlagda järnvägs- och vattenvägsförbindelser mellan Ukraina och Rumänien i synnerhet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att ingå transportavtal med Ukraina och Moldavien genom att delvis avreglera vägtransporterna för deras transportföretag, vilket kommer att göra det möjligt att flytta över viktiga exportvaror från sjöfartsrutter – som för tillfället är otillgängliga på grund av den ryska militära aggressionen – och att utöka användningen av EU:s kusthamnar för export- och importvaror till och från Ukraina. Parlamentet stöder i detta sammanhang kraftfullt ett snabbt återupprättande av tidigare nedlagda järnvägs- och vattenvägsförbindelser mellan Ukraina och Rumänien i synnerhet.

| 40. | Europaparlamentet framhåller den vitala betydelsen av att öppna gröna transportkorridorer till och från Ukraina för att förse landet med alla nödvändiga insatsvaror för att öka dess jordbruksproduktion (t.ex. bekämpningsmedel, gödningsmedel och utsäde) och för att möjliggöra fortsatt jordbrukshandel med Ukraina. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet framhåller den vitala betydelsen av att öppna gröna transportkorridorer till och från Ukraina för att förse landet med alla nödvändiga insatsvaror för att öka dess jordbruksproduktion (t.ex. bekämpningsmedel, gödningsmedel och utsäde) och för att möjliggöra fortsatt jordbrukshandel med Ukraina.

TEN-T och militär rörlighet

TEN-T och militär rörlighet

| 41. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om utvidgningen av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) till tredjeländer i grannskapet och begär att den pågående översynen av TEN-T används till att fokusera på kraftigt utökade investeringar i transportinfrastrukturförbindelser med västra Balkan, Moldavien, Georgien och Ukraina. Vidare uppmanas kommissionen, rådet och parlamentet att gemensamt utnyttja den pågående TEN-T-översynen som ett tillfälle att se över de nya TEN-T-kartorna enligt förslaget i december 2021 och att föreslå ett tillägg för i synnerhet Ukraina, Moldavien och Georgien för att anpassa sig till den helt nya situation i fråga om transportbehov som orsakats av Rysslands olagliga aggressionskrig mot Ukraina. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att föreslå en transportgemenskap mellan EU och ”Östeuropa” eller det ”östliga partnerskapet”, med bland annat en investeringsram för Östeuropa, som delvis skulle kunna ha transportgemenskapen för västra Balkan som modell. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om utvidgningen av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) till tredjeländer i grannskapet och begär att den pågående översynen av TEN-T används till att fokusera på kraftigt utökade investeringar i transportinfrastrukturförbindelser med västra Balkan, Moldavien, Georgien och Ukraina. Vidare uppmanas kommissionen, rådet och parlamentet att gemensamt utnyttja den pågående TEN-T-översynen som ett tillfälle att se över de nya TEN-T-kartorna enligt förslaget i december 2021 och att föreslå ett tillägg för i synnerhet Ukraina, Moldavien och Georgien för att anpassa sig till den helt nya situation i fråga om transportbehov som orsakats av Rysslands olagliga aggressionskrig mot Ukraina. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att föreslå en transportgemenskap mellan EU och ”Östeuropa” eller det ”östliga partnerskapet”, med bland annat en investeringsram för Östeuropa, som delvis skulle kunna ha transportgemenskapen för västra Balkan som modell.

| 42. | Europaparlamentet framhåller behovet av mycket större ambition i EU:s projekt för militär rörlighet och välkomnar i detta avseende EU-medlemsstaternas åtagande att växla upp det pågående arbetet med att förbättra den militära rörligheten i hela EU. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet framhåller behovet av mycket större ambition i EU:s projekt för militär rörlighet och välkomnar i detta avseende EU-medlemsstaternas åtagande att växla upp det pågående arbetet med att förbättra den militära rörligheten i hela EU.

| 43. | Europaparlamentet upprepar sitt starka beklagande av Europeiska rådets beslut att drastiskt skära ned det slutliga anslaget till den nyinrättade budgetposten för militär rörlighet inom programmet för Fonden för ett sammanlänkat Europa 2021–2027 (FSE II) vid antagandet av beloppen i den fleråriga budgetramen för 2021–2027, och beklagar starkt att detta misstag nu undergräver vår gemensamma europeiska säkerhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att hitta och presentera lösningar för att avsevärt utöka budgetposten för militär rörlighet inom FSE II-programmet och föreslår att oanvända medel inom faciliteten för återhämtning och resiliens ska utnyttjas i detta avseende. Parlamentet framhåller betydelsen av att aspekter som rör militär rörlighet bedöms och hanteras ingående såväl infrastruktur- som finansieringsmässigt för att säkerställa optimal gränsöverskridande samverkan och rörlighet inom unionen. I detta avseende uppmanar parlamentet kommissionen att föreslå riktat stöd till större infrastrukturprojekt som binder samman alla medlemsstater bättre och att bygga ut transportinfrastrukturförbindelserna med västra Balkan, Moldavien, Georgien och Ukraina. Parlamentet efterfrågar i synnerhet en förstärkning av all större infrastruktur med dubbla användningsområden som leder till unionens östra gräns. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet upprepar sitt starka beklagande av Europeiska rådets beslut att drastiskt skära ned det slutliga anslaget till den nyinrättade budgetposten för militär rörlighet inom programmet för Fonden för ett sammanlänkat Europa 2021–2027 (FSE II) vid antagandet av beloppen i den fleråriga budgetramen för 2021–2027, och beklagar starkt att detta misstag nu undergräver vår gemensamma europeiska säkerhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att hitta och presentera lösningar för att avsevärt utöka budgetposten för militär rörlighet inom FSE II-programmet och föreslår att oanvända medel inom faciliteten för återhämtning och resiliens ska utnyttjas i detta avseende. Parlamentet framhåller betydelsen av att aspekter som rör militär rörlighet bedöms och hanteras ingående såväl infrastruktur- som finansieringsmässigt för att säkerställa optimal gränsöverskridande samverkan och rörlighet inom unionen. I detta avseende uppmanar parlamentet kommissionen att föreslå riktat stöd till större infrastrukturprojekt som binder samman alla medlemsstater bättre och att bygga ut transportinfrastrukturförbindelserna med västra Balkan, Moldavien, Georgien och Ukraina. Parlamentet efterfrågar i synnerhet en förstärkning av all större infrastruktur med dubbla användningsområden som leder till unionens östra gräns.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla nödvändig finansiering i EU:s medlemsstater för utvecklingen av den strategiskt viktiga infrastruktur med dubbla användningsområden som krävs för att tillgodose befintliga och framtida behov. Parlamentet framhåller nödvändigheten av att förbättra EU:s kapacitet att bedöma och kontrollera ägandet och investeringarna inom strategisk infrastruktur, en nyckelaspekt för att garantera säkerheten för EU och dess medborgare. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla nödvändig finansiering i EU:s medlemsstater för utvecklingen av den strategiskt viktiga infrastruktur med dubbla användningsområden som krävs för att tillgodose befintliga och framtida behov. Parlamentet framhåller nödvändigheten av att förbättra EU:s kapacitet att bedöma och kontrollera ägandet och investeringarna inom strategisk infrastruktur, en nyckelaspekt för att garantera säkerheten för EU och dess medborgare.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare förtydliga ”Global Gateway”-initiativet för att främja gemensamma infrastruktursatsningar i framför allt de länder som delar våra universella värden. I stället för att lämna fältet öppet för autokratier måste Europa erbjuda ett såväl ekonomiskt attraktivt som värdebaserat alternativ för infrastruktursatsningar i fattigare tredjeländer. I denna strävan bör Europa förena sina krafter med andra större demokratier som USA, Storbritannien, Kanada, Australien, Japan och Sydkorea. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare förtydliga ”Global Gateway”-initiativet för att främja gemensamma infrastruktursatsningar i framför allt de länder som delar våra universella värden. I stället för att lämna fältet öppet för autokratier måste Europa erbjuda ett såväl ekonomiskt attraktivt som värdebaserat alternativ för infrastruktursatsningar i fattigare tredjeländer. I denna strävan bör Europa förena sina krafter med andra större demokratier som USA, Storbritannien, Kanada, Australien, Japan och Sydkorea.

Stigande energipriser på transportområdet

Stigande energipriser på transportområdet

| 46. | Europaparlamentet betonar att en kombination av högre energi- och transportpriser skulle påverka alla medborgare, i synnerhet långinkomsthushåll, och öka risken för transportfattigdom. Parlamentet framhåller vidare att högre bränslekonstnader för luftfarts-, väg- och sjöfartstransporter får direkta återverkningar på de slutliga varu- och tjänstepriserna och att ökningen av bränslepriserna påverkar turismens återhämtning från pandemin. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar att en kombination av högre energi- och transportpriser skulle påverka alla medborgare, i synnerhet långinkomsthushåll, och öka risken för transportfattigdom. Parlamentet framhåller vidare att högre bränslekonstnader för luftfarts-, väg- och sjöfartstransporter får direkta återverkningar på de slutliga varu- och tjänstepriserna och att ökningen av bränslepriserna påverkar turismens återhämtning från pandemin.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande ”REPowerEU: Gemensamma europeiska åtgärder för säkrare och hållbarare energi till ett mer överkomligt pris” och ställer sig bakom behovet av att snabbt göra Europa oberoende av ryska energikällor, vilket samtidigt kan bli en möjlighet att växla upp energiomställningen. Parlamentet beklagar dock att kommissionen ännu inte har tagit itu med de höjda bränslepriserna för transportoperatörerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att ingående analysera bränsleprisernas konsekvenser för transporterna och mobiliteten i EU och att vidta ytterligare åtgärder för att bemöta stigande priser på transportområdet i linje med den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande ”REPowerEU: Gemensamma europeiska åtgärder för säkrare och hållbarare energi till ett mer överkomligt pris” och ställer sig bakom behovet av att snabbt göra Europa oberoende av ryska energikällor, vilket samtidigt kan bli en möjlighet att växla upp energiomställningen. Parlamentet beklagar dock att kommissionen ännu inte har tagit itu med de höjda bränslepriserna för transportoperatörerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att ingående analysera bränsleprisernas konsekvenser för transporterna och mobiliteten i EU och att vidta ytterligare åtgärder för att bemöta stigande priser på transportområdet i linje med den europeiska gröna given.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar de extraordinära åtgärder som vidtagits av flera medlemsstater för att lindra ökningen av bränslepriserna, såsom tillfälliga skattesänkningar, och uppmanar kommissionen att lägga fram samordnade och gemensamma EU-kriterier och underlätta för nationella myndigheter att vidta dessa åtgärder. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar de extraordinära åtgärder som vidtagits av flera medlemsstater för att lindra ökningen av bränslepriserna, såsom tillfälliga skattesänkningar, och uppmanar kommissionen att lägga fram samordnade och gemensamma EU-kriterier och underlätta för nationella myndigheter att vidta dessa åtgärder.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och i synnerhet nationella, regionala och lokala myndigheter att tillämpa åtgärder i överensstämmelse med Internationella energiorganets tiopunktsplan för att minska oljeanvändningen, bland annat omfattande möjligheter att arbeta hemifrån, bilfria söndagar i städer, ytterligare främjande av kollektivtrafik, mikromobilitet, gång och cykling, utbyggd samåkning, främjande av effektiv körning för lastbilar och varuleveranser, användning av höghastighets- och nattåg i stället för flygplan där det är möjligt, undvikande av affärsresor med flyg när det finns alternativ och förstärkt införande av elfordon och effektivare fordon. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och i synnerhet nationella, regionala och lokala myndigheter att tillämpa åtgärder i överensstämmelse med Internationella energiorganets tiopunktsplan för att minska oljeanvändningen, bland annat omfattande möjligheter att arbeta hemifrån, bilfria söndagar i städer, ytterligare främjande av kollektivtrafik, mikromobilitet, gång och cykling, utbyggd samåkning, främjande av effektiv körning för lastbilar och varuleveranser, användning av höghastighets- och nattåg i stället för flygplan där det är möjligt, undvikande av affärsresor med flyg när det finns alternativ och förstärkt införande av elfordon och effektivare fordon.

| 50. | Europaparlamentet understryker det brådskande behovet av att avsevärt öka unionens inhemska produktion, leverans och lagring av förnybara bränslen/energikällor och att ytterligare öka diversifieringen av EU:s energiförsörjning, även genom import av alternativa bränslen på kort sikt, bland annat via EU:s hamnterminaler för flytande naturgas som ett övergångsbränsle, samtidigt som man noga undviker inlåsningseffekter och strandade tillgångar och säkerställer överensstämmelse med EU:s klimatmål. Parlamentet understryker vidare behovet av att stärka energisammanlänkningarna mellan medlemsstaterna, särskilt mellan Iberiska halvön och resten av Europa. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker det brådskande behovet av att avsevärt öka unionens inhemska produktion, leverans och lagring av förnybara bränslen/energikällor och att ytterligare öka diversifieringen av EU:s energiförsörjning, även genom import av alternativa bränslen på kort sikt, bland annat via EU:s hamnterminaler för flytande naturgas som ett övergångsbränsle, samtidigt som man noga undviker inlåsningseffekter och strandade tillgångar och säkerställer överensstämmelse med EU:s klimatmål. Parlamentet understryker vidare behovet av att stärka energisammanlänkningarna mellan medlemsstaterna, särskilt mellan Iberiska halvön och resten av Europa.

| 51. | Europaparlamentet anser att synergierna och komplementariteten mellan TEN-T och TEN-E bör främjas, samtidigt som man fullt ut säkerställer befintliga och framtida finansieringsmöjligheter och finansieringsnivåer för utvecklingen av TEN-T. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att synergierna och komplementariteten mellan TEN-T och TEN-E bör främjas, samtidigt som man fullt ut säkerställer befintliga och framtida finansieringsmöjligheter och finansieringsnivåer för utvecklingen av TEN-T.

Turism

Turism

| 52. | Europaparlamentet betonar att Rysslands pågående kriminella aggression mot Ukraina har gjort enormt avtryck på turistnäringen, särskilt i gränsområden. Turister vägrar att resa till vissa av EU:s medlemsstater, såsom Polen, Rumänien, Slovakien, Bulgarien och de baltiska staterna, på grund av närheten till den ukrainska gränsen och av rädsla för kriget. Trots sina egna problem hjälper turistnäringen i dessa länder flyktingar från Ukraina. Därför efterlyser parlamentet en gemensam europeisk turismpolitik och i synnerhet en handlingsplan med verkningsfullt ekonomiskt stöd för att hjälpa sektorn och de destinationer som har tagit den hårdaste smällen att bemästra de senaste kriserna i form av covid-19 och Rysslands kriminella aggression mot Ukraina. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar att Rysslands pågående kriminella aggression mot Ukraina har gjort enormt avtryck på turistnäringen, särskilt i gränsområden. Turister vägrar att resa till vissa av EU:s medlemsstater, såsom Polen, Rumänien, Slovakien, Bulgarien och de baltiska staterna, på grund av närheten till den ukrainska gränsen och av rädsla för kriget. Trots sina egna problem hjälper turistnäringen i dessa länder flyktingar från Ukraina. Därför efterlyser parlamentet en gemensam europeisk turismpolitik och i synnerhet en handlingsplan med verkningsfullt ekonomiskt stöd för att hjälpa sektorn och de destinationer som har tagit den hårdaste smällen att bemästra de senaste kriserna i form av covid-19 och Rysslands kriminella aggression mot Ukraina.

| 53. | Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för inrättandet av en europeisk krishanteringsmekanism för EU:s turistsektor för att adekvat och snabbt svara upp mot storskaliga kriser, såsom pandemier, krig, humanitära kriser och klimatförändringarnas konsekvenser. Parlamentet framhåller vikten av att ta med finansieringslösningar för kortsiktiga ekonomiska underskott som följer av sådana kriser och att även ordna med ramar och strategier för det medellånga och långa perspektivet. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för inrättandet av en europeisk krishanteringsmekanism för EU:s turistsektor för att adekvat och snabbt svara upp mot storskaliga kriser, såsom pandemier, krig, humanitära kriser och klimatförändringarnas konsekvenser. Parlamentet framhåller vikten av att ta med finansieringslösningar för kortsiktiga ekonomiska underskott som följer av sådana kriser och att även ordna med ramar och strategier för det medellånga och långa perspektivet.

| 54. | Europaparlamentet framhåller att stigande energi- och livsmedelskostnader, som förvärras av kriget, kommer att öka kostnaderna för turistföretagen och hela värdekedjan, särskilt små och medelstora företag som redan kämpar för sin överlevnad efter två pandemiår. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att tillhandahålla nödvändig hjälp genom skattepolitik, i synnerhet skattelättnader, och kommissionen att använda EU-medel för att förbättra små och medelstora företags likviditet. Parlamentet betonar i detta sammanhang att sektorns återhämtning kommer att försenas ytterligare och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att upprätthålla det befintliga offentliga stödet, bland annat genom att skjuta upp återbetalning av skulder som uppstår. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet framhåller att stigande energi- och livsmedelskostnader, som förvärras av kriget, kommer att öka kostnaderna för turistföretagen och hela värdekedjan, särskilt små och medelstora företag som redan kämpar för sin överlevnad efter två pandemiår. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att tillhandahålla nödvändig hjälp genom skattepolitik, i synnerhet skattelättnader, och kommissionen att använda EU-medel för att förbättra små och medelstora företags likviditet. Parlamentet betonar i detta sammanhang att sektorns återhämtning kommer att försenas ytterligare och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att upprätthålla det befintliga offentliga stödet, bland annat genom att skjuta upp återbetalning av skulder som uppstår.

| 55. | Europaparlamentet framhåller att covidpandemin och den pågående krisen med kriget i Ukraina har visat på det akuta behovet av att inrätta en ”EU-byrå för turism”. Parlamentet anser att samordning är en nödvändighet som en kortsiktig lösning för turistnäringens återhämtning i EU och att det inom någon av de befintliga byråerna bör inrättas en särskild avdelning för turism som bör ansvara för att skapa ett nytt ”EU-varumärke för turism” som marknadsför Europa som ett tryggt, hållbart och smart resmål för alla. Parlamentet efterlyser en gemensam EU-kampanj för att marknadsföra Europa som resmål i syfte att locka turister till sådana resmål som är mest beroende av ryska och ukrainska turister. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet framhåller att covidpandemin och den pågående krisen med kriget i Ukraina har visat på det akuta behovet av att inrätta en ”EU-byrå för turism”. Parlamentet anser att samordning är en nödvändighet som en kortsiktig lösning för turistnäringens återhämtning i EU och att det inom någon av de befintliga byråerna bör inrättas en särskild avdelning för turism som bör ansvara för att skapa ett nytt ”EU-varumärke för turism” som marknadsför Europa som ett tryggt, hållbart och smart resmål för alla. Parlamentet efterlyser en gemensam EU-kampanj för att marknadsföra Europa som resmål i syfte att locka turister till sådana resmål som är mest beroende av ryska och ukrainska turister.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja hotell och korttidsuthyrningstjänster i EU som hyser ukrainska flyktingar. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja hotell och korttidsuthyrningstjänster i EU som hyser ukrainska flyktingar.

| 57. | Europaparlamentet gläds åt att turistföretag redan anställer ukrainska flyktingar och ber kommissionen att stödja sådana insatser genom att inrätta ett tillfälligt EU-finansieringsprogram för att bemöta arbetskraftsbristen i turistbranschen, ett relevant problem i branschen efter pandemin. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet gläds åt att turistföretag redan anställer ukrainska flyktingar och ber kommissionen att stödja sådana insatser genom att inrätta ett tillfälligt EU-finansieringsprogram för att bemöta arbetskraftsbristen i turistbranschen, ett relevant problem i branschen efter pandemin.

o

o o

| 58. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 57, 28.2.2022, s. 1.

1

(2)  Antagna texter, P9_TA(2022)0052.

2

(3)  Antagna texter, P9_TA(2022)0099.

3

(4)  Antagna texter, P9_TA(2022)0121.

4

(5)  Antagna texter, P9_TA(2022)0120.

5

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 3 maj 2022

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/171 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/171

---

P9_TA(2022)0129

Allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 maj 2022 om förslaget till rådets förordning om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet och om upphävande av rådets beslut (76/787/EKSG, EEG, Euratom) och den akt om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet som utgör en bilaga till det beslutet (2020/2220(INL) – 2022/0902(APP))

(2022/C 465/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förklaringen av den 9 maj 1950, i vilken en europeisk kol- och stålgemenskap föreslogs, som ett första steg mot en europeisk federation, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen av den 9 maj 1950, i vilken en europeisk kol- och stålgemenskap föreslogs, som ett första steg mot en europeisk federation,

| — | med beaktande av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet (valakten), som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976, ändrat genom rådets beslut 2002/772/EG, Euratom av den 25 juni 2002 och av den 23 september 2002 (1), och genom rådets beslut (EU, Euratom) 2018/994 av den 13 juli 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet (valakten), som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976, ändrat genom rådets beslut 2002/772/EG, Euratom av den 25 juni 2002 och av den 23 september 2002 (1), och genom rådets beslut (EU, Euratom) 2018/994 av den 13 juli 2018 (2),

| — | med beaktande av fördragen, särskilt artiklarna 2, 3, 9, 10, 14 och 17.7 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 20, 22, 223.1 och 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) samt artikel 2 i protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördragen, särskilt artiklarna 2, 3, 9, 10, 14 och 17.7 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 20, 22, 223.1 och 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) samt artikel 2 i protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier,

| — | med beaktande av rådets direktiv 93/109/EG av den 6 december 1993 om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 93/109/EG av den 6 december 1993 om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (3),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Europaparlamentets valordning, särskilt sin resolution av den 15 juli 1998 om utarbetandet av ett förslag till ett valsystem som omfattar gemensamma principer för val av Europaparlamentets ledamöter (4), sin resolution av den 22 november 2012 om valet till Europaparlamentet 2014 (5), sin resolution av den 4 juli 2013 om förbättring av den praktiska organisationen i samband med valet till Europaparlamentet 2014 (6) och sin resolution av den 11 november 2015 om reformen av vallagen i Europeiska unionen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Europaparlamentets valordning, särskilt sin resolution av den 15 juli 1998 om utarbetandet av ett förslag till ett valsystem som omfattar gemensamma principer för val av Europaparlamentets ledamöter (4), sin resolution av den 22 november 2012 om valet till Europaparlamentet 2014 (5), sin resolution av den 4 juli 2013 om förbättring av den praktiska organisationen i samband med valet till Europaparlamentet 2014 (6) och sin resolution av den 11 november 2015 om reformen av vallagen i Europeiska unionen (7),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 13 mars 2013 (8) och den 7 februari 2018 (9) om Europaparlamentets sammansättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 13 mars 2013 (8) och den 7 februari 2018 (9) om Europaparlamentets sammansättning,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om utvärdering av valet till Europaparlamentet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om utvärdering av valet till Europaparlamentet (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 av den 22 oktober 2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (11), särskilt artiklarna 13, 21 och 31, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 av den 22 oktober 2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (11), särskilt artiklarna 13, 21 och 31,

| — | med beaktande av ramavtalet av den 20 oktober 2010 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen,, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet av den 20 oktober 2010 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen,,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs informationsrapport Verkliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till Europaparlamentet, som antogs vid plenarsammanträdet den 20 mars 2019 (12), och dess tilläggsyttrande om behovet av att garantera verkliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till Europaparlamentet, som antogs den 2 december 2020 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs informationsrapport Verkliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till Europaparlamentet, som antogs vid plenarsammanträdet den 20 mars 2019 (12), och dess tilläggsyttrande om behovet av att garantera verkliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till Europaparlamentet, som antogs den 2 december 2020 (13),

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som ratificerats av såväl EU (2010) som samtliga medlemsstater, och av artikel 29 om deltagande i det politiska och offentliga livet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som ratificerats av såväl EU (2010) som samtliga medlemsstater, och av artikel 29 om deltagande i det politiska och offentliga livet,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 december 2020EU:s handlingsplan för demokrati (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 december 2020EU:s handlingsplan för demokrati (COM(2020)0790),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), särskilt artiklarna 11, 21, 23 och 39, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), särskilt artiklarna 11, 21, 23 och 39,

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt princip 1, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt princip 1,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, särskilt artikel 25, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, särskilt artikel 25,

| — | med beaktande av Interparlamentariska unionens arbete för jämställdhet, särskilt dess handlingsplan för jämställdhetsmedvetna parlament, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Interparlamentariska unionens arbete för jämställdhet, särskilt dess handlingsplan för jämställdhetsmedvetna parlament,

| — | med beaktande av talet om tillståndet i unionen 2021, där Ursula von der Leyen meddelade att 2022 kommer att utgöra Europaåret för ungdomar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talet om tillståndet i unionen 2021, där Ursula von der Leyen meddelade att 2022 kommer att utgöra Europaåret för ungdomar,

| — | med beaktande av kommissionens förslag om Europaåret för ungdomar 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag om Europaåret för ungdomar 2022,

| — | med beaktande av artiklarna 46 och 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 46 och 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0083/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0083/2022), och av följande skäl:

| A. | Sedan 1976, då den valakten för första gången banade väg för allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet, har Europaparlamentet fortlöpande begärt en reform av den europeiska vallagen och efterlyst steg i riktning mot en mer äkta, enhetlig och europeisk valordning. |
| --- | --- |

A.

Sedan 1976, då den valakten för första gången banade väg för allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet, har Europaparlamentet fortlöpande begärt en reform av den europeiska vallagen och efterlyst steg i riktning mot en mer äkta, enhetlig och europeisk valordning.

| B. | Lissabonfördraget innebar ett positivt steg i rätt riktning genom att bekräfta Europaparlamentets rätt att lägga fram ett förslag om valakten och sin sammansättning. |
| --- | --- |

B.

Lissabonfördraget innebar ett positivt steg i rätt riktning genom att bekräfta Europaparlamentets rätt att lägga fram ett förslag om valakten och sin sammansättning.

| C. | Andra viktiga förändringar i Lissabonfördraget gällde särskilt ordalydelsen i artikel 14 i EU-fördraget, där det anges att parlamentet ska vara sammansatt av företrädare för unionens medborgare och inte för folken i medlemsstaterna, samt hänvisningen till parlamentets roll i valet av kommissionens ordförande, som bör väljas med beaktande av resultatet i valet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

C.

Andra viktiga förändringar i Lissabonfördraget gällde särskilt ordalydelsen i artikel 14 i EU-fördraget, där det anges att parlamentet ska vara sammansatt av företrädare för unionens medborgare och inte för folken i medlemsstaterna, samt hänvisningen till parlamentets roll i valet av kommissionens ordförande, som bör väljas med beaktande av resultatet i valet till Europaparlamentet.

| D. | Förfarandet i valet 2014 kom att utgöra ett prejudikat för parlamentets roll i valet av kommissionens ordförande. Det var inte möjligt för det förfarandet att bli en del av en övergripande reform av den europeiska vallagen, vilket bidrog till den politiska bakgrunden till att principen om toppkandidater oväntat nog inte tillämpades efter valet till Europaparlamentet 2019. Den toppkandidat vars europeiska politiska enhet sammantaget har fått det största antalet platser bör först få i uppdrag att bilda en koalitionsmajoritet i det nyvalda parlamentet när det gäller nomineringen av en kandidat till befattningen som kommissionens ordförande. Om en koalitionsmajoritet inte kan uppnås bör uppdraget tilldelas nästa toppkandidat. Parlamentet förväntar sig att Europeiska rådets ordförande samråder med nämnda ledare för de europeiska politiska enheterna och parlamentsgrupperna för att underbygga nomineringsprocessen, och anser att denna process med toppkandidater skulle kunna formaliseras genom en politisk överenskommelse mellan de europeiska politiska enheterna och genom ett interinstitutionellt avtal mellan parlamentet och Europeiska rådet. |
| --- | --- |

D.

Förfarandet i valet 2014 kom att utgöra ett prejudikat för parlamentets roll i valet av kommissionens ordförande. Det var inte möjligt för det förfarandet att bli en del av en övergripande reform av den europeiska vallagen, vilket bidrog till den politiska bakgrunden till att principen om toppkandidater oväntat nog inte tillämpades efter valet till Europaparlamentet 2019. Den toppkandidat vars europeiska politiska enhet sammantaget har fått det största antalet platser bör först få i uppdrag att bilda en koalitionsmajoritet i det nyvalda parlamentet när det gäller nomineringen av en kandidat till befattningen som kommissionens ordförande. Om en koalitionsmajoritet inte kan uppnås bör uppdraget tilldelas nästa toppkandidat. Parlamentet förväntar sig att Europeiska rådets ordförande samråder med nämnda ledare för de europeiska politiska enheterna och parlamentsgrupperna för att underbygga nomineringsprocessen, och anser att denna process med toppkandidater skulle kunna formaliseras genom en politisk överenskommelse mellan de europeiska politiska enheterna och genom ett interinstitutionellt avtal mellan parlamentet och Europeiska rådet.

| E. | Vissa befintliga gemensamma bestämmelser i den nuvarande europeiska valakten visar vägen mot nödvändiga förbättringar, inbegripet den bestämmelse som gör det möjligt för kandidater att väljas genom proportionell representation med hjälp av ett listsystem eller ett system med en enkel överförbar röst, samt de bestämmelser som föreskriver friheten att upprätta valkretsar på nationell nivå, införandet av en högsta valtröskel på 5 procent i de nationella valkretsarna som ett sätt att se till att parlamentet kan fungera och ett förbud mot att parlamentsledamöter innehar dubbla mandat i det nationella parlamentet och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

E.

Vissa befintliga gemensamma bestämmelser i den nuvarande europeiska valakten visar vägen mot nödvändiga förbättringar, inbegripet den bestämmelse som gör det möjligt för kandidater att väljas genom proportionell representation med hjälp av ett listsystem eller ett system med en enkel överförbar röst, samt de bestämmelser som föreskriver friheten att upprätta valkretsar på nationell nivå, införandet av en högsta valtröskel på 5 procent i de nationella valkretsarna som ett sätt att se till att parlamentet kan fungera och ett förbud mot att parlamentsledamöter innehar dubbla mandat i det nationella parlamentet och Europaparlamentet.

| F. | Trots några steg i rätt riktning när det gäller att fastställa gemensamma normer för Europaparlamentets valordning styrs valet till Europaparlamentet fortfarande till stor del av nationella lagar, och därför behövs det fler förbättringar för att upprätta en verkligt enhetlig ordning för val till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

F.

Trots några steg i rätt riktning när det gäller att fastställa gemensamma normer för Europaparlamentets valordning styrs valet till Europaparlamentet fortfarande till stor del av nationella lagar, och därför behövs det fler förbättringar för att upprätta en verkligt enhetlig ordning för val till Europaparlamentet.

| G. | Det valdeltagande som registrerades vid valet till Europaparlamentet 2019 var det högsta av alla val till Europaparlamentet under de senaste 20 åren. Deltagandenivån döljer samtidigt stora skillnader mellan medlemsstaterna. Ökat valdeltagande är en positiv signal som visar att unionsmedborgarna, särskilt de yngre generationerna, intresserar sig alltmer för utvecklingen av den europeiska integrationen, vilket också framgick av resultaten från den särskilda Eurobarometern den 9 mars 2021. Icke desto mindre innebär denna deltagandenivå att bara hälften av unionsmedborgarna deltog. Det ökade intresset för valet till Europaparlamentet tyder på att unionsmedborgarna kräver snabba åtgärder från unionens sida när det gäller klimatförändringar, ekonomisk återhämtning, skydd av mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, migration och Europeiska unionens roll i internationella förbindelser. Kommunikationsinsatser måste göras för att öka medborgarnas intresse för EU-frågor och de europeiska politiska partiernas och stiftelsernas roll i detta avseende. |
| --- | --- |

G.

Det valdeltagande som registrerades vid valet till Europaparlamentet 2019 var det högsta av alla val till Europaparlamentet under de senaste 20 åren. Deltagandenivån döljer samtidigt stora skillnader mellan medlemsstaterna. Ökat valdeltagande är en positiv signal som visar att unionsmedborgarna, särskilt de yngre generationerna, intresserar sig alltmer för utvecklingen av den europeiska integrationen, vilket också framgick av resultaten från den särskilda Eurobarometern den 9 mars 2021. Icke desto mindre innebär denna deltagandenivå att bara hälften av unionsmedborgarna deltog. Det ökade intresset för valet till Europaparlamentet tyder på att unionsmedborgarna kräver snabba åtgärder från unionens sida när det gäller klimatförändringar, ekonomisk återhämtning, skydd av mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, migration och Europeiska unionens roll i internationella förbindelser. Kommunikationsinsatser måste göras för att öka medborgarnas intresse för EU-frågor och de europeiska politiska partiernas och stiftelsernas roll i detta avseende.

| H. | Trenden med ett växande valdeltagande kan förstärkas om kopplingen och ansvarsskyldigheten mellan väljare och kandidater stärks och den unionsomfattande dimensionen främjas. |
| --- | --- |

H.

Trenden med ett växande valdeltagande kan förstärkas om kopplingen och ansvarsskyldigheten mellan väljare och kandidater stärks och den unionsomfattande dimensionen främjas.

| I. | Ett fungerande valsystem bygger upp förtroende och stöd hos befolkningen och ökar unionsmedborgarnas tro på sin egen förmåga att förändra samhället demokratiskt genom att rösta. |
| --- | --- |

I.

Ett fungerande valsystem bygger upp förtroende och stöd hos befolkningen och ökar unionsmedborgarnas tro på sin egen förmåga att förändra samhället demokratiskt genom att rösta.

| J. | Medlemsstaterna har ännu inte godkänt rådets beslut (EU, Euratom) 2018/994 av den 13 juli 2018, men detta utesluter inte de nödvändiga förändringarna i unionens valsystem. |
| --- | --- |

J.

Medlemsstaterna har ännu inte godkänt rådets beslut (EU, Euratom) 2018/994 av den 13 juli 2018, men detta utesluter inte de nödvändiga förändringarna i unionens valsystem.

| K. | En växande politisk drivkraft runt om i Europa skulle kunna innebära en möjlighet att införa inslag och bestämmelser som stärker valets europeiska dimension. |
| --- | --- |

K.

En växande politisk drivkraft runt om i Europa skulle kunna innebära en möjlighet att införa inslag och bestämmelser som stärker valets europeiska dimension.

| L. | En lämplig metod för att reformera den europeiska vallagen bör baseras på respekten för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och införandet av gemensamma miniminormer. |
| --- | --- |

L.

En lämplig metod för att reformera den europeiska vallagen bör baseras på respekten för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och införandet av gemensamma miniminormer.

| M. | Reformen av Europaparlamentets valordning bör ha som mål att stärka den demokratiska och transnationella offentliga debatten och dimensionen i valen till Europaparlamentet och den demokratiska legitimiteten i unionens beslutsprocess, stärka unionsmedborgarskapet, förbättra Europaparlamentets funktionssätt och unionens styrning, öka legitimiteten och lagstiftningskaraktären i Europaparlamentets arbete genom att ge parlamentet en genuin initiativrätt, stärka principerna om likvärdig status i samband med val och lika möjligheter, särskilt i jämförelsen mellan kvinnor och män, effektivisera systemet för genomförande av val till Europaparlamentet och föra ledamöterna av Europaparlamentet närmare väljarna, särskilt de yngsta bland dem. |
| --- | --- |

M.

Reformen av Europaparlamentets valordning bör ha som mål att stärka den demokratiska och transnationella offentliga debatten och dimensionen i valen till Europaparlamentet och den demokratiska legitimiteten i unionens beslutsprocess, stärka unionsmedborgarskapet, förbättra Europaparlamentets funktionssätt och unionens styrning, öka legitimiteten och lagstiftningskaraktären i Europaparlamentets arbete genom att ge parlamentet en genuin initiativrätt, stärka principerna om likvärdig status i samband med val och lika möjligheter, särskilt i jämförelsen mellan kvinnor och män, effektivisera systemet för genomförande av val till Europaparlamentet och föra ledamöterna av Europaparlamentet närmare väljarna, särskilt de yngsta bland dem.

| N. | I rekommendation 16 från den europeiska medborgarpanelen nr 2 om europeisk demokrati/värden och rättigheter, rättsstatsprincipen och säkerhet inom ramen för konferensen om Europas framtid efterlyses en vallag för Europaparlamentet som harmoniserar valvillkoren (rösträttsålder, valdatum, krav på valdistrikt, kandidater, politiska partier och deras finansiering), och för att unionsmedborgarna ska ha rätt att rösta på olika partier på EU-nivå som vart och ett består av kandidater från flera medlemsstater, samt för att medborgarna under en tillräcklig övergångsperiod fortfarande ska kunna rösta på både nationella och transnationella partier. |
| --- | --- |

N.

I rekommendation 16 från den europeiska medborgarpanelen nr 2 om europeisk demokrati/värden och rättigheter, rättsstatsprincipen och säkerhet inom ramen för konferensen om Europas framtid efterlyses en vallag för Europaparlamentet som harmoniserar valvillkoren (rösträttsålder, valdatum, krav på valdistrikt, kandidater, politiska partier och deras finansiering), och för att unionsmedborgarna ska ha rätt att rösta på olika partier på EU-nivå som vart och ett består av kandidater från flera medlemsstater, samt för att medborgarna under en tillräcklig övergångsperiod fortfarande ska kunna rösta på både nationella och transnationella partier.

| O. | I den ungdomsidérapport som offentliggjordes som ett resultat av det europeiska ungdomsevenemanget (EYE) den 22–23 oktober 2021 föreslås att man använder sig av transnationella listor, där väljarna skulle få en lista över nationella kandidater, och en ytterligare lista med kandidater från samtliga medlemsstater. Rapporten stöder också upprätthållandet av processen med toppkandidater. |
| --- | --- |

O.

I den ungdomsidérapport som offentliggjordes som ett resultat av det europeiska ungdomsevenemanget (EYE) den 22–23 oktober 2021 föreslås att man använder sig av transnationella listor, där väljarna skulle få en lista över nationella kandidater, och en ytterligare lista med kandidater från samtliga medlemsstater. Rapporten stöder också upprätthållandet av processen med toppkandidater.

| P. | I den tredje interimsrapporten från den flerspråkiga digitala plattformen för konferensen om Europas framtid anser man att ett av de förslag som diskuteras ofta, och en allmänt välkomnad idé, är upprättandet av EU-omfattande transnationella kandidatlistor. |
| --- | --- |

P.

I den tredje interimsrapporten från den flerspråkiga digitala plattformen för konferensen om Europas framtid anser man att ett av de förslag som diskuteras ofta, och en allmänt välkomnad idé, är upprättandet av EU-omfattande transnationella kandidatlistor.

| Q. | I den politiska halvtidsöverenskommelsen om våra prioriteringar för de europeiska medborgarna (Our priorities for Europeans), som godkändes den 17 januari 2022 av ledarna för PPE-, S&D- och Renew-grupperna, efterlystes en process med toppkandidater i kombination med transnationella listor med tillräckligt många platser för nästa val till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

Q.

I den politiska halvtidsöverenskommelsen om våra prioriteringar för de europeiska medborgarna (Our priorities for Europeans), som godkändes den 17 januari 2022 av ledarna för PPE-, S&D- och Renew-grupperna, efterlystes en process med toppkandidater i kombination med transnationella listor med tillräckligt många platser för nästa val till Europaparlamentet.

| R. | Principerna om proportionalitet och lika möjligheter måste beaktas när det gäller minoriteter, som är underrepresenterade i Europaparlamentet. Omkring 20 av 705 ledamöter förklarar att de tillhören minoritet (= 2,8 procent) (14). Venedigkommissionen erkänner betydelsen av garanterade reserverade platser för medlemmar av nationella minoriteter, lägre valtrösklar i proportionella valsystem för partier som företräder nationella minoriteter eller utnämning av valdistrikt i syfte att öka minoriteternas deltagande i beslutsprocessen (15). |
| --- | --- |

R.

Principerna om proportionalitet och lika möjligheter måste beaktas när det gäller minoriteter, som är underrepresenterade i Europaparlamentet. Omkring 20 av 705 ledamöter förklarar att de tillhören minoritet (= 2,8 procent) (14). Venedigkommissionen erkänner betydelsen av garanterade reserverade platser för medlemmar av nationella minoriteter, lägre valtrösklar i proportionella valsystem för partier som företräder nationella minoriteter eller utnämning av valdistrikt i syfte att öka minoriteternas deltagande i beslutsprocessen (15).

| S. | Möjligheten att utveckla en enhetlig valordning på grundval av allmänna direkta val har funnits med i fördragen sedan 1957. |
| --- | --- |

S.

Möjligheten att utveckla en enhetlig valordning på grundval av allmänna direkta val har funnits med i fördragen sedan 1957.

| T. | Rätten för alla unionsmedborgare att delta på lika villkor i unionens demokratiska liv skulle främjas genom en ökad harmonisering av förfarandet för val till Europaparlamentet i samtliga medlemsstater, vilket också skulle stärka den politiska dimensionen av europeisk integration. |
| --- | --- |

T.

Rätten för alla unionsmedborgare att delta på lika villkor i unionens demokratiska liv skulle främjas genom en ökad harmonisering av förfarandet för val till Europaparlamentet i samtliga medlemsstater, vilket också skulle stärka den politiska dimensionen av europeisk integration.

| U. | De europeiska politiska partierna bidrar till att skapa ett europeiskt politiskt medvetande och bör därför spela en större roll i kampanjerna inför valen till Europaparlamentet, så att de tydliggörs och kan visa på sambandet mellan en röst på ett visst nationellt parti och den verkan rösten får för storleken på en europeisk politisk grupp i Europaparlamentet och nomineringen av en kandidat till befattningen som kommissionens ordförande. |
| --- | --- |

U.

De europeiska politiska partierna bidrar till att skapa ett europeiskt politiskt medvetande och bör därför spela en större roll i kampanjerna inför valen till Europaparlamentet, så att de tydliggörs och kan visa på sambandet mellan en röst på ett visst nationellt parti och den verkan rösten får för storleken på en europeisk politisk grupp i Europaparlamentet och nomineringen av en kandidat till befattningen som kommissionens ordförande.

| V. | Sammanslutningar av väljare eller valenheter som inte tillhör ett europeiskt politiskt parti uppmanas att spela en roll i kampanjerna inför valen till Europaparlamentet för att öka medborgarnas deltagande i valprocessen. |
| --- | --- |

V.

Sammanslutningar av väljare eller valenheter som inte tillhör ett europeiskt politiskt parti uppmanas att spela en roll i kampanjerna inför valen till Europaparlamentet för att öka medborgarnas deltagande i valprocessen.

| W. | Processen för nominering av kandidater i valet till Europaparlamentet skiljer sig avsevärt åt mellan medlemsstaterna och även mellan de olika partierna, i synnerhet i fråga om öppenhet och demokratiska och jämställdhetsrelaterade normer. Öppna, insynsvänliga och demokratiska förfaranden som respekterar vikten av jämställdhet när det gäller att välja ut kandidater är emellertid nödvändiga för att bygga upp förtroendet för det politiska systemet. |
| --- | --- |

W.

Processen för nominering av kandidater i valet till Europaparlamentet skiljer sig avsevärt åt mellan medlemsstaterna och även mellan de olika partierna, i synnerhet i fråga om öppenhet och demokratiska och jämställdhetsrelaterade normer. Öppna, insynsvänliga och demokratiska förfaranden som respekterar vikten av jämställdhet när det gäller att välja ut kandidater är emellertid nödvändiga för att bygga upp förtroendet för det politiska systemet.

| X. | Tidsfristerna för att färdigställa kandidatlistorna inför valet till Europaparlamentet varierar kraftigt mellan medlemsstaterna och sträcker sig för närvarande från 17 dagar till 83 dagar. Detta innebär att det inte råder likvärdiga förutsättningar för kandidater och väljare runt om i unionen när det gäller den tid de har till sitt förfogande för att genomföra kampanjer respektive reflektera över vem de ska rösta på. |
| --- | --- |

X.

Tidsfristerna för att färdigställa kandidatlistorna inför valet till Europaparlamentet varierar kraftigt mellan medlemsstaterna och sträcker sig för närvarande från 17 dagar till 83 dagar. Detta innebär att det inte råder likvärdiga förutsättningar för kandidater och väljare runt om i unionen när det gäller den tid de har till sitt förfogande för att genomföra kampanjer respektive reflektera över vem de ska rösta på.

| Y. | Tidsfristerna för att färdigställa röstlängder inför val till Europaparlamentet varierar avsevärt mellan medlemsstaterna, vilket kan försvåra – eller rentav omöjliggöra – utbyte av information om väljare mellan medlemsstaterna (i syfte att förhindra dubbel röstning). |
| --- | --- |

Y.

Tidsfristerna för att färdigställa röstlängder inför val till Europaparlamentet varierar avsevärt mellan medlemsstaterna, vilket kan försvåra – eller rentav omöjliggöra – utbyte av information om väljare mellan medlemsstaterna (i syfte att förhindra dubbel röstning).

| Z. | Inrättande av en unionsomfattande valkrets med listor som toppas av varje politisk familjs kandidat till befattningen som kommissionens ordförande skulle stärka den europeiska demokratin och ge ytterligare legitimitet åt valet av kommissionens ordförande och dennes ansvarsskyldighet. Detta skulle kunna bidra till att skapa ett europeiskt politiskt område och göra valet till Europaparlamentet i grunden baserat på EU-frågor och inte på frågor av uteslutande nationellt intresse. |
| --- | --- |

Z.

Inrättande av en unionsomfattande valkrets med listor som toppas av varje politisk familjs kandidat till befattningen som kommissionens ordförande skulle stärka den europeiska demokratin och ge ytterligare legitimitet åt valet av kommissionens ordförande och dennes ansvarsskyldighet. Detta skulle kunna bidra till att skapa ett europeiskt politiskt område och göra valet till Europaparlamentet i grunden baserat på EU-frågor och inte på frågor av uteslutande nationellt intresse.

| AA. | Vid sitt informella möte den 23 februari 2018 beslutade stats- och regeringscheferna att fortsätta sina diskussioner, liksom det tekniska, rättsliga och politiska arbetet, i fråga om de transnationella listor som håller på att upprättas inför valet 2024. |
| --- | --- |

AA.

Vid sitt informella möte den 23 februari 2018 beslutade stats- och regeringscheferna att fortsätta sina diskussioner, liksom det tekniska, rättsliga och politiska arbetet, i fråga om de transnationella listor som håller på att upprättas inför valet 2024.

| AB. | Inte alla medlemsstater ger sina medborgare möjlighet att rösta från utlandet, och bland dem som erbjuder den möjligheten varierar villkoren för beviljande av rösträtt för medborgarna avsevärt. Om alla unionsmedborgare som är bosatta utanför unionen skulle beviljas rätt att delta i valen skulle det bidra till en likvärdig status i samband med val. Medlemsstaterna måste dock förbättra samordningen mellan sina administrativa system för att förhindra att väljare röstar i två olika medlemsstater. |
| --- | --- |

AB.

Inte alla medlemsstater ger sina medborgare möjlighet att rösta från utlandet, och bland dem som erbjuder den möjligheten varierar villkoren för beviljande av rösträtt för medborgarna avsevärt. Om alla unionsmedborgare som är bosatta utanför unionen skulle beviljas rätt att delta i valen skulle det bidra till en likvärdig status i samband med val. Medlemsstaterna måste dock förbättra samordningen mellan sina administrativa system för att förhindra att väljare röstar i två olika medlemsstater.

| AC. | Många personer med funktionsnedsättning vill rösta i en vallokal. I tolv medlemsstater möjliggör de nationella bestämmelserna inte något byte från den vallokal som anvisats på grundval av bosättningsorten till en annan vallokal som är lämpligare med tanke på väljarens funktionsnedsättning. I artikel 29 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning föreskrivs uttryckligen att konventionsstaterna förpliktigar sig att säkerställa att personer med funktionsnedsättning effektivt och fullständigt kan delta i det politiska och offentliga livet på lika villkor som andra. Alla hinder för rösträtten och valbarheten för personer med funktionsnedsättning – i synnerhet rättsliga hinder för vuxna med funktionsnedsättning som omyndigförklarats – bör elimineras så att man garanterar tillgänglighet under hela valprocessen även genom att tillhandahålla ytterligare deltagandesystem för utövande av rösträtten, särskilt via poströstning. |
| --- | --- |

AC.

Många personer med funktionsnedsättning vill rösta i en vallokal. I tolv medlemsstater möjliggör de nationella bestämmelserna inte något byte från den vallokal som anvisats på grundval av bosättningsorten till en annan vallokal som är lämpligare med tanke på väljarens funktionsnedsättning. I artikel 29 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning föreskrivs uttryckligen att konventionsstaterna förpliktigar sig att säkerställa att personer med funktionsnedsättning effektivt och fullständigt kan delta i det politiska och offentliga livet på lika villkor som andra. Alla hinder för rösträtten och valbarheten för personer med funktionsnedsättning – i synnerhet rättsliga hinder för vuxna med funktionsnedsättning som omyndigförklarats – bör elimineras så att man garanterar tillgänglighet under hela valprocessen även genom att tillhandahålla ytterligare deltagandesystem för utövande av rösträtten, särskilt via poströstning.

| AD. | En valmyndighet som fungerar som ett oberoende organ för säkerställande av ett korrekt genomförande av den europeiska vallagen bör inrättas på EU-nivå i form av ett nätverk för medlemsstaternas gemensamma kontaktmyndigheter, eftersom en sådan skulle underlätta tillgången till information om bestämmelserna för val till Europaparlamentet, göra processen mer enhetlig, förvalta i synnerhet den unionsomfattande valkretsen och stärka den europeiska karaktären i dessa val. |
| --- | --- |

AD.

En valmyndighet som fungerar som ett oberoende organ för säkerställande av ett korrekt genomförande av den europeiska vallagen bör inrättas på EU-nivå i form av ett nätverk för medlemsstaternas gemensamma kontaktmyndigheter, eftersom en sådan skulle underlätta tillgången till information om bestämmelserna för val till Europaparlamentet, göra processen mer enhetlig, förvalta i synnerhet den unionsomfattande valkretsen och stärka den europeiska karaktären i dessa val.

| AE. | Poströstning skulle kunna göra det möjligt för fler väljare att delta och skulle kunna effektivisera valen till Europaparlamentet och göra dem mer tilltalande för väljarna, samtidigt som högsta möjliga nivå på uppgiftsskyddet säkerställs och röstning i vallokal förblir normen. För att öka deltagandet får medlemsstaterna tillhandahålla kompletterande röstningsverktyg, såsom fullmaktsröstning, elektronisk röstning eller röstning via internet, i enlighet med sina nationella traditioner. Många nationella organ för skydd av digitala friheter har uttryckt reservationer mot röstning via internet. Röstning via internet medför ökade svårigheter när det gäller de grundläggande principerna för val (valsekretessen, röstens personliga och fria karaktär, valets integritet, en effektiv övervakning av röstningen och valdomarens kontroll i efterhand). Dessa svårigheter kan lösas genom ett gemensamt regelverk och förfarande där högsta möjliga nivå på uppgiftsskyddet, valets integritet, öppenheten, tillförlitligheten och valsekretessen garanteras. |
| --- | --- |

AE.

Poströstning skulle kunna göra det möjligt för fler väljare att delta och skulle kunna effektivisera valen till Europaparlamentet och göra dem mer tilltalande för väljarna, samtidigt som högsta möjliga nivå på uppgiftsskyddet säkerställs och röstning i vallokal förblir normen. För att öka deltagandet får medlemsstaterna tillhandahålla kompletterande röstningsverktyg, såsom fullmaktsröstning, elektronisk röstning eller röstning via internet, i enlighet med sina nationella traditioner. Många nationella organ för skydd av digitala friheter har uttryckt reservationer mot röstning via internet. Röstning via internet medför ökade svårigheter när det gäller de grundläggande principerna för val (valsekretessen, röstens personliga och fria karaktär, valets integritet, en effektiv övervakning av röstningen och valdomarens kontroll i efterhand). Dessa svårigheter kan lösas genom ett gemensamt regelverk och förfarande där högsta möjliga nivå på uppgiftsskyddet, valets integritet, öppenheten, tillförlitligheten och valsekretessen garanteras.

| AF. | I artikel 7.1 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976 fastställs att uppdraget som ledamöter i Europaparlamentet inte är förenligt med att vara ledamot av kommissionen. |
| --- | --- |

AF.

I artikel 7.1 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976 fastställs att uppdraget som ledamöter i Europaparlamentet inte är förenligt med att vara ledamot av kommissionen.

| 1. | Europaparlamentet föreslår reformen av sin valordning med målet att på ett konkret sätt utforma ett europeisk offentlig rum genom att föreslå gemensamma miniminormer och lagändringar inför valet till Europaparlamentet 2024. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att förbättra parlamentets öppenhet och demokratiska ansvarsskyldighet genom att stärka valets europeiska dimension, i synnerhet genom att omvandla valet till Europaparlamentet till ett enda europeiskt val, särskilt genom inrättande av en unionsomfattande valkrets, i motsats till samlingen av 27 separata nationella val, vilket är det sätt som valet till Europaparlamentet anordnas på i dag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att europeiska politiska partier, sammanslutningar av väljare och andra europeiska valenheter bör spela en mer central roll i valet till Europaparlamentet, bör synliggöras för väljarna och bör ges adekvat stöd och finansiering så att de kan fullgöra sin roll. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att olika valkulturer har lett till en rad olika valsystem och olika rösträtter runt om i unionen. Parlamentet anser att gemensamma demokratiska miniminormer i den europeiska vallagen kan främja en genuin offentlig europeisk debatt och garantera jämlikhet för unionsmedborgarna, bland annat när det gäller rösträtten, rätten att registrera ett parti, en sammanslutning av väljare eller andra valenheter och valbarheten, tillgången till valsedlar, rätten att ställa upp med kandidater, med respekt för vikten av jämställdhet, tillgängligheten i samband med röstning för alla medborgare, särskilt för personer med funktionsnedsättning, eller vad som sker på valdagen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser inrättande av en gemensam ram med riktmärken och miniminormer för valregler i hela unionen och föreslår att man fokuserar på stark samordning med nationella åtgärder för att genomföra kärnan i sina förslag. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar unionsinstitutionerna att ta hänsyn till de prioriteringar som fastställts av unionsmedborgarna i samband med konferensen om Europas framtid. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar kommissionens roll att underlätta de institutionella samtalen mellan Europaparlamentet och rådet i fråga om reformen av den europeiska vallagen. Parlamentet anser att det är viktigt att föra en konstruktiv dialog med kommissionen bland annat för att utvärdera och hämta inspiration från resultaten från det europeiska nätverket för valsamarbete, som inrättades 2019. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet framhåller kopplingarna mellan de föreslagna åtgärderna inför översynen av valakten, parlamentets arbetsordning, förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 och kommissionens handlingsplan för demokratin i Europa från december 2020, särskilt i fråga om inslag såsom






  — | det sätt på vilket val styrs, dvs. av regler som gäller bara inom en viss jurisdiktion eller kanske inte har utformats med hänsyn till det gränslösa nätet, |
| --- | --- | --- |

8.

—

det sätt på vilket val styrs, dvs. av regler som gäller bara inom en viss jurisdiktion eller kanske inte har utformats med hänsyn till det gränslösa nätet,

| — | samarbetet mellan medlemsstaternas tillsynsmyndigheter, vilket behöver stärkas, |
| --- | --- |

—

samarbetet mellan medlemsstaternas tillsynsmyndigheter, vilket behöver stärkas,

| — | frågan om insyn i politisk reklam och kommunikation, som också bör återspeglas i vallagens bestämmelser. |
| --- | --- |

—

frågan om insyn i politisk reklam och kommunikation, som också bör återspeglas i vallagens bestämmelser.

| 9. | Europaparlamentet anser att jämställdhet är en mycket viktig faktor för att förbättra representationen vid val. Parlamentet välkomnar den övergripande förbättringen av jämställdheten vid det senaste valet, men betonar att det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna, där vissa inte har valt en enda kvinna till parlamentet. Parlamentet efterlyser åtgärder som garanterar lika möjligheter för kvinnor och män att väljas utan att man inkräktar på icke-binära personers rättigheter, genom användning av varvade listor eller kvoter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar att de flesta nationella och språkliga minoriteter vanligtvis inte är representerade i Europaparlamentet. Parlamentet framhåller i detta sammanhang det faktiska hinder som valtrösklarna utgör för partier som företräder minoritetsgrupper i en nationell valkrets eller i stora, tätbefolkade valkretsar. Parlamentet anser därför att den europeiska vallagen bör ge möjlighet till undantag från nationellt fastställda trösklar för enheter som företräder erkända nationella och språkliga minoriteter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att det är avgörande att både europeiska och nationella politiska partier och sammanslutningar av väljare och andra europeiska valenheter antar demokratiska, välgrundade och transparenta förfaranden för att välja ut kandidater till Europaparlamentet, däribland toppkandidaten, så att man säkerställer direkt medverkan av enskilda medborgare som är partimedlemmar, vad gäller även – men inte uteslutande – val av delegater. Parlamentet anser att ett sådant demokratiskt urval bör åtföljas av den information som krävs om de aspirerande kandidaternas kapacitet och tidigare resultat. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att alla europeiska väljare bör ha rätt att rösta på sin önskade kandidat till befattningen som kommissionens ordförande och att toppkandidaterna bör kunna vara valbara i samtliga medlemsstater på unionsomfattande listor, nominerade av ett europeiskt politiskt parti, en europeisk sammanslutning av väljare eller någon annan europeisk valenhet, med ett gemensamt valprogram. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar europeiska politiska partier, europeiska sammanslutningar av väljare och europeiska valenheter att nominera sina kandidater till befattningen som kommissionens ordförande senast 12 veckor före valdagen. Parlamentet anser att bindande demokratiska förfaranden och transparens i urvalet bör säkerställas. Parlamentet förväntar sig att kandidaterna står på första plats på motsvarande lista för den unionsomfattande valkretsen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet vill att de europeiska politiska partierna, de europeiska sammanslutningarna av väljare och de europeiska valenheterna ska synliggöras genom mediekampanjer, valsedlar och alla former av valmaterial. Parlamentet slår fast att de nationella partierna och sammanslutningarna av väljare i tillämpliga fall bör ange sin anknytning till de europeiska politiska partierna, eller andra europeiska valenheter, och till motsvarande toppkandidat under valkampanjen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att en samordnad mediestrategi på europeisk nivå för att säkerställa bevakning och övervakning av valen till Europaparlamentet skulle bidra till att öka medborgarnas intresse för dem. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet förväntar sig att ledarna för de europeiska politiska partierna och parlamentsgrupperna, på grundval av resultatet i valet till Europaparlamentet och en majoritet i det nyvalda parlamentet, kommer överens om ett gemensamt tillkännagivande till Europeiska rådet avseende nomineringen av en kandidat till befattningen som kommissionens ordförande. Parlamentet förväntar sig att Europeiska rådets ordförande samråder med nämnda ledare för de europeiska politiska enheterna och parlamentsgrupperna som en grund för nomineringsprocessen. Parlamentet anser att denna process med toppkandidater skulle kunna formaliseras genom en politisk överenskommelse mellan de europeiska politiska enheterna och genom ett interinstitutionellt avtal mellan parlamentet och Europeiska rådet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet föreslår att det för berörda parlamentsgrupper införs en praxis som innebär att de ingår ett ”lagstiftaravtal” både för att säkerställa en politisk uppföljning av valet till Europaparlamentet och som ett sätt att säkra en majoritet i parlamentet inför utnämningen av kommissionen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att upprättandet av en unionsomfattande valkrets – från vilken 28 ledamöter av Europaparlamentet ska väljas, utan att det påverkar antalet företrädare i Europaparlamentet som väljs i varje medlemsstat, och där listorna toppas av varje politisk familjs kandidat till befattningen som kommissionens ordförande – skulle medföra en möjlighet att stärka den demokratiska och transnationella dimensionen av valet till Europaparlamentet. Parlamentet anser att målet att upprätta en unionsomfattande valkrets skulle kunna uppnås om jämställdhet samt geografisk balans säkerställs genom att man garanterar att mindre medlemsstater inte missgynnas i förhållande till de större medlemsstaterna. Parlamentet föreslår i detta avseende att man inför bindande geografisk representation i listorna för den unionsomfattande valkretsen, och uppmuntrar europeiska politiska partier, europeiska sammanslutningar av väljare och andra europeiska valenheter att utse kandidater på de unionsomfattande listorna från samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att inrättandet av en unionsomfattande valkrets i vilken ledamöterna väljs på grundval av transnationella listor är förenligt med fördragen, i synnerhet artikel 14.2 i EU-fördraget. Parlamentet anser att stödet för en enhetlig europeisk vallag med unionsomfattande listor och ett bindande system med toppkandidater har fått ytterligare politisk genomslagskraft. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att unionsomfattande listor utgör en hävstång som kan användas för att få till stånd representativitet och skapa effektiva europeiska politiska partier och sammanslutningar av väljare. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet föreslår att det införs gemensamma bestämmelser för utgifter i samband med valkampanjer inför val till Europaparlamentet för varje enhet som har rätt att lämna in listor med kandidater till ledamöter av Europaparlamentet i den unionsomfattande valkretsen. Parlamentet efterlyser stark samordning i denna fråga vid den kommande översynen av förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att finansiering av europeiska politiska partier och andra europeiska valenheter från Europeiska unionens allmänna budget eller någon annan källa ska få användas för att finansiera europeiska valenheters kampanjer i samband med val till Europaparlamentet i den unionsomfattande valkrets där de eller deras medlemmar deltar. Parlamentet anser att finansiering och begränsning av utgifterna i samband med val i de nationella valkretsarna ska ske enligt de nationella bestämmelserna i respektive medlemsstat. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att minimiåldern för valbarhet i de 27 medlemsstaterna varierar mellan 18 och 25 år och att minimiåldern för rätten att rösta varierar mellan 16 och 18 år. Parlamentet efterlyser införande av en enda, harmoniserad ålder för passiva och aktiva valrättigheter i samtliga medlemsstater och rekommenderar medlemsstaterna att införa en minimiröstålder på 16 år, utan att det påverkar befintliga konstitutionella bestämmelser som fastställer minimiåldern för rätten att rösta till 18 eller 17 år. Parlamentet anser att rätten att rösta vid 16 års ålder skulle återspegla de nuvarande rättigheter och skyldigheter som de europeiska ungdomarna redan har i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet föreslår att det införs en möjlighet till tillfälligt ersättande av ledamöter som är på mamma-, pappa- eller föräldraledighet eller är långtidssjukskrivna. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att öppenhet i valprocessen och tillgång till tillförlitlig information är avgörande faktorer för att öka den europeiska politiska medvetenheten och säkra ett valdeltagande som är tillräckligt högt för att utgöra ett mandat från väljarna. Parlamentet betonar att medborgarna i god tid – närmare bestämt 12 veckor före valet – bör få information om de kandidater som ställer upp i val till Europaparlamentet och om anknytningen för nationella politiska partier eller sammanslutningar av väljare till ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk sammanslutning av väljare. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet föreslår att åtgärder vidtas och skyddsåtgärder införs för att undvika utländsk inblandning i valprocessen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar att tidsfristerna för att färdigställa röstlängden inför valet till Europaparlamentet varierar kraftigt mellan medlemsstaterna. Parlamentet föreslår att en europeisk röstlängd upprättas och en gemensam norm fastställs för upprättande och färdigställande av den nationella röstlängden senast 14 veckor före valdagen, för att få till stånd precisare information om väljarna och underlätta informationsutbytet mellan medlemsstaterna, samt göra det lättare att förhindra dubbel röstning, så att man säkerställer att sådan dubbel röstning, oavsett om den utgör resultatet av ett administrativt misstag eller av överträdelser av vallagen, blir föremål för effektiva, proportionella och avskräckande påföljder på nationell nivå, med korrigerande åtgärder från medlemsstaternas sida till följd. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet föreslår att det inrättas en europeisk valmyndighet med ansvar för samordning av informationen om valen till Europaparlamentet, övervakning av genomförandet av, och lösning av tvister i fråga om, de gemensamma normerna i den europeiska vallagen, förvaltning av den europeiska röstlängden, tillkännagivande av valresultat och övervakning av utbytet av information om unionsmedborgares röstande utanför det egna hemlandet. Parlamentet anser att ett sådant organ skulle kunna bidra till ett effektivt informationsutbyte mellan nationella organ, i synnerhet när det handlar om bästa praxis. Parlamentet föreslår att en av europeiska valmyndighetens huvudsakliga uppgifter skulle vara förvaltningen av registret över kandidatlistor för den unionsomfattande valkretsen. Parlamentet uppmanar budgetmyndigheterna att se till att den europeiska valmyndigheten kommer att ha tillräckliga resurser för att fullgöra sina uppgifter. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet föreslår att gemensamma miniminormer fastställs i syfte att införa enhetliga krav för upprättande av kandidatlistor. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att främja möjligheterna att rösta i val till Europaparlamentet och att garantera att alla som har rösträtt, däribland unionsmedborgare som är bosatta utanför sitt ursprungsland, personer utan fast bostad, personer som bor i slutna boenden, personer som drabbats av hemlöshet och intagna på fängelser, kan utöva denna rätt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa tillgång till information och röstning på lika villkor för alla medborgare, även för personer med funktionsnedsättning, genom att till exempel tillåta lösningar där man hyr anpassade lokaler när de offentliga strukturerna inte anpassats. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa åtgärder för att göra valen så tillgängliga som möjligt för medborgare med funktionsnedsättning, genom till exempel – om lämpligt – information om val och registrering i röstlängden, vallokaler, valskärmar och andra valanordningar samt valsedlar. Parlamentet rekommenderar att man inför lämpliga arrangemang som är anpassade till de nationella röstningsförfarandena för att underlätta röstningen för medborgare med funktionsnedsättning, till exempel möjligheter att välja vallokal, slutna vallokaler på viktiga platser och användning av tekniska hjälpmedel, format och tekniker såsom blindskrift, storstil, ljudbaserad information, taktilt tryck, lättläst information och teckenspråkskommunikation. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att hjälpa personer med funktionsnedsättning att rösta via en person som de själva väljer, vid behov och på deras begäran. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa gemensamma krav som gör det möjligt för alla unionsmedborgare som är bosatta eller arbetar i ett tredjeland att beviljas rätten att rösta i val till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet anser att poströstning behöver införas för väljare som inte kan ta sig till vallokalerna på valdagen, och att detta skulle kunna effektivisera genomförandet av val till Europaparlamentet och göra det mer tilltalande för väljarna under särskilda eller extraordinära förhållanden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att, som kompletterande verktyg till stöd för förfarandet, överväga möjligheten att införa exempelvis fysisk förtidsröstning och fullmaktsröstning jämte elektronisk röstning och röstning via internet, med respekt för sina egna nationella traditioner, med beaktande av Europarådets rekommendationer på dessa områden och med lämpliga skyddsåtgärder för att säkerställa tillförlitlighet, integritet, valsekretess, tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, insyn i utformningen och användningen av elektroniska system och internetsystem, möjligheter till manuella eller elektroniska omräkningar utan äventyrande av valsekretessen samt skydd av personuppgifter i enlighet med tillämplig unionsrätt. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att införande av en gemensam valdag för valet till Europaparlamentet skulle bidra till att skapa ett mer sammanhängande europeiskt val, och föreslår därför att den 9 maj fastställs som dagen för val till Europaparlamentet, oavsett vilken veckodag detta datum infaller på. Det vore även möjligt att göra denna dag till en allmän helgdag. Parlamentet anser att det är viktigt att de första officiella prognoserna om valresultatet tillkännages samtidigt i samtliga medlemsstater, närmare bestämt kl. 21.00 (MET) på valdagen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att se till att en genomföranderapport utarbetas efter varje val i syfte att utvärdera hur valet till Europaparlamentet fungerat och vid behov föreslå förbättringar. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet föreslår en reform av fördragen för att göra ämbetet som ledamot av Europeiska kommissionen och ämbetet som ledamot av Europaparlamentet förenliga under perioden mellan parlamentets konstituerande sammanträde och valet av kommissionen. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet efterlyser en reform av fördragen, särskilt artikel 223 i EUF-fördraget om de nödvändiga bestämmelserna för val av Europaparlamentets ledamöter genom allmänna direkta val, så att man går från enhällighet i rådet och nationella förfaranden för ratificering till beslutsfattande med kvalificerad majoritet i rådet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet antar det bifogade förslaget och lägger fram det för rådet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution och det bifogade förslaget till Europeiska rådet, rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  EGT L 283, 21.10.2002, s. 1.

(2)  EUT L 178, 16.7.2018, s. 1.

(3)  EGT L 329, 30.12.1993, s. 34.

(4)  EGT C 292, 21.9.1998, s. 66.

(5)  EUT C 419, 16.12.2015, s. 185.

(6)  EUT C 75, 26.2.2016, s. 109.

(7)  EUT C 366, 27.10.2017, s. 7.

(8)  EUT C 36, 29.1.2016, s. 56.

(9)  EUT C 463, 21.12.2018, s. 83.

(10)  EUT C 425, 20.10.2021, s. 98.

(11)  EUT L 317, 4.11.2014, s. 1.

(12)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/information-reports/real-right-persons-disabilities-vote-european-parliament-elections-information-report.

(13)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/need-guarantee-real-rights-persons-disabilities-vote-european-parliament-elections-additional-opinion.

(14)  Baserat på uppgifter från Europaparlamentets tvärpolitiska grupp Etablerade minoriteter, nationella gemenskaper och språk.

(15)  Sammanställning av Venedigkommissionens yttranden och rapporter om valsystem och nationella minoriteter CDL-PI (2019)004, särskilt dess rapport om vallagar och nationella minoriteter CDL-INF (2000).

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, om upphävande av rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom och den akt om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet som utgör en bilaga till det beslutet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 223.1,

med beaktande av Europaparlamentets förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande,

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

| (1) | Den akt om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet (1) (valakten) som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom (2) trädde i kraft den 1 juli 1978 och ändrades därefter genom rådets beslut 2002/772/EG, Euratom (3) och rådets beslut (EU, Euratom) 2018/994 (4). |
| --- | --- |

(1)

Den akt om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet (1) (valakten) som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom (2) trädde i kraft den 1 juli 1978 och ändrades därefter genom rådets beslut 2002/772/EG, Euratom (3) och rådets beslut (EU, Euratom) 2018/994 (4).

| (2) | Enligt artikel 223.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska rådet, med enhällighet i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande och efter godkännande av Europaparlamentet, fastställa de nödvändiga bestämmelserna för val av Europaparlamentets ledamöter genom allmänna direkta val, på grundval av ett utkast som utarbetats av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 223.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska rådet, med enhällighet i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande och efter godkännande av Europaparlamentet, fastställa de nödvändiga bestämmelserna för val av Europaparlamentets ledamöter genom allmänna direkta val, på grundval av ett utkast som utarbetats av Europaparlamentet.

| (3) | I artikel 8 i EUF-fördraget fastställs principen om jämställdhetsintegrering, enligt vilken unionen i all sin verksamhet bör syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 8 i EUF-fördraget fastställs principen om jämställdhetsintegrering, enligt vilken unionen i all sin verksamhet bör syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem.

| (4) | Lissabonfördraget har inte bara gett Europaparlamentet initiativrätt när det gäller bestämmelserna om val av dess ledamöter, utan har också ändrat karaktären på mandatet för Europaparlamentets ledamöter, vilket har gjort dem till direkta företrädare för unionens medborgare. Dessa utgör grundläggande förändringar som bör återspeglas i en moderniserad europeisk vallag genom införande av nya element som syftar till att stärka den demokratiska legitimiteten och mer exakt återspegla vidden av Europaparlamentets roll och befogenheter. |
| --- | --- |

(4)

Lissabonfördraget har inte bara gett Europaparlamentet initiativrätt när det gäller bestämmelserna om val av dess ledamöter, utan har också ändrat karaktären på mandatet för Europaparlamentets ledamöter, vilket har gjort dem till direkta företrädare för unionens medborgare. Dessa utgör grundläggande förändringar som bör återspeglas i en moderniserad europeisk vallag genom införande av nya element som syftar till att stärka den demokratiska legitimiteten och mer exakt återspegla vidden av Europaparlamentets roll och befogenheter.

| (5) | Trots bestämmelserna i valakten anordnas valen till Europaparlamentet till stor del i enlighet med nationella bestämmelser, som skiljer sig avsevärt åt mellan medlemsstaterna, vilket leder till en rad olika valsystem. Val till Europaparlamentet äger rum på olika dagar, och röster avges för nationella partier med nationella kandidater på grundval av nationella program. En tillnärmning av dessa olika valsystem genom antagande av en mer enhetlig europeisk vallag som bygger på tydliga gemensamma principer och regler skulle garantera jämlikhet för alla unionsmedborgare och stärka den europeiska offentliga sfären. |
| --- | --- |

(5)

Trots bestämmelserna i valakten anordnas valen till Europaparlamentet till stor del i enlighet med nationella bestämmelser, som skiljer sig avsevärt åt mellan medlemsstaterna, vilket leder till en rad olika valsystem. Val till Europaparlamentet äger rum på olika dagar, och röster avges för nationella partier med nationella kandidater på grundval av nationella program. En tillnärmning av dessa olika valsystem genom antagande av en mer enhetlig europeisk vallag som bygger på tydliga gemensamma principer och regler skulle garantera jämlikhet för alla unionsmedborgare och stärka den europeiska offentliga sfären.

| (6) | Valtrösklar utgör del av det politiska systemet i många medlemsstater och bidrar till utvecklingen av en stabil regerings- och oppositionsdynamik inom parlamenten. För att garantera en rättvis politisk konkurrens bör sådana trösklar inte överstiga 5 procent. |
| --- | --- |

(6)

Valtrösklar utgör del av det politiska systemet i många medlemsstater och bidrar till utvecklingen av en stabil regerings- och oppositionsdynamik inom parlamenten. För att garantera en rättvis politisk konkurrens bör sådana trösklar inte överstiga 5 procent.

| (7) | Valtrösklarna bör inte påverka erkända nationella och språkliga minoriteters möjligheter att delta i unionens politiska liv och företrädas i Europaparlamentet. Erkända nationella eller språkliga minoriteter bör omfattas av undantag från eventuella trösklar som fastställs på nationell nivå. Undantag från nationella trösklar bör också gälla för politiska partier eller sammanslutningar av väljare som deltar i val till Europaparlamentet i en fjärdedel av medlemsstaterna och som på sina valsedlar inkluderar namn och logotyp för de europeiska enheter till vilka de är knutna. |
| --- | --- |

(7)

Valtrösklarna bör inte påverka erkända nationella och språkliga minoriteters möjligheter att delta i unionens politiska liv och företrädas i Europaparlamentet. Erkända nationella eller språkliga minoriteter bör omfattas av undantag från eventuella trösklar som fastställs på nationell nivå. Undantag från nationella trösklar bör också gälla för politiska partier eller sammanslutningar av väljare som deltar i val till Europaparlamentet i en fjärdedel av medlemsstaterna och som på sina valsedlar inkluderar namn och logotyp för de europeiska enheter till vilka de är knutna.

| (8) | Enligt artikel 17.7 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) ska kandidaten till befattningen som kommissionens ordförande föreslås av Europeiska rådet, med hänsyn till valen till Europaparlamentet, och därefter väljas av Europaparlamentet. För att ge denna rätt ett lämpligt uttryck bör den europeiska offentliga sfären utvecklas på ett sådant sätt att alla europeiska väljare ges möjlighet att ange den kandidat som de föredrar till befattningen som kommissionens ordförande. För att detta ska ske måste de toppkandidater som nominerats av europeiska politiska partier, av europeiska sammanslutningar av väljare eller av andra europeiska valenheter kunna ställa sig bakom ett gemensamt valprogram i samtliga medlemsstater. I syfte att uppnå en majoritet i parlamentet före utnämningen av kommissionen bör berörda parlamentsgrupper införa en praxis som innebär att de ingår ”lagstiftaravtal” som säkerställer en politisk uppföljning av valet till Europaparlamentet. Genom en process som bör formaliseras på grundval av en politisk överenskommelse mellan de europeiska politiska enheterna bör den toppkandidat vars europeiska politiska enhet sammantaget har fått det största antalet platser först få i uppdrag att bilda en koalitionsmajoritet i det nyvalda parlamentet när det gäller nomineringen av en kandidat till befattningen som kommissionens ordförande. Om en koalitionsmajoritet inte kan uppnås bör uppdraget tilldelas nästa toppkandidat. För att underbygga nomineringsprocessen bör Europeiska rådets ordförande samråda med nämnda ledare för de europeiska politiska enheterna och parlamentsgrupperna. Processen med toppkandidater skulle kunna formaliseras genom en politisk överenskommelse mellan de europeiska politiska enheterna och genom ett interinstitutionellt avtal mellan parlamentet och Europeiska rådet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 17.7 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) ska kandidaten till befattningen som kommissionens ordförande föreslås av Europeiska rådet, med hänsyn till valen till Europaparlamentet, och därefter väljas av Europaparlamentet. För att ge denna rätt ett lämpligt uttryck bör den europeiska offentliga sfären utvecklas på ett sådant sätt att alla europeiska väljare ges möjlighet att ange den kandidat som de föredrar till befattningen som kommissionens ordförande. För att detta ska ske måste de toppkandidater som nominerats av europeiska politiska partier, av europeiska sammanslutningar av väljare eller av andra europeiska valenheter kunna ställa sig bakom ett gemensamt valprogram i samtliga medlemsstater. I syfte att uppnå en majoritet i parlamentet före utnämningen av kommissionen bör berörda parlamentsgrupper införa en praxis som innebär att de ingår ”lagstiftaravtal” som säkerställer en politisk uppföljning av valet till Europaparlamentet. Genom en process som bör formaliseras på grundval av en politisk överenskommelse mellan de europeiska politiska enheterna bör den toppkandidat vars europeiska politiska enhet sammantaget har fått det största antalet platser först få i uppdrag att bilda en koalitionsmajoritet i det nyvalda parlamentet när det gäller nomineringen av en kandidat till befattningen som kommissionens ordförande. Om en koalitionsmajoritet inte kan uppnås bör uppdraget tilldelas nästa toppkandidat. För att underbygga nomineringsprocessen bör Europeiska rådets ordförande samråda med nämnda ledare för de europeiska politiska enheterna och parlamentsgrupperna. Processen med toppkandidater skulle kunna formaliseras genom en politisk överenskommelse mellan de europeiska politiska enheterna och genom ett interinstitutionellt avtal mellan parlamentet och Europeiska rådet.

| (9) | Det bör, utöver de nationella valkretsarna, bildas en unionsomfattande valkrets med listor som toppas av varje politisk familjs kandidat till befattningen som kommissionens ordförande, i syfte att stärka den demokratiska och alleuropeiska dimensionen av valet till Europaparlamentet. Denna unionsomfattande valkrets bör omfattas av detaljerade och tydliga regler som säkerställer att kandidatlistan respekterar principerna om jämställdhet och geografisk proportionalitet och representativitet, och i synnerhet att små och medelstora medlemsstaters intressen beaktas fullt ut. |
| --- | --- |

(9)

Det bör, utöver de nationella valkretsarna, bildas en unionsomfattande valkrets med listor som toppas av varje politisk familjs kandidat till befattningen som kommissionens ordförande, i syfte att stärka den demokratiska och alleuropeiska dimensionen av valet till Europaparlamentet. Denna unionsomfattande valkrets bör omfattas av detaljerade och tydliga regler som säkerställer att kandidatlistan respekterar principerna om jämställdhet och geografisk proportionalitet och representativitet, och i synnerhet att små och medelstora medlemsstaters intressen beaktas fullt ut.

| (10) | Europeiska politiska partier, europeiska sammanslutningar av väljare och andra europeiska valenheter har en viktig roll att spela när det gäller att främja en verkligt europeisk politisk debatt. Enligt artikel 10.4 i EU-fördraget ska ”de politiska partierna på europeisk nivå [...] bidra till att skapa ett europeiskt politiskt medvetande och till att uttrycka unionsmedborgarnas vilja”. Europeiska politiska partier, europeiska sammanslutningar av väljare och andra europeiska valenheter bör därför spela en mer central roll i valet till Europaparlamentet. De bör följaktligen ges möjlighet att delta fullt ut i kampanjerna inför valet till Europaparlamentet och lämna in unionsomfattande listor, så att de blir kända av och mer synliga för väljarna, både på valsedlar, i kampanjmaterial och i publikationer. |
| --- | --- |

(10)

Europeiska politiska partier, europeiska sammanslutningar av väljare och andra europeiska valenheter har en viktig roll att spela när det gäller att främja en verkligt europeisk politisk debatt. Enligt artikel 10.4 i EU-fördraget ska ”de politiska partierna på europeisk nivå [...] bidra till att skapa ett europeiskt politiskt medvetande och till att uttrycka unionsmedborgarnas vilja”. Europeiska politiska partier, europeiska sammanslutningar av väljare och andra europeiska valenheter bör därför spela en mer central roll i valet till Europaparlamentet. De bör följaktligen ges möjlighet att delta fullt ut i kampanjerna inför valet till Europaparlamentet och lämna in unionsomfattande listor, så att de blir kända av och mer synliga för väljarna, både på valsedlar, i kampanjmaterial och i publikationer.

| (11) | Villkoren för att välja ut kandidater och lämna in förslag på kandidater bör vara rimliga, rättvisa, demokratiska och proportionella och bör respektera de principer som fastställs i Europarådets uppförandekod för valfrågor, från Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (Venedigkommissionen). I EU:s handlingsplan för demokrati (5) har kommissionen dessutom åtagit sig att främja tillgången till demokratisk delaktighet, vilket innebär inkludering och jämlikhet i den demokratiska processen samt en jämn könsfördelning i politiken och beslutsfattandet. I sin jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (6) konstaterade kommissionen att lika möjligheter att delta är avgörande för den representativa demokratin på alla nivåer. Jämställdhet samt demokratiska och öppna förfaranden och välgrundade beslut för att välja ut kandidater till valet till Europaparlamentet, inbegripet toppkandidaten, är avgörande för att säkerställa lika villkor för alla europeiska valenheter och för att stärka representativiteten och demokratin. För att uppnå lika villkor bör dessa principer gälla för alla kandidatlistor i valen till Europaparlamentet, både i de nationella valkretsarna och i den unionsomfattande valkretsen. |
| --- | --- |

(11)

Villkoren för att välja ut kandidater och lämna in förslag på kandidater bör vara rimliga, rättvisa, demokratiska och proportionella och bör respektera de principer som fastställs i Europarådets uppförandekod för valfrågor, från Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (Venedigkommissionen). I EU:s handlingsplan för demokrati (5) har kommissionen dessutom åtagit sig att främja tillgången till demokratisk delaktighet, vilket innebär inkludering och jämlikhet i den demokratiska processen samt en jämn könsfördelning i politiken och beslutsfattandet. I sin jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (6) konstaterade kommissionen att lika möjligheter att delta är avgörande för den representativa demokratin på alla nivåer. Jämställdhet samt demokratiska och öppna förfaranden och välgrundade beslut för att välja ut kandidater till valet till Europaparlamentet, inbegripet toppkandidaten, är avgörande för att säkerställa lika villkor för alla europeiska valenheter och för att stärka representativiteten och demokratin. För att uppnå lika villkor bör dessa principer gälla för alla kandidatlistor i valen till Europaparlamentet, både i de nationella valkretsarna och i den unionsomfattande valkretsen.

| (12) | Insyn i valprocessen och tillgång till tillförlitlig och aktuell information om väljare och kandidater är viktiga faktorer för att säkerställa valprocessens tillförlitlighet, för att öka den europeiska politiska medvetenheten och för att säkerställa ett stabilt valdeltagande. Det är viktigt att underlätta medlemsstaternas utbyte av information om väljarna för att undvika dubbel röstning. Dessutom bör unionsmedborgarna informeras om de kandidater som är valbara i valen till Europaparlamentet och, i förekommande fall, om de nationella politiska partiernas anknytning till ett europeiskt politiskt parti, i god tid före dessa val. Det är därför nödvändigt att upprätta en europeisk röstlängd och obligatoriska tidsfrister för upprättandet av röstlängden på europeisk och nationell nivå och av kandidatlistorna. |
| --- | --- |

(12)

Insyn i valprocessen och tillgång till tillförlitlig och aktuell information om väljare och kandidater är viktiga faktorer för att säkerställa valprocessens tillförlitlighet, för att öka den europeiska politiska medvetenheten och för att säkerställa ett stabilt valdeltagande. Det är viktigt att underlätta medlemsstaternas utbyte av information om väljarna för att undvika dubbel röstning. Dessutom bör unionsmedborgarna informeras om de kandidater som är valbara i valen till Europaparlamentet och, i förekommande fall, om de nationella politiska partiernas anknytning till ett europeiskt politiskt parti, i god tid före dessa val. Det är därför nödvändigt att upprätta en europeisk röstlängd och obligatoriska tidsfrister för upprättandet av röstlängden på europeisk och nationell nivå och av kandidatlistorna.

| (13) | En europeisk valmyndighet med ett oberoende mandat och bestående av personer med nödvändig sakkunskap och erfarenhet är avgörande för att förvalta den unionsomfattande valkretsen. De viktigaste uppgifterna för den europeiska valmyndigheten bör inbegripa att övervaka genomförandet av denna förordning och lösa tvister om de gemensamma normerna i den europeiska vallagen, förvalta den europeiska röstlängden, tillkännage valresultaten och säkerställa ett effektivt utbyte av information och bästa praxis mellan nationella organ. |
| --- | --- |

(13)

En europeisk valmyndighet med ett oberoende mandat och bestående av personer med nödvändig sakkunskap och erfarenhet är avgörande för att förvalta den unionsomfattande valkretsen. De viktigaste uppgifterna för den europeiska valmyndigheten bör inbegripa att övervaka genomförandet av denna förordning och lösa tvister om de gemensamma normerna i den europeiska vallagen, förvalta den europeiska röstlängden, tillkännage valresultaten och säkerställa ett effektivt utbyte av information och bästa praxis mellan nationella organ.

| (14) | För att säkerställa att de europeiska valenheterna har tillräckliga medel för att förmedla sina budskap och sina politiska program till unionsmedborgarna bör valkampanjen i den unionsomfattande valkretsen ges tillräcklig finansiering. |
| --- | --- |

(14)

För att säkerställa att de europeiska valenheterna har tillräckliga medel för att förmedla sina budskap och sina politiska program till unionsmedborgarna bör valkampanjen i den unionsomfattande valkretsen ges tillräcklig finansiering.

| (15) | I syfte att uppmuntra valdeltagandet i val till Europaparlamentet bör medlemsstaterna erbjuda poströstning, och de skulle även kunna tillåta fysisk förtidsröstning och fullmaktsröstning. Med beaktande av rådets rekommendationer i detta avseende, och för att fullt ut utnyttja de möjligheter som den tekniska utvecklingen erbjuder, skulle medlemsstaterna också kunna tillåta elektronisk röstning och röstning via internet, samtidigt som de säkerställer tillgängligheten till de elektroniska systemen och internetsystemen, resultatens tillförlitlighet genom en möjlighet till omräkning, valsekretessen, skyddet av personuppgifter, i enlighet med tillämplig unionsrätt, och full insyn i utformningen och tillämpningen av de elektroniska systemen och internetsystemen, och säkerställer tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning och alla övriga medborgare. |
| --- | --- |

(15)

I syfte att uppmuntra valdeltagandet i val till Europaparlamentet bör medlemsstaterna erbjuda poströstning, och de skulle även kunna tillåta fysisk förtidsröstning och fullmaktsröstning. Med beaktande av rådets rekommendationer i detta avseende, och för att fullt ut utnyttja de möjligheter som den tekniska utvecklingen erbjuder, skulle medlemsstaterna också kunna tillåta elektronisk röstning och röstning via internet, samtidigt som de säkerställer tillgängligheten till de elektroniska systemen och internetsystemen, resultatens tillförlitlighet genom en möjlighet till omräkning, valsekretessen, skyddet av personuppgifter, i enlighet med tillämplig unionsrätt, och full insyn i utformningen och tillämpningen av de elektroniska systemen och internetsystemen, och säkerställer tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning och alla övriga medborgare.

| (16) | Unionens medborgare har rätt att delta i dess demokratiska liv, särskilt genom att rösta eller vara valbara i val till Europaparlamentet. Rösträtten och valbarheten samt tillgången till information och röstning bör också säkerställas på lika villkor för alla medborgare, även för personer med funktionsnedsättning. Medlemsstaterna bör vidta de åtgärder som krävs för att göra det möjligt för alla unionsmedborgare att utöva sin rösträtt i val till Europaparlamentet, även de som är bosatta eller arbetar i länder utanför unionen, personer utan fast bostad, personer som drabbats av hemlöshet, intagna på fängelser runt om i unionen och personer som bor i slutna boenden såsom sjukhus, psykiatriska institutioner och andra vårdinrättningar, äldreboenden och vårdhem för äldre eller boenden för personer med funktionsnedsättning. Medlemsstaterna bör i synnerhet vidta lämpliga åtgärder för att personer som bor i slutna boenden ska kunna utöva sin rösträtt. De särskilda behoven hos personer med funktionsnedsättning bör beaktas när man säkerställer tillgång till information, valmaterial och röstningshjälpmedel. |
| --- | --- |

(16)

Unionens medborgare har rätt att delta i dess demokratiska liv, särskilt genom att rösta eller vara valbara i val till Europaparlamentet. Rösträtten och valbarheten samt tillgången till information och röstning bör också säkerställas på lika villkor för alla medborgare, även för personer med funktionsnedsättning. Medlemsstaterna bör vidta de åtgärder som krävs för att göra det möjligt för alla unionsmedborgare att utöva sin rösträtt i val till Europaparlamentet, även de som är bosatta eller arbetar i länder utanför unionen, personer utan fast bostad, personer som drabbats av hemlöshet, intagna på fängelser runt om i unionen och personer som bor i slutna boenden såsom sjukhus, psykiatriska institutioner och andra vårdinrättningar, äldreboenden och vårdhem för äldre eller boenden för personer med funktionsnedsättning. Medlemsstaterna bör i synnerhet vidta lämpliga åtgärder för att personer som bor i slutna boenden ska kunna utöva sin rösträtt. De särskilda behoven hos personer med funktionsnedsättning bör beaktas när man säkerställer tillgång till information, valmaterial och röstningshjälpmedel.

| (17) | Minimiåldern för utövande av rösträtten och rätten att vara valbar varierar mellan de 27 medlemsstaterna, från 16 till 18 år. En enhetlig harmoniserad ålder för rösträtten och rätten att vara valbar bör införas i hela unionen för att säkerställa jämlikhet och undvika diskriminering med avseende på tillgången till dessa allra mest grundläggande medborgerliga och politiska rättigheter. Utan att det påverkar befintliga konstitutionella bestämmelser som fastställer en minimiålder för rätten att rösta till 18 eller 17 år, bör minimiåldern för rätten att rösta fastställas till 16 år. Minimiåldern för att vara valbar bör fastställas till 18 år. Oavsett rättskapacitet bör alla personer med funktionsnedsättning åtnjuta politiska rättigheter på samma villkor som andra. |
| --- | --- |

(17)

Minimiåldern för utövande av rösträtten och rätten att vara valbar varierar mellan de 27 medlemsstaterna, från 16 till 18 år. En enhetlig harmoniserad ålder för rösträtten och rätten att vara valbar bör införas i hela unionen för att säkerställa jämlikhet och undvika diskriminering med avseende på tillgången till dessa allra mest grundläggande medborgerliga och politiska rättigheter. Utan att det påverkar befintliga konstitutionella bestämmelser som fastställer en minimiålder för rätten att rösta till 18 eller 17 år, bör minimiåldern för rätten att rösta fastställas till 16 år. Minimiåldern för att vara valbar bör fastställas till 18 år. Oavsett rättskapacitet bör alla personer med funktionsnedsättning åtnjuta politiska rättigheter på samma villkor som andra.

| (18) | Tidsfristerna för att lämna in kandidatlistor för val till Europaparlamentet och för att upprätta röstlängderna inför valet till Europaparlamentet varierar kraftigt mellan medlemsstaterna. För att säkerställa att kandidater och väljare i hela unionen har samma tid till förfogande för valkampanjer och reflektion, och för att underlätta utbytet av information mellan medlemsstaterna om väljare, bör tidsfristerna för inlämning av kandidatlistor och för upprättande av röstlängder vara desamma i hela unionen. |
| --- | --- |

(18)

Tidsfristerna för att lämna in kandidatlistor för val till Europaparlamentet och för att upprätta röstlängderna inför valet till Europaparlamentet varierar kraftigt mellan medlemsstaterna. För att säkerställa att kandidater och väljare i hela unionen har samma tid till förfogande för valkampanjer och reflektion, och för att underlätta utbytet av information mellan medlemsstaterna om väljare, bör tidsfristerna för inlämning av kandidatlistor och för upprättande av röstlängder vara desamma i hela unionen.

| (19) | För att säkerställa att europeiska politiska partier, europeiska sammanslutningar av väljare och andra europeiska valenheter är tillräckligt synliga, behövs tydliga och transparenta regler för valkampanjer och officiellt valmaterial. Sådana regler bör göra det möjligt för de europeiska politiska partierna, de europeiska sammanslutningarna av väljare och andra europeiska valenheter att använda sig av alla möjliga former av offentlig kommunikation och valkampanjmaterial. Reglerna bör göra det möjligt för europeiska politiska partier, europeiska sammanslutningar av väljare och andra europeiska valenheter att ange sin anknytning i alla former av offentlig kommunikation, valkampanjmaterial och officiellt valmaterial såsom valsedlar. Medlemsstaterna bör säkerställa att europeiska politiska partier, europeiska sammanslutningar av väljare och andra europeiska valenheter behandlas lika och ges likvärdiga möjligheter när det gäller valkampanjen för den unionsomfattande valkretsen. |
| --- | --- |

(19)

För att säkerställa att europeiska politiska partier, europeiska sammanslutningar av väljare och andra europeiska valenheter är tillräckligt synliga, behövs tydliga och transparenta regler för valkampanjer och officiellt valmaterial. Sådana regler bör göra det möjligt för de europeiska politiska partierna, de europeiska sammanslutningarna av väljare och andra europeiska valenheter att använda sig av alla möjliga former av offentlig kommunikation och valkampanjmaterial. Reglerna bör göra det möjligt för europeiska politiska partier, europeiska sammanslutningar av väljare och andra europeiska valenheter att ange sin anknytning i alla former av offentlig kommunikation, valkampanjmaterial och officiellt valmaterial såsom valsedlar. Medlemsstaterna bör säkerställa att europeiska politiska partier, europeiska sammanslutningar av väljare och andra europeiska valenheter behandlas lika och ges likvärdiga möjligheter när det gäller valkampanjen för den unionsomfattande valkretsen.

| (20) | I 1976 års valakt fastställdes en gemensam valrörelseperiod som gav medlemsstaterna befogenhet att fastställa exakt datum och tidpunkt för valet inom denna period. Ett verkligt alleuropeiskt val kräver en gemensam europeisk valdag. Valet till Europaparlamentet bör hållas på Europadagen, den 9 maj, dvs. på årsdagen av Schumanförklaringen, som undertecknades den 9 maj 1950. Valresultatet bör tillkännages av den europeiska valmyndigheten och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(20)

I 1976 års valakt fastställdes en gemensam valrörelseperiod som gav medlemsstaterna befogenhet att fastställa exakt datum och tidpunkt för valet inom denna period. Ett verkligt alleuropeiskt val kräver en gemensam europeisk valdag. Valet till Europaparlamentet bör hållas på Europadagen, den 9 maj, dvs. på årsdagen av Schumanförklaringen, som undertecknades den 9 maj 1950. Valresultatet bör tillkännages av den europeiska valmyndigheten och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

| (21) | I händelse av dödsfall, begäran om entledigande eller tillbakadragande av mandatet för en ledamot av Europaparlamentet som valts i de nationella valkretsarna, bör den vakanta platsen tillsättas i enlighet med nationell lagstiftning. Vakanta platser för ledamöter av Europaparlamentet som väljs i den unionsomfattande valkretsen bör tillsättas med nästkommande kandidat på de relevanta listorna. Tillfälliga ersättare vid mammaledighet, pappaledighet, föräldraledighet och allvarlig sjukdom för ledamöter av Europaparlamentet bör också vara möjliga. |
| --- | --- |

(21)

I händelse av dödsfall, begäran om entledigande eller tillbakadragande av mandatet för en ledamot av Europaparlamentet som valts i de nationella valkretsarna, bör den vakanta platsen tillsättas i enlighet med nationell lagstiftning. Vakanta platser för ledamöter av Europaparlamentet som väljs i den unionsomfattande valkretsen bör tillsättas med nästkommande kandidat på de relevanta listorna. Tillfälliga ersättare vid mammaledighet, pappaledighet, föräldraledighet och allvarlig sjukdom för ledamöter av Europaparlamentet bör också vara möjliga.

| (22) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförande av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på de tekniska kraven – inklusive format och uppgifter – för upprättandet av den europeiska röstlängden. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (7). |
| --- | --- |

(22)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförande av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på de tekniska kraven – inklusive format och uppgifter – för upprättandet av den europeiska röstlängden. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (7).

| (23) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att fastställa de nödvändiga bestämmelserna för val av Europaparlamentets ledamöter genom allmänna direkta val enligt en enhetlig valordning avseende den unionsomfattande valkretsen och i enlighet med principer som är gemensamma för alla medlemsstater, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av sin omfattning och sina verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att fastställa de nödvändiga bestämmelserna för val av Europaparlamentets ledamöter genom allmänna direkta val enligt en enhetlig valordning avseende den unionsomfattande valkretsen och i enlighet med principer som är gemensamma för alla medlemsstater, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av sin omfattning och sina verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

I denna förordning fastställs de nödvändiga bestämmelserna för val av Europaparlamentets ledamöter genom allmänna direkta val enligt en enhetlig valordning avseende den unionsomfattande valkrets som avses i artikel 15 och i enlighet med principer som är gemensamma för alla medlemsstater.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| (1) | politiskt parti: en sammanslutning av medborgare som eftersträvar politiska mål och som antingen erkänns av eller upprättas i enlighet med rättsordningen i minst en medlemsstat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 (8), inbegripet dem som avser att bilda eller ansluta sig till en europeisk koalition av nationella politiska partier och/eller nationella sammanslutningar av väljare i syfte att lämna in en kandidatlista för, och bedriva valkampanj i, den unionsomfattande valkretsen. |
| --- | --- |

(1)

politiskt parti: en sammanslutning av medborgare som eftersträvar politiska mål och som antingen erkänns av eller upprättas i enlighet med rättsordningen i minst en medlemsstat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 (8), inbegripet dem som avser att bilda eller ansluta sig till en europeisk koalition av nationella politiska partier och/eller nationella sammanslutningar av väljare i syfte att lämna in en kandidatlista för, och bedriva valkampanj i, den unionsomfattande valkretsen.

| (2) | sammanslutning av väljare: en sammanslutning av medborgare som eftersträvar politiska mål och som, i stället för att vara etablerad som ett politiskt parti, är registrerad som en sammanslutning av väljare i enlighet med tillämpliga nationella bestämmelser, inbegripet dem som avser att bilda eller ansluta sig till en europeisk koalition av nationella politiska partier och/eller sammanslutningar av väljare i syfte att lämna in en kandidatlista för, och bedriva valkampanj i, den unionsomfattande valkretsen. |
| --- | --- |

(2)

sammanslutning av väljare: en sammanslutning av medborgare som eftersträvar politiska mål och som, i stället för att vara etablerad som ett politiskt parti, är registrerad som en sammanslutning av väljare i enlighet med tillämpliga nationella bestämmelser, inbegripet dem som avser att bilda eller ansluta sig till en europeisk koalition av nationella politiska partier och/eller sammanslutningar av väljare i syfte att lämna in en kandidatlista för, och bedriva valkampanj i, den unionsomfattande valkretsen.

| (3) | europeisk koalition av nationella politiska partier och/eller sammanslutningar av väljare: en valallians av nationella politiska partier och/eller nationella sammanslutningar av väljare som är registrerade i minst en fjärdedel av medlemsstaterna, vid behov med avrundning upp till närmaste heltal; koalitionen lämnar in en kandidatlista till, och bedriver valkampanj för, den unionsomfattande valkretsen. |
| --- | --- |

(3)

europeisk koalition av nationella politiska partier och/eller sammanslutningar av väljare: en valallians av nationella politiska partier och/eller nationella sammanslutningar av väljare som är registrerade i minst en fjärdedel av medlemsstaterna, vid behov med avrundning upp till närmaste heltal; koalitionen lämnar in en kandidatlista till, och bedriver valkampanj för, den unionsomfattande valkretsen.

| (4) | europeiskt politiskt parti: en politisk allians mellan nationella politiska partier som eftersträvar politiska mål och som är registrerad hos myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 i syfte att lämna in en kandidatlista för, och bedriva valkampanj i, den unionsomfattande valkretsen. |
| --- | --- |

(4)

europeiskt politiskt parti: en politisk allians mellan nationella politiska partier som eftersträvar politiska mål och som är registrerad hos myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 i syfte att lämna in en kandidatlista för, och bedriva valkampanj i, den unionsomfattande valkretsen.

| (5) | europeisk sammanslutning av väljare: en gränsöverskridande sammanslutning av medborgare som är registrerade i minst en fjärdedel av medlemsstaterna och som representerar minst 0,02 procent av den röstberättigade befolkningen i de berörda medlemsstaterna, som eftersträvar politiska mål, men som inte är etablerad som ett europeiskt politiskt parti, och som erkänns i syfte att lämna in en kandidatlista för, och bedriva valkampanj i, den unionsomfattande valkretsen. |
| --- | --- |

(5)

europeisk sammanslutning av väljare: en gränsöverskridande sammanslutning av medborgare som är registrerade i minst en fjärdedel av medlemsstaterna och som representerar minst 0,02 procent av den röstberättigade befolkningen i de berörda medlemsstaterna, som eftersträvar politiska mål, men som inte är etablerad som ett europeiskt politiskt parti, och som erkänns i syfte att lämna in en kandidatlista för, och bedriva valkampanj i, den unionsomfattande valkretsen.

| (6) | europeisk valkoalition: en valallians mellan två eller flera europeiska politiska partier och/eller europeiska sammanslutningar av väljare som upprättar en kandidatlista för, och bedriver valkampanj i, den unionsomfattande valkretsen; nationella politiska partier och/eller nationella sammanslutningar av väljare kan också ansluta sig till en sådan valallians förutsatt att de inte är anslutna till ett europeiskt politiskt parti. |
| --- | --- |

(6)

europeisk valkoalition: en valallians mellan två eller flera europeiska politiska partier och/eller europeiska sammanslutningar av väljare som upprättar en kandidatlista för, och bedriver valkampanj i, den unionsomfattande valkretsen; nationella politiska partier och/eller nationella sammanslutningar av väljare kan också ansluta sig till en sådan valallians förutsatt att de inte är anslutna till ett europeiskt politiskt parti.

| (7) | politisk allians: ett strukturerat samarbete mellan politiska partier och/eller medborgare i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014. |
| --- | --- |

(7)

politisk allians: ett strukturerat samarbete mellan politiska partier och/eller medborgare i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014.

| (8) | europeisk valenhet: en europeisk koalition av nationella politiska partier och/eller sammanslutningar av väljare, ett europeiskt politiskt parti, en europeisk sammanslutning av väljare, en europeisk valkoalition eller en politisk allians. |
| --- | --- |

(8)

europeisk valenhet: en europeisk koalition av nationella politiska partier och/eller sammanslutningar av väljare, ett europeiskt politiskt parti, en europeisk sammanslutning av väljare, en europeisk valkoalition eller en politisk allians.

| (9) | unionsomfattande lista: den kandidatlista som upprättas i den unionsomfattande valkretsen av en europeisk valenhet. |
| --- | --- |

(9)

unionsomfattande lista: den kandidatlista som upprättas i den unionsomfattande valkretsen av en europeisk valenhet.

Artikel 3

Nationella bestämmelser

Ordningen för val av Europaparlamentets ledamöter ska omfattas av denna förordning. Frågor som inte omfattas av denna förordning ska omfattas av de nationella bestämmelserna i respektive medlemsstat.

De nationella bestämmelserna i fråga ska inte påverka röstningssystemets proportionella karaktär.

De ska under alla omständigheter säkerställa respekten för demokratiska normer och följaktligen demokratiska och proportionella krav för registrering av ett politiskt parti eller en sammanslutning av väljare och för inlämning av en kandidatlista för de nationella valkretsarna och den unionsomfattande valkretsen.

Artikel 4

Rösträtten

1.   Varje unionsmedborgare från 16 års ålder, inbegripet personer med funktionsnedsättning oavsett rättskapacitet, ska ha rösträtt i val till Europaparlamentet utan att det påverkar befintliga konstitutionella bestämmelser som fastställer minimiåldern för rösträtt till 18 eller 17 år.

2.   Ingen unionsmedborgare med rösträtt får rösta mer än en gång vid val av ledamöter av Europaparlamentet i de nationella valkretsarna eller i den unionsomfattande valkretsen.

3.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att dubbel röstning i val till Europaparlamentet bemöts med effektiva, proportionella och avskräckande påföljder.

Artikel 5

Rätten att vara valbar

1.   Varje unionsmedborgare från 18 års ålder ska ha rätt att vara valbar i val till Europaparlamentet antingen i en nationell valkrets eller i den unionsomfattande valkretsen, eller i båda.

2.   Ingen unionsmedborgare med rätt att vara valbar får vara valbar i mer än en nationell valkrets eller ingå i mer än en lista för en nationell valkrets eller i mer än en unionsomfattande lista vid val till Europaparlamentet.

Artikel 6

Utövande av rösträtten

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att alla unionsmedborgare, däribland unionsmedborgare som är bosatta i ett tredjeland, personer utan fast bostad, personer som bor i slutna boenden, personer som drabbats av hemlöshet och intagna på fängelser runt om i unionen, kan utöva sin rösträtt vid val till Europaparlamentet.

2.   När det gäller intagna på fängelser runt om i unionen ska punkt 1 inte påverka nationell rätt eller domstolsbeslut som meddelats i enlighet med nationell rätt.

Artikel 7

Tillgänglighet

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att alla medborgare, inbegripet personer med funktionsnedsättning, har lika tillgång till relevant material, röstningshjälpmedel och vallokaler.

2.   På grundval av sina nationella röstningssystem ska medlemsstaterna införa lämpliga arrangemang i syfte att underlätta oberoende utövande av rösträtten för personer med funktionsnedsättning, med respekt för valsekretessen.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att personer med funktionsnedsättning på egen begäran får hjälp med att rösta via en person som de själva väljer.

Artikel 8

Poströstning

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva en möjlighet till poströstning vid val till Europaparlamentet, även för medborgare som är bosatta i ett tredjeland, samt vidta åtgärder för att säkerställa att poströstningen är tillgänglig, i synnerhet för personer med funktionsnedsättning. Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa valprocessens tillförlitlighet och valsekretessen samt skyddet av personuppgifter i enlighet med tillämplig unionsrätt.

2.   Medlemsstaterna får tillhandahålla ytterligare möjligheter till röstning genom fysisk röstning, fullmaktsröstning och röstning via elektroniska system och internetsystem.

I händelse av elektronisk röstning, röstning via internet och fullmaktsröstning ska medlemsstaterna vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa tillförlitlighet, integritet, valsekretess, insyn i utformningen och tillämpningen av elektroniska system och internetsystem, möjligheter till manuella eller elektroniska omräkningar utan äventyrande av valsekretessen samt skydd av personuppgifter i enlighet med tillämplig unionsrätt.

Artikel 9

Upprättande av de nationella röstlängderna och den europeiska röstlängden

1.   I syfte att upptäcka och förhindra dubbel röstning i val till Europaparlamentet ska tidsfristen för upprättande av röstlängden i varje medlemsstat vara senast 14 veckor före valdagen enligt artikel 19.1. Fel i röstlängden får korrigeras fram till valdagen.

2.   I syfte att upprätta den europeiska röstlängden ska de behöriga nationella myndigheterna förse den europeiska valmyndigheten med alla nödvändiga uppgifter i enlighet med artikel 18. Kriterierna för registrering i den nationella röstlängden ska omfattas av nationella bestämmelser.

3.   Kommissionen ska anta genomförandeakter med avseende på fastställande av de tekniska kraven – inklusive format och uppgifter – för upprättandet av den europeiska röstlängden i syfte att genomföra punkt 2 i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 29.

Artikel 10

Principer för att välja ut kandidater

1.   Alla politiska partier, sammanslutningar av väljare, valallianser och europeiska valenheter som deltar i val till Europaparlamentet ska verka för demokratiska förfaranden, öppenhet och jämställdhet – genom åtgärder som syftar till att säkerställa att alla valbara personer har lika möjligheter att bli valda – och en sammansättning av Europaparlamentet som återspeglar mångfalden i Europeiska unionen när de väljer ut sina kandidater till val till Europaparlamentet. Jämställdhet ska uppnås beroende på medlemsstaternas valsystem och under alla omständigheter i den unionsomfattande valkretsen genom användning av varvade listor eller kvoter, utan att man inkräktar på icke-binära personers rättigheter.

2.   En medlem av ett politiskt parti, en sammanslutning av väljare eller en europeisk valenhet får till den ansvariga nationella myndigheten eller den europeiska valmyndigheten lämna in ett motiverat klagomål om bristande efterlevnad av de demokratiska förfaranden, öppenhetskriterier och jämställdhetskriterier som fastställs i denna artikel.

Artikel 11

Inlämning av kandidatlistor

1.   Tidsfristen för att lämna in kandidatlistor för val till Europaparlamentet ska vara 12 veckor före valdagen enligt artikel 19.1.

2.   Senast 12 veckor före valdagen ska de europeiska valenheterna förse den europeiska valmyndigheten med ett dokument där det fastställs att samtliga kandidater samtycker till att de förs upp på den unionsomfattande listan. Detta dokument ska innehålla kandidaternas fullständiga namn och deras id-kortsnummer eller passnummer. Det ska undertecknas av kandidaterna och ska inbegripa datum och plats för undertecknandet.

Artikel 12

Valsystemet

1.   Valen ska vara allmänna, direkta, jämlika, fria och hemliga. Varje väljare ska ha två röster, en för att välja Europaparlamentets ledamöter i de nationella valkretsarna och en för att välja Europaparlamentets ledamöter i den unionsomfattande valkretsen.

2.   I de nationella valkretsarna och i den unionsomfattande valkretsen ska Europaparlamentets ledamöter väljas som företrädare för unionens medborgare genom proportionella val.

3.   I de nationella valkretsarna ska Europaparlamentets ledamöter väljas med hjälp av nationella proportionella valsystem som allmänt tillämpas av medlemsstaterna.

4.   I den unionsomfattande valkretsen ska Europaparlamentets ledamöter väljas genom systemet med sluten lista.

Artikel 13

Valtröskel

1.   Medlemsstaterna får fastställa en lägsta tröskel för fördelning av mandaten. Denna tröskel får inte sättas högre än 5 procent av de giltiga avgivna rösterna på nationell nivå.

2.   För nationella valkretsar med fler än 60 platser ska en tröskel fastställas som inte får vara lägre än 3,5 procent av de giltiga avgivna rösterna i den berörda valkretsen.

3.   De trösklar som avses i punkterna 1 och 2 ska inte påverka tillämpningen av undantag i nationell rätt för politiska partier eller sammanslutningar av väljare som företräder erkända nationella eller språkliga minoriteter.

4.   Ett undantag från de nationella trösklar som anges i punkt 2 ska göras för politiska partier eller sammanslutningar av väljare som är registrerade i en fjärdedel av medlemsstaterna, erhåller minst en miljon röster i hela unionen och på sina nationella valsedlar inkluderar namn och logotyp för de europeiska valenheter till vilka de är knutna, vid behov med anpassning till språken i de berörda medlemsstaterna.

5.   Det får inte finnas någon lägsta tröskel för fördelningen av mandaten i den unionsomfattande valkrets som avses i artikel 15.

Artikel 14

Nationella valkretsar

Varje medlemsstat får, i enlighet med sin specifika nationella situation och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 15, upprätta enskilda valkretsar för val till Europaparlamentet eller föreskriva annan indelning av sitt valområde, utan att detta inkräktar generellt på valsystemets proportionella karaktär.

Medlemsstaterna får bilda enmansvalkretsar som företräder språkliga eller etniska minoriteter, utomeuropeiska medborgare, yttersta randområden eller utomeuropeiska territorier i enlighet med nationella bestämmelser, utan att detta inkräktar på valsystemets proportionella karaktär.

Artikel 15

Unionsomfattande valkrets

1.   Det ska finnas en valkrets bestående av hela Europeiska unionens territorium från vilken 28 ledamöter av Europaparlamentet ska väljas vid det första valet av Europaparlamentets ledamöter efter denna förordnings ikraftträdande.

För val av ledamöter av Europaparlamentet ska storleken på den unionsomfattande valkretsen därefter fastställas genom Europeiska rådets beslut om Europaparlamentets sammansättning.

2.   Valet med avseende på den unionsomfattande valkretsen ska inte påverka de ledamöter av Europaparlamentet som väljs i varje medlemsstat.

3.   Alla europeiska valenheter enligt artikel 2 får lämna in unionsomfattande listor till den europeiska valmyndigheten.

4.   Ingen europeisk valenhet får lämna in mer än en unionsomfattande lista. Nationella partier och nationella sammanslutningar av väljare får inte stödja mer än en unionsomfattande lista.

5.   De valsedlar som består av den unionsomfattande listan ska vara försedda med namn och logotyp för respektive europeisk valenhet.

6.   Vid upprättandet av den unionsomfattande listan ska, för kandidater som är bosatta i ett tredjeland, bosättningsorten innan vederbörande lämnade unionen anges som kandidatens bosättningsort. För kandidater som är födda och bosatta i ett tredjeland ska bosättningsorten vid upprättandet av den unionsomfattande listan motsvara den medlemsstat där kandidaten är medborgare.

7.   De unionsomfattande listorna ska innehålla samma antal kandidater som det antal mandat som avses i punkt 1.

8.   De unionsomfattande listorna ska upprättas av de europeiska valenheterna i enlighet med principerna i artikel 10.1.

9.   För att säkerställa geografisk balans ska de unionsomfattande listorna vara uppdelade i avsnitt med tre positioner. Var och en av dessa tre positioner ska fyllas med en kandidat från var och en av de tre grupper av medlemsstater som definieras i bilaga I och exemplifieras i bilaga II.

10.   Ordningen på kandidaterna bosatta i någon av medlemsstaterna i var och en av de tre grupper av medlemsstater som anges i bilaga I ska variera i varje listavsnitt med tre positioner upp till positionen på listan motsvarande den siffra som utgör resultatet av det totala antalet platser delat med två, vid behov med avrundning upp till nästa heltal.

11.   Medlemsstaternas totala befolkning ska beräknas av kommissionen (Eurostat) på grundval av de senaste uppgifterna från medlemsstaterna, i enlighet med en metod som fastställts genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1260/2013 (9).

12.   Fördelningen av platser till de unionsomfattande listorna på grundval av de aggregerade resultaten i den unionsomfattande valkretsen ska genomföras i enlighet med d’Hondts metod, enligt följande:

| a) | Det antal röster som kandidaterna erhållit ordnas från största antal till minsta antal i en kolumn. |
| --- | --- |

a)

Det antal röster som kandidaterna erhållit ordnas från största antal till minsta antal i en kolumn.

| b) | Det antal röster som varje kandidatur erhållit divideras med 1, 2, 3 osv., upp till en siffra motsvarande det antal platser som motsvarar valkretsen, och bildar en tabell lik tabellen i bilaga III. Mandaten tilldelas de kandidater som erhållit de högsta kvoterna i tabellen, i fallande ordning. |
| --- | --- |

b)

Det antal röster som varje kandidatur erhållit divideras med 1, 2, 3 osv., upp till en siffra motsvarande det antal platser som motsvarar valkretsen, och bildar en tabell lik tabellen i bilaga III. Mandaten tilldelas de kandidater som erhållit de högsta kvoterna i tabellen, i fallande ordning.

| c) | Vid sammanfall i kvotlistan av två mandat som motsvarar olika kandidaturer tilldelas mandatet listan med det största totala antalet erhållna röster. Om två kandidater erhållit samma antal röster löses det första oavgjorda resultatet genom lotteri, och därefter fördelas mandaten växelvis. |
| --- | --- |

c)

Vid sammanfall i kvotlistan av två mandat som motsvarar olika kandidaturer tilldelas mandatet listan med det största totala antalet erhållna röster. Om två kandidater erhållit samma antal röster löses det första oavgjorda resultatet genom lotteri, och därefter fördelas mandaten växelvis.

13.   Europeisk och nationell radio och tv i allmänhetens tjänst ska tillhandahålla sändningstid i proportion till resultaten från föregående val för den unionsomfattande valkretsen, så att en minsta sändningstid säkerställs för varje unionsomfattande lista.

Artikel 16

Finansiering av europeiska valenheters valkampanjer

Bestämmelserna i kapitlen IV och V i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 ska i tillämpliga delar gälla för finansieringen av europeiska valenheters valkampanjer.

Artikel 17

Gemensamma bestämmelser för valkampanjerna

1.   Valkampanjen får inte inledas förrän åtta veckor före valdagen.

2.   Valkampanjen består av insatser för att värva väljarnas röster i valet till Europaparlamentet genom tryckt eller digitalt material och andra former av offentlig kommunikation, medieannonsering och offentliga evenemang. Valkampanjmaterialet ska innehålla logotypen och en hänvisning till valmanifestet eller programmet för den europeiska valenhet som det nationella partiet är knutet till.

3.   Valkampanjmaterialet ska vara tillgängligt för personer med funktionsnedsättning.

4.   I de nationella valkretsarna ska de valsedlar som används vid val till Europaparlamentet vara enhetliga, i förekommande fall ge lika stor synlighet åt namn, akronymer, symboler och logotyper för nationella politiska partier och/eller nationella sammanslutningar av väljare – och åt motsvarande för europeiska valenheter när dessa är knutna till nämnda partier eller sammanslutningar – samt innehålla en förteckning över kandidaternas namn och, i tillämpliga fall, suppleanternas namn, i den ordning de förekommer på de relevanta kandidatlistorna.

5.   Bestämmelserna om utsändning av valmaterial till väljare i samband med val till Europaparlamentet ska vara identiska med dem som gäller vid nationella, regionala och lokala val i den berörda medlemsstaten.

6.   Medlemsstaterna ska säkerställa att europeiska valenheter omfattas av samma behandling och möjligheter som nationella politiska partier och nationella sammanslutningar av väljare när det gäller valkampanjen i samband med den unionsomfattande valkretsen.

7.   Medlemsstaterna ska införa en undantagsperiod på 48 timmar i samband med val till Europaparlamentet under vilken det inte ska vara tillåtet att fråga väljarna om deras röstavsikter.

Artikel 18

Kontaktmyndigheter

1.   Varje medlemsstat ska utse en kontaktmyndighet med ansvar för att med motsvarande myndigheter i övriga medlemsstater och med den europeiska valmyndigheten, inrättad i enlighet med artikel 28, utbyta de uppgifter om väljare som krävs för upprättande av den europeiska röstlängden i enlighet med artikel 9.2 samt uppgifter om kandidaterna.

2.   Den kontaktmyndighet som avses i punkt 1 ska senast sex veckor före valdagen, i enlighet med tillämplig unionsrätt avseende skydd av personuppgifter, inleda överföring – till nämnda motsvarande myndigheter och den europeiska valmyndigheten – av de uppgifter som anges i artiklarna 9 och 10 i rådets direktiv 93/109/EG (10) om unionsmedborgare som har blivit upptagna i de nationella röstlängderna och den europeiska röstlängden eller är valbara i en medlemsstat där de inte är medborgare.

Artikel 19

Valdagen

1.   Val till Europaparlamentet ska hållas den 9 maj det sista året av valperioden enligt artikel 20 (valdagen).

2.   Under den period som vallokalerna är öppna och från en halvtimme innan de öppnar ska all politisk verksamhet vid dessa lokaler eller i närheten av dem vara förbjuden, utan att det påverkar verksamhet som anordnas för att fira Europadagen i medlemsstaterna.

3.   Valet ska i samtliga medlemsstater avslutas på valdagen senast kl. 21.00 lokal tid. För att ta hänsyn till tidsskillnaden får val till Europaparlamentet hållas den 8 maj det sista året av en valperiod i unionens utomeuropeiska länder och territorier.

4.   Medlemsstaterna får inte offentliggöra sina valresultat officiellt eller preliminärt förrän efter det att röstningen avslutats, i enlighet med punkt 3, i den medlemsstat vars väljare är sist att rösta.

5.   Medlemsstaterna får göra valdagen till en nationell helgdag.

Artikel 20

Fastställande och offentliggörande av valresultatet

1.   Valresultatet i den unionsomfattande valkretsen och i de nationella valkretsarna ska i nämnda ordning tillkännages av den europeiska valmyndigheten på grundval av den information som lämnas av kontaktmyndigheterna.

2.   Det officiella valresultatet ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 21

Valperiod och mandat

1.   Den femårsperiod för vilken Europaparlamentets ledamöter valts ska börja då den första sessionen öppnas efter varje val (valperioden).

2.   Mandatperioden för varje ledamot av Europaparlamentet ska inledas och avslutas i enlighet med valperioden (mandatperioden).

Artikel 22

Sammankallande av parlamentet

Utöver den skyldighet som anges i artikel 229 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska Europaparlamentet, utan att kallelse krävs, sammanträda den första tisdagen efter utgången av en period på en månad från valdagen.

Artikel 23

Valprövning

Europaparlamentet ska pröva behörigheten för Europaparlamentets ledamöter.

I detta syfte ska det beakta de resultat som officiellt tillkännagetts av medlemsstaterna och som tillkännagetts av den europeiska valmyndigheten.

Artikel 24

Oförenlighet

1.   Uppdraget som ledamot av Europaparlamentet är inte förenligt med att vara

| — | ledamot av regeringen i en medlemsstat, |
| --- | --- |

—

ledamot av regeringen i en medlemsstat,

| — | ledamot av ett nationellt eller regionalt parlament eller en församling med lagstiftningsbefogenheter, |
| --- | --- |

—

ledamot av ett nationellt eller regionalt parlament eller en församling med lagstiftningsbefogenheter,

| — | ledamot av Europeiska kommissionen, |
| --- | --- |

—

ledamot av Europeiska kommissionen,

| — | domare, generaladvokat eller justitiesekreterare vid Europeiska unionens domstol, |
| --- | --- |

—

domare, generaladvokat eller justitiesekreterare vid Europeiska unionens domstol,

| — | ledamot av Europeiska centralbankens direktion, |
| --- | --- |

—

ledamot av Europeiska centralbankens direktion,

| — | ledamot av Europeiska unionens revisionsrätt, |
| --- | --- |

—

ledamot av Europeiska unionens revisionsrätt,

| — | Europeiska ombudsmannen, |
| --- | --- |

—

Europeiska ombudsmannen,

| — | ledamot av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, |
| --- | --- |

—

ledamot av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén,

| — | ledamot av Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

ledamot av Regionkommittén,

| — | medlem av sådana kommittéer eller andra organ som har tillsatts enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eller fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen för att förvalta unionens medel eller för att utföra en permanent och direkt förvaltningsuppgift, |
| --- | --- |

—

medlem av sådana kommittéer eller andra organ som har tillsatts enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eller fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen för att förvalta unionens medel eller för att utföra en permanent och direkt förvaltningsuppgift,

| — | styrelseledamot, direktionsledamot eller anställd i Europeiska investeringsbanken, |
| --- | --- |

—

styrelseledamot, direktionsledamot eller anställd i Europeiska investeringsbanken,

| — | tjänsteman eller annan anställd i aktiv tjänst inom den Europeiska unionens institutioner eller i särskilda organ som är knutna till dem, eller i Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

—

tjänsteman eller annan anställd i aktiv tjänst inom den Europeiska unionens institutioner eller i särskilda organ som är knutna till dem, eller i Europeiska centralbanken.

2.   Varje medlemsstat får anta ytterligare, nationella bestämmelser om oförenlighet med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet.

3.   Ledamöter av Europaparlamentet för vilka punkterna 1 och 2 blir tillämpliga under valperioden ska ersättas i enlighet med artikel 27.

Artikel 25

Extern parlamentarisk verksamhet

I samband med valet ska Europaparlamentets ledamöter ange den kommun och i tillämpliga fall den region inom bosättningsmedlemsstaten från vilken de kommer att bedriva extern parlamentarisk verksamhet.

Artikel 26

Personlig och oberoende röst

1.   Ledamöterna ska rösta individuellt och personligen. De får inte bindas av några instruktioner eller uppdrag.

2.   Europaparlamentets ledamöter ska åtnjuta den immunitet och de privilegier som gäller för dem enligt protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, från den tidpunkt då de officiellt förklaras valda till Europaparlamentet.

Artikel 27

Vakanser

1.   En plats blir vakant när mandatet för en ledamot av Europaparlamentet upphör på grund av att han eller hon begär sitt entledigande eller avlider, eller till följd av tillbakadragande av ledamotens mandat.

2.   I händelse av dödsfall, begäran om entledigande eller tillbakadragande av mandatet för en ledamot av Europaparlamentet som valts i den unionsomfattande valkretsen, ska Europaparlamentets talman omedelbart underrätta den europeiska valmyndigheten.

Vakansen ska tillsättas med nästa kandidat i den kandidatlista där den ledamot som avlidit eller begärt entledigande eller vars mandat dragits tillbaka ursprungligen blivit vald.

3.   Med förbehåll för övriga bestämmelser i denna förordning ska varje medlemsstat fastställa lämpliga förfaranden för att tillsätta varje plats som blir vakant under valperioden, för den resterande delen av den perioden.

4.   Om lagstiftningen i en medlemsstat uttryckligen föreskriver att mandatet för en ledamot av Europaparlamentet ska dras tillbaka, ska mandatet upphöra i enlighet med de rättsliga bestämmelserna. De behöriga nationella myndigheterna ska underrätta Europaparlamentet om detta.

5.   Om en plats blir vakant till följd av en begäran om entledigande eller dödsfall ska Europaparlamentets talman omedelbart underrätta de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten och den europeiska valmyndigheten om detta.

6.   Om parlamentet förklarar en plats för en ledamot som valts från den unionsomfattande valkretsen vakant ska talmannen underrätta den europeiska valmyndigheten om detta och uppmana den att tillsätta platsen utan dröjsmål, för återstoden av mandatperioden.

Vakanta platser för ledamöter av Europaparlamentet som valts från den unionsomfattande valkretsen ska tillsättas med nästkommande kandidat på den relevanta listan, i enlighet med rangordningen.

7.   Parlamentet får, på begäran av den berörda ledamoten och med samtycke från den berörda medlemsstaten eller den europeiska valmyndigheten, föreslå en tillfällig ersättare för den berörda ledamoten vid mammaledighet, pappaledighet eller föräldraledighet eller vid ledighet på grund av allvarlig sjukdom.

När en plats tillfälligt blir vakant av något av de skäl som anges i första stycket ska den berörda ledamoten tillfälligt ersättas för en period av 16 veckor med nästkommande kandidat på den relevanta listan, som får besluta huruvida han eller hon kommer att tillträda den vakanta platsen. Ett beslut att inte tillträda den vakanta platsen medför inte att positionen på den relevanta listan går förlorad för framtida vakanta platser. Perioden på 16 veckor får förlängas.

Artikel 28

Europeiska valmyndigheten

1.   En europeisk valmyndighet (Europeiska valmyndigheten) inrättas härmed i syfte att

| a) | säkerställa ett korrekt genomförande av denna förordning och genomföra och övervaka valprocessen i den unionsomfattande valkretsen, |
| --- | --- |

a)

säkerställa ett korrekt genomförande av denna förordning och genomföra och övervaka valprocessen i den unionsomfattande valkretsen,

| b) | fastställa det förfarande som är tillämpligt på klagomål enligt artikel 10.2 när det gäller den unionsomfattande valkretsen, |
| --- | --- |

b)

fastställa det förfarande som är tillämpligt på klagomål enligt artikel 10.2 när det gäller den unionsomfattande valkretsen,

| c) | utföra alla uppgifter som rör valprocessen i den unionsomfattande valkretsen och samarbeta med de kontaktmyndigheter som avses i artikel 18, |
| --- | --- |

c)

utföra alla uppgifter som rör valprocessen i den unionsomfattande valkretsen och samarbeta med de kontaktmyndigheter som avses i artikel 18,

| d) | kontrollera att de europeiska valenheterna uppfyller villkoren för inlämning av unionsomfattande listor i enlighet med artikel 15, |
| --- | --- |

d)

kontrollera att de europeiska valenheterna uppfyller villkoren för inlämning av unionsomfattande listor i enlighet med artikel 15,

| e) | förvalta den europeiska röstlängden enligt artikel 9, |
| --- | --- |

e)

förvalta den europeiska röstlängden enligt artikel 9,

| f) | tillkännage valresultatet i enlighet med artikel 20, |
| --- | --- |

f)

tillkännage valresultatet i enlighet med artikel 20,

| g) | avgöra tvister som kan uppstå till följd av bestämmelserna i denna förordning, med undantag av tvister som uppstår på grund av de nationella bestämmelser som denna förordning hänvisar till. |
| --- | --- |

g)

avgöra tvister som kan uppstå till följd av bestämmelserna i denna förordning, med undantag av tvister som uppstår på grund av de nationella bestämmelser som denna förordning hänvisar till.

Europeiska valmyndigheten får också bistå vid svårigheter i samband med tolkningen av de listor som lämnats in av de nationella myndigheterna.

2.   Europeiska valmyndigheten ska vara oberoende och utföra sina uppgifter i full överensstämmelse med denna förordning.

3.   Europeiska valmyndigheten ska tillkännage de unionsomfattande listorna elva veckor före valdagen.

Den ska upprätta och förvalta ett register över de olika unionsomfattande listor som lämnats in av de europeiska valenheterna. Informationen i registret ska offentliggöras.

I sina beslut ska Europeiska valmyndigheten ta full hänsyn till de grundläggande rättigheterna att rösta och vara valbar.

4.   Varje medlemsstat ska utse en medlem av Europeiska valmyndigheten bland professorer i juridik eller statsvetenskap och andra experter på valsystem på grundval av deras yrkesmässiga kvalifikationer och med respekt för vikten av en jämn könsfördelning. Europeiska valmyndighetens medlemmar ska genom särskilda omröstningar välja sin ordförande, vice ordförande och sekreterare med enkel majoritet. Europeiska valmyndigheten ska sträva efter att fatta beslut i samförstånd. Om det inte är möjligt att fatta ett beslut i samförstånd ska Europeiska valmyndigheten fatta beslut med enkel majoritet.

Europeiska valmyndighetens medlemmar ska vara oberoende i utförandet av sitt arbete. De ska varken begära eller ta emot instruktioner från någon institution eller regering eller från något annat organ eller någon annan byrå. De får inte vara ledamöter eller före detta ledamöter av Europaparlamentet, nationella parlament eller nationella regeringar. Vidare får de inte inneha något valmandat eller vara tjänstemän eller andra anställda vid någon unionsinstitution eller i något europeiskt politiskt parti, någon europeisk sammanslutning av väljare eller någon europeisk politisk stiftelse.

Europeiska valmyndighetens medlemmar ska utses för en femårsperiod som kan förlängas en gång.

5.   Europeiska valmyndigheten ska företrädas av sin ordförande, som ska säkerställa genomförandet av Europeiska valmyndighetens alla beslut på dess vägnar.

Europeiska valmyndighetens ordförande ska avstå från varje handling som är oförenlig med hans eller hennes uppdrag.

Om en av Europeiska valmyndighetens medlemmar, däribland ordföranden, inte längre uppfyller villkoren för att utföra sina uppgifter kan han eller hon avsättas genom omröstning med stöd av minst tre femtedelar av Europeiska valmyndighetens medlemmar på grundval av en rapport med ett motiverat förslag om avsättning.

Europeiska valmyndighetens femåriga mandatperiod ska inledas två och ett halvt år efter början av valperioden. Europeiska valmyndighetens första mandatperiod ska inledas så snart som möjligt efter denna förordnings ikraftträdande.

En vakans vid Europeiska valmyndigheten på grund av avgång, pension, avsättning eller dödsfall ska tillsättas i enlighet med samma förfarande som vid den ursprungliga utnämningen.

6.   Europeiska valmyndigheten ska vara en juridisk person och ska förfoga över de kontor, den personal, de tjänster och det administrativa stöd som krävs för att den ska kunna utföra sina uppgifter.

7.   Europeiska valmyndigheten ska inom nio månader efter valet till Europaparlamentet överlämna en rapport till parlamentet om anordnandet av valet samt om genomförandet av denna förordning och uppnåendet av dess mål.

8.   Kostnaderna för Europeiska valmyndigheten, inbegripet ersättningen till dess medlemmar, ska finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget.

Budgetanslagen ska vara tillräckliga för att säkerställa att Europeiska valmyndigheten fungerar fullt ut och oberoende. Ett utkast till budgetplan för Europeiska valmyndigheten ska överlämnas av dess ordförande till Europaparlamentet, och det ska offentliggöras. Europaparlamentet ska delegera utanordnarens uppgifter med avseende på dessa anslag till Europeiska valmyndighetens ordförande.

Artikel 29

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 30

Upphävande

1.   Akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet och rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom om fastställande av den akten ska upphöra att gälla.

2.   Hänvisningar till den upphävda akten ska anses som hänvisningar till den här förordningen.

Artikel 31

Översynsklausul

Senast ett år efter varje val till Europaparlamentet ska Europaparlamentet, efter samråd med Europeiska valmyndigheten, lägga fram en rapport om hur denna förordning fungerar i stort, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag om ändring av denna förordning.

Artikel 32

Ikraftträdande

1.   Denna förordning träder i kraft den första dagen i månaden efter det att den har godkänts av medlemsstaterna i enlighet med deras respektive konstitutionella bestämmelser.

2.   Medlemsstaterna ska till rådets generalsekretariat anmäla när deras nationella förfaranden har slutförts.

BILAGA I

TABELL – 27 MEDLEMSSTATER EFTER BEFOLKNINGSKATEGORIER

| Kategorier | Medlemsstat | Befolkningsstorlek |
| --- | --- | --- |
| Grupp A


  (37,9  miljoner - 83,1  miljoner) | Tyskland | 83 166 711 |
| Frankrike | 67 320 216 |
| Italien | 59 641 488 |
| Spanien | 47 332 614 |
| Polen | 37 958 138 |
| Grupp B


  (6,9  miljoner - 19,3  miljoner) | Rumänien | 19 328 838 |
| Nederländerna | 17 407 585 |
| Belgien | 11 522 440 |
| Grekland | 10 718 565 |
| Tjeckien | 10 693 939 |
| Sverige | 10 327 589 |
| Portugal | 10 295 909 |
| Ungern | 9 769 526 |
| Österrike | 8 901 064 |
| Bulgarien | 6 951 482 |
| Grupp C


  (0,5  miljoner - 5,8  miljoner) | Danmark | 5 822 763 |
| Finland | 5 525 292 |
| Slovakien | 5 457 873 |
| Irland | 4 964 440 |
| Kroatien | 4 058 165 |
| Litauen | 2 794 090 |
| Slovenien | 2 095 861 |
| Lettland | 1 907 675 |
| Estland | 1 328 976 |
| Cypern | 888 005 |
| Luxemburg | 626 108 |
| Malta | 514 564 |

Kategorier

Medlemsstat

Befolkningsstorlek

Grupp A

(37,9  miljoner - 83,1  miljoner)

Tyskland

83 166 711

Frankrike

67 320 216

Italien

59 641 488

Spanien

47 332 614

Polen

37 958 138

Grupp B

(6,9  miljoner - 19,3  miljoner)

Rumänien

19 328 838

Nederländerna

17 407 585

Belgien

11 522 440

Grekland

10 718 565

Tjeckien

10 693 939

Sverige

10 327 589

Portugal

10 295 909

Ungern

9 769 526

Österrike

8 901 064

Bulgarien

6 951 482

Grupp C

(0,5  miljoner - 5,8  miljoner)

Danmark

5 822 763

Finland

5 525 292

Slovakien

5 457 873

Irland

4 964 440

Kroatien

4 058 165

Litauen

2 794 090

Slovenien

2 095 861

Lettland

1 907 675

Estland

1 328 976

Cypern

888 005

Luxemburg

626 108

Malta

514 564

Källa: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tps00001/default/table?lang=en

BILAGA II

Konkret exempel på unionsomfattande lista baserad på gruppen med tre kategorier och 28 platser

A1, A2, A3, A4, A5, B1, B2, B3, B4, B5, B7, B8, B9, B10, C1, C2, C3, C4, C5, C6, C7, C8, C9, C10, C11 och C12 är exempel på kandidater från medlemsstaterna efter befolkningskategori.

| Exempel på lista för hela unionen |
| --- |
| Avsnitt | Position | Kandidater från |
| Avsnitt 1 | 1 | A1 |
| 2 | B7 |
| 3 | C7 |
| Avsnitt 2 | 4 | B10 |
| 5 | C5 |
| 6 | A3 |
| Avsnitt 3 | 7 | A2 |
| 8 | C3 |
| 9 | B7 |
| Avsnitt 4 | 10 | B5 |
| 11 | C3 |
| 12 | A4 |
| Avsnitt 5 | 13 | A5 |
| 14 | C12 |
| 15 | B9 |
| Avsnitt 6 | 16 | A4 |
| 17 | A2 |
| 18 | B2 |
| Avsnitt 7 | 19 | B3 |
| 20 | A1 |
| 21 | B8 |
| Avsnitt 8 | 22 | C1 |
| 23 | C2 |
| 24 | B4 |
| Avsnitt 9 | 25 | A5 |
| 26 | C8 |
| 27 | B1 |
| Avsnitt 10 | 28 | B7 |

Exempel på lista för hela unionen

Avsnitt

Position

Kandidater från

Avsnitt 1

1

A1

2

B7

3

C7

Avsnitt 2

4

B10

5

C5

6

A3

Avsnitt 3

7

A2

8

C3

9

B7

Avsnitt 4

10

B5

11

C3

12

A4

Avsnitt 5

13

A5

14

C12

15

B9

Avsnitt 6

16

A4

17

A2

18

B2

Avsnitt 7

19

B3

20

A1

21

B8

Avsnitt 8

22

C1

23

C2

24

B4

Avsnitt 9

25

A5

26

C8

27

B1

Avsnitt 10

28

B7

BILAGA III

Konkret exempel – D’Hondts metod

Konkret exempel: 1 000 000 giltiga röster i en valkrets som väljer 5 ledamöter.

A (350 000 röster), B (300 000 röster), C (150 000 röster), D (100 000 röster), E (70 000 röster), F (30 000 röster)

| Fördelning | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 350 000 | 175 000 | 116 666 | 87 500 | 70 000 |
| B | 300 000 | 150 000 | 100 000 | 75 000 | 60 000 |
| C | 150 000 | 75 000 | 50 000 | 37 500 | 30 000 |
| D | 100 000 | 50 000 | 33 333 | 25 000 | 20 000 |
| E | 70 000 | 35 000 | 23 333 | 17 500 | 14 000 |
| F | 30 000 | 15 000 | 10 000 | 7 500 | 6 000 |

Fördelning

1

2

3

4

5

A

350 000

175 000

116 666

87 500

70 000

B

300 000

150 000

100 000

75 000

60 000

C

150 000

75 000

50 000

37 500

30 000

D

100 000

50 000

33 333

25 000

20 000

E

70 000

35 000

23 333

17 500

14 000

F

30 000

15 000

10 000

7 500

6 000

Följaktligen får A två platser, B får två platser och C får en plats.

---

(1)  EGT L 278, 8.10.1976, s. 5.

1

(2)  Rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976 (EGT L 278, 8.10.1976, s. 1).

2

(3)  Rådets beslut 2002/772/EG, Euratom av den 25 juni 2002 och av den 23 september 2002 om ändring av akten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet, som utgör en bilaga till beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom (EGT L 283, 21.10.2002, s. 1).

3

(4)  Rådets beslut (EU, Euratom) 2018/994 av den 13 juli 2018 om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976 (EGT L 178, 16.7.2018, s. 1), inte gällande.

4

(5)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén EU:s handlingsplan för demokrati (COM(2020)0790).

5

EU:s handlingsplan för demokrati

(6)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152).

6

En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 av den 22 oktober 2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (EUT L 317, 4.11.2014, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1260/2013 av den 20 november 2013 om europeisk befolkningsstatistik (EUT L 330, 10.12.2013, s. 39).

9

(10)  Rådets direktiv 93/109/EG av den 6 december 1993 om närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (EGT L 329, 30.12.1993, s. 34).

10

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/199 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/199

---

P9_TA(2022)0130

Ändring av bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 3 maj 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av bilagorna IV och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 465/18)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Vid det sjunde mötet i partskonferensen för konventionen, som ägde rum 4–15 maj 2015, beslutades att pentaklorfenol samt salter och estrar därav (pentaklorfenol) ska införas i bilaga A till konventionen. Vid det nionde mötet i partskonferensen för konventionen, som ägde rum 29 april–10 maj 2019, beslutades att dikofol samt perfluoroktansyra (PFOA), PFOA-salter och PFOA-besläktade föreningar ska införas i bilaga A till konventionen, Mot bakgrund av dessa ändringar av konventionen och för att säkerställa att avfall som innehåller dessa ämnen hanteras i enlighet med konventionens bestämmelser, är det också nödvändigt att ändra bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 genom att införa pentaklorfenol, perfluoroktansyra (PFOA), PFOA-salter och PFOA-besläktade föreningar i bilagorna och att ange respektive koncentrationsgränsvärde för dessa ämnen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Vid det sjunde mötet i partskonferensen för konventionen, som ägde rum 4–15 maj 2015, beslutades att pentaklorfenol samt salter och estrar därav (pentaklorfenol) ska införas i bilaga A till konventionen. Vid det nionde mötet i partskonferensen för konventionen, som ägde rum 29 april–10 maj 2019, beslutades att dikofol samt perfluoroktansyra (PFOA), PFOA-salter och PFOA-besläktade föreningar ska införas i bilaga A till konventionen, Mot bakgrund av dessa ändringar av konventionen och för att säkerställa att avfall som innehåller dessa ämnen hanteras i enlighet med konventionens bestämmelser, är det också nödvändigt att ändra bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 genom att införa pentaklorfenol, perfluoroktansyra (PFOA), PFOA-salter och PFOA-besläktade föreningar i bilagorna och att ange respektive koncentrationsgränsvärde för dessa ämnen.

| (2) | Vid det sjunde mötet i partskonferensen för konventionen, som ägde rum 4–15 maj 2015, beslutades att pentaklorfenol samt salter och estrar därav (pentaklorfenol) ska införas i bilaga A till konventionen. Vid det nionde mötet i partskonferensen för konventionen, som ägde rum 29 april–10 maj 2019, beslutades att dikofol samt perfluoroktansyra (PFOA), PFOA-salter och PFOA-besläktade föreningar ska införas i bilaga A till konventionen, Mot bakgrund av dessa ändringar av konventionen och för att säkerställa att avfall som innehåller dessa ämnen hanteras i enlighet med konventionens bestämmelser, är det också nödvändigt att ändra bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 genom att införa pentaklorfenol, perfluoroktansyra (PFOA), PFOA-salter och PFOA-besläktade föreningar i bilagorna och att
  även
  ange respektive koncentrationsgränsvärde för dessa ämnen. |
| --- | --- |

(2)

Vid det sjunde mötet i partskonferensen för konventionen, som ägde rum 4–15 maj 2015, beslutades att pentaklorfenol samt salter och estrar därav (pentaklorfenol) ska införas i bilaga A till konventionen. Vid det nionde mötet i partskonferensen för konventionen, som ägde rum 29 april–10 maj 2019, beslutades att dikofol samt perfluoroktansyra (PFOA), PFOA-salter och PFOA-besläktade föreningar ska införas i bilaga A till konventionen, Mot bakgrund av dessa ändringar av konventionen och för att säkerställa att avfall som innehåller dessa ämnen hanteras i enlighet med konventionens bestämmelser, är det också nödvändigt att ändra bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 genom att införa pentaklorfenol, perfluoroktansyra (PFOA), PFOA-salter och PFOA-besläktade föreningar i bilagorna och att
  även
  ange respektive koncentrationsgränsvärde för dessa ämnen.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Pentaklorfenol hade tidigare förtecknats i bilagorna IV och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 (23), genom kommissionens förordning (EU) 2019/636 (24) med ett värde enligt bilaga IV på 100 mg/kg och ett värde enligt bilaga V på 1 000  mg/kg. Förordning (EG) nr 850/2004 upphävdes genom förordning (EU) 2019/1021, men pentaklorfenol utelämnades oavsiktligt från den förordningen. Det är därför nödvändigt att ändra bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 för att införa pentaklorfenol i den förordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Pentaklorfenol hade tidigare förtecknats i bilagorna IV och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 (23), genom kommissionens förordning (EU) 2019/636 (24) med ett värde enligt bilaga IV på 100 mg/kg och ett värde enligt bilaga V på 1 000  mg/kg. Förordning (EG) nr 850/2004 upphävdes genom förordning (EU) 2019/1021, men pentaklorfenol utelämnades oavsiktligt från den förordningen. Det är därför nödvändigt att ändra bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 för att införa pentaklorfenol i den förordningen.

| (3) | Pentaklorfenol hade tidigare förtecknats i bilagorna IV och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 (23), genom kommissionens förordning (EU) 2019/636 (24) med ett värde enligt bilaga IV på 100 mg/kg och ett värde enligt bilaga V på 1 000  mg/kg. Förordning (EG) nr 850/2004 upphävdes genom förordning (EU) 2019/1021, men pentaklorfenol utelämnades oavsiktligt från den förordningen. Det är därför nödvändigt att ändra bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 för att
  nu
  införa pentaklorfenol i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Pentaklorfenol hade tidigare förtecknats i bilagorna IV och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 (23), genom kommissionens förordning (EU) 2019/636 (24) med ett värde enligt bilaga IV på 100 mg/kg och ett värde enligt bilaga V på 1 000  mg/kg. Förordning (EG) nr 850/2004 upphävdes genom förordning (EU) 2019/1021, men pentaklorfenol utelämnades oavsiktligt från den förordningen. Det är därför nödvändigt att ändra bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 för att
  nu
  införa pentaklorfenol i den förordningen.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 innehåller redan koncentrationsgränsvärden för följande ämnen eller ämnesgrupper: a) Summan av koncentrationerna av tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter, heptabromdifenyleter och dekabromdifenyleter (med undantag för den senare som inte förtecknas i bilaga V till den förordningen). b) Hexabromcyklododekan. c) Alkaner, C10–C13, klorerade (klorparaffiner med kort kolkedja) (SCCP). d) Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner (PCDD/PCDF). Det är, i enlighet med artikel 15.2 i förordning (EU) 2019/1021, lämpligt att ändra koncentrationsgränsvärdena i bilaga IV för dessa ämnen i syfte att anpassa deras gränsvärden
  till
  den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. För överensstämmelse med förteckningen över polybromerade difenyletrar (PBDE) i bilaga IV till förordning (EU) 2019/1021 bör ämnet dekabromdifenyleter införas bland de PBDE som förtecknas i den tredje kolumnen i bilaga V till den förordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 innehåller redan koncentrationsgränsvärden för följande ämnen eller ämnesgrupper: a) Summan av koncentrationerna av tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter, heptabromdifenyleter och dekabromdifenyleter (med undantag för den senare som inte förtecknas i bilaga V till den förordningen). b) Hexabromcyklododekan. c) Alkaner, C10–C13, klorerade (klorparaffiner med kort kolkedja) (SCCP). d) Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner (PCDD/PCDF). Det är, i enlighet med artikel 15.2 i förordning (EU) 2019/1021, lämpligt att ändra koncentrationsgränsvärdena i bilaga IV för dessa ämnen i syfte att anpassa deras gränsvärden
  till
  den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. För överensstämmelse med förteckningen över polybromerade difenyletrar (PBDE) i bilaga IV till förordning (EU) 2019/1021 bör ämnet dekabromdifenyleter införas bland de PBDE som förtecknas i den tredje kolumnen i bilaga V till den förordningen.

| (4) | Bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 innehåller redan koncentrationsgränsvärden för följande ämnen eller ämnesgrupper: a) Summan av koncentrationerna av tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter, heptabromdifenyleter och dekabromdifenyleter (med undantag för den senare som inte förtecknas i bilaga V till den förordningen). b) Hexabromcyklododekan. c) Alkaner, C10–C13, klorerade (klorparaffiner med kort kolkedja) (SCCP). d) Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner (PCDD/PCDF). Det är, i enlighet med artikel 15.2 i förordning (EU) 2019/1021, lämpligt att ändra koncentrationsgränsvärdena i bilaga IV för dessa ämnen i syfte att anpassa deras gränsvärden
  i enlighet med
  den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. För överensstämmelse med förteckningen över polybromerade difenyletrar (PBDE) i bilaga IV till förordning (EU) 2019/1021 bör ämnet dekabromdifenyleter införas bland de PBDE som förtecknas i den tredje kolumnen i bilaga V till den förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 innehåller redan koncentrationsgränsvärden för följande ämnen eller ämnesgrupper: a) Summan av koncentrationerna av tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter, heptabromdifenyleter och dekabromdifenyleter (med undantag för den senare som inte förtecknas i bilaga V till den förordningen). b) Hexabromcyklododekan. c) Alkaner, C10–C13, klorerade (klorparaffiner med kort kolkedja) (SCCP). d) Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner (PCDD/PCDF). Det är, i enlighet med artikel 15.2 i förordning (EU) 2019/1021, lämpligt att ändra koncentrationsgränsvärdena i bilaga IV för dessa ämnen i syfte att anpassa deras gränsvärden
  i enlighet med
  den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. För överensstämmelse med förteckningen över polybromerade difenyletrar (PBDE) i bilaga IV till förordning (EU) 2019/1021 bör ämnet dekabromdifenyleter införas bland de PBDE som förtecknas i den tredje kolumnen i bilaga V till den förordningen.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Perfluorhexansulfonsyra (PFHxS), PFHxS-salter och PFHxS-besläktade föreningar har föreslagits av granskningskommittén för långlivade organiska föroreningar (POPRC) för införande i bilaga A till konventionen utan särskilda undantag

   (5a)

  efter det att riskprofilen och riskbedömningen för dessa ämnen har slutförts. Ett beslut om att inkludera PFHxS, PFHxS-salter och PFHxS-besläktade föreningar är avsett att fattas vid den tionde konferensen för parterna i Stockholmskonventionen (COP-10), som ursprungligen skulle ha hållits i juli 2021, men nu är inplanerad för juni 2022, mot bakgrund av den negativa utvecklingen av covid-19-pandemin i många europeiska länder. Med beaktande av konventionens syften, samt mot bakgrund av den nuvarande konsekvensbedömningen

   (5b)

  och för att säkerställa att avfall som innehåller dessa ämnen hanteras i enlighet med konventionens bestämmelser, är det därför lämpligt att redan i detta skede ändra bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 genom att införa perfluorhexansulfonsyra (PFHxS), PFHxS-salter och PFHxS-besläktade föreningar i bilagorna och att ange respektive koncentrationsgränsvärden för dessa ämnen. Kommissionen bör låta dessa ändringar av bilagorna IV och V komma till synes i andra bilagor till förordning (EU) 2019/1021 för att säkerställa enhetlighet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Perfluorhexansulfonsyra (PFHxS), PFHxS-salter och PFHxS-besläktade föreningar har föreslagits av granskningskommittén för långlivade organiska föroreningar (POPRC) för införande i bilaga A till konventionen utan särskilda undantag

   (5a)

  efter det att riskprofilen och riskbedömningen för dessa ämnen har slutförts. Ett beslut om att inkludera PFHxS, PFHxS-salter och PFHxS-besläktade föreningar är avsett att fattas vid den tionde konferensen för parterna i Stockholmskonventionen (COP-10), som ursprungligen skulle ha hållits i juli 2021, men nu är inplanerad för juni 2022, mot bakgrund av den negativa utvecklingen av covid-19-pandemin i många europeiska länder. Med beaktande av konventionens syften, samt mot bakgrund av den nuvarande konsekvensbedömningen

   (5b)

  och för att säkerställa att avfall som innehåller dessa ämnen hanteras i enlighet med konventionens bestämmelser, är det därför lämpligt att redan i detta skede ändra bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 genom att införa perfluorhexansulfonsyra (PFHxS), PFHxS-salter och PFHxS-besläktade föreningar i bilagorna och att ange respektive koncentrationsgränsvärden för dessa ämnen. Kommissionen bör låta dessa ändringar av bilagorna IV och V komma till synes i andra bilagor till förordning (EU) 2019/1021 för att säkerställa enhetlighet.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | De föreslagna koncentrationsgränsvärdena i bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 har fastställts med användning av samma metod som användes för att fastställa koncentrationsgränsvärden vid tidigare ändringar av bilagorna IV och V till förordning (EG) nr 850/2004. De föreslagna koncentrationsgränsvärdena bör
  vara tillräckliga
  för att uppnå målet om en hög nivå av hälso- och miljöskydd med avseende på destruktion och irreversibel omvandling av de berörda ämnena. De fastställda gränsvärdena bör även beakta det bredare politiska
  mål
  att
  uppnå en klimatneutral
  och cirkulär ekonomi
  som
  fastställts i den europeiska gröna given (26). |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

De föreslagna koncentrationsgränsvärdena i bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 har fastställts med användning av samma metod som användes för att fastställa koncentrationsgränsvärden vid tidigare ändringar av bilagorna IV och V till förordning (EG) nr 850/2004. De föreslagna koncentrationsgränsvärdena bör
  vara tillräckliga
  för att uppnå målet om en hög nivå av hälso- och miljöskydd med avseende på destruktion och irreversibel omvandling av de berörda ämnena. De fastställda gränsvärdena bör även beakta det bredare politiska
  mål
  att
  uppnå en klimatneutral
  och cirkulär ekonomi
  som
  fastställts i den europeiska gröna given (26).

| (6) | De föreslagna koncentrationsgränsvärdena i bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 har fastställts med användning av samma metod som användes för att fastställa koncentrationsgränsvärden vid tidigare ändringar av bilagorna IV och V till förordning (EG) nr 850/2004. De föreslagna koncentrationsgränsvärdena bör
  bygga på försiktighetsprincipen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och syfta till att, när så är möjligt, eliminera utsläpp av långlivade organiska föroreningar i miljön
  för att uppnå målet om en hög nivå av hälso- och miljöskydd med avseende på destruktion och irreversibel omvandling av de berörda ämnena. De fastställda gränsvärdena bör även beakta det bredare politiska
  målet om
  att
  förverkliga nollutsläppsvisionen för en giftfri miljö, öka materialåtervinningen, minska växthusgasutsläppen, utveckla kretslopp för giftfria material, där förbjudna ämnen inte bör återinföras på EU-marknaden genom materialåtervinning,
  och
  få till stånd en
  cirkulär ekonomi
  , såsom det
  fastställts i den europeiska gröna given (26). |
| --- | --- |

(6)

De föreslagna koncentrationsgränsvärdena i bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 har fastställts med användning av samma metod som användes för att fastställa koncentrationsgränsvärden vid tidigare ändringar av bilagorna IV och V till förordning (EG) nr 850/2004. De föreslagna koncentrationsgränsvärdena bör
  bygga på försiktighetsprincipen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och syfta till att, när så är möjligt, eliminera utsläpp av långlivade organiska föroreningar i miljön
  för att uppnå målet om en hög nivå av hälso- och miljöskydd med avseende på destruktion och irreversibel omvandling av de berörda ämnena. De fastställda gränsvärdena bör även beakta det bredare politiska
  målet om
  att
  förverkliga nollutsläppsvisionen för en giftfri miljö, öka materialåtervinningen, minska växthusgasutsläppen, utveckla kretslopp för giftfria material, där förbjudna ämnen inte bör återinföras på EU-marknaden genom materialåtervinning,
  och
  få till stånd en
  cirkulär ekonomi
  , såsom det
  fastställts i den europeiska gröna given (26).

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Koncentrationsgränsvärdena i bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 bör vara samstämmiga och bidra till genomförandet av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020”Kemikaliestrategi för hållbarhet – På väg mot en giftfri miljö”, där det föreslås en omfattande uppsättning åtgärder för att ta itu med användningen av och kontamineringen med per- och polyfluoralkylerade ämnen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Koncentrationsgränsvärdena i bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 bör vara samstämmiga och bidra till genomförandet av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020”Kemikaliestrategi för hållbarhet – På väg mot en giftfri miljö”, där det föreslås en omfattande uppsättning åtgärder för att ta itu med användningen av och kontamineringen med per- och polyfluoralkylerade ämnen.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 6b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6b) | För att förhindra att kontaminerat avfall blandas med annat avfall eller andra material och säkerställa bättre spårbarhet och effektiv behandling av avfall som innehåller långlivade organiska föroreningar måste man undvika bristande överensstämmelse mellan dels de bestämmelser som handlar om avfall som innehåller långlivade organiska föroreningar och ursprungligen fastställts i förordning (EG) nr 850/2004, nu upphävd genom förordning (EU) 2019/1021, dels de bestämmelser som fastställts därefter. Kommissionen bör därför bedöma om det är lämpligt att erkänna att avfall som innehåller långlivade organiska föroreningar i mängder som överskrider de koncentrationsgränsvärden som anges i bilaga IV till förordning (EU) 2019/1021 ska klassificeras som farligt och vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av direktiv 2009/98/EG eller beslut 2014/955/EU, eller båda, i enlighet med denna klassificering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6b)

För att förhindra att kontaminerat avfall blandas med annat avfall eller andra material och säkerställa bättre spårbarhet och effektiv behandling av avfall som innehåller långlivade organiska föroreningar måste man undvika bristande överensstämmelse mellan dels de bestämmelser som handlar om avfall som innehåller långlivade organiska föroreningar och ursprungligen fastställts i förordning (EG) nr 850/2004, nu upphävd genom förordning (EU) 2019/1021, dels de bestämmelser som fastställts därefter. Kommissionen bör därför bedöma om det är lämpligt att erkänna att avfall som innehåller långlivade organiska föroreningar i mängder som överskrider de koncentrationsgränsvärden som anges i bilaga IV till förordning (EU) 2019/1021 ska klassificeras som farligt och vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av direktiv 2009/98/EG eller beslut 2014/955/EU, eller båda, i enlighet med denna klassificering.

Ändring 8

Förslag till förordning

Artikel 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 1a




  ”Kommissionen ska bedöma om det vore lämpligt att ändra direktiv 2008/98/EG om avfall eller kommissionens beslut 2014/955/EU

   (1 bis)

  , eller båda, för att erkänna att avfall som innehåller långlivade organiska föroreningar i mängder som överskrider de koncentrationsgränsvärden som anges i bilaga IV till förordning (EU) 2019/1021 ska klassificeras som farligt och, om så är lämpligt, på grundval av den bedömningen och senast 18 månader efter det att denna lagstiftning trätt i kraft, lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av direktivet eller beslutet, eller båda, i enlighet med denna klassificering. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 1a

”Kommissionen ska bedöma om det vore lämpligt att ändra direktiv 2008/98/EG om avfall eller kommissionens beslut 2014/955/EU

   (1 bis)

  , eller båda, för att erkänna att avfall som innehåller långlivade organiska föroreningar i mängder som överskrider de koncentrationsgränsvärden som anges i bilaga IV till förordning (EU) 2019/1021 ska klassificeras som farligt och, om så är lämpligt, på grundval av den bedömningen och senast 18 månader efter det att denna lagstiftning trätt i kraft, lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av direktivet eller beslutet, eller båda, i enlighet med denna klassificering.

Ändring 9

Ändring 9

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – stycke 1 – led 1 – led a – tabell

Bilaga I – stycke 1 – led 1 – led a – tabell

Förordning (EU) 2019/1021

Bilaga IV – tabell

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| ”Pentaklorfenol samt salter och estrar därav | 87-86-5 med flera | 201-778-6 med flera | 100 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| Dikofol | 115-32-2 | 204-082-0 | 50 mg/kg |
| Perfluoroktansyra (PFOA), PFOA-salter och PFOA-besläktade föreningar | 335-67-1 med flera | 206-397-9 med flera | 1
   mg/kg |
| | | | (PFOA och PFOA-salter), |
| | | | 40
   mg/kg |
| | | | (PFOA-besläktade föreningar)” |

”Pentaklorfenol samt salter och estrar därav

87-86-5 med flera

201-778-6 med flera

100 mg/kg

Dikofol

115-32-2

204-082-0

50 mg/kg

Perfluoroktansyra (PFOA), PFOA-salter och PFOA-besläktade föreningar

335-67-1 med flera

206-397-9 med flera

1
   mg/kg

(PFOA och PFOA-salter),

40
   mg/kg

(PFOA-besläktade föreningar)”

Ändring

Ändring

| ”Pentaklorfenol (PCP) samt salter och estrar därav | 87-86-5 med flera | 201-778-6 med flera | 100 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| Dikofol | 115-32-2 | 204-082-0 | 50 mg/kg |
| Perfluoroktansyra (PFOA), PFOA-salter och PFOA-besläktade föreningar | 335-67-1 med flera | 206-397-9 med flera | 0,1
   mg/kg |
| | | | (PFOA och PFOA-salter), |
| | | | 20
   mg/kg |
| | | | (totala mängden PFOA-besläktade föreningar)” |
| Perfluorhexansulfonsyra (PFHxS), dess salter och PFHxS-besläktade föreningar | 355-46-4 med flera | 355-46-4 med flera | 0,1  mg/kg |
| | | | (PFHxS och dess salter), |
| | | | 20 mg/kg |
| | | | (PFHxS-besläktade föreningar)” |

”Pentaklorfenol (PCP) samt salter och estrar därav

87-86-5 med flera

201-778-6 med flera

100 mg/kg

Dikofol

115-32-2

204-082-0

50 mg/kg

Perfluoroktansyra (PFOA), PFOA-salter och PFOA-besläktade föreningar

335-67-1 med flera

206-397-9 med flera

0,1
   mg/kg

(PFOA och PFOA-salter),

20
   mg/kg

(totala mängden PFOA-besläktade föreningar)”

Perfluorhexansulfonsyra (PFHxS), dess salter och PFHxS-besläktade föreningar

355-46-4 med flera

355-46-4 med flera

0,1  mg/kg

(PFHxS och dess salter),

20 mg/kg

(PFHxS-besläktade föreningar)”

Ändring 10

Ändring 10

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – stycke 1 – led 1 – led b – tabell

Bilaga I – stycke 1 – led 1 – led b – tabell

Förordning (EU) 2019/1021

Bilaga IV – tabell

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| ”Alkaner, C10–C13, klorerade (klorparaffiner med kort kolkedja) (SCCP) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 1 500
  mg/kg” |
| --- | --- | --- | --- |

”Alkaner, C10–C13, klorerade (klorparaffiner med kort kolkedja) (SCCP)

85535-84-8

287-476-5

1 500
  mg/kg”

Ändring

Ändring

| ”Alkaner, C10–C13, klorerade (klorparaffiner med kort kolkedja) (SCCP) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 420
   mg/kg” |
| --- | --- | --- | --- |

”Alkaner, C10–C13, klorerade (klorparaffiner med kort kolkedja) (SCCP)

85535-84-8

287-476-5

420
   mg/kg”

Ändring 11

Ändring 11

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – stycke 1 – led 1 – led c – tabell

Bilaga I – stycke 1 – led 1 – led c – tabell

Förordning (EU) 2019/1021

Bilaga IV – tabell

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| ”Tetrabromdifenyleter
  C12H6Br4O | 40088-47-9 med flera | 254-787-2 med flera | Summan av koncentrationerna av tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter, heptabromdifenyleter och dekabromdifenyleter: |
| --- | --- | --- | --- |
| Pentabromdifenyleter
  C12H5Br5O | 32534-81-9 med flera | 251-084-2 med flera |
| Hexabromdifenyleter
  C12H4Br6O | 36483-60-0 med flera | 253-058-6 med flera |
| Heptabromdifenyleter
  C12H3Br7O | 68928-80-3 med flera | 273-031-2 med flera |
| Bis(pentabromfenyl)eter (dekabromdifenyleter, dekaBDE)
  C12Br10O | 1163-19-5 med flera | 214-604-9 med flera |
| | | | a) | till och med den [Publikationsbyrån: för in datum för dagen före datumet i följande punkt],
  500
  mg/kg |

”Tetrabromdifenyleter
  C12H6Br4O

40088-47-9 med flera

254-787-2 med flera

Summan av koncentrationerna av tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter, heptabromdifenyleter och dekabromdifenyleter:

Pentabromdifenyleter
  C12H5Br5O

32534-81-9 med flera

251-084-2 med flera

Hexabromdifenyleter
  C12H4Br6O

36483-60-0 med flera

253-058-6 med flera

Heptabromdifenyleter
  C12H3Br7O

68928-80-3 med flera

273-031-2 med flera

Bis(pentabromfenyl)eter (dekabromdifenyleter, dekaBDE)
  C12Br10O

1163-19-5 med flera

214-604-9 med flera

a)

till och med den [Publikationsbyrån: för in datum för dagen före datumet i följande punkt],
  500
  mg/kg

| b) | från och med den [Publikationsbyrån: för in datum: fem år efter dagen för denna förordnings ikraftträdande], 200 mg/kg eller, om högre, summan av koncentrationerna av dessa ämnen vid förekomst i blandningar eller varor, enligt fjärde kolumnen punkt 2 i bilaga I för ämnena tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter, heptabromdifenyleter och dekabromdifenyleter.” |
| --- | --- |

b)

från och med den [Publikationsbyrån: för in datum: fem år efter dagen för denna förordnings ikraftträdande], 200 mg/kg eller, om högre, summan av koncentrationerna av dessa ämnen vid förekomst i blandningar eller varor, enligt fjärde kolumnen punkt 2 i bilaga I för ämnena tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter, heptabromdifenyleter och dekabromdifenyleter.”

Ändring

Ändring

| ”Tetrabromdifenyleter
  C12H6Br4O | 40088-47-9 med flera | 254-787-2 med flera | Summan av koncentrationerna av tetrabromdifenyleter
  (C12H6Br4O)
  , pentabromdifenyleter
  (C12H5Br5O)
  , hexabromdifenyleter
  (C12H4Br6O)
  , heptabromdifenyleter
  (C12H3Br7O)
  och dekabromdifenyleter
  (C12Br10O)
  : |
| --- | --- | --- | --- |
| Pentabromdifenyleter
  C12H5Br5O | 32534-81-9 med flera | 251-084-2 med flera |
| Hexabromdifenyleter
  C12H4Br6O | 36483-60 med flera | 253-058-6 med flera |
| Heptabromdifenyleter
  C12H3Br7O | 68928-80-3 med flera | 273-031-2 med flera |
| Bis(pentabromfenyl)eter (dekabromdifenyleter, dekaBDE)
  C12Br10O | 1163-19-5 med flera | 214-604-9 med flera |
| | | | a) | till och med den [Publikationsbyrån: för in datum för dagen före datumet i följande punkt],
  200
  mg/kg.
  Kommissionen ska se över detta gränsvärde och, om detta är lämpligt och fördragsenligt, anta ett lagstiftningsförslag för att sänka det senast [Publikationsbyrån: för in datum: fem år efter dagen för denna förordnings ikraftträdande].” |

”Tetrabromdifenyleter
  C12H6Br4O

40088-47-9 med flera

254-787-2 med flera

Summan av koncentrationerna av tetrabromdifenyleter
  (C12H6Br4O)
  , pentabromdifenyleter
  (C12H5Br5O)
  , hexabromdifenyleter
  (C12H4Br6O)
  , heptabromdifenyleter
  (C12H3Br7O)
  och dekabromdifenyleter
  (C12Br10O)
  :

Pentabromdifenyleter
  C12H5Br5O

32534-81-9 med flera

251-084-2 med flera

Hexabromdifenyleter
  C12H4Br6O

36483-60 med flera

253-058-6 med flera

Heptabromdifenyleter
  C12H3Br7O

68928-80-3 med flera

273-031-2 med flera

Bis(pentabromfenyl)eter (dekabromdifenyleter, dekaBDE)
  C12Br10O

1163-19-5 med flera

214-604-9 med flera

a)

till och med den [Publikationsbyrån: för in datum för dagen före datumet i följande punkt],
  200
  mg/kg.
  Kommissionen ska se över detta gränsvärde och, om detta är lämpligt och fördragsenligt, anta ett lagstiftningsförslag för att sänka det senast [Publikationsbyrån: för in datum: fem år efter dagen för denna förordnings ikraftträdande].”

| b) | utgår” |
| --- | --- |

b)

utgår”

Ändring 12

Ändring 12

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – stycke 1 – led 1 – led d – tabell

Bilaga I – stycke 1 – led 1 – led d – tabell

Förordning (EU) 2019/1021

Bilaga IV – tabell

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| ”Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner (PCDD/PCDF) och dioxinlika polyklorerade bifenyler (dl-PCB) | | | 5
  μg/kg (2) |
| --- | --- | --- | --- |

”Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner (PCDD/PCDF) och dioxinlika polyklorerade bifenyler (dl-PCB)

5
  μg/kg (2)

Ändring

Ändring

| ”Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner (PCDD/PCDF) och dioxinlika polyklorerade bifenyler (dl-PCB) | | | 1
  μg/kg (2) |
| --- | --- | --- | --- |

”Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner (PCDD/PCDF) och dioxinlika polyklorerade bifenyler (dl-PCB)

1
  μg/kg (2)

Ändring 13

Ändring 13

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – stycke 1 – led 1 – led e – tabell

Bilaga I – stycke 1 – led 1 – led e – tabell

Förordning (EU) 2019/1021

Bilaga IV – tabell

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| ”Hexabromcyklododekan(4) | 25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8 | 247-148-4 221-695-9 | 500 mg/kg” |
| --- | --- | --- | --- |

”Hexabromcyklododekan(4)

25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8

247-148-4 221-695-9

500 mg/kg”

Ändring

Ändring

| ”Hexabromcyklododekan(4) | 25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8 | 247-148-4 221-695-9 | a) | till och med den [Publikationsbyrån: för in datum för dagen före datumet i följande punkt], 200 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- | --- |

”Hexabromcyklododekan(4)

25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8

247-148-4 221-695-9

a)

till och med den [Publikationsbyrån: för in datum för dagen före datumet i följande punkt], 200 mg/kg

Kommissionen ska se över detta gränsvärde och, om detta är lämpligt och fördragsenligt, anta ett lagstiftningsförslag för att sänka det till 100 mg/kg senast den ... [Publikationsbyrån: för in datum: fem år efter ikraftträdandet av denna förordning].”

Ändring 14

Ändring 14

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – stycke 1 – led 2 – led a – led iv (nytt)

Bilaga I – stycke 1 – led 2 – led a – led iv (nytt)

Förordning (EU) 2019/1021

Bilaga V – del 2 – tabell

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Perfluorhexansulfonsyra (PFHxS), dess salter och PFHxS-besläktade föreningar: 50 mg/kg (PFHxS och dess-salter), 2 000  mg/kg PFHxS-besläktade föreningar). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Perfluorhexansulfonsyra (PFHxS), dess salter och PFHxS-besläktade föreningar: 50 mg/kg (PFHxS och dess-salter), 2 000  mg/kg PFHxS-besläktade föreningar).

Perfluorhexansulfonsyra (PFHxS), dess salter och PFHxS-besläktade föreningar: 50 mg/kg (PFHxS och dess-salter), 2 000  mg/kg PFHxS-besläktade föreningar).

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A9-0092/2022).

1

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 av den 29 april 2004 om långlivade organiska föroreningar och om ändring av direktiv 79/117/EEG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 7).

23

(24)  Kommissionens förordning (EU) 2019/636 av den 23 april 2019 om ändring av bilagorna IV och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 om långlivade organiska föroreningar (EUT L 109, 24.4.2019, s. 6).

24

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 av den 29 april 2004 om långlivade organiska föroreningar och om ändring av direktiv 79/117/EEG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 7).

23

(24)  Kommissionens förordning (EU) 2019/636 av den 23 april 2019 om ändring av bilagorna IV och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 om långlivade organiska föroreningar (EUT L 109, 24.4.2019, s. 6).

24

(5a)  
  POPRC-15/1

5a

POPRC-15/1

(5b)  
  SWD(2021) 300.

5b

SWD(2021) 300.

(26)  COM(2019) 640 final.

26

(26)  COM(2019) 640 final.

26

(1 bis)  
  Kommissionens beslut av den 18 december 2014 om ändring av beslut 2000/532/EG om en förteckning över avfall enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG.

1 bis

Kommissionens beslut av den 18 december 2014 om ändring av beslut 2000/532/EG om en förteckning över avfall enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG.

(2)  Gränsvärdet beräknas som summan av PCDD, PCDF och dioxinlika PCB enligt de toxiska ekvivalensfaktorer (TEF) som anges i tabellen i del 2 tredje stycket i bilaga V.”

2

(2)  Gränsvärdet beräknas som summan av PCDD, PCDF och dioxinlika PCB enligt de toxiska ekvivalensfaktorer (TEF) som anges i tabellen i del 2 tredje stycket i bilaga V.”

2

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/209 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/209

---

P9_TA(2022)0131

Gemensamt system för mervärdesskatt: förlängning av tillämpningsperioden för det frivilliga förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på leveranser av vissa varor och tillhandahållande av tjänster som är känsliga för bedrägerier och mekanismen för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 maj 2022 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad avser förlängningen av tillämpningsperioden för det frivilliga förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på leveranser av vissa varor och tillhandahållande av tjänster som är känsliga för bedrägerier och mekanismen för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri (COM(2022)0039 – C9-0053/2022 – 2022/0027(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2022/C 465/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2022)0039), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2022)0039),

| — | med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0053/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0053/2022),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0128/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0128/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommissionen uppmanas att göra en bedömning av effekterna av förfarandet för omvänd betalningsskyldighet innan dess tillämpningsperiod förlängs ytterligare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/210 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/210

---

P9_TA(2022)0132

Tillämpningen av Schengenregelverkets bestämmelser om Schengens informationssystem i Cypern *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 maj 2022 om förslaget till rådets beslut om tillämpningen av Schengenregelverkets bestämmelser om Schengens informationssystem i Republiken Cypern (COM(2021)0472 – C9-0350/2021 – 2021/0266(NLE))

(Samråd)

(2022/C 465/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2021)0472), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2021)0472),

| — | med beaktande av artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0350/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0350/2021),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0082/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0082/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/211 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/211

---

P9_TA(2022)0133

Utnämning av en ledamot av revisionsrätten – Lefteris Christoforou

Europaparlamentets beslut av den 3 maj 2022 om utnämning av Lefteris Christoforou till ledamot av revisionsrätten (C9-0042/2022 – 2022/0802(NLE))

(Samråd)

(2022/C 465/21)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C9-0042/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C9-0042/2022),

| — | med beaktande av artikel 129 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 129 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0132/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0132/2022), och av följande skäl:

| A. | I en skrivelse av den 10 februari 2022 uppmanade rådet Europaparlamentet att yttra sig över förslaget till utnämning av Lefteris Christoforou till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

A.

I en skrivelse av den 10 februari 2022 uppmanade rådet Europaparlamentet att yttra sig över förslaget till utnämning av Lefteris Christoforou till ledamot av revisionsrätten.

| B. | Europaparlamentets budgetkontrollutskott granskade sedan den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I samband med denna utvärdering har utskottet tagit del av kandidatens meritförteckning och svaren på de skriftliga frågor som utskottet ställt till honom. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentets budgetkontrollutskott granskade sedan den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I samband med denna utvärdering har utskottet tagit del av kandidatens meritförteckning och svaren på de skriftliga frågor som utskottet ställt till honom.

| C. | Utskottet höll den 21 april 2022 en utfrågning med den nominerade kandidaten. Under denna utfrågning höll kandidaten först ett inledande anförande, och därefter besvarade han utskottsledamöternas frågor. |
| --- | --- |

C.

Utskottet höll den 21 april 2022 en utfrågning med den nominerade kandidaten. Under denna utfrågning höll kandidaten först ett inledande anförande, och därefter besvarade han utskottsledamöternas frågor.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker rådets förslag till utnämning av Lefteris Christoforou till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan. |
| --- | --- |

2.

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/212 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/212

---

P9_TA(2022)0134

Utnämning av en ledamot av revisionsrätten – George Marius Hyzler

Europaparlamentets beslut av den 3 maj 2022 om utnämning av George Marius Hyzler till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C9-0043/2022 – 2022/0803(NLE))

(Samråd)

(2022/C 465/22)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C9-0043/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C9-0043/2022),

| — | med beaktande av artikel 129 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 129 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0130/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0130/2022), och av följande skäl:

| A. | I en skrivelse av den 10 februari 2022 uppmanade rådet Europaparlamentet att yttra sig över förslaget till utnämning av George Marius Hyzler till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

A.

I en skrivelse av den 10 februari 2022 uppmanade rådet Europaparlamentet att yttra sig över förslaget till utnämning av George Marius Hyzler till ledamot av revisionsrätten.

| B. | Europaparlamentets budgetkontrollutskott granskade sedan den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I samband med denna utvärdering har utskottet tagit del av kandidatens meritförteckning och svaren på de skriftliga frågor som utskottet ställt till honom. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentets budgetkontrollutskott granskade sedan den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I samband med denna utvärdering har utskottet tagit del av kandidatens meritförteckning och svaren på de skriftliga frågor som utskottet ställt till honom.

| C. | Utskottet höll den 21 april 2022 en utfrågning med den nominerade kandidaten. Under denna utfrågning höll kandidaten först ett inledande anförande, och därefter besvarade han utskottsledamöternas frågor. |
| --- | --- |

C.

Utskottet höll den 21 april 2022 en utfrågning med den nominerade kandidaten. Under denna utfrågning höll kandidaten först ett inledande anförande, och därefter besvarade han utskottsledamöternas frågor.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker rådets förslag till utnämning av George Marius Hyzler till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan. |
| --- | --- |

2.

---

Onsdagen, 4 maj 2022

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/213 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/213

---

P9_TA(2022)0142

Stärkande av Europols mandat: samarbete med privata parter, behandling av personuppgifter och stöd för forskning och innovation ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 maj 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/794 vad gäller Europols samarbete med privata parter, Europols behandling av personuppgifter till stöd för brottsutredningar och Europols roll inom forskning och innovation (COM(2020)0796 – C9-0401/2020 – 2020/0349(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 465/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0796), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0796),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 88 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0401/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 88 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0401/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 februari 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 februari 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0290/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0290/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning (C-serien). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet tar del av rådets uttalande, som bifogas denna resolution och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning (C-serien). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

P9_TC1-COD(2020)0349

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 maj 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) 2016/794 vad gäller Europols samarbete med privata parter, Europols behandling av personuppgifter till stöd för brottsutredningar och Europols roll inom forskning och innovation

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/991.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Kommissionens uttalanden om Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/991
   (1)

Uttalande från kommissionen om genomförandet av mekanismen för att Europol ska kunna föreslå införande av registreringar i Schengens informationssystem

Som en del av den utvärdering som kommissionen kommer att genomföra enligt artikel 68.3 i förordning (EU) 2016/794 tre år efter ikraftträdandet av denna förordning om ändring av förordning (EU) 2016/794 kommer kommissionen att rapportera om de operativa effekterna av den nya mekanism som inrättas genom artikel 4.1 r i förordning (EU) 2016/794. Inom ramen för denna mekanism får Europol, på grundval av information som Europol mottagit från tredjeländer eller internationella organisationer, föreslå medlemsstaterna att i unionens intresse föra in registreringar i Schengens informationssystem om personer som är inblandade i terrorism eller grov och organiserad brottslighet. Kommissionen kommer att genomföra denna utvärdering på grundval av rapporter som Europol lägger fram om förslagen till registreringar i Schengens informationssystem och om de efterföljande registreringarna som medlemsstaterna för in i Schengens informationssystem.

Kommissionens uttalande om förbindelserna mellan Europol och Europeiska åklagarmyndigheten

Kommissionen anser att bestämmelserna om förbindelserna mellan Europol och Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) som fastställs i artikel 20a i förordning (EU) 2016/794 inte kan begränsa Europols skyldigheter enligt artikel 24.1 i rådets förordning (EU) 2017/1939 och ska därför tolkas och tillämpas i enlighet med den sistnämnda artikeln.

Kommissionens uttalande om bestämmelserna för Europols samarbete med tredjeländer

När det gäller regler för Europols samarbete med tredjeländer noterar kommissionen att all överföring av personuppgifter från Europol till ett tredjeland på grundval av ett 'rättsligt bindande instrument' kräver en internationell överenskommelse enligt artikel 218 i fördraget, vilket redan föreskrivs i artikel 25.1 b i förordning (EU) 2016/794. Kommissionen noterar också att all överföring av personuppgifter från Europol till ett tredjeland på grundval av Europols bedömning av lämpliga skyddsåtgärder måste uppfylla de krav som fastställs i rättspraxis (2) från Europeiska unionens domstol, vilket innebär att Europol måste fastställa att nivån på uppgiftsskyddet i tredjelandet ger väsentlig likvärdighet i fråga om uppgiftsskydd. Att tillåta överföring av uppgifter på grundval av en sådan bedömning utan att det krävs ett förhandsgodkännande från Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med artikel 25.6 i förordning (EU) 2016/794 leder till risk för att Europeiska datatillsynsmannen ingriper i ett senare skede på grundval av annorlunda bedömningar av uppgiftsskyddsåtgärderna och kan därför inverka negativt på det brottsbekämpande samarbetet.

Kommissionens uttalande om stärkt samarbete mellan Europol och Interpol

Kommissionen erinrar om att kommissionen i de pågående förhandlingarna om ett samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och Internationella kriminalpolisorganisationen (Interpol), och i linje med rådets förhandlingsdirektiv (3), strävar efter att stärka samarbetet mellan Europol och Interpol, med beaktande av den senaste utvecklingen i kampen mot terrorism, gränsöverskridande och transnationell grov organiserad brottslighet samt de nuvarande operativa behoven och Europols mandat. I enlighet med rådets förhandlingsdirektiv (4) strävar kommissionen efter att säkerställa att avtalet utgör den rättsliga grunden för att bemyndiga Europol att få åtkomst till relevanta Interpoldatabaser för att utföra sina uppgifter.

Rådets uttalande om Interpols röda meddelanden i samband med antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/991 (5)

Inom ramen för det löpande samarbetet mellan EU och Interpol välkomnar rådet Interpols framsteg med att inrätta interna mekanismer som gör det möjligt att bedöma om röda meddelanden strider mot Interpols konstitution – och detta innan de offentliggörs och sprids. Medlemsstaterna kommer även fortsättningsvis att stödja Interpol i detta arbete, och ser positivt på att en företrädare för Interpol på arbetsgruppsnivå har informerat rådet om vad som gjorts för att förhindra att röda meddelanden missbrukas politiskt eller används för att kränka de mänskliga rättigheterna samt efterlyser fortsatta och regelbundna diskussioner mellan Interpol och dess nationella centralbyråer för att öka kunskaperna om vilka åtgärder som medlemsstaterna ska vidta i samarbete med Interpol. Rådet kommer att fortsätta att stödja Interpol när det gäller att främja Interpols befintliga standarder och förfaranden för uppgifternas kvalitet och överensstämmelse, och kommer att uppmana Interpol att regelbundet informera rådet på arbetsgruppsnivå.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/991 av den 8 juni 2022 om ändring av förordning (EU) 2016/794 vad gäller Europols samarbete med privata parter, Europols behandling av personuppgifter till stöd för brottsutredningar och Europols roll inom forskning och innovation (EUT L 169, 27.6.2022, s. 1).

(2)  Yttrande 1/15, PNR-avtalet mellan EU och Kanada, EU:C:2017:592 (26.7.2017). Dom av den 6 oktober 2015, Schrems, C-362/14, EU:C:2015:650. Dom av den 16 juli 2020, Schrems II, C-311/18, EU:C:2020:559.

(3)  Rådets beslut (EU) 2021/1312 av den 19 juli 2021 om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och Internationella kriminalpolisorganisationen (Interpol).

(4)  Rådets beslut (EU) 2021/1312 av den 19 juli 2021 om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och Internationella kriminalpolisorganisationen (Interpol).

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/991 av den 8 juni 2022 om ändring av förordning (EU) 2016/794 vad gäller Europols samarbete med privata parter, Europols behandling av personuppgifter till stöd för brottsutredningar och Europols roll inom forskning och innovation (EUT L 169, 27.6.2022, s. 1).

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/217 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/217

---

P9_TA(2022)0143

Utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 4 maj 2022 av Europaparlamentets och rådets förordning om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 465/24)

Ändringsförslag 1

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (2) | Samtidigt kan företag få subventioner från tredjeländer
  , som tillhandahåller offentliga medel
  som sedan används exempelvis för att finansiera ekonomisk verksamhet på den inre marknaden inom alla sektorer av ekonomin, såsom deltagande i förfaranden för offentlig upphandling eller förvärv av företag, däribland företag med strategiska tillgångar såsom kritisk infrastruktur och innovativ teknik. Sådana subventioner omfattas för närvarande inte av unionens regler om statligt stöd. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(2)

Samtidigt kan företag få subventioner från tredjeländer
  , som tillhandahåller offentliga medel
  som sedan används exempelvis för att finansiera ekonomisk verksamhet på den inre marknaden inom alla sektorer av ekonomin, såsom deltagande i förfaranden för offentlig upphandling eller förvärv av företag, däribland företag med strategiska tillgångar såsom kritisk infrastruktur och innovativ teknik. Sådana subventioner omfattas för närvarande inte av unionens regler om statligt stöd.

| (2) | Samtidigt kan företag få subventioner från tredjeländer som sedan används exempelvis för att finansiera ekonomisk verksamhet på den inre marknaden inom alla sektorer av ekonomin, såsom deltagande i förfaranden för offentlig upphandling eller förvärv av företag, däribland företag med strategiska tillgångar såsom kritisk infrastruktur och innovativ teknik. Sådana subventioner omfattas för närvarande inte av unionens regler om statligt stöd.
  Liknande farhågor finns när det gäller statsägda företag. |
| --- | --- |

(2)

Samtidigt kan företag få subventioner från tredjeländer som sedan används exempelvis för att finansiera ekonomisk verksamhet på den inre marknaden inom alla sektorer av ekonomin, såsom deltagande i förfaranden för offentlig upphandling eller förvärv av företag, däribland företag med strategiska tillgångar såsom kritisk infrastruktur och innovativ teknik. Sådana subventioner omfattas för närvarande inte av unionens regler om statligt stöd.
  Liknande farhågor finns när det gäller statsägda företag.

Ändringsförslag 2

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (2a) | Även om denna förordning bör omfatta alla ekonomiska sektorer bör kommissionen särskilt uppmärksamma sektorer som är av strategiskt intresse för unionen och kritisk infrastruktur, exempelvis sådan som nämns i artikel 4.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/452. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(2a)

Även om denna förordning bör omfatta alla ekonomiska sektorer bör kommissionen särskilt uppmärksamma sektorer som är av strategiskt intresse för unionen och kritisk infrastruktur, exempelvis sådan som nämns i artikel 4.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/452.

Ändringsförslag 3

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (5a) | Denna förordning bör vara konsekvent och samordnad med befintliga instrument, såsom rådets förordning (EG) nr 139/2004

   (1a)

  ,, Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU

   (1b)

  , Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/452

   (1c)

  eller Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/...

   (1d).
  Vid tillämpningen av de olika instrumenten bör kommissionen fästa vikt vid att ha ett effektivt utbyte av nödvändig information för att säkerställa en helhetsstrategi. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(5a)

Denna förordning bör vara konsekvent och samordnad med befintliga instrument, såsom rådets förordning (EG) nr 139/2004

   (1a)

  ,, Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU

   (1b)

  , Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/452

   (1c)

  eller Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/...

   (1d).
  Vid tillämpningen av de olika instrumenten bör kommissionen fästa vikt vid att ha ett effektivt utbyte av nödvändig information för att säkerställa en helhetsstrategi.

Ändringsförslag 4

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (6) | Regler och förfaranden för att utreda utländska subventioner som faktiskt eller potentiellt snedvrider den inre marknaden bör fastställas, och i relevanta fall bör dessa snedvridningar gottgöras. Utländska subventioner kan snedvrida den inre marknaden om det företag som gynnas av subventioner från utlandet bedriver ekonomisk verksamhet i unionen. I denna förordning bör det därför fastställas regler för alla företag som bedriver ekonomisk verksamhet i unionen. Med tanke på betydelsen av den ekonomiska verksamhet som bedrivs av små och medelstora företag och deras bidrag till uppfyllandet av unionens viktigaste politiska mål ägnas särskild uppmärksamhet åt denna förordnings inverkan på deras intressen. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(6)

Regler och förfaranden för att utreda utländska subventioner som faktiskt eller potentiellt snedvrider den inre marknaden bör fastställas, och i relevanta fall bör dessa snedvridningar gottgöras. Utländska subventioner kan snedvrida den inre marknaden om det företag som gynnas av subventioner från utlandet bedriver ekonomisk verksamhet i unionen. I denna förordning bör det därför fastställas regler för alla företag som bedriver ekonomisk verksamhet i unionen. Med tanke på betydelsen av den ekonomiska verksamhet som bedrivs av små och medelstora företag och deras bidrag till uppfyllandet av unionens viktigaste politiska mål ägnas särskild uppmärksamhet åt denna förordnings inverkan på deras intressen.

| (6) | Regler och förfaranden för att utreda utländska subventioner som faktiskt eller potentiellt snedvrider den inre marknaden bör fastställas, och i relevanta fall bör dessa snedvridningar gottgöras. Utländska subventioner kan snedvrida den inre marknaden om det företag som gynnas av subventioner från utlandet bedriver ekonomisk verksamhet i unionen.
  En korrekt tillämpning och efterlevnad av denna förordning bör bidra till att den inre marknaden blir motståndskraftig mot snedvridningar som orsakas av utländska subventioner och därigenom stärka unionens öppna strategiska oberoende.
  I denna förordning bör det därför fastställas regler för alla företag som bedriver ekonomisk verksamhet i unionen. Med tanke på betydelsen av den ekonomiska verksamhet som bedrivs av små och medelstora företag och deras bidrag till uppfyllandet av unionens viktigaste politiska mål ägnas särskild uppmärksamhet åt denna förordnings inverkan på deras intressen. |
| --- | --- |

(6)

Regler och förfaranden för att utreda utländska subventioner som faktiskt eller potentiellt snedvrider den inre marknaden bör fastställas, och i relevanta fall bör dessa snedvridningar gottgöras. Utländska subventioner kan snedvrida den inre marknaden om det företag som gynnas av subventioner från utlandet bedriver ekonomisk verksamhet i unionen.
  En korrekt tillämpning och efterlevnad av denna förordning bör bidra till att den inre marknaden blir motståndskraftig mot snedvridningar som orsakas av utländska subventioner och därigenom stärka unionens öppna strategiska oberoende.
  I denna förordning bör det därför fastställas regler för alla företag som bedriver ekonomisk verksamhet i unionen. Med tanke på betydelsen av den ekonomiska verksamhet som bedrivs av små och medelstora företag och deras bidrag till uppfyllandet av unionens viktigaste politiska mål ägnas särskild uppmärksamhet åt denna förordnings inverkan på deras intressen.

Ändringsförslag 5

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (7a) | Med tanke på att berörda myndigheter i medlemsstaterna är en integrerad del av tillämpningen av denna förordning bör medlemsstaterna säkerställa att deras myndigheter effektivt samarbetar och samordnar sitt arbete med kommissionen vid tillämpningen av denna förordning. För detta ändamål bör kommissionen kunna upprätta ett strukturerat samarbete för informationsutbyte och samordning. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(7a)

Med tanke på att berörda myndigheter i medlemsstaterna är en integrerad del av tillämpningen av denna förordning bör medlemsstaterna säkerställa att deras myndigheter effektivt samarbetar och samordnar sitt arbete med kommissionen vid tillämpningen av denna förordning. För detta ändamål bör kommissionen kunna upprätta ett strukturerat samarbete för informationsutbyte och samordning.

Ändringsförslag 6

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (9) | Det bör förekomma ett ekonomiskt bidrag som direkt eller indirekt tillhandahålls av
  offentliga myndigheter i
  ett tredjeland. Det ekonomiska bidraget kan beviljas genom offentliga eller privata enheter. Huruvida en offentlig enhet tillhandahåller ett ekonomiskt bidrag bör avgöras från fall till fall med vederbörlig hänsyn till sådana faktorer som den berörda enhetens egenskaper och den rättsliga och ekonomiska miljö som råder i det
  land
  där enheten verkar, inbegripet statens roll i 
  ekonomin
  . Ekonomiska bidrag kan också beviljas genom en privat enhet, om dess åtgärder kan tillskrivas tredjelandet i fråga. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(9)

Det bör förekomma ett ekonomiskt bidrag som direkt eller indirekt tillhandahålls av
  offentliga myndigheter i
  ett tredjeland. Det ekonomiska bidraget kan beviljas genom offentliga eller privata enheter. Huruvida en offentlig enhet tillhandahåller ett ekonomiskt bidrag bör avgöras från fall till fall med vederbörlig hänsyn till sådana faktorer som den berörda enhetens egenskaper och den rättsliga och ekonomiska miljö som råder i det
  land
  där enheten verkar, inbegripet statens roll i 
  ekonomin
  . Ekonomiska bidrag kan också beviljas genom en privat enhet, om dess åtgärder kan tillskrivas tredjelandet i fråga.

| (9) | Det bör förekomma ett ekonomiskt bidrag som direkt eller indirekt tillhandahålls av ett tredjeland. Det ekonomiska bidraget kan beviljas genom offentliga eller privata enheter. Huruvida en offentlig enhet tillhandahåller ett ekonomiskt bidrag bör avgöras från fall till fall med vederbörlig hänsyn till sådana faktorer som den berörda enhetens egenskaper och den rättsliga och ekonomiska miljö som råder i det
  tredjeland
  där enheten verkar, inbegripet statens roll i 
  det tredjelandets ekonomi
  . Ekonomiska bidrag kan också beviljas genom en privat enhet, om dess åtgärder kan tillskrivas tredjelandet i fråga.
  Stödåtgärder som ekonomiskt sett motsvarar ett ekonomiskt bidrag bör också betraktas som ett ekonomiskt bidrag. Ett sådant ekonomiskt bidrag kan vara en situation där mottagaren har privilegierat tillträde till sin inhemska marknad, genom exempelvis exklusiva eller särskilda rättigheter samt selektiva rättsliga eller faktiska undantag från tillämpliga regler eller motsvarande åtgärder för tillhandahållande av varor eller tjänster i tredjelandet, som beviljats i enlighet med nationell lagstiftning, eller där mottagaren gynnas av en sluten inhemsk marknad till följd av rådande rättsliga och ekonomiska förhållanden. Detta kan ge en konstgjord konkurrensfördel som får effekt även på den inre marknaden och därmed förvärrar den snedvridande effekten av subventioner. |
| --- | --- |

(9)

Det bör förekomma ett ekonomiskt bidrag som direkt eller indirekt tillhandahålls av ett tredjeland. Det ekonomiska bidraget kan beviljas genom offentliga eller privata enheter. Huruvida en offentlig enhet tillhandahåller ett ekonomiskt bidrag bör avgöras från fall till fall med vederbörlig hänsyn till sådana faktorer som den berörda enhetens egenskaper och den rättsliga och ekonomiska miljö som råder i det
  tredjeland
  där enheten verkar, inbegripet statens roll i 
  det tredjelandets ekonomi
  . Ekonomiska bidrag kan också beviljas genom en privat enhet, om dess åtgärder kan tillskrivas tredjelandet i fråga.
  Stödåtgärder som ekonomiskt sett motsvarar ett ekonomiskt bidrag bör också betraktas som ett ekonomiskt bidrag. Ett sådant ekonomiskt bidrag kan vara en situation där mottagaren har privilegierat tillträde till sin inhemska marknad, genom exempelvis exklusiva eller särskilda rättigheter samt selektiva rättsliga eller faktiska undantag från tillämpliga regler eller motsvarande åtgärder för tillhandahållande av varor eller tjänster i tredjelandet, som beviljats i enlighet med nationell lagstiftning, eller där mottagaren gynnas av en sluten inhemsk marknad till följd av rådande rättsliga och ekonomiska förhållanden. Detta kan ge en konstgjord konkurrensfördel som får effekt även på den inre marknaden och därmed förvärrar den snedvridande effekten av subventioner.

Ändringsförslag 7

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (10) | Ett
  sådant
  ekonomiskt bidrag bör innebära en förmån för ett företag som bedriver ekonomisk verksamhet på den inre marknaden. Ett ekonomiskt bidrag som gynnar en enhet som bedriver icke-ekonomisk verksamhet utgör inte en utländsk subvention. Förekomsten av en förmån bör fastställas på grundval av jämförande riktmärken, såsom privata investerares investeringspraxis, de räntor som kan erhållas på marknaden, en jämförbar skattebehandling eller vad som utgör skälig ersättning för en viss vara eller tjänst. Om det inte finns några tillgängliga direkt jämförbara riktmärken kan befintliga riktmärken justeras eller alternativa riktmärken fastställas på grundval av allmänt accepterade bedömningsmetoder. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(10)

Ett
  sådant
  ekonomiskt bidrag bör innebära en förmån för ett företag som bedriver ekonomisk verksamhet på den inre marknaden. Ett ekonomiskt bidrag som gynnar en enhet som bedriver icke-ekonomisk verksamhet utgör inte en utländsk subvention. Förekomsten av en förmån bör fastställas på grundval av jämförande riktmärken, såsom privata investerares investeringspraxis, de räntor som kan erhållas på marknaden, en jämförbar skattebehandling eller vad som utgör skälig ersättning för en viss vara eller tjänst. Om det inte finns några tillgängliga direkt jämförbara riktmärken kan befintliga riktmärken justeras eller alternativa riktmärken fastställas på grundval av allmänt accepterade bedömningsmetoder.

| (10) | Ett ekonomiskt bidrag bör innebära en förmån för ett företag som bedriver ekonomisk verksamhet på den inre marknaden. Ett ekonomiskt bidrag som gynnar en enhet som bedriver icke-ekonomisk verksamhet utgör inte en utländsk subvention. Förekomsten av en förmån bör fastställas på grundval av jämförande riktmärken, såsom privata investerares investeringspraxis, de räntor som kan erhållas på marknaden, en jämförbar skattebehandling eller vad som utgör skälig ersättning för en viss vara eller tjänst. Om det inte finns några tillgängliga direkt jämförbara riktmärken kan befintliga riktmärken justeras eller alternativa riktmärken fastställas på grundval av allmänt accepterade bedömningsmetoder.
  Internprissättning kan ge en förmån och anses vara likvärdig med ett ekonomiskt bidrag om denna inte är förenlig med normala marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(10)

Ett ekonomiskt bidrag bör innebära en förmån för ett företag som bedriver ekonomisk verksamhet på den inre marknaden. Ett ekonomiskt bidrag som gynnar en enhet som bedriver icke-ekonomisk verksamhet utgör inte en utländsk subvention. Förekomsten av en förmån bör fastställas på grundval av jämförande riktmärken, såsom privata investerares investeringspraxis, de räntor som kan erhållas på marknaden, en jämförbar skattebehandling eller vad som utgör skälig ersättning för en viss vara eller tjänst. Om det inte finns några tillgängliga direkt jämförbara riktmärken kan befintliga riktmärken justeras eller alternativa riktmärken fastställas på grundval av allmänt accepterade bedömningsmetoder.
  Internprissättning kan ge en förmån och anses vara likvärdig med ett ekonomiskt bidrag om denna inte är förenlig med normala marknadsvillkor.

Ändringsförslag 8

Förslag till förordning

Skäl 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (11a) | En utländsk subvention anses vara beviljad från och med den tidpunkt då mottagaren har rätt att motta subventionen. Att en subvention faktiskt har utbetalats är inte en nödvändig förutsättning för att den ska omfattas av denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(11a)

En utländsk subvention anses vara beviljad från och med den tidpunkt då mottagaren har rätt att motta subventionen. Att en subvention faktiskt har utbetalats är inte en nödvändig förutsättning för att den ska omfattas av denna förordning.

Ändringsförslag 9

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (14) | Vid tillämpningen av dessa indikatorer skulle kommissionen kunna beakta olika faktorer såsom subventionens storlek i absoluta tal eller i förhållande till marknadens storlek eller investeringens värde. Till exempel är det sannolikt att en koncentration där en utländsk subvention täcker en betydande del av objektets inköpspris är snedvridande. På liknande sätt är det sannolikt att utländska subventioner som täcker en betydande del av det uppskattade värdet på ett kontrakt som ska tilldelas i ett förfarande för offentlig upphandling orsakar snedvridningar. Om en utländsk subvention beviljas för driftskostnader förefaller det mer sannolikt att den orsakar snedvridningar än om den beviljas för investeringskostnader. Utländska subventioner till små och medelstora företag kan anses vara mindre benägna att orsaka snedvridningar än utländska subventioner till stora företag. Dessutom bör hänsyn tas till marknadens särdrag, särskilt konkurrensvillkoren på marknaden, såsom inträdeshinder. Utländska subventioner som leder till överkapacitet genom att upprätthålla olönsamma tillgångar eller uppmuntra investeringar i kapacitetsökningar som annars inte skulle ha
  skett
  kommer sannolikt att orsaka snedvridningar. En utländsk subvention till en mottagare som inte har mycket verksamhet på den inre marknaden, mätt i exempelvis omsättning i unionen, ger mindre sannolikt upphov till snedvridningar än en utländsk subvention till en mottagare som har mer betydande verksamhet på den inre marknaden.
  Slutligen
  bör det som en allmän regel anses osannolikt att utländska subventioner som inte överstiger
  5
   miljoner EUR skulle snedvrida den inre marknaden i den mening som avses i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(14)

Vid tillämpningen av dessa indikatorer skulle kommissionen kunna beakta olika faktorer såsom subventionens storlek i absoluta tal eller i förhållande till marknadens storlek eller investeringens värde. Till exempel är det sannolikt att en koncentration där en utländsk subvention täcker en betydande del av objektets inköpspris är snedvridande. På liknande sätt är det sannolikt att utländska subventioner som täcker en betydande del av det uppskattade värdet på ett kontrakt som ska tilldelas i ett förfarande för offentlig upphandling orsakar snedvridningar. Om en utländsk subvention beviljas för driftskostnader förefaller det mer sannolikt att den orsakar snedvridningar än om den beviljas för investeringskostnader. Utländska subventioner till små och medelstora företag kan anses vara mindre benägna att orsaka snedvridningar än utländska subventioner till stora företag. Dessutom bör hänsyn tas till marknadens särdrag, särskilt konkurrensvillkoren på marknaden, såsom inträdeshinder. Utländska subventioner som leder till överkapacitet genom att upprätthålla olönsamma tillgångar eller uppmuntra investeringar i kapacitetsökningar som annars inte skulle ha
  skett
  kommer sannolikt att orsaka snedvridningar. En utländsk subvention till en mottagare som inte har mycket verksamhet på den inre marknaden, mätt i exempelvis omsättning i unionen, ger mindre sannolikt upphov till snedvridningar än en utländsk subvention till en mottagare som har mer betydande verksamhet på den inre marknaden.
  Slutligen
  bör det som en allmän regel anses osannolikt att utländska subventioner som inte överstiger
  5
   miljoner EUR skulle snedvrida den inre marknaden i den mening som avses i denna förordning.

| (14) | Vid tillämpningen av dessa indikatorer skulle kommissionen kunna beakta olika faktorer såsom subventionens storlek i absoluta tal eller i förhållande till marknadens storlek eller investeringens värde. Till exempel är det sannolikt att en koncentration där en utländsk subvention täcker en betydande del av objektets inköpspris är snedvridande. På liknande sätt är det sannolikt att utländska subventioner som täcker en betydande del av det uppskattade värdet på ett kontrakt som ska tilldelas i ett förfarande för offentlig upphandling orsakar snedvridningar. Om en utländsk subvention beviljas för driftskostnader förefaller det mer sannolikt att den orsakar snedvridningar än om den beviljas för investeringskostnader. Utländska subventioner till små och medelstora företag kan anses vara mindre benägna att orsaka snedvridningar än utländska subventioner till stora företag. Dessutom bör hänsyn tas till marknadens särdrag, särskilt konkurrensvillkoren på marknaden, såsom inträdeshinder. Utländska subventioner som leder till överkapacitet genom att upprätthålla olönsamma tillgångar eller uppmuntra investeringar i kapacitetsökningar som annars inte skulle ha
  gjorts eller anskaffats
  kommer sannolikt att orsaka snedvridningar. En utländsk subvention till en mottagare som inte har mycket verksamhet på den inre marknaden, mätt i exempelvis omsättning i unionen, ger mindre sannolikt upphov till snedvridningar än en utländsk subvention till en mottagare som har mer betydande verksamhet på den inre marknaden.
  Utvecklingen av den ekonomiska verksamheten kan också beaktas för att göra det möjligt för kommissionen att vidta åtgärder när ett företags verksamhetsnivå visserligen är låg men förväntas växa kraftigt. I sin bedömning av en snedvridning bör kommissionen kunna ta hänsyn till huruvida ett tredjeland har infört ett ändamålsenligt system för kontroll av subventioner som åtminstone motsvarar systemet i unionen och som gör det mindre sannolikt att subventioner som beviljas av ett sådant tredjeland skulle snedvrida den inre marknaden i den mening som avses i denna förordning. Kommissionen bör därför uppmuntra tredjeländer att utveckla sådana system för kontroll av subventioner, bland annat genom att ingå och genomföra bilaterala avtal som innehåller bestämmelser om lika spelregler samt genom att uppmuntra tredjeländer att fullgöra internationella subventionsskyldigheter och anpassa sig till unionen när det gäller initiativ för att förbättra internationella regler om


  subventioner och konkurrensneutralitet, särskilt inom WTO.
  Som en allmän regel
  bör det
  anses osannolikt att utländska subventioner som inte överstiger
  4
   miljoner EUR skulle snedvrida den inre marknaden i den mening som avses i denna förordning.
  Kommissionen bör utarbeta och offentliggöra riktlinjer med närmare uppgifter för att bedöma om en subvention är snedvridande, i syfte att skapa rättssäkerhet för alla marknadsaktörer. Riktlinjerna bör också innehålla exempel och typiska fall av snedvridande och icke snedvridande subventioner. |
| --- | --- |

(14)

Vid tillämpningen av dessa indikatorer skulle kommissionen kunna beakta olika faktorer såsom subventionens storlek i absoluta tal eller i förhållande till marknadens storlek eller investeringens värde. Till exempel är det sannolikt att en koncentration där en utländsk subvention täcker en betydande del av objektets inköpspris är snedvridande. På liknande sätt är det sannolikt att utländska subventioner som täcker en betydande del av det uppskattade värdet på ett kontrakt som ska tilldelas i ett förfarande för offentlig upphandling orsakar snedvridningar. Om en utländsk subvention beviljas för driftskostnader förefaller det mer sannolikt att den orsakar snedvridningar än om den beviljas för investeringskostnader. Utländska subventioner till små och medelstora företag kan anses vara mindre benägna att orsaka snedvridningar än utländska subventioner till stora företag. Dessutom bör hänsyn tas till marknadens särdrag, särskilt konkurrensvillkoren på marknaden, såsom inträdeshinder. Utländska subventioner som leder till överkapacitet genom att upprätthålla olönsamma tillgångar eller uppmuntra investeringar i kapacitetsökningar som annars inte skulle ha
  gjorts eller anskaffats
  kommer sannolikt att orsaka snedvridningar. En utländsk subvention till en mottagare som inte har mycket verksamhet på den inre marknaden, mätt i exempelvis omsättning i unionen, ger mindre sannolikt upphov till snedvridningar än en utländsk subvention till en mottagare som har mer betydande verksamhet på den inre marknaden.
  Utvecklingen av den ekonomiska verksamheten kan också beaktas för att göra det möjligt för kommissionen att vidta åtgärder när ett företags verksamhetsnivå visserligen är låg men förväntas växa kraftigt. I sin bedömning av en snedvridning bör kommissionen kunna ta hänsyn till huruvida ett tredjeland har infört ett ändamålsenligt system för kontroll av subventioner som åtminstone motsvarar systemet i unionen och som gör det mindre sannolikt att subventioner som beviljas av ett sådant tredjeland skulle snedvrida den inre marknaden i den mening som avses i denna förordning. Kommissionen bör därför uppmuntra tredjeländer att utveckla sådana system för kontroll av subventioner, bland annat genom att ingå och genomföra bilaterala avtal som innehåller bestämmelser om lika spelregler samt genom att uppmuntra tredjeländer att fullgöra internationella subventionsskyldigheter och anpassa sig till unionen när det gäller initiativ för att förbättra internationella regler om


  subventioner och konkurrensneutralitet, särskilt inom WTO.
  Som en allmän regel
  bör det
  anses osannolikt att utländska subventioner som inte överstiger
  4
   miljoner EUR skulle snedvrida den inre marknaden i den mening som avses i denna förordning.
  Kommissionen bör utarbeta och offentliggöra riktlinjer med närmare uppgifter för att bedöma om en subvention är snedvridande, i syfte att skapa rättssäkerhet för alla marknadsaktörer. Riktlinjerna bör också innehålla exempel och typiska fall av snedvridande och icke snedvridande subventioner.

Ändringsförslag 10

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (16) | Kommissionen bör ta hänsyn till en utländsk subventions positiva effekter på utvecklingen av den berörda subventionerade ekonomiska verksamheten. Kommissionen bör väga dessa positiva effekter mot de negativa effekterna av en utländsk subvention i form av snedvridningar på den inre marknaden, för att i tillämpliga fall fastställa lämpliga gottgörande åtgärder eller godta åtaganden. Avvägningen kan också leda till slutsatsen att några gottgörande åtgärder inte bör åläggas. Kategorier av utländska subventioner som mest sannolikt snedvrider den inre marknaden har troligen inte mer positiva än negativa effekter. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(16)

Kommissionen bör ta hänsyn till en utländsk subventions positiva effekter på utvecklingen av den berörda subventionerade ekonomiska verksamheten. Kommissionen bör väga dessa positiva effekter mot de negativa effekterna av en utländsk subvention i form av snedvridningar på den inre marknaden, för att i tillämpliga fall fastställa lämpliga gottgörande åtgärder eller godta åtaganden. Avvägningen kan också leda till slutsatsen att några gottgörande åtgärder inte bör åläggas. Kategorier av utländska subventioner som mest sannolikt snedvrider den inre marknaden har troligen inte mer positiva än negativa effekter.

| (16) | Kommissionen bör
  kunna
  ta hänsyn till en utländsk subventions positiva effekter på utvecklingen av den berörda subventionerade ekonomiska verksamheten
  på den inre marknaden och dess bidrag till uppnåendet av den offentliga politikens mål, inbegripet sociala och miljörelaterade mål
  . Kommissionen bör väga dessa positiva effekter mot de negativa effekterna av en utländsk subvention i form av snedvridningar på den inre marknaden, för att i tillämpliga fall fastställa lämpliga gottgörande åtgärder eller godta åtaganden.
  I avvägningen bör man beakta både kort- och långsiktiga effekter och sträva efter det allmänna målet att åtgärda snedvridningar som orsakas av utländska subventioner. I sin analys bör kommissionen ta hänsyn till de allmänna principer som tillämpas vid bedömningen av huruvida statligt stöd är förenligt med den inre marknaden.
  Avvägningen kan också leda till slutsatsen att några gottgörande åtgärder inte bör åläggas. Kategorier av utländska subventioner som mest sannolikt snedvrider den inre marknaden har troligen inte mer positiva än negativa effekter.
  Kommissionen bör också beakta de positiva effekterna av subventioner som beviljas för att avhjälpa allvarliga nationella eller globala störningar i ekonomin, såsom sådana som orsakas av globala hälsokriser. Kommissionen bör utarbeta riktlinjer för tillämpning av avvägningstestet, inbegripet de kriterier som ska användas. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen bör
  kunna
  ta hänsyn till en utländsk subventions positiva effekter på utvecklingen av den berörda subventionerade ekonomiska verksamheten
  på den inre marknaden och dess bidrag till uppnåendet av den offentliga politikens mål, inbegripet sociala och miljörelaterade mål
  . Kommissionen bör väga dessa positiva effekter mot de negativa effekterna av en utländsk subvention i form av snedvridningar på den inre marknaden, för att i tillämpliga fall fastställa lämpliga gottgörande åtgärder eller godta åtaganden.
  I avvägningen bör man beakta både kort- och långsiktiga effekter och sträva efter det allmänna målet att åtgärda snedvridningar som orsakas av utländska subventioner. I sin analys bör kommissionen ta hänsyn till de allmänna principer som tillämpas vid bedömningen av huruvida statligt stöd är förenligt med den inre marknaden.
  Avvägningen kan också leda till slutsatsen att några gottgörande åtgärder inte bör åläggas. Kategorier av utländska subventioner som mest sannolikt snedvrider den inre marknaden har troligen inte mer positiva än negativa effekter.
  Kommissionen bör också beakta de positiva effekterna av subventioner som beviljas för att avhjälpa allvarliga nationella eller globala störningar i ekonomin, såsom sådana som orsakas av globala hälsokriser. Kommissionen bör utarbeta riktlinjer för tillämpning av avvägningstestet, inbegripet de kriterier som ska användas.

Ändringsförslag 11

Förslag till förordning

Skäl 20a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (20a) | Det företag som är föremål för utredning kan föreslå eller kommissionen kan begära att de berörda företagen till kommissionen anmäler sitt deltagande i framtida förfaranden för offentlig upphandling i unionen under en lämplig tidsperiod. Inlämning av en sådan anmälan, eller ett svar eller avsaknad av svar från kommissionen, kan inte ge upphov till berättigade förväntningar från företagets sida om att kommissionen inte senare kan inleda en utredning av eventuella utländska subventioner till det företag som deltar i förfarandet för offentlig upphandling. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(20a)

Det företag som är föremål för utredning kan föreslå eller kommissionen kan begära att de berörda företagen till kommissionen anmäler sitt deltagande i framtida förfaranden för offentlig upphandling i unionen under en lämplig tidsperiod. Inlämning av en sådan anmälan, eller ett svar eller avsaknad av svar från kommissionen, kan inte ge upphov till berättigade förväntningar från företagets sida om att kommissionen inte senare kan inleda en utredning av eventuella utländska subventioner till det företag som deltar i förfarandet för offentlig upphandling.

Ändringsförslag 12

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (21) | Kommissionen bör ha befogenhet att på eget initiativ granska all information om utländska subventioner. Det är därför nödvändigt att inrätta ett förfarande som består av två steg, nämligen en preliminär granskning och en fördjupad utredning. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(21)

Kommissionen bör ha befogenhet att på eget initiativ granska all information om utländska subventioner. Det är därför nödvändigt att inrätta ett förfarande som består av två steg, nämligen en preliminär granskning och en fördjupad utredning.

| (21) | Kommissionen bör ha befogenhet att på eget initiativ granska all information om utländska subventioner. Det är därför nödvändigt att inrätta ett förfarande som består av två steg, nämligen en preliminär granskning och en fördjupad utredning.
  Kommissionen bör offentliggöra riktlinjer om kriterierna för att inleda ett sådant förfarande. Kommissionen bör kunna agera på grundval av information från alla relevanta källor, inbegripet medlemsstater och företag eller EU-omfattande arbetsmarknadsparter. Kommissionen bör inrätta en kontaktpunkt för detta ändamål. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen bör ha befogenhet att på eget initiativ granska all information om utländska subventioner. Det är därför nödvändigt att inrätta ett förfarande som består av två steg, nämligen en preliminär granskning och en fördjupad utredning.
  Kommissionen bör offentliggöra riktlinjer om kriterierna för att inleda ett sådant förfarande. Kommissionen bör kunna agera på grundval av information från alla relevanta källor, inbegripet medlemsstater och företag eller EU-omfattande arbetsmarknadsparter. Kommissionen bör inrätta en kontaktpunkt för detta ändamål.

Ändringsförslag 13

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (22) | Kommissionen bör ges tillräckliga utredningsbefogenheter för att samla in all nödvändig information. Den bör därför ha befogenhet att begära information från alla företag eller företagssammanslutningar under hela förfarandet. Dessutom bör kommissionen ha befogenhet att ålägga böter och viten för underlåtenhet att i tid lämna den begärda informationen eller för inlämning av ofullständig, oriktig eller vilseledande information. Kommissionen skulle också kunna rikta frågor till medlemsstater eller tredjeländer. Vidare bör kommissionen ha befogenhet att göra utredningsbesök i företagets lokaler i unionen eller, om
  det berörda företaget och
  det berörda tredjelandet ger sitt samtycke, i företagets lokaler i tredjeland. Kommissionen bör också ha befogenhet att fatta beslut på grundval av tillgängliga uppgifter om företaget i fråga inte samarbetar. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(22)

Kommissionen bör ges tillräckliga utredningsbefogenheter för att samla in all nödvändig information. Den bör därför ha befogenhet att begära information från alla företag eller företagssammanslutningar under hela förfarandet. Dessutom bör kommissionen ha befogenhet att ålägga böter och viten för underlåtenhet att i tid lämna den begärda informationen eller för inlämning av ofullständig, oriktig eller vilseledande information. Kommissionen skulle också kunna rikta frågor till medlemsstater eller tredjeländer. Vidare bör kommissionen ha befogenhet att göra utredningsbesök i företagets lokaler i unionen eller, om
  det berörda företaget och
  det berörda tredjelandet ger sitt samtycke, i företagets lokaler i tredjeland. Kommissionen bör också ha befogenhet att fatta beslut på grundval av tillgängliga uppgifter om företaget i fråga inte samarbetar.

| (22) | Kommissionen bör ges tillräckliga utredningsbefogenheter
  och resurser
  för att samla in all nödvändig information. Den bör därför ha befogenhet att begära information från alla företag eller företagssammanslutningar under hela förfarandet. Dessutom bör kommissionen ha befogenhet att ålägga böter och viten för underlåtenhet att i tid lämna den begärda informationen eller för inlämning av ofullständig, oriktig eller vilseledande information.
  För att stärka den avskräckande karaktären hos denna förordning bör det vara möjligt att vid behov tillämpa gottgörande åtgärder, åtaganden, böter och viten samtidigt.
  Kommissionen skulle också kunna rikta frågor till medlemsstater eller tredjeländer. Vidare bör kommissionen ha befogenhet att göra utredningsbesök i företagets lokaler i unionen eller, om det berörda tredjelandet ger sitt samtycke, i företagets lokaler i tredjeland. Kommissionen bör också ha befogenhet att fatta beslut på grundval av tillgängliga uppgifter om företaget i fråga inte samarbetar. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen bör ges tillräckliga utredningsbefogenheter
  och resurser
  för att samla in all nödvändig information. Den bör därför ha befogenhet att begära information från alla företag eller företagssammanslutningar under hela förfarandet. Dessutom bör kommissionen ha befogenhet att ålägga böter och viten för underlåtenhet att i tid lämna den begärda informationen eller för inlämning av ofullständig, oriktig eller vilseledande information.
  För att stärka den avskräckande karaktären hos denna förordning bör det vara möjligt att vid behov tillämpa gottgörande åtgärder, åtaganden, böter och viten samtidigt.
  Kommissionen skulle också kunna rikta frågor till medlemsstater eller tredjeländer. Vidare bör kommissionen ha befogenhet att göra utredningsbesök i företagets lokaler i unionen eller, om det berörda tredjelandet ger sitt samtycke, i företagets lokaler i tredjeland. Kommissionen bör också ha befogenhet att fatta beslut på grundval av tillgängliga uppgifter om företaget i fråga inte samarbetar.

Ändringsförslag 14

Förslag till förordning

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (26) | Kommissionen bör ha lämpliga instrument för att säkerställa åtagandens och gottgörande åtgärders ändamålsenlighet. Om ett berört företag inte efterlever ett beslut med åtaganden, ett beslut om åläggande av gottgörande åtgärder eller ett beslut om interimistiska åtgärder bör kommissionen ha befogenhet att ålägga böter och viten. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(26)

Kommissionen bör ha lämpliga instrument för att säkerställa åtagandens och gottgörande åtgärders ändamålsenlighet. Om ett berört företag inte efterlever ett beslut med åtaganden, ett beslut om åläggande av gottgörande åtgärder eller ett beslut om interimistiska åtgärder bör kommissionen ha befogenhet att ålägga böter och viten.

| (26) | Kommissionen bör ha lämpliga instrument för att säkerställa åtagandens och gottgörande åtgärders ändamålsenlighet. Om ett berört företag inte efterlever ett beslut med åtaganden, ett beslut om åläggande av gottgörande åtgärder eller ett beslut om interimistiska åtgärder bör kommissionen ha befogenhet att ålägga böter och viten
  av tillräckligt avskräckande karaktär. Kommissionen bör ta hänsyn till fall av upprepad bristande efterlevnad när den ålägger sådana böter och viten. Kommissionen bör granska åtgärdernas effektivitet. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen bör ha lämpliga instrument för att säkerställa åtagandens och gottgörande åtgärders ändamålsenlighet. Om ett berört företag inte efterlever ett beslut med åtaganden, ett beslut om åläggande av gottgörande åtgärder eller ett beslut om interimistiska åtgärder bör kommissionen ha befogenhet att ålägga böter och viten
  av tillräckligt avskräckande karaktär. Kommissionen bör ta hänsyn till fall av upprepad bristande efterlevnad när den ålägger sådana böter och viten. Kommissionen bör granska åtgärdernas effektivitet.

Ändringsförslag 15

Förslag till förordning

Skäl 31

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (31) | I de fall tröskelvärdena för anmälan inte uppnås bör kommissionen
  kunna
  kräva anmälan av potentiellt subventionerade koncentrationer som ännu inte genomförts eller anmälan av potentiellt subventionerade anbud före tilldelningen av ett offentligt kontrakt, om den anser att koncentrationen eller anbudet skulle motivera en förhandsgranskning med tanke på dess inverkan i unionen. Kommissionen bör också ha möjlighet att på eget initiativ granska redan genomförda koncentrationer eller tilldelade offentliga kontrakt. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(31)

I de fall tröskelvärdena för anmälan inte uppnås bör kommissionen
  kunna
  kräva anmälan av potentiellt subventionerade koncentrationer som ännu inte genomförts eller anmälan av potentiellt subventionerade anbud före tilldelningen av ett offentligt kontrakt, om den anser att koncentrationen eller anbudet skulle motivera en förhandsgranskning med tanke på dess inverkan i unionen. Kommissionen bör också ha möjlighet att på eget initiativ granska redan genomförda koncentrationer eller tilldelade offentliga kontrakt.

| (31) | I de fall tröskelvärdena för anmälan inte uppnås bör kommissionen kräva anmälan av potentiellt subventionerade koncentrationer som ännu inte genomförts eller anmälan av potentiellt subventionerade anbud före tilldelningen av ett offentligt kontrakt, om den anser att koncentrationen eller anbudet skulle motivera en förhandsgranskning med tanke på dess inverkan i unionen. Kommissionen bör också ha möjlighet att på eget initiativ granska redan genomförda koncentrationer eller tilldelade offentliga kontrakt. |
| --- | --- |

(31)

I de fall tröskelvärdena för anmälan inte uppnås bör kommissionen kräva anmälan av potentiellt subventionerade koncentrationer som ännu inte genomförts eller anmälan av potentiellt subventionerade anbud före tilldelningen av ett offentligt kontrakt, om den anser att koncentrationen eller anbudet skulle motivera en förhandsgranskning med tanke på dess inverkan i unionen. Kommissionen bör också ha möjlighet att på eget initiativ granska redan genomförda koncentrationer eller tilldelade offentliga kontrakt.

Ändringsförslag 16

Förslag till förordning

Skäl 32a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (32a) | Inom ramen för mekanismen för förhandsgranskning av koncentrationer bör de berörda företagen kunna begära samråd före anmälan med kommissionen på grundval av god tro, med det enda syftet att få vägledning om huruvida de formella tröskelvärdena för anmälan har uppnåtts eller inte. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(32a)

Inom ramen för mekanismen för förhandsgranskning av koncentrationer bör de berörda företagen kunna begära samråd före anmälan med kommissionen på grundval av god tro, med det enda syftet att få vägledning om huruvida de formella tröskelvärdena för anmälan har uppnåtts eller inte.

Ändringsförslag 17

Förslag till förordning

Skäl 35

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (35) | Det bör säkerställas att principerna för offentlig upphandling, särskilt i fråga om proportionalitet, icke-diskriminering, likabehandling och öppenhet, respekteras när det gäller alla företag som deltar i ett förfarande för offentlig upphandling, oberoende av de utredningar som inletts och pågår i enlighet med denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(35)

Det bör säkerställas att principerna för offentlig upphandling, särskilt i fråga om proportionalitet, icke-diskriminering, likabehandling och öppenhet, respekteras när det gäller alla företag som deltar i ett förfarande för offentlig upphandling, oberoende av de utredningar som inletts och pågår i enlighet med denna förordning.

| (35) | Det bör säkerställas att principerna för offentlig upphandling, särskilt i fråga om proportionalitet, icke-diskriminering, likabehandling och öppenhet, respekteras när det gäller alla företag som deltar i ett förfarande för offentlig upphandling, oberoende av de utredningar som inletts och pågår i enlighet med denna förordning.
  Denna förordning påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU och 2014/25/EU vad gäller tillämpliga miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter. |
| --- | --- |

(35)

Det bör säkerställas att principerna för offentlig upphandling, särskilt i fråga om proportionalitet, icke-diskriminering, likabehandling och öppenhet, respekteras när det gäller alla företag som deltar i ett förfarande för offentlig upphandling, oberoende av de utredningar som inletts och pågår i enlighet med denna förordning.
  Denna förordning påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU och 2014/25/EU vad gäller tillämpliga miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter.

Ändringsförslag 18

Förslag till förordning

Skäl 36

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (36) | Utländska subventioner som gör det möjligt för ett företag att lämna ett anbud som är otillbörligt fördelaktigt i förhållande till de berörda byggentreprenaderna, varorna eller tjänsterna bör anses faktiskt eller potentiellt skapa en snedvridning i ett förfarande för offentlig upphandling. Dessa snedvridningar bör därför bedömas på grundval av den icke-uttömmande uppsättning indikatorer som beskrivs i skälen 13 och 14 samt begreppet otillbörligt fördelaktigt anbud. Indikatorerna bör göra det möjligt att fastställa hur den utländska subventionen snedvrider konkurrensen genom att förbättra ett företags konkurrensläge och möjliggöra för företaget att lämna ett otillbörligt fördelaktigt anbud. Företag bör ges möjlighet att motivera varför ett anbud inte bör anses vara otillbörligt fördelaktigt, inbegripet genom att åberopa de faktorer som avses i artikel 69.2 i direktiv 2014/24/EU. Ett förbud mot tilldelning av ett kontrakt bör endast gälla om den fördelaktiga karaktären hos det anbud som gynnas av utländska subventioner inte kan motiveras, anbudet skulle tilldelas kontraktet och det företag som lämnat in anbudet inte erbjudit åtaganden som anses lämpliga och tillräckliga för att till fullo och på ett ändamålsenligt sätt undanröja snedvridningen. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(36)

Utländska subventioner som gör det möjligt för ett företag att lämna ett anbud som är otillbörligt fördelaktigt i förhållande till de berörda byggentreprenaderna, varorna eller tjänsterna bör anses faktiskt eller potentiellt skapa en snedvridning i ett förfarande för offentlig upphandling. Dessa snedvridningar bör därför bedömas på grundval av den icke-uttömmande uppsättning indikatorer som beskrivs i skälen 13 och 14 samt begreppet otillbörligt fördelaktigt anbud. Indikatorerna bör göra det möjligt att fastställa hur den utländska subventionen snedvrider konkurrensen genom att förbättra ett företags konkurrensläge och möjliggöra för företaget att lämna ett otillbörligt fördelaktigt anbud. Företag bör ges möjlighet att motivera varför ett anbud inte bör anses vara otillbörligt fördelaktigt, inbegripet genom att åberopa de faktorer som avses i artikel 69.2 i direktiv 2014/24/EU. Ett förbud mot tilldelning av ett kontrakt bör endast gälla om den fördelaktiga karaktären hos det anbud som gynnas av utländska subventioner inte kan motiveras, anbudet skulle tilldelas kontraktet och det företag som lämnat in anbudet inte erbjudit åtaganden som anses lämpliga och tillräckliga för att till fullo och på ett ändamålsenligt sätt undanröja snedvridningen.

| (36) | Utländska subventioner som gör det möjligt för ett företag att lämna ett anbud som är otillbörligt fördelaktigt i förhållande till de berörda byggentreprenaderna, varorna eller tjänsterna bör anses faktiskt eller potentiellt skapa en snedvridning i ett förfarande för offentlig upphandling. Dessa snedvridningar bör därför bedömas på grundval av den icke-uttömmande uppsättning indikatorer som beskrivs i skälen 13 och 14 samt begreppet otillbörligt fördelaktigt anbud. Indikatorerna bör göra det möjligt att fastställa hur den utländska subventionen snedvrider konkurrensen genom att förbättra ett företags konkurrensläge och möjliggöra för företaget att lämna ett otillbörligt fördelaktigt anbud. Företag bör ges möjlighet att motivera varför ett anbud inte bör anses vara otillbörligt fördelaktigt, inbegripet genom att åberopa de faktorer som avses i artikel 69.2 i direktiv 2014/24/EU. Ett förbud mot tilldelning av ett kontrakt bör endast gälla om den fördelaktiga karaktären hos det anbud som gynnas av utländska subventioner inte kan motiveras, anbudet skulle tilldelas kontraktet och det företag som lämnat in anbudet inte erbjudit åtaganden som anses lämpliga och tillräckliga för att till fullo och på ett ändamålsenligt sätt undanröja snedvridningen.
  Antagande av ett beslut som förbjuder tilldelning av kontraktet leder till att det berörda företaget utesluts från deltagande i förfarandet för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

(36)

Utländska subventioner som gör det möjligt för ett företag att lämna ett anbud som är otillbörligt fördelaktigt i förhållande till de berörda byggentreprenaderna, varorna eller tjänsterna bör anses faktiskt eller potentiellt skapa en snedvridning i ett förfarande för offentlig upphandling. Dessa snedvridningar bör därför bedömas på grundval av den icke-uttömmande uppsättning indikatorer som beskrivs i skälen 13 och 14 samt begreppet otillbörligt fördelaktigt anbud. Indikatorerna bör göra det möjligt att fastställa hur den utländska subventionen snedvrider konkurrensen genom att förbättra ett företags konkurrensläge och möjliggöra för företaget att lämna ett otillbörligt fördelaktigt anbud. Företag bör ges möjlighet att motivera varför ett anbud inte bör anses vara otillbörligt fördelaktigt, inbegripet genom att åberopa de faktorer som avses i artikel 69.2 i direktiv 2014/24/EU. Ett förbud mot tilldelning av ett kontrakt bör endast gälla om den fördelaktiga karaktären hos det anbud som gynnas av utländska subventioner inte kan motiveras, anbudet skulle tilldelas kontraktet och det företag som lämnat in anbudet inte erbjudit åtaganden som anses lämpliga och tillräckliga för att till fullo och på ett ändamålsenligt sätt undanröja snedvridningen.
  Antagande av ett beslut som förbjuder tilldelning av kontraktet leder till att det berörda företaget utesluts från deltagande i förfarandet för offentlig upphandling.

Ändringsförslag 19

Förslag till förordning

Skäl 37

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (37) | Med hänsyn till arten av mekanismen för förhandsgranskning av koncentrationer och tilldelningar av kontrakt vid offentlig upphandling och behovet av rättssäkerhet när det gäller dessa specifika transaktioner, bör kommissionen inte på eget initiativ kunna göra en ny granskning av en koncentration eller ett anbud vid offentlig upphandling som anmälts och bedömts inom ramen för respektive förfarande. Ekonomiska bidrag som kommissionen informerats om genom anmälningsförfarandet kan dock också vara relevanta utanför koncentrations- eller upphandlingsförfarandet. För att samla in information om utländska subventioner bör kommissionen kunna inleda utredningar avseende vissa sektorer av ekonomin, särskilda typer av ekonomisk verksamhet eller användningen av särskilda utländska stödinstrument. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(37)

Med hänsyn till arten av mekanismen för förhandsgranskning av koncentrationer och tilldelningar av kontrakt vid offentlig upphandling och behovet av rättssäkerhet när det gäller dessa specifika transaktioner, bör kommissionen inte på eget initiativ kunna göra en ny granskning av en koncentration eller ett anbud vid offentlig upphandling som anmälts och bedömts inom ramen för respektive förfarande. Ekonomiska bidrag som kommissionen informerats om genom anmälningsförfarandet kan dock också vara relevanta utanför koncentrations- eller upphandlingsförfarandet. För att samla in information om utländska subventioner bör kommissionen kunna inleda utredningar avseende vissa sektorer av ekonomin, särskilda typer av ekonomisk verksamhet eller användningen av särskilda utländska stödinstrument.

| (37) | Med hänsyn till arten av mekanismen för förhandsgranskning av koncentrationer och tilldelningar av kontrakt vid offentlig upphandling och behovet av rättssäkerhet när det gäller dessa specifika transaktioner, bör kommissionen inte på eget initiativ kunna göra en ny granskning av en koncentration eller ett anbud vid offentlig upphandling som anmälts och bedömts inom ramen för respektive förfarande. Ekonomiska bidrag som kommissionen informerats om genom anmälningsförfarandet kan dock också vara relevanta utanför koncentrations- eller upphandlingsförfarandet. För att samla in information om utländska subventioner bör kommissionen kunna inleda utredningar avseende vissa sektorer av ekonomin, särskilda typer av ekonomisk verksamhet eller användningen av särskilda utländska stödinstrument.
  Kommissionen bör få använda den information som erhållits från sådana marknadsundersökningar för att granska vissa transaktioner inom ramen för förfarandena enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(37)

Med hänsyn till arten av mekanismen för förhandsgranskning av koncentrationer och tilldelningar av kontrakt vid offentlig upphandling och behovet av rättssäkerhet när det gäller dessa specifika transaktioner, bör kommissionen inte på eget initiativ kunna göra en ny granskning av en koncentration eller ett anbud vid offentlig upphandling som anmälts och bedömts inom ramen för respektive förfarande. Ekonomiska bidrag som kommissionen informerats om genom anmälningsförfarandet kan dock också vara relevanta utanför koncentrations- eller upphandlingsförfarandet. För att samla in information om utländska subventioner bör kommissionen kunna inleda utredningar avseende vissa sektorer av ekonomin, särskilda typer av ekonomisk verksamhet eller användningen av särskilda utländska stödinstrument.
  Kommissionen bör få använda den information som erhållits från sådana marknadsundersökningar för att granska vissa transaktioner inom ramen för förfarandena enligt denna förordning.

Ändringsförslag 20

Förslag till förordning

Skäl 43

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (43) | Unionens genomförande av denna förordning bör vara förenligt med unionsrätten och WTO-avtalet och med åtaganden enligt andra handels- och investeringsavtal i vilka unionen eller medlemsstaterna är parter. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(43)

Unionens genomförande av denna förordning bör vara förenligt med unionsrätten och WTO-avtalet och med åtaganden enligt andra handels- och investeringsavtal i vilka unionen eller medlemsstaterna är parter.

| (43) | Unionens genomförande av denna förordning bör vara förenligt med unionsrätten och WTO-avtalet och med åtaganden enligt andra handels- och investeringsavtal i vilka unionen eller medlemsstaterna är parter.
  Denna förordning bör inte påverka utvecklingen av multilaterala regler som åtgärdar snedvridande subventioner. |
| --- | --- |

(43)

Unionens genomförande av denna förordning bör vara förenligt med unionsrätten och WTO-avtalet och med åtaganden enligt andra handels- och investeringsavtal i vilka unionen eller medlemsstaterna är parter.
  Denna förordning bör inte påverka utvecklingen av multilaterala regler som åtgärdar snedvridande subventioner.

Ändringsförslag 21

Förslag till förordning

Skäl 43a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (43a) | För att uppmuntra utvecklingen av multilaterala regler som åtgärdar snedvridande subventioner och deras bakomliggande orsaker är det nödvändigt att inleda en dialog med tredjeländer. När kommissionen upptäcker eller misstänker att det föreligger systemsnedvridande utländska subventioner bör den kunna inleda en dialog med tredjelandet i fråga för att undersöka alternativ som syftar till att få de snedvridande subventionerna att upphöra eller ändras i syfte att undanröja deras snedvridande effekter på den inre marknaden. Om det i ett bilateralt avtal mellan unionen och ett tredjeland föreskrivs en samrådsmekanism som omfattar systemsnedvridande utländska subventioner som faller inom denna förordnings tillämpningsområde, bör denna mekanism användas för att underlätta dialogen med tredjeländer. Kommissionen bör också kunna sträva efter att få de systemsnedvridande utländska subventionerna att upphöra eller ändras genom att ta upp frågan i ett relevant internationellt forum eller genom samarbete med andra tredjeländer som påverkas av samma systemsnedvridande subventioner, eller med något annat berört tredjeland. Denna dialog bör inte hindra kommissionen från att inleda eller fortsätta utredningar i enlighet med denna förordning, och den får inte heller utgöra ett alternativ till gottgörande åtgärder. Kommissionen bör utan onödigt dröjsmål informera Europaparlamentet och rådet om relevant utveckling. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(43a)

För att uppmuntra utvecklingen av multilaterala regler som åtgärdar snedvridande subventioner och deras bakomliggande orsaker är det nödvändigt att inleda en dialog med tredjeländer. När kommissionen upptäcker eller misstänker att det föreligger systemsnedvridande utländska subventioner bör den kunna inleda en dialog med tredjelandet i fråga för att undersöka alternativ som syftar till att få de snedvridande subventionerna att upphöra eller ändras i syfte att undanröja deras snedvridande effekter på den inre marknaden. Om det i ett bilateralt avtal mellan unionen och ett tredjeland föreskrivs en samrådsmekanism som omfattar systemsnedvridande utländska subventioner som faller inom denna förordnings tillämpningsområde, bör denna mekanism användas för att underlätta dialogen med tredjeländer. Kommissionen bör också kunna sträva efter att få de systemsnedvridande utländska subventionerna att upphöra eller ändras genom att ta upp frågan i ett relevant internationellt forum eller genom samarbete med andra tredjeländer som påverkas av samma systemsnedvridande subventioner, eller med något annat berört tredjeland. Denna dialog bör inte hindra kommissionen från att inleda eller fortsätta utredningar i enlighet med denna förordning, och den får inte heller utgöra ett alternativ till gottgörande åtgärder. Kommissionen bör utan onödigt dröjsmål informera Europaparlamentet och rådet om relevant utveckling.

Ändringsförslag 22

Förslag till förordning

Skäl 47

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (47) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter
  i enlighet med artikel 291 i fördraget.
  Dessa befogenheter bör utövas för att fastställa formen på och innehållet i anmälningar av koncentrationer och ekonomiska bidrag i samband med förfaranden för offentlig upphandling, närmare uppgifter om utlämnande av uppgifter, insynskravens form och innehåll, beräkning av tidsfrister, villkor och tidsfrister för åtaganden samt närmare regler om förfarandestegen i utredningar i samband med förfaranden för offentlig upphandling. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(47)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter
  i enlighet med artikel 291 i fördraget.
  Dessa befogenheter bör utövas för att fastställa formen på och innehållet i anmälningar av koncentrationer och ekonomiska bidrag i samband med förfaranden för offentlig upphandling, närmare uppgifter om utlämnande av uppgifter, insynskravens form och innehåll, beräkning av tidsfrister, villkor och tidsfrister för åtaganden samt närmare regler om förfarandestegen i utredningar i samband med förfaranden för offentlig upphandling. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011.

| (47) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas för att fastställa formen på och innehållet i anmälningar av koncentrationer och ekonomiska bidrag i samband med förfaranden för offentlig upphandling, närmare uppgifter om utlämnande av uppgifter, insynskravens form och innehåll, beräkning av tidsfrister, villkor och tidsfrister för åtaganden samt närmare regler om förfarandestegen i utredningar i samband med förfaranden för offentlig upphandling. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011.
  Kommissionen bör utöva dessa genomförandebefogenheter för första gången senast ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft. |
| --- | --- |

(47)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas för att fastställa formen på och innehållet i anmälningar av koncentrationer och ekonomiska bidrag i samband med förfaranden för offentlig upphandling, närmare uppgifter om utlämnande av uppgifter, insynskravens form och innehåll, beräkning av tidsfrister, villkor och tidsfrister för åtaganden samt närmare regler om förfarandestegen i utredningar i samband med förfaranden för offentlig upphandling. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011.
  Kommissionen bör utöva dessa genomförandebefogenheter för första gången senast ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

Ändringsförslag 23

Förslag till förordning

Skäl 47a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (47a) | Kommissionen bör ha möjlighet att införa ett förenklat förfarande genom vilket den behandlar vissa koncentrationer eller förfaranden för offentlig upphandling på grundval av att de förefaller vara mindre benägna att leda till snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden på grund av utländska subventioner. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(47a)

Kommissionen bör ha möjlighet att införa ett förenklat förfarande genom vilket den behandlar vissa koncentrationer eller förfaranden för offentlig upphandling på grundval av att de förefaller vara mindre benägna att leda till snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden på grund av utländska subventioner.

Ändringsförslag 24

Förslag till förordning

Skäl 48

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (48) | I syfte att säkerställa lika villkor på den inre marknaden även på lång sikt och med tanke på att säkerställa tillräcklig täckning av ärenden som utreds både till följd av anmälningar och på eget initiativ, bör
  befogenheten att anta akter
  i 
  enlighet med artikel 290
  i 
  fördraget delegeras
  till
  kommissionen
  med avseende på ändring av tröskelvärdena för anmälningar i samband med koncentrationer och förfaranden för offentlig upphandling, undantagande av vissa kategorier av företag från anmälningsskyldigheterna enligt denna förordning och ändring av tidsfristerna för preliminära granskningar och fördjupade utredningar av anmälda koncentrationer eller anmälda ekonomiska bidrag i samband med ett förfarande för offentlig upphandling. När det gäller ekonomiska bidrag i samband med ett förfarande för offentlig upphandling bör
  befogenheten att anta sådana akter utövas
  på ett sätt som tar hänsyn till små och medelstora företags intressen.
  Det är särskilt viktigt att
  kommissionen
  genomför lämpliga samråd under förberedelsen av dessa akter, inklusive
  på
  expertnivå,
  och
  att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016
  om
  bättre lagstiftning

   (47)

  . För
  att
  säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen
  av
  delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter bör ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(48)

I syfte att säkerställa lika villkor på den inre marknaden även på lång sikt och med tanke på att säkerställa tillräcklig täckning av ärenden som utreds både till följd av anmälningar och på eget initiativ, bör
  befogenheten att anta akter
  i 
  enlighet med artikel 290
  i 
  fördraget delegeras
  till
  kommissionen
  med avseende på ändring av tröskelvärdena för anmälningar i samband med koncentrationer och förfaranden för offentlig upphandling, undantagande av vissa kategorier av företag från anmälningsskyldigheterna enligt denna förordning och ändring av tidsfristerna för preliminära granskningar och fördjupade utredningar av anmälda koncentrationer eller anmälda ekonomiska bidrag i samband med ett förfarande för offentlig upphandling. När det gäller ekonomiska bidrag i samband med ett förfarande för offentlig upphandling bör
  befogenheten att anta sådana akter utövas
  på ett sätt som tar hänsyn till små och medelstora företags intressen.
  Det är särskilt viktigt att
  kommissionen
  genomför lämpliga samråd under förberedelsen av dessa akter, inklusive
  på
  expertnivå,
  och
  att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016
  om
  bättre lagstiftning

   (47)

  . För
  att
  säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen
  av
  delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter bör ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter
  .

| (48) | I syfte att säkerställa lika villkor på den inre marknaden även på lång sikt och med tanke på att säkerställa tillräcklig täckning av ärenden som utreds både till följd av anmälningar och på eget initiativ, bör
  kommissionen utvärdera denna förordnings funktionssätt och ändamålsenlighet, inbegripet de anmälningströsklar som anges
  i 
  artiklarna 18 och 27, senast två år efter dess ikraftträdande, och därefter vart tredje år, och lägga fram denna utvärdering
  i 
  form av en rapport
  till
  Europaparlamentet och rådet. Rapporten bör innehålla en bedömning av huruvida denna förordning bör ändras. Om det i rapporten föreslås en ändring av förordningen kan den åtföljas av ett lagstiftningsförslag, särskilt
  med avseende på ändring av tröskelvärdena för anmälningar i samband med koncentrationer och förfaranden för offentlig upphandling, undantagande av vissa kategorier av företag från anmälningsskyldigheterna enligt denna förordning
  , införande av lägre tröskelvärden för anmälan för vissa ekonomiska sektorer eller differentierade tröskelvärden för olika typer av offentliga upphandlingskontrakt
  och ändring av tidsfristerna för preliminära granskningar och fördjupade utredningar av anmälda koncentrationer eller anmälda ekonomiska bidrag i samband med ett förfarande för offentlig upphandling. När det gäller ekonomiska bidrag i samband med ett förfarande för offentlig upphandling bör
  utvärderingen genomföras
  på ett sätt som tar hänsyn till små och medelstora företags intressen.
  Kommissionen bör också använda kvantifierad kostnads-nyttoanalys och förhandsanalys av inverkan på investeringar och konsumenternas välfärd. Under sin utvärdering bör kommissionen överväga att upphäva denna förordning
  om
  den anser
  att
  utvecklingen
  av
  multilaterala regler för att hantera snedvridande subventioner har gjort denna förordning helt överflödig
  . |
| --- | --- |

(48)

I syfte att säkerställa lika villkor på den inre marknaden även på lång sikt och med tanke på att säkerställa tillräcklig täckning av ärenden som utreds både till följd av anmälningar och på eget initiativ, bör
  kommissionen utvärdera denna förordnings funktionssätt och ändamålsenlighet, inbegripet de anmälningströsklar som anges
  i 
  artiklarna 18 och 27, senast två år efter dess ikraftträdande, och därefter vart tredje år, och lägga fram denna utvärdering
  i 
  form av en rapport
  till
  Europaparlamentet och rådet. Rapporten bör innehålla en bedömning av huruvida denna förordning bör ändras. Om det i rapporten föreslås en ändring av förordningen kan den åtföljas av ett lagstiftningsförslag, särskilt
  med avseende på ändring av tröskelvärdena för anmälningar i samband med koncentrationer och förfaranden för offentlig upphandling, undantagande av vissa kategorier av företag från anmälningsskyldigheterna enligt denna förordning
  , införande av lägre tröskelvärden för anmälan för vissa ekonomiska sektorer eller differentierade tröskelvärden för olika typer av offentliga upphandlingskontrakt
  och ändring av tidsfristerna för preliminära granskningar och fördjupade utredningar av anmälda koncentrationer eller anmälda ekonomiska bidrag i samband med ett förfarande för offentlig upphandling. När det gäller ekonomiska bidrag i samband med ett förfarande för offentlig upphandling bör
  utvärderingen genomföras
  på ett sätt som tar hänsyn till små och medelstora företags intressen.
  Kommissionen bör också använda kvantifierad kostnads-nyttoanalys och förhandsanalys av inverkan på investeringar och konsumenternas välfärd. Under sin utvärdering bör kommissionen överväga att upphäva denna förordning
  om
  den anser
  att
  utvecklingen
  av
  multilaterala regler för att hantera snedvridande subventioner har gjort denna förordning helt överflödig
  .

Ändringsförslag 25

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (1)   I denna förordning fastställs regler och förfaranden för att utreda utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden och för att gottgöra sådana snedvridningar. Sådana snedvridningar kan uppstå i samband med all ekonomisk verksamhet, särskilt vid koncentrationer och förfaranden för offentlig upphandling. | (1)   I denna förordning fastställs regler och förfaranden för att utreda utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden och för att gottgöra sådana snedvridningar
  , i syfte att säkerställa lika spelregler
  . Sådana snedvridningar kan uppstå i samband med all ekonomisk verksamhet, särskilt vid koncentrationer och förfaranden för offentlig upphandling. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(1)   I denna förordning fastställs regler och förfaranden för att utreda utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden och för att gottgöra sådana snedvridningar. Sådana snedvridningar kan uppstå i samband med all ekonomisk verksamhet, särskilt vid koncentrationer och förfaranden för offentlig upphandling.

(1)   I denna förordning fastställs regler och förfaranden för att utreda utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden och för att gottgöra sådana snedvridningar
  , i syfte att säkerställa lika spelregler
  . Sådana snedvridningar kan uppstå i samband med all ekonomisk verksamhet, särskilt vid koncentrationer och förfaranden för offentlig upphandling.

Ändringsförslag 26

Ändringsförslag 26

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2 – led a – inledningen

Artikel 2 – punkt 2 – led a – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | Ett ekonomiskt bidrag ska innefatta följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(a)

Ett ekonomiskt bidrag ska innefatta följande:

| (a) | Ett ekonomiskt bidrag ska
  bland annat
  innefatta följande: |
| --- | --- |

(a)

Ett ekonomiskt bidrag ska
  bland annat
  innefatta följande:

bland annat

Ändringsförslag 27

Ändringsförslag 27

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2 – led a – led i

Artikel 2 – punkt 2 – led a – led i

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| i) | Överföring av medel eller förpliktelser, såsom kapitaltillskott, bidrag, lån, lånegarantier, skattemässiga incitament, kvittning av driftsförluster, ersättning för ekonomiska ålägganden påförda av myndigheter, skuldavskrivning, konvertering av skulder till aktier eller skuldomläggning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

i)

Överföring av medel eller förpliktelser, såsom kapitaltillskott, bidrag, lån, lånegarantier, skattemässiga incitament, kvittning av driftsförluster, ersättning för ekonomiska ålägganden påförda av myndigheter, skuldavskrivning, konvertering av skulder till aktier eller skuldomläggning.

| i) | Överföring av medel eller förpliktelser, såsom kapitaltillskott, bidrag, lån, lånegarantier, skattemässiga incitament,
  skattebefrielser,
  kvittning av driftsförluster, ersättning för ekonomiska ålägganden påförda av myndigheter, skuldavskrivning, konvertering av skulder till aktier eller skuldomläggning. |
| --- | --- |

i)

Överföring av medel eller förpliktelser, såsom kapitaltillskott, bidrag, lån, lånegarantier, skattemässiga incitament,
  skattebefrielser,
  kvittning av driftsförluster, ersättning för ekonomiska ålägganden påförda av myndigheter, skuldavskrivning, konvertering av skulder till aktier eller skuldomläggning.

skattebefrielser,

Ändringsförslag 28

Ändringsförslag 28

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2 – led a – led ii

Artikel 2 – punkt 2 – led a – led ii

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| ii) | Avstående från intäkter som annars skulle ha mottagits. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

ii)

Avstående från intäkter som annars skulle ha mottagits.

| ii) | Avstående från intäkter som annars skulle ha mottagits, |
| --- | --- |

ii)

Avstående från intäkter som annars skulle ha mottagits,

Ändringsförslag 29

Ändringsförslag 29

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2 – led a – led iia (nytt)

Artikel 2 – punkt 2 – led a – led iia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | iia) | särskilda eller exklusiva rättigheter med inadekvat ersättning, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

iia)

iia)

särskilda eller exklusiva rättigheter med inadekvat ersättning, eller

särskilda eller exklusiva rättigheter med inadekvat ersättning, eller

Ändringsförslag 30

Ändringsförslag 30

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2 – led a – led iii

Artikel 2 – punkt 2 – led a – led iii

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| iii) | Tillhandahållande av varor eller tjänster eller inköp av varor och
  tjänster
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

iii)

Tillhandahållande av varor eller tjänster eller inköp av varor och
  tjänster
  .

tjänster

| iii) | Tillhandahållande av varor eller tjänster eller inköp av varor
  eller tjänster, såvida inte tillhandahållandet eller inköpet sker efter ett konkurrensutsatt, transparent, icke-diskriminerande
  och
  villkorslöst anbudsförfarande
  . |
| --- | --- |

iii)

Tillhandahållande av varor eller tjänster eller inköp av varor
  eller tjänster, såvida inte tillhandahållandet eller inköpet sker efter ett konkurrensutsatt, transparent, icke-diskriminerande
  och
  villkorslöst anbudsförfarande
  .

eller tjänster, såvida inte tillhandahållandet eller inköpet sker efter ett konkurrensutsatt, transparent, icke-diskriminerande

villkorslöst anbudsförfarande

Ändringsförslag 31

Ändringsförslag 31

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – inledningen

Artikel 3 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (1)   En snedvridning på den inre marknaden ska anses förekomma om en utländsk subvention kan förbättra det berörda företagets konkurrensläge på den inre marknaden och om den därigenom faktiskt eller potentiellt inverkar negativt på konkurrensen på den inre marknaden. Huruvida det förekommer en snedvridning på den inre marknaden ska avgöras på grundval av indikatorer som
  kan
  innefatta följande: | (1)   En snedvridning på den inre marknaden ska anses förekomma om en utländsk subvention kan förbättra det berörda företagets konkurrensläge på den inre marknaden och om den därigenom faktiskt eller potentiellt inverkar negativt på konkurrensen på den inre marknaden. Huruvida det förekommer en snedvridning på den inre marknaden ska avgöras på grundval av indikatorer som
  bland annat ska
  innefatta följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(1)   En snedvridning på den inre marknaden ska anses förekomma om en utländsk subvention kan förbättra det berörda företagets konkurrensläge på den inre marknaden och om den därigenom faktiskt eller potentiellt inverkar negativt på konkurrensen på den inre marknaden. Huruvida det förekommer en snedvridning på den inre marknaden ska avgöras på grundval av indikatorer som
  kan
  innefatta följande:

(1)   En snedvridning på den inre marknaden ska anses förekomma om en utländsk subvention kan förbättra det berörda företagets konkurrensläge på den inre marknaden och om den därigenom faktiskt eller potentiellt inverkar negativt på konkurrensen på den inre marknaden. Huruvida det förekommer en snedvridning på den inre marknaden ska avgöras på grundval av indikatorer som
  bland annat ska
  innefatta följande:

Ändringsförslag 32

Ändringsförslag 32

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – led c

Artikel 3 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (c) | Situationen för företaget och på de berörda marknaderna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(c)

Situationen för företaget och på de berörda marknaderna.

| (c) | Situationen för företaget
  , inklusive dess storlek,
  och på de berörda marknaderna
  , i synnerhet en bedömning av huruvida det berörda företaget är verksamt under ägarskap, kontroll, politisk övervakning eller vägledning av tredjelandets myndigheter
  . |
| --- | --- |

(c)

Situationen för företaget
  , inklusive dess storlek,
  och på de berörda marknaderna
  , i synnerhet en bedömning av huruvida det berörda företaget är verksamt under ägarskap, kontroll, politisk övervakning eller vägledning av tredjelandets myndigheter
  .

, inklusive dess storlek,

, i synnerhet en bedömning av huruvida det berörda företaget är verksamt under ägarskap, kontroll, politisk övervakning eller vägledning av tredjelandets myndigheter

Ändringsförslag 33

Ändringsförslag 33

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – led d

Artikel 3 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (d) | Omfattningen av det berörda företagets ekonomiska verksamhet på den inre marknaden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(d)

Omfattningen av det berörda företagets ekonomiska verksamhet på den inre marknaden.

| (d) | Omfattningen
  och utvecklingen
  av det berörda företagets ekonomiska verksamhet på den inre
  marknaden och på den inhemska
  marknaden. |
| --- | --- |

(d)

Omfattningen
  och utvecklingen
  av det berörda företagets ekonomiska verksamhet på den inre
  marknaden och på den inhemska
  marknaden.

och utvecklingen

marknaden och på den inhemska

Ändringsförslag 34

Ändringsförslag 34

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2

Artikel 3 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (2)   En utländsk subvention snedvrider sannolikt inte den inre marknaden om dess totala belopp understiger
  5
   miljoner EUR under en sammanhängande period på tre räkenskapsår. | (2)   En utländsk subvention snedvrider sannolikt inte den inre marknaden om dess totala belopp understiger
  4
   miljoner EUR under en sammanhängande period på tre räkenskapsår. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(2)   En utländsk subvention snedvrider sannolikt inte den inre marknaden om dess totala belopp understiger
  5
   miljoner EUR under en sammanhängande period på tre räkenskapsår.

(2)   En utländsk subvention snedvrider sannolikt inte den inre marknaden om dess totala belopp understiger
  4
   miljoner EUR under en sammanhängande period på tre räkenskapsår.

Ändringsförslag 35

Ändringsförslag 35

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2a (nytt)

Artikel 3 – punkt 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Kommissionen får ta i beaktande huruvida tredjelandet har infört ett system för granskning av subventioner, som kommissionen har konstaterat ger garantier, både rättsligt och i praktiken, för att skyddsnivån mot otillbörlig statlig inblandning i marknadskrafterna och illojal konkurrens åtminstone är likvärdig med skyddsnivån inom unionen, huruvida subventionen har godkänts enligt det systemet och huruvida detta godkännande förefaller relevant även för effekterna på den inre marknaden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(2a)
     
  Kommissionen får ta i beaktande huruvida tredjelandet har infört ett system för granskning av subventioner, som kommissionen har konstaterat ger garantier, både rättsligt och i praktiken, för att skyddsnivån mot otillbörlig statlig inblandning i marknadskrafterna och illojal konkurrens åtminstone är likvärdig med skyddsnivån inom unionen, huruvida subventionen har godkänts enligt det systemet och huruvida detta godkännande förefaller relevant även för effekterna på den inre marknaden.

Ändringsförslag 36

Ändringsförslag 36

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2b (ny)

Artikel 3 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  För att säkerställa effektivitet och transparens ska kommissionen offentliggöra riktlinjer för tillämpningen av denna artikel senast 24 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft, inklusive förklaringar och exempel på hur varje indikator ska tillämpas. Kommissionen ska i nära samarbete med medlemsstaterna regelbundet uppdatera dessa riktlinjer och hålla Europaparlamentet och rådet underrättade. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(2b)
     
  För att säkerställa effektivitet och transparens ska kommissionen offentliggöra riktlinjer för tillämpningen av denna artikel senast 24 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft, inklusive förklaringar och exempel på hur varje indikator ska tillämpas. Kommissionen ska i nära samarbete med medlemsstaterna regelbundet uppdatera dessa riktlinjer och hålla Europaparlamentet och rådet underrättade.

Ändringsförslag 37

Ändringsförslag 37

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – stycke 1 – led 2a (nytt)

Artikel 4 – stycke 1 – led 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (2a) | En exportfinansieringssubvention som beviljas av ett tredjeland som inte har undertecknat OECD:s överenskommelse om statsstödda exportkrediter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(2a)

(2a)

En exportfinansieringssubvention som beviljas av ett tredjeland som inte har undertecknat OECD:s överenskommelse om statsstödda exportkrediter.

Ändringsförslag 38

Ändringsförslag 38

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – stycke 1 – led 2b (nytt)

Artikel 4 – stycke 1 – led 2b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (2b) | En utländsk subvention till ett företag som är verksamt inom en sektor som kännetecknas av strukturell överkapacitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(2b)

(2b)

En utländsk subvention till ett företag som är verksamt inom en sektor som kännetecknas av strukturell överkapacitet.

Ändringsförslag 39

Ändringsförslag 39

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1

Artikel 5 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (1)   Om det är motiverat
  ska
  kommissionen väga de negativa effekterna av en utländsk subvention i form av snedvridningar på den inre marknaden mot positiva effekter på utvecklingen av den berörda ekonomiska verksamheten. | (1)   Om det är motiverat
  får
  kommissionen väga de negativa effekterna av en utländsk subvention i form av snedvridningar på den inre marknaden mot positiva effekter på utvecklingen av den berörda ekonomiska verksamheten
  på den inre marknaden
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(1)   Om det är motiverat
  ska
  kommissionen väga de negativa effekterna av en utländsk subvention i form av snedvridningar på den inre marknaden mot positiva effekter på utvecklingen av den berörda ekonomiska verksamheten.

(1)   Om det är motiverat
  får
  kommissionen väga de negativa effekterna av en utländsk subvention i form av snedvridningar på den inre marknaden mot positiva effekter på utvecklingen av den berörda ekonomiska verksamheten
  på den inre marknaden
  .

Ändringsförslag 40

Ändringsförslag 40

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2a (ny)

Artikel 5 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Senast 24 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft ska kommissionen offentliggöra riktlinjer för tillämpningen av denna artikel, inbegripet de kriterier som används vid avvägningen. Kommissionen ska i nära samarbete med medlemsstaterna regelbundet uppdatera dessa riktlinjer och hålla Europaparlamentet och rådet underrättade. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(2a)
     
  Senast 24 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft ska kommissionen offentliggöra riktlinjer för tillämpningen av denna artikel, inbegripet de kriterier som används vid avvägningen. Kommissionen ska i nära samarbete med medlemsstaterna regelbundet uppdatera dessa riktlinjer och hålla Europaparlamentet och rådet underrättade.

Ändringsförslag 41

Ändringsförslag 41

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1

Artikel 6 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (1)   
  För
  att avhjälpa den snedvridning på den inre marknaden som faktiskt eller potentiellt orsakas av en utländsk subvention
  får kommissionen ålägga gottgörande åtgärder.
  Det berörda företaget
  kan också erbjuda åtaganden
  . | (1)   
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 ska kommissionen ålägga gottgörande åtgärder för
  att avhjälpa den snedvridning på den inre marknaden som faktiskt eller potentiellt orsakas av en utländsk subvention
  , såvida den inte har godtagit åtaganden som gjorts av
  det berörda företaget
  i enlighet med punkt 1a
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(1)   
  För
  att avhjälpa den snedvridning på den inre marknaden som faktiskt eller potentiellt orsakas av en utländsk subvention
  får kommissionen ålägga gottgörande åtgärder.
  Det berörda företaget
  kan också erbjuda åtaganden
  .

(1)   
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 ska kommissionen ålägga gottgörande åtgärder för
  att avhjälpa den snedvridning på den inre marknaden som faktiskt eller potentiellt orsakas av en utländsk subvention
  , såvida den inte har godtagit åtaganden som gjorts av
  det berörda företaget
  i enlighet med punkt 1a
  .

Ändringsförslag 42

Ändringsförslag 42

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1a (ny)

Artikel 6 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Kommissionen får godta åtaganden som gjorts av det berörda företaget, om sådana åtaganden till fullo och effektivt avhjälper snedvridningen på den inre marknaden. Genom att godta sådana åtaganden ska kommissionen göra dem bindande för företaget i ett beslut med åtaganden i enlighet med artikel 9.3. Kommissionen ska övervaka att företaget fullgör de överenskomna åtagandena. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(1a)
     
  Kommissionen får godta åtaganden som gjorts av det berörda företaget, om sådana åtaganden till fullo och effektivt avhjälper snedvridningen på den inre marknaden. Genom att godta sådana åtaganden ska kommissionen göra dem bindande för företaget i ett beslut med åtaganden i enlighet med artikel 9.3. Kommissionen ska övervaka att företaget fullgör de överenskomna åtagandena.

Ändringsförslag 43

Ändringsförslag 43

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2

Artikel 6 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (2)   Åtaganden eller gottgörande åtgärder ska till fullo och på ett ändamålsenligt sätt avhjälpa den snedvridning på den inre marknaden som orsakas av den utländska subventionen. | (2)   Åtaganden eller gottgörande åtgärder ska till fullo och på ett ändamålsenligt sätt avhjälpa den
  faktiska eller potentiella
  snedvridning på den inre marknaden som orsakas av den utländska subventionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(2)   Åtaganden eller gottgörande åtgärder ska till fullo och på ett ändamålsenligt sätt avhjälpa den snedvridning på den inre marknaden som orsakas av den utländska subventionen.

(2)   Åtaganden eller gottgörande åtgärder ska till fullo och på ett ändamålsenligt sätt avhjälpa den
  faktiska eller potentiella
  snedvridning på den inre marknaden som orsakas av den utländska subventionen.

Ändringsförslag 44

Ändringsförslag 44

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3 – inledningen

Artikel 6 – punkt 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (3)   Åtaganden eller gottgörande åtgärder kan bestå av följande: | (3)   Åtaganden eller gottgörande åtgärder kan
  bland annat
  bestå av följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(3)   Åtaganden eller gottgörande åtgärder kan bestå av följande:

(3)   Åtaganden eller gottgörande åtgärder kan
  bland annat
  bestå av följande:

Ändringsförslag 45

Ändringsförslag 45

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3 – led a

Artikel 6 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | Att på rättvisa och icke-diskriminerande villkor erbjuda tillträde till infrastruktur som förvärvats med hjälp av eller fått stöd genom snedvridande utländska subventioner, såvida inte ett sådant rättvist och icke-diskriminerande tillträde redan föreskrivs i gällande unionslagstiftning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(a)

Att på rättvisa och icke-diskriminerande villkor erbjuda tillträde till infrastruktur som förvärvats med hjälp av eller fått stöd genom snedvridande utländska subventioner, såvida inte ett sådant rättvist och icke-diskriminerande tillträde redan föreskrivs i gällande unionslagstiftning.

| (a) | Att på rättvisa och icke-diskriminerande villkor erbjuda tillträde till infrastruktur
  eller en facilitet
  som förvärvats med hjälp av eller fått stöd genom snedvridande utländska subventioner, såvida inte ett sådant rättvist och icke-diskriminerande tillträde redan föreskrivs i gällande unionslagstiftning. |
| --- | --- |

(a)

Att på rättvisa och icke-diskriminerande villkor erbjuda tillträde till infrastruktur
  eller en facilitet
  som förvärvats med hjälp av eller fått stöd genom snedvridande utländska subventioner, såvida inte ett sådant rättvist och icke-diskriminerande tillträde redan föreskrivs i gällande unionslagstiftning.

eller en facilitet

Ändringsförslag 46

Ändringsförslag 46

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3 – led b

Artikel 6 – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | Att minska kapacitet eller marknadsnärvaro. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(b)

Att minska kapacitet eller marknadsnärvaro.

| (b) | Att minska kapacitet eller marknadsnärvaro
  , inbegripet genom en tillfällig begränsning av kommersiell verksamhet på den inre marknaden
  . |
| --- | --- |

(b)

Att minska kapacitet eller marknadsnärvaro
  , inbegripet genom en tillfällig begränsning av kommersiell verksamhet på den inre marknaden
  .

, inbegripet genom en tillfällig begränsning av kommersiell verksamhet på den inre marknaden

Ändringsförslag 47

Ändringsförslag 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3 – led ha (nytt)

Artikel 6 – punkt 3 – led ha (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (ha) | Att begära att de berörda företagen underrättar kommissionen om varje deltagande i framtida förfaranden för offentlig upphandling i unionen under en lämplig tidsperiod om det uppskattade värdet av det offentliga kontraktet ligger under de tröskelvärden som anges i artikel 27. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(ha)

(ha)

Att begära att de berörda företagen underrättar kommissionen om varje deltagande i framtida förfaranden för offentlig upphandling i unionen under en lämplig tidsperiod om det uppskattade värdet av det offentliga kontraktet ligger under de tröskelvärden som anges i artikel 27.

Att begära att de berörda företagen underrättar kommissionen om varje deltagande i framtida förfaranden för offentlig upphandling i unionen under en lämplig tidsperiod om det uppskattade värdet av det offentliga kontraktet ligger under de tröskelvärden som anges i artikel 27.

Ändringsförslag 48

Ändringsförslag 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3 – led hb (nytt)

Artikel 6 – punkt 3 – led hb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (hb) | Att begära att de berörda företagen anpassar sin ledningsstruktur. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(hb)

(hb)

Att begära att de berörda företagen anpassar sin ledningsstruktur.

Att begära att de berörda företagen anpassar sin ledningsstruktur.

Ändringsförslag 49

Ändringsförslag 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 4

Artikel 6 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (4)   Kommissionen
  får
  införa krav på rapportering och öppenhet. | (4)   Kommissionen
  ska
  införa krav på rapportering och öppenhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(4)   Kommissionen
  får
  införa krav på rapportering och öppenhet.

(4)   Kommissionen
  ska
  införa krav på rapportering och öppenhet.

Ändringsförslag 50

Ändringsförslag 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 5

Artikel 6 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (5)
     
  Om ett företag erbjuder åtaganden som till fullo och på ett ändamålsenligt sätt avhjälper snedvridningen på den inre marknaden, får kommissionen godta dem och göra dem bindande för företaget genom ett beslut med åtaganden i enlighet med artikel 9.3. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(5)
     
  Om ett företag erbjuder åtaganden som till fullo och på ett ändamålsenligt sätt avhjälper snedvridningen på den inre marknaden, får kommissionen godta dem och göra dem bindande för företaget genom ett beslut med åtaganden i enlighet med artikel 9.3.

utgår

utgår

Ändringsförslag 51

Ändringsförslag 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 6

Artikel 6 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (6)   Om det berörda företaget föreslår att återbetala den utländska subventionen, jämte lämplig ränta, ska kommissionen godta återbetalningen som ett åtagande
  om
  den kan förvissa sig om att återbetalningen är transparent och sker i praktiken, samtidigt som den beaktar risken för kringgående. | (6)   Om det berörda företaget föreslår att återbetala den utländska subventionen, jämte lämplig ränta, ska kommissionen godta återbetalningen som ett åtagande
  endast under förutsättning att
  den kan förvissa sig om att återbetalningen är transparent
  och på ett effektivt och adekvat sätt åtgärdar de snedvridande effekterna,
  och sker i praktiken, samtidigt som den beaktar risken för kringgående. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(6)   Om det berörda företaget föreslår att återbetala den utländska subventionen, jämte lämplig ränta, ska kommissionen godta återbetalningen som ett åtagande
  om
  den kan förvissa sig om att återbetalningen är transparent och sker i praktiken, samtidigt som den beaktar risken för kringgående.

(6)   Om det berörda företaget föreslår att återbetala den utländska subventionen, jämte lämplig ränta, ska kommissionen godta återbetalningen som ett åtagande
  endast under förutsättning att
  den kan förvissa sig om att återbetalningen är transparent
  och på ett effektivt och adekvat sätt åtgärdar de snedvridande effekterna,
  och sker i praktiken, samtidigt som den beaktar risken för kringgående.

Ändringsförslag 52

Ändringsförslag 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1

Artikel 7 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionen får på eget initiativ granska information från vilken källa som helst om påstått snedvridande utländska subventioner. | Kommissionen får på eget initiativ granska information från vilken källa som helst
  , inbegripet från medlemsstater och företag eller EU-omfattande arbetsmarknadsparter,
  om påstått snedvridande utländska subventioner. |
| | Kommissionen ska inrätta en kontaktpunkt genom vilken denna information kan rapporteras konfidentiellt. |
| | Kommissionen ska underrätta den offentliga myndigheten om eventuella uppföljningar. |
| | Behöriga myndigheter ska samla in och utbyta uppgifter med kommissionen. |
| | Kommissionen ska offentliggöra riktlinjer för de kriterier som ska tillämpas för att på eget initiativ inleda en översyn senast 24 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Kommissionen får på eget initiativ granska information från vilken källa som helst om påstått snedvridande utländska subventioner.

Kommissionen får på eget initiativ granska information från vilken källa som helst
  , inbegripet från medlemsstater och företag eller EU-omfattande arbetsmarknadsparter,
  om påstått snedvridande utländska subventioner.

, inbegripet från medlemsstater och företag eller EU-omfattande arbetsmarknadsparter,

Kommissionen ska inrätta en kontaktpunkt genom vilken denna information kan rapporteras konfidentiellt.

Kommissionen ska inrätta en kontaktpunkt genom vilken denna information kan rapporteras konfidentiellt.

Kommissionen ska underrätta den offentliga myndigheten om eventuella uppföljningar.

Kommissionen ska underrätta den offentliga myndigheten om eventuella uppföljningar.

Behöriga myndigheter ska samla in och utbyta uppgifter med kommissionen.

Behöriga myndigheter ska samla in och utbyta uppgifter med kommissionen.

Kommissionen ska offentliggöra riktlinjer för de kriterier som ska tillämpas för att på eget initiativ inleda en översyn senast 24 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

Kommissionen ska offentliggöra riktlinjer för de kriterier som ska tillämpas för att på eget initiativ inleda en översyn senast 24 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

Ändringsförslag 53

Ändringsförslag 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2 – led b

Artikel 8 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | informera det berörda företaget, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(b)

informera det berörda företaget, och

| (b) | informera det berörda företaget
  och i tillämpliga fall även medlemsstaterna
  , och |
| --- | --- |

(b)

informera det berörda företaget
  och i tillämpliga fall även medlemsstaterna
  , och

och i tillämpliga fall även medlemsstaterna

Ändringsförslag 54

Ändringsförslag 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 3

Artikel 8 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (3)   Om kommissionen efter en preliminär bedömning drar slutsatsen att det inte finns tillräckliga skäl för att inleda en fördjupad utredning, antingen på grund av att det inte förekommer någon utländsk subvention eller på grund av att det inte finns några indikationer på en faktisk eller potentiell snedvridning på den inre marknaden, ska den avsluta den preliminära granskningen och informera det berörda företaget. | (3)   Om kommissionen efter en preliminär bedömning drar slutsatsen att det inte finns tillräckliga skäl för att inleda en fördjupad utredning, antingen på grund av att det inte förekommer någon utländsk subvention eller på grund av att det inte finns några indikationer på en faktisk eller potentiell snedvridning på den inre marknaden, ska den avsluta den preliminära granskningen och informera det berörda företaget
  och de berörda medlemsstaterna samt Europaparlamentet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(3)   Om kommissionen efter en preliminär bedömning drar slutsatsen att det inte finns tillräckliga skäl för att inleda en fördjupad utredning, antingen på grund av att det inte förekommer någon utländsk subvention eller på grund av att det inte finns några indikationer på en faktisk eller potentiell snedvridning på den inre marknaden, ska den avsluta den preliminära granskningen och informera det berörda företaget.

(3)   Om kommissionen efter en preliminär bedömning drar slutsatsen att det inte finns tillräckliga skäl för att inleda en fördjupad utredning, antingen på grund av att det inte förekommer någon utländsk subvention eller på grund av att det inte finns några indikationer på en faktisk eller potentiell snedvridning på den inre marknaden, ska den avsluta den preliminära granskningen och informera det berörda företaget
  och de berörda medlemsstaterna samt Europaparlamentet
  .

Ändringsförslag 55

Ändringsförslag 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2

Artikel 9 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (2)   Om kommissionen konstaterar att en utländsk subvention snedvrider den inre marknaden i enlighet med artiklarna 3–5
  får
  den ålägga gottgörande åtgärder (beslut om åläggande av gottgörande åtgärder). | (2)   Om kommissionen konstaterar att en utländsk subvention snedvrider den inre marknaden i enlighet med artiklarna 3
  och 4, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel
  5
  , ska
  den ålägga gottgörande åtgärder (beslut om åläggande av gottgörande åtgärder)
  , såvida den inte godtar åtaganden enligt punkt 3
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(2)   Om kommissionen konstaterar att en utländsk subvention snedvrider den inre marknaden i enlighet med artiklarna 3–5
  får
  den ålägga gottgörande åtgärder (beslut om åläggande av gottgörande åtgärder).

(2)   Om kommissionen konstaterar att en utländsk subvention snedvrider den inre marknaden i enlighet med artiklarna 3
  och 4, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel
  5
  , ska
  den ålägga gottgörande åtgärder (beslut om åläggande av gottgörande åtgärder)
  , såvida den inte godtar åtaganden enligt punkt 3
  .

Ändringsförslag 56

Ändringsförslag 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – inledningen

Artikel 10 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionen får anta interimistiska åtgärder om | Kommissionen får anta interimistiska åtgärder
  , även under den preliminära granskningsperioden,
  om |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Kommissionen får anta interimistiska åtgärder om

Kommissionen får anta interimistiska åtgärder
  , även under den preliminära granskningsperioden,
  om

, även under den preliminära granskningsperioden,

Ändringsförslag 57

Ändringsförslag 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1a (nytt)

Artikel 10 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Interimistiska åtgärder ska vara tidsbegränsade men ska kunna förlängas om det fortfarande finns tecken på snedvridande effekter eller en allvarlig risk för väsentlig och irreparabel skada på konkurrensen på den inre marknaden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Interimistiska åtgärder ska vara tidsbegränsade men ska kunna förlängas om det fortfarande finns tecken på snedvridande effekter eller en allvarlig risk för väsentlig och irreparabel skada på konkurrensen på den inre marknaden.

Interimistiska åtgärder ska vara tidsbegränsade men ska kunna förlängas om det fortfarande finns tecken på snedvridande effekter eller en allvarlig risk för väsentlig och irreparabel skada på konkurrensen på den inre marknaden.

Ändringsförslag 58

Ändringsförslag 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1

Artikel 12 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (1)   
  Kommissionen får
  utföra nödvändiga inspektioner hos företag. | (1)   
  För att kunna fullgöra de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning ska kommissionen vid behov
  utföra nödvändiga inspektioner hos företag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(1)   
  Kommissionen får
  utföra nödvändiga inspektioner hos företag.

(1)   
  För att kunna fullgöra de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning ska kommissionen vid behov
  utföra nödvändiga inspektioner hos företag.

Ändringsförslag 59

Ändringsförslag 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2 – led a

Artikel 12 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | beträda vilka lokaler och
  vilken mark
  som helst som används av det berörda företaget, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(a)

beträda vilka lokaler och
  vilken mark
  som helst som används av det berörda företaget,

vilken mark

| (a) | beträda vilka lokaler
  , marker
  och
  transportsätt
  som helst som används av det berörda företaget, |
| --- | --- |

(a)

beträda vilka lokaler
  , marker
  och
  transportsätt
  som helst som används av det berörda företaget,

, marker

transportsätt

Ändringsförslag 60

Ändringsförslag 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13

Artikel 13

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att fullgöra sina skyldigheter enligt denna förordning får kommissionen utföra inspektioner på ett tredjelands territorium, förutsatt att
  det berörda företaget har gett sitt samtycke och
  tredjelandets myndigheter har underrättats officiellt och gått med på inspektionen. Artikel 12.1, 12.2 och 12.3 a och b ska tillämpas på motsvarande sätt. | För att fullgöra sina skyldigheter enligt denna förordning får kommissionen utföra inspektioner på ett tredjelands territorium, förutsatt att tredjelandets myndigheter har underrättats officiellt och gått med på inspektionen. Artikel 12.1, 12.2 och 12.3 a och b ska tillämpas på motsvarande sätt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

För att fullgöra sina skyldigheter enligt denna förordning får kommissionen utföra inspektioner på ett tredjelands territorium, förutsatt att
  det berörda företaget har gett sitt samtycke och
  tredjelandets myndigheter har underrättats officiellt och gått med på inspektionen. Artikel 12.1, 12.2 och 12.3 a och b ska tillämpas på motsvarande sätt.

det berörda företaget har gett sitt samtycke och

För att fullgöra sina skyldigheter enligt denna förordning får kommissionen utföra inspektioner på ett tredjelands territorium, förutsatt att tredjelandets myndigheter har underrättats officiellt och gått med på inspektionen. Artikel 12.1, 12.2 och 12.3 a och b ska tillämpas på motsvarande sätt.

Ändringsförslag 61

Ändringsförslag 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 1 – inledningen

Artikel 15 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (1)   Kommissionen
  får
  genom ett beslut ålägga böter och viten om ett berört företag eller en företagssammanslutning uppsåtligen eller av oaktsamhet | 1.
     Kommissionen
  ska
  genom ett beslut ålägga böter och viten om ett berört företag eller en
  berörd
  företagssammanslutning uppsåtligen eller av oaktsamhet |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(1)   Kommissionen
  får
  genom ett beslut ålägga böter och viten om ett berört företag eller en företagssammanslutning uppsåtligen eller av oaktsamhet

1.
     Kommissionen
  ska
  genom ett beslut ålägga böter och viten om ett berört företag eller en
  berörd
  företagssammanslutning uppsåtligen eller av oaktsamhet

Ändringsförslag 62

Ändringsförslag 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 5 – inledningen

Artikel 15 – punkt 5 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (5)   Om ett berört företag inte efterlever ett beslut med åtaganden enligt artikel 9.3, ett beslut om interimistiska åtgärder enligt artikel 10 eller ett beslut om åläggande av gottgörande åtgärder enligt artikel 9.2, får kommissionen genom ett beslut ålägga | 5.   Om ett berört företag
  eller berörd företagssammanslutning
  inte efterlever ett beslut med åtaganden enligt artikel 9.3, ett beslut om interimistiska åtgärder enligt artikel 10 eller ett beslut om åläggande av gottgörande åtgärder enligt artikel 9.2, får kommissionen genom ett beslut ålägga |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(5)   Om ett berört företag inte efterlever ett beslut med åtaganden enligt artikel 9.3, ett beslut om interimistiska åtgärder enligt artikel 10 eller ett beslut om åläggande av gottgörande åtgärder enligt artikel 9.2, får kommissionen genom ett beslut ålägga

5.   Om ett berört företag
  eller berörd företagssammanslutning
  inte efterlever ett beslut med åtaganden enligt artikel 9.3, ett beslut om interimistiska åtgärder enligt artikel 10 eller ett beslut om åläggande av gottgörande åtgärder enligt artikel 9.2, får kommissionen genom ett beslut ålägga

Ändringsförslag 63

Ändringsförslag 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 3 – led a

Artikel 18 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | det förvärvade företaget eller minst ett av de samgående företagen är etablerat i unionen och har en sammanlagd omsättning i unionen på minst
  500
   miljoner EUR, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(a)

det förvärvade företaget eller minst ett av de samgående företagen är etablerat i unionen och har en sammanlagd omsättning i unionen på minst
  500
   miljoner EUR, och

500

| (a) | det förvärvade företaget eller minst ett av de samgående företagen är etablerat i unionen och har en sammanlagd omsättning i unionen på minst
  400
   miljoner EUR, och |
| --- | --- |

(a)

det förvärvade företaget eller minst ett av de samgående företagen är etablerat i unionen och har en sammanlagd omsättning i unionen på minst
  400
   miljoner EUR, och

400

Ändringsförslag 64

Ändringsförslag 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 3 – led b

Artikel 18 – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | de
  berörda företagen under de tre kalenderår som föregår anmälan
  mottagit
  ett sammanlagt ekonomiskt bidrag från tredjeländer på mer än 50 miljoner EUR. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(b)

de
  berörda företagen under de tre kalenderår som föregår anmälan
  mottagit
  ett sammanlagt ekonomiskt bidrag från tredjeländer på mer än 50 miljoner EUR.

de

mottagit

| (b) | alla de
  berörda företagen under de tre kalenderår som föregår anmälan
  har beviljats
  ett sammanlagt ekonomiskt bidrag från tredjeländer på mer än 50 miljoner EUR. |
| --- | --- |

(b)

alla de
  berörda företagen under de tre kalenderår som föregår anmälan
  har beviljats
  ett sammanlagt ekonomiskt bidrag från tredjeländer på mer än 50 miljoner EUR.

alla de

har beviljats

Ändringsförslag 65

Ändringsförslag 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 4 – led a

Artikel 18 – punkt 4 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | det gemensamma företaget
  eller ett av dess moderföretag
  är etablerat i unionen och har en sammanlagd omsättning i unionen på minst
  500
   miljoner EUR,
  och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(a)

det gemensamma företaget
  eller ett av dess moderföretag
  är etablerat i unionen och har en sammanlagd omsättning i unionen på minst
  500
   miljoner EUR,
  och

eller ett av dess moderföretag

500

och

| (a) | det gemensamma företaget är etablerat i unionen och har en sammanlagd omsättning i unionen på minst
  400
   miljoner EUR, |
| --- | --- |

(a)

det gemensamma företaget är etablerat i unionen och har en sammanlagd omsättning i unionen på minst
  400
   miljoner EUR,

400

Ändringsförslag 66

Ändringsförslag 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 4 – led b

Artikel 18 – punkt 4 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | det gemensamma företaget och dess moderföretag under de tre kalenderår som föregår anmälan
  mottagit
  ett sammanlagt ekonomiskt bidrag från tredjeländer på mer än 50 miljoner EUR. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(b)

det gemensamma företaget och dess moderföretag under de tre kalenderår som föregår anmälan
  mottagit
  ett sammanlagt ekonomiskt bidrag från tredjeländer på mer än 50 miljoner EUR.

mottagit

| (b) | det gemensamma företaget och dess moderföretag under de tre kalenderår som föregår anmälan
  har beviljats
  ett sammanlagt ekonomiskt bidrag från tredjeländer på mer än 50 miljoner EUR. |
| --- | --- |

(b)

det gemensamma företaget och dess moderföretag under de tre kalenderår som föregår anmälan
  har beviljats
  ett sammanlagt ekonomiskt bidrag från tredjeländer på mer än 50 miljoner EUR.

har beviljats

Ändringsförslag 67

Ändringsförslag 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 4

Artikel 19 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (4)   Om de berörda företagen inte fullgör sin anmälningsskyldighet
  får
  kommissionen granska en anmälningspliktig koncentration i enlighet med denna förordning genom att begära att koncentrationen anmäls. I så fall ska kommissionen inte vara bunden av de tidsfrister som avses i artikel 23.1 och 23.4. | (4)   Om de berörda företagen inte fullgör sin anmälningsskyldighet
  ska
  kommissionen granska en anmälningspliktig koncentration i enlighet med denna förordning genom att begära att koncentrationen anmäls. I så fall ska kommissionen inte vara bunden av de tidsfrister som avses i artikel 23.1 och 23.4. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(4)   Om de berörda företagen inte fullgör sin anmälningsskyldighet
  får
  kommissionen granska en anmälningspliktig koncentration i enlighet med denna förordning genom att begära att koncentrationen anmäls. I så fall ska kommissionen inte vara bunden av de tidsfrister som avses i artikel 23.1 och 23.4.

(4)   Om de berörda företagen inte fullgör sin anmälningsskyldighet
  ska
  kommissionen granska en anmälningspliktig koncentration i enlighet med denna förordning genom att begära att koncentrationen anmäls. I så fall ska kommissionen inte vara bunden av de tidsfrister som avses i artikel 23.1 och 23.4.

Ändringsförslag 68

Ändringsförslag 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 5

Artikel 19 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (5)   Kommissionen får begära en förhandsanmälan av en koncentration som inte är anmälningspliktig i den mening som avses i artikel 18 när som helst innan koncentrationen genomförs, om kommissionen misstänker att de berörda företagen kan ha
  gynnats av
  utländska subventioner under de tre år som föregått koncentrationen. Vid tillämpning av denna förordning ska en sådan koncentration anses vara en anmälningspliktig koncentration. | (5)   Kommissionen får begära en förhandsanmälan av en koncentration som inte är anmälningspliktig i den mening som avses i artikel 18 när som helst innan koncentrationen genomförs, om kommissionen misstänker att de berörda företagen kan ha
  beviljats
  utländska subventioner under de tre år som föregått koncentrationen. Vid tillämpning av denna förordning ska en sådan koncentration anses vara en anmälningspliktig koncentration. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(5)   Kommissionen får begära en förhandsanmälan av en koncentration som inte är anmälningspliktig i den mening som avses i artikel 18 när som helst innan koncentrationen genomförs, om kommissionen misstänker att de berörda företagen kan ha
  gynnats av
  utländska subventioner under de tre år som föregått koncentrationen. Vid tillämpning av denna förordning ska en sådan koncentration anses vara en anmälningspliktig koncentration.

(5)   Kommissionen får begära en förhandsanmälan av en koncentration som inte är anmälningspliktig i den mening som avses i artikel 18 när som helst innan koncentrationen genomförs, om kommissionen misstänker att de berörda företagen kan ha
  beviljats
  utländska subventioner under de tre år som föregått koncentrationen. Vid tillämpning av denna förordning ska en sådan koncentration anses vara en anmälningspliktig koncentration.

Ändringsförslag 69

Ändringsförslag 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 2

Artikel 27 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (2)   Vid tillämpning av artikel 28 ska ett anmälningspliktigt utländskt ekonomiskt bidrag i ett förfarande för offentlig upphandling i EU anses förekomma om det uppskattade värdet av den offentliga upphandlingen är minst
  250
   miljoner EUR. | (2)   Vid tillämpning av artikel 28
  i denna förordning
  ska ett anmälningspliktigt utländskt ekonomiskt bidrag i ett förfarande för offentlig upphandling i EU anses förekomma om det uppskattade
  totala
  värdet av den offentliga upphandlingen
  , beräknat i enlighet med bestämmelserna i artikel 5 i direktiv 2014/24/EU och artikel 16 i direktiv 2014/25/EU,
  är minst
  200
   miljoner EUR. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(2)   Vid tillämpning av artikel 28 ska ett anmälningspliktigt utländskt ekonomiskt bidrag i ett förfarande för offentlig upphandling i EU anses förekomma om det uppskattade värdet av den offentliga upphandlingen är minst
  250
   miljoner EUR.

(2)   Vid tillämpning av artikel 28
  i denna förordning
  ska ett anmälningspliktigt utländskt ekonomiskt bidrag i ett förfarande för offentlig upphandling i EU anses förekomma om det uppskattade
  totala
  värdet av den offentliga upphandlingen
  , beräknat i enlighet med bestämmelserna i artikel 5 i direktiv 2014/24/EU och artikel 16 i direktiv 2014/25/EU,
  är minst
  200
   miljoner EUR.

Ändringsförslag 70

Ändringsförslag 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 2

Artikel 28 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (2)   Skyldigheten att anmäla utländska ekonomiska bidrag enligt denna punkt ska även gälla ekonomiska aktörer, grupper av ekonomiska aktörer som avses i artikel 26.2 i direktiv 2014/23/EU, artikel 19.2 i direktiv 2014/24/EU och artikel 37.2 i direktiv 2014/25/EU, huvudunderleverantörer och huvudleverantörer. En underleverantör eller leverantör ska betraktas som huvudunderleverantör eller huvudleverantör om
  dess deltagande säkerställer väsentliga delar av fullgörandet av kontraktet och under alla omständigheter när
  den ekonomiska andelen av dess bidrag överstiger
  30
   % av det uppskattade kontraktsvärdet. | (2)   Skyldigheten att anmäla utländska ekonomiska bidrag enligt denna punkt ska även gälla ekonomiska aktörer, grupper av ekonomiska aktörer som avses i artikel 26.2 i direktiv 2014/23/EU, artikel 19.2 i direktiv 2014/24/EU och artikel 37.2 i direktiv 2014/25/EU, huvudunderleverantörer och huvudleverantörer. En underleverantör eller leverantör ska betraktas som huvudunderleverantör eller huvudleverantör om den ekonomiska andelen av dess bidrag överstiger
  20
   % av det uppskattade kontraktsvärdet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(2)   Skyldigheten att anmäla utländska ekonomiska bidrag enligt denna punkt ska även gälla ekonomiska aktörer, grupper av ekonomiska aktörer som avses i artikel 26.2 i direktiv 2014/23/EU, artikel 19.2 i direktiv 2014/24/EU och artikel 37.2 i direktiv 2014/25/EU, huvudunderleverantörer och huvudleverantörer. En underleverantör eller leverantör ska betraktas som huvudunderleverantör eller huvudleverantör om
  dess deltagande säkerställer väsentliga delar av fullgörandet av kontraktet och under alla omständigheter när
  den ekonomiska andelen av dess bidrag överstiger
  30
   % av det uppskattade kontraktsvärdet.

(2)   Skyldigheten att anmäla utländska ekonomiska bidrag enligt denna punkt ska även gälla ekonomiska aktörer, grupper av ekonomiska aktörer som avses i artikel 26.2 i direktiv 2014/23/EU, artikel 19.2 i direktiv 2014/24/EU och artikel 37.2 i direktiv 2014/25/EU, huvudunderleverantörer och huvudleverantörer. En underleverantör eller leverantör ska betraktas som huvudunderleverantör eller huvudleverantör om den ekonomiska andelen av dess bidrag överstiger
  20
   % av det uppskattade kontraktsvärdet.

Ändringsförslag 71

Ändringsförslag 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 3

Artikel 28 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (3)   För grupper av ekonomiska aktörer, huvudunderleverantörer och huvudleverantörer ska den ledande ekonomiska aktören säkerställa anmälan. | (3)   För grupper av ekonomiska aktörer, huvudunderleverantörer och huvudleverantörer ska den ledande ekonomiska aktören säkerställa anmälan.
  Den ledande ekonomiska aktören ska inte vara ansvarig för information som lämnats av deras huvudunderleverantörer eller huvudleverantörer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(3)   För grupper av ekonomiska aktörer, huvudunderleverantörer och huvudleverantörer ska den ledande ekonomiska aktören säkerställa anmälan.

(3)   För grupper av ekonomiska aktörer, huvudunderleverantörer och huvudleverantörer ska den ledande ekonomiska aktören säkerställa anmälan.
  Den ledande ekonomiska aktören ska inte vara ansvarig för information som lämnats av deras huvudunderleverantörer eller huvudleverantörer.

Ändringsförslag 72

Ändringsförslag 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 6

Artikel 28 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (6)   Om kommissionen misstänker att ett företag kan ha
  gynnats av
  utländska subventioner under de tre år som föregått inlämningen av ett anbud eller en anbudsansökan i ett förfarande för offentlig upphandling, får den när som helst före tilldelningen av kontraktet begära att företaget anmäler de utländska ekonomiska bidrag som det mottagit i samband med ett förfarande för offentlig upphandling och som inte är anmälningspliktiga enligt artikel 27.2 eller som omfattas av punkt 5 i den här artikeln. När kommissionen har begärt att ett sådant ekonomiskt bidrag ska anmälas anses det vara ett anmälningspliktigt utländskt ekonomiskt bidrag i ett förfarande för offentlig upphandling. | (6)   Om kommissionen misstänker att ett företag kan ha
  beviljats
  utländska subventioner under de tre år som föregått inlämningen av ett anbud eller en anbudsansökan i ett förfarande för offentlig upphandling, får den när som helst före tilldelningen av kontraktet begära att företaget anmäler de utländska ekonomiska bidrag som det mottagit i samband med ett förfarande för offentlig upphandling och som inte är anmälningspliktiga enligt artikel 27.2 eller som omfattas av punkt 5 i den här artikeln. När kommissionen har begärt att ett sådant ekonomiskt bidrag ska anmälas anses det vara ett anmälningspliktigt utländskt ekonomiskt bidrag i ett förfarande för offentlig upphandling. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(6)   Om kommissionen misstänker att ett företag kan ha
  gynnats av
  utländska subventioner under de tre år som föregått inlämningen av ett anbud eller en anbudsansökan i ett förfarande för offentlig upphandling, får den när som helst före tilldelningen av kontraktet begära att företaget anmäler de utländska ekonomiska bidrag som det mottagit i samband med ett förfarande för offentlig upphandling och som inte är anmälningspliktiga enligt artikel 27.2 eller som omfattas av punkt 5 i den här artikeln. När kommissionen har begärt att ett sådant ekonomiskt bidrag ska anmälas anses det vara ett anmälningspliktigt utländskt ekonomiskt bidrag i ett förfarande för offentlig upphandling.

(6)   Om kommissionen misstänker att ett företag kan ha
  beviljats
  utländska subventioner under de tre år som föregått inlämningen av ett anbud eller en anbudsansökan i ett förfarande för offentlig upphandling, får den när som helst före tilldelningen av kontraktet begära att företaget anmäler de utländska ekonomiska bidrag som det mottagit i samband med ett förfarande för offentlig upphandling och som inte är anmälningspliktiga enligt artikel 27.2 eller som omfattas av punkt 5 i den här artikeln. När kommissionen har begärt att ett sådant ekonomiskt bidrag ska anmälas anses det vara ett anmälningspliktigt utländskt ekonomiskt bidrag i ett förfarande för offentlig upphandling.

Ändringsförslag 73

Ändringsförslag 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 2

Artikel 29 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (2)   Kommissionen ska
  utföra
  en preliminär granskning senast
  60
  dagar efter det att den mottagit anmälan. | (2)   Kommissionen ska
  slutföra
  en preliminär granskning senast
  40
  dagar efter det att den mottagit anmälan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(2)   Kommissionen ska
  utföra
  en preliminär granskning senast
  60
  dagar efter det att den mottagit anmälan.

(2)   Kommissionen ska
  slutföra
  en preliminär granskning senast
  40
  dagar efter det att den mottagit anmälan.

Ändringsförslag 74

Ändringsförslag 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 4

Artikel 29 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (4)   Kommissionen får anta ett beslut om avslutande av en fördjupad utredning senast
  200
  dagar efter det att den mottagit anmälan. I undantagsfall får denna tidsfrist förlängas efter samråd med den berörda upphandlande myndigheten eller enheten. | (4)   Kommissionen får anta ett beslut om avslutande av en fördjupad utredning senast
  120
  dagar efter det att den mottagit anmälan. I undantagsfall får denna tidsfrist förlängas
  med 20 dagar
  efter samråd med den berörda upphandlande myndigheten eller enheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(4)   Kommissionen får anta ett beslut om avslutande av en fördjupad utredning senast
  200
  dagar efter det att den mottagit anmälan. I undantagsfall får denna tidsfrist förlängas efter samråd med den berörda upphandlande myndigheten eller enheten.

(4)   Kommissionen får anta ett beslut om avslutande av en fördjupad utredning senast
  120
  dagar efter det att den mottagit anmälan. I undantagsfall får denna tidsfrist förlängas
  med 20 dagar
  efter samråd med den berörda upphandlande myndigheten eller enheten.

Ändringsförslag 75

Ändringsförslag 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 3

Artikel 31 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (3)   Kontraktet får tilldelas ett företag som lämnar in en försäkran enligt artikel 28 innan kommissionen fattar något av de beslut som avses i artikel 30 eller innan den tidsfrist som anges i artikel 29.4 löper ut, endast om det vid utvärderingen av anbuden har fastställts att företaget i fråga under alla omständigheter har lämnat det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. | (3)   Kontraktet får tilldelas ett företag som lämnar in en försäkran enligt artikel 28 innan kommissionen fattar något av de beslut som avses i artikel 30 eller innan den tidsfrist som anges i artikel 29.4
  i denna förordning
  löper ut, endast om det vid utvärderingen av anbuden har fastställts att företaget i fråga under alla omständigheter har lämnat det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet
  , enligt definitionen i artikel 67.2 i direktiv 2014/24/EU och artikel 82.2 i direktiv 2014/25/EU. Uppgifter om snedvridande utländska subventioner, inbegripet misstankar om att en felaktig försäkran har lämnats, får rapporteras till kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(3)   Kontraktet får tilldelas ett företag som lämnar in en försäkran enligt artikel 28 innan kommissionen fattar något av de beslut som avses i artikel 30 eller innan den tidsfrist som anges i artikel 29.4 löper ut, endast om det vid utvärderingen av anbuden har fastställts att företaget i fråga under alla omständigheter har lämnat det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet.

(3)   Kontraktet får tilldelas ett företag som lämnar in en försäkran enligt artikel 28 innan kommissionen fattar något av de beslut som avses i artikel 30 eller innan den tidsfrist som anges i artikel 29.4
  i denna förordning
  löper ut, endast om det vid utvärderingen av anbuden har fastställts att företaget i fråga under alla omständigheter har lämnat det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet
  , enligt definitionen i artikel 67.2 i direktiv 2014/24/EU och artikel 82.2 i direktiv 2014/25/EU. Uppgifter om snedvridande utländska subventioner, inbegripet misstankar om att en felaktig försäkran har lämnats, får rapporteras till kommissionen.

Ändringsförslag 76

Ändringsförslag 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 6

Artikel 31 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (6)   I samtliga fall ska den upphandlande myndigheten eller enheten underrätta kommissionen om alla beslut som rör resultatet av förfarandet för offentlig upphandling. | (6)   I samtliga fall ska den upphandlande myndigheten eller enheten
  utan onödigt dröjsmål
  underrätta kommissionen om alla beslut som rör resultatet av förfarandet för offentlig upphandling. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(6)   I samtliga fall ska den upphandlande myndigheten eller enheten underrätta kommissionen om alla beslut som rör resultatet av förfarandet för offentlig upphandling.

(6)   I samtliga fall ska den upphandlande myndigheten eller enheten
  utan onödigt dröjsmål
  underrätta kommissionen om alla beslut som rör resultatet av förfarandet för offentlig upphandling.

Ändringsförslag 77

Ändringsförslag 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 7

Artikel 31 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (7)   Principerna för offentlig upphandling, inbegripet proportionalitet, icke-diskriminering, likabehandling och öppenhet, ska iakttas när det gäller alla företag som deltar i ett förfarande för offentlig upphandling. En utredning av utländska subventioner enligt denna förordning får inte leda till att den upphandlande myndigheten eller enheten behandlar det berörda företaget på ett sätt som strider mot dessa principer. | (7)   Principerna för
  förfaranden för
  offentlig upphandling, inbegripet proportionalitet, icke-diskriminering, likabehandling och öppenhet
  liksom efterlevnad av skyldigheter avseende tillämpliga miljörelaterade, sociala och arbetsrättsliga lagar och normer vid fullgörandet av kontraktet
  , ska iakttas när det gäller alla företag som deltar i ett förfarande för offentlig upphandling. En utredning av utländska subventioner enligt denna förordning får inte leda till att den upphandlande myndigheten eller enheten behandlar det berörda företaget på ett sätt som strider mot dessa principer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(7)   Principerna för offentlig upphandling, inbegripet proportionalitet, icke-diskriminering, likabehandling och öppenhet, ska iakttas när det gäller alla företag som deltar i ett förfarande för offentlig upphandling. En utredning av utländska subventioner enligt denna förordning får inte leda till att den upphandlande myndigheten eller enheten behandlar det berörda företaget på ett sätt som strider mot dessa principer.

(7)   Principerna för
  förfaranden för
  offentlig upphandling, inbegripet proportionalitet, icke-diskriminering, likabehandling och öppenhet
  liksom efterlevnad av skyldigheter avseende tillämpliga miljörelaterade, sociala och arbetsrättsliga lagar och normer vid fullgörandet av kontraktet
  , ska iakttas när det gäller alla företag som deltar i ett förfarande för offentlig upphandling. En utredning av utländska subventioner enligt denna förordning får inte leda till att den upphandlande myndigheten eller enheten behandlar det berörda företaget på ett sätt som strider mot dessa principer.

Ändringsförslag 78

Ändringsförslag 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 32 – punkt 2

Artikel 32 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (2)   Dessutom får kommissionen genom beslut ålägga berörda företag böter på högst 1 % av deras sammanlagda omsättning under det föregående räkenskapsåret, om de uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig eller vilseledande information i en anmälan enligt artikel 28 eller i ett tillägg till en anmälan. | (2)   Dessutom får kommissionen genom beslut ålägga berörda företag böter på högst 1 % av deras sammanlagda omsättning under det föregående räkenskapsåret, om de uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig eller vilseledande information i en anmälan
  eller förklaringar
  enligt artikel 28 eller i ett tillägg till en anmälan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(2)   Dessutom får kommissionen genom beslut ålägga berörda företag böter på högst 1 % av deras sammanlagda omsättning under det föregående räkenskapsåret, om de uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig eller vilseledande information i en anmälan enligt artikel 28 eller i ett tillägg till en anmälan.

(2)   Dessutom får kommissionen genom beslut ålägga berörda företag böter på högst 1 % av deras sammanlagda omsättning under det föregående räkenskapsåret, om de uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig eller vilseledande information i en anmälan
  eller förklaringar
  enligt artikel 28 eller i ett tillägg till en anmälan.

Ändringsförslag 79

Ändringsförslag 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 33 – punkt 1

Artikel 33 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (1)   Ett ekonomiskt bidrag som anmälts i samband med en koncentration enligt artikel 19 kan vara relevant och bedömas på nytt i förhållande till en annan ekonomisk verksamhet. | 1.   Ett ekonomiskt bidrag som anmälts i samband med en koncentration enligt artikel 19 kan vara relevant och bedömas på nytt
  enligt denna förordning
  i förhållande till en annan ekonomisk verksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(1)   Ett ekonomiskt bidrag som anmälts i samband med en koncentration enligt artikel 19 kan vara relevant och bedömas på nytt i förhållande till en annan ekonomisk verksamhet.

1.   Ett ekonomiskt bidrag som anmälts i samband med en koncentration enligt artikel 19 kan vara relevant och bedömas på nytt
  enligt denna förordning
  i förhållande till en annan ekonomisk verksamhet.

Ändringsförslag 80

Ändringsförslag 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 33 – punkt 2

Artikel 33 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (2)   Ett ekonomiskt bidrag som anmälts i samband med ett förfarande för offentlig upphandling enligt artikel 28 kan vara relevant och bedömas på nytt i förhållande till en annan ekonomisk verksamhet. | 2.   Ett ekonomiskt bidrag som anmälts i samband med ett förfarande för offentlig upphandling enligt artikel 28 kan vara relevant och bedömas på nytt
  enligt denna förordning
  i förhållande till en annan ekonomisk verksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(2)   Ett ekonomiskt bidrag som anmälts i samband med ett förfarande för offentlig upphandling enligt artikel 28 kan vara relevant och bedömas på nytt i förhållande till en annan ekonomisk verksamhet.

2.   Ett ekonomiskt bidrag som anmälts i samband med ett förfarande för offentlig upphandling enligt artikel 28 kan vara relevant och bedömas på nytt
  enligt denna förordning
  i förhållande till en annan ekonomisk verksamhet.

Ändringsförslag 81

Ändringsförslag 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 1

Artikel 34 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (1)   Om tillgängliga uppgifter styrker en rimlig misstanke om att utländska subventioner inom en viss sektor, för en viss typ av ekonomisk verksamhet eller som baseras på ett visst subventionsinstrument kan snedvrida den inre marknaden,
  får
  kommissionen utföra en marknadsundersökning av den specifika sektorn, den särskilda typen av ekonomisk verksamhet eller användningen av det berörda subventionsinstrumentet. Under denna marknadsundersökning
  får
  kommissionen begära att de berörda företagen eller företagssammanslutningarna lämnar nödvändig information och får även utföra nödvändiga inspektioner. Kommissionen får också begära att den berörda medlemsstaten eller det berörda tredjelandet lämnar information. | (1)   Om tillgängliga uppgifter styrker en rimlig misstanke om att utländska subventioner inom en viss sektor, för en viss typ av ekonomisk verksamhet eller som baseras på ett visst subventionsinstrument kan snedvrida den inre marknaden,
  ska
  kommissionen utföra en marknadsundersökning av den specifika sektorn, den särskilda typen av ekonomisk verksamhet eller användningen av det berörda subventionsinstrumentet. Under denna marknadsundersökning
  ska
  kommissionen begära att de berörda företagen eller företagssammanslutningarna lämnar nödvändig information och får även utföra nödvändiga inspektioner. Kommissionen får också begära att den berörda medlemsstaten eller det berörda tredjelandet lämnar information. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(1)   Om tillgängliga uppgifter styrker en rimlig misstanke om att utländska subventioner inom en viss sektor, för en viss typ av ekonomisk verksamhet eller som baseras på ett visst subventionsinstrument kan snedvrida den inre marknaden,
  får
  kommissionen utföra en marknadsundersökning av den specifika sektorn, den särskilda typen av ekonomisk verksamhet eller användningen av det berörda subventionsinstrumentet. Under denna marknadsundersökning
  får
  kommissionen begära att de berörda företagen eller företagssammanslutningarna lämnar nödvändig information och får även utföra nödvändiga inspektioner. Kommissionen får också begära att den berörda medlemsstaten eller det berörda tredjelandet lämnar information.

(1)   Om tillgängliga uppgifter styrker en rimlig misstanke om att utländska subventioner inom en viss sektor, för en viss typ av ekonomisk verksamhet eller som baseras på ett visst subventionsinstrument kan snedvrida den inre marknaden,
  ska
  kommissionen utföra en marknadsundersökning av den specifika sektorn, den särskilda typen av ekonomisk verksamhet eller användningen av det berörda subventionsinstrumentet. Under denna marknadsundersökning
  ska
  kommissionen begära att de berörda företagen eller företagssammanslutningarna lämnar nödvändig information och får även utföra nödvändiga inspektioner. Kommissionen får också begära att den berörda medlemsstaten eller det berörda tredjelandet lämnar information.

Ändringsförslag 82

Ändringsförslag 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 2

Artikel 34 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (2)   Kommissionen
  får
  offentliggöra en rapport om resultaten av sin marknadsundersökning avseende vissa sektorer, särskilda typer av ekonomisk verksamhet eller särskilda subventionsinstrument och inbjuda berörda parter att lämna synpunkter. | (2)   Kommissionen
  ska i förekommande fall
  offentliggöra en rapport om resultaten av sin marknadsundersökning avseende vissa sektorer, särskilda typer av ekonomisk verksamhet eller särskilda subventionsinstrument och inbjuda berörda parter att lämna synpunkter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(2)   Kommissionen
  får
  offentliggöra en rapport om resultaten av sin marknadsundersökning avseende vissa sektorer, särskilda typer av ekonomisk verksamhet eller särskilda subventionsinstrument och inbjuda berörda parter att lämna synpunkter.

(2)   Kommissionen
  ska i förekommande fall
  offentliggöra en rapport om resultaten av sin marknadsundersökning avseende vissa sektorer, särskilda typer av ekonomisk verksamhet eller särskilda subventionsinstrument och inbjuda berörda parter att lämna synpunkter.

Ändringsförslag 83

Ändringsförslag 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34a (ny)

Artikel 34a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Artikel 34a |
| | Dialog med tredjeländer |
| | 1.
     
  Om kommissionen efter en marknadsundersökning i enlighet med artikel 34 upptäcker att det finns en systemsnedvridande utländsk subventionsordning, eller om annan tillgänglig information visar att det finns rimliga skäl att misstänka förekomst av sådana subventioner, får kommissionen på unionens vägnar inleda en dialog med tredjelandet i fråga för att undersöka alternativ som syftar till att få subventionerna att upphöra eller ändras, i syfte att undanröja deras snedvridande effekter på den inre marknaden. |
| | 2.
     
  Denna dialog ska inte hindra kommissionen från att vidta ytterligare åtgärder enligt bestämmelserna i denna förordning, inbegripet att inleda eller fortsätta med utredningar eller att tillämpa interimistiska eller gottgörande åtgärder. |
| | 3.
     
  Kommissionen får försöka få till stånd ett upphörande eller en ändring av de systemsnedvridande subventionerna även genom att ta upp frågan i ett relevant internationellt forum. |
| | 4.
     
  Kommissionen får inleda samråd eller samarbete, på unionens vägnar, med varje annat tredjeland som påverkas av samma systemsnedvridande subventioner eller med ett berört tredjeland, i syfte att få dessa subventioner att upphöra eller ändras. Detta kan, när så är lämpligt, inbegripa samordning i relevanta internationella forum och samordning som svar på de systemsnedvridande subventionerna. |
| | 5.
     
  Kommissionen ska utan onödigt dröjsmål informera Europaparlamentet och rådet om relevant utveckling. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Artikel 34a

Artikel 34a

Dialog med tredjeländer

Dialog med tredjeländer

1.
     
  Om kommissionen efter en marknadsundersökning i enlighet med artikel 34 upptäcker att det finns en systemsnedvridande utländsk subventionsordning, eller om annan tillgänglig information visar att det finns rimliga skäl att misstänka förekomst av sådana subventioner, får kommissionen på unionens vägnar inleda en dialog med tredjelandet i fråga för att undersöka alternativ som syftar till att få subventionerna att upphöra eller ändras, i syfte att undanröja deras snedvridande effekter på den inre marknaden.

2.
     
  Denna dialog ska inte hindra kommissionen från att vidta ytterligare åtgärder enligt bestämmelserna i denna förordning, inbegripet att inleda eller fortsätta med utredningar eller att tillämpa interimistiska eller gottgörande åtgärder.

3.
     
  Kommissionen får försöka få till stånd ett upphörande eller en ändring av de systemsnedvridande subventionerna även genom att ta upp frågan i ett relevant internationellt forum.

4.
     
  Kommissionen får inleda samråd eller samarbete, på unionens vägnar, med varje annat tredjeland som påverkas av samma systemsnedvridande subventioner eller med ett berört tredjeland, i syfte att få dessa subventioner att upphöra eller ändras. Detta kan, när så är lämpligt, inbegripa samordning i relevanta internationella forum och samordning som svar på de systemsnedvridande subventionerna.

5.
     
  Kommissionen ska utan onödigt dröjsmål informera Europaparlamentet och rådet om relevant utveckling.

Ändringsförslag 84

Ändringsförslag 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 35 – punkt 1

Artikel 35 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (1)   Kommissionens befogenheter enligt artikel 9 ska omfattas av en preskriptionsfrist på tio år från och med den dag då en utländsk subvention beviljas det berörda företaget. Alla åtgärder som kommissionen vidtar enligt artikel 8, 11, 12 eller
  13
  med avseende på utländska subventioner ska avbryta preskriptionsfristen. Efter varje avbrott ska preskriptionsfristen börja löpa på nytt. | (1)   Kommissionens befogenheter enligt artikel 9 ska omfattas av en preskriptionsfrist på tio år från och med den dag då en utländsk subvention beviljas det berörda företaget. Alla åtgärder som kommissionen vidtar enligt artikel 8, 11, 12
  , 13
  eller
  34
  med avseende på utländska subventioner ska avbryta preskriptionsfristen. Efter varje avbrott ska preskriptionsfristen börja löpa på nytt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(1)   Kommissionens befogenheter enligt artikel 9 ska omfattas av en preskriptionsfrist på tio år från och med den dag då en utländsk subvention beviljas det berörda företaget. Alla åtgärder som kommissionen vidtar enligt artikel 8, 11, 12 eller
  13
  med avseende på utländska subventioner ska avbryta preskriptionsfristen. Efter varje avbrott ska preskriptionsfristen börja löpa på nytt.

(1)   Kommissionens befogenheter enligt artikel 9 ska omfattas av en preskriptionsfrist på tio år från och med den dag då en utländsk subvention beviljas det berörda företaget. Alla åtgärder som kommissionen vidtar enligt artikel 8, 11, 12
  , 13
  eller
  34
  med avseende på utländska subventioner ska avbryta preskriptionsfristen. Efter varje avbrott ska preskriptionsfristen börja löpa på nytt.

Ändringsförslag 85

Ändringsförslag 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 40 – punkt 3a (ny)

Artikel 40 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Denna förordning ska inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/...

   (1a)

  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(3a)
     
  Denna förordning ska inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/...

   (1a)

  .

Ändringsförslag 86

Ändringsförslag 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 40 – punkt 7

Artikel 40 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (7)   En utredning enligt denna förordning får inte utföras och åtgärder får inte åläggas eller upprätthållas om sådana utredningar eller åtgärder skulle vara oförenliga med unionens förpliktelser enligt något relevant internationellt avtal som unionen har ingått. I synnerhet får inga åtgärder vidtas enligt denna förordning som skulle utgöra en särskild åtgärd mot en subvention i den mening som avses i artikel 32.1 i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. Denna förordning får inte hindra unionen från att utöva sina rättigheter eller fullgöra sina skyldigheter enligt internationella avtal. | (7)   En utredning enligt denna förordning får inte utföras och åtgärder får inte åläggas eller upprätthållas om sådana utredningar eller åtgärder skulle vara oförenliga med unionens förpliktelser enligt något relevant internationellt avtal som unionen har ingått. I synnerhet får inga åtgärder vidtas enligt denna förordning som skulle utgöra en särskild åtgärd mot en subvention i den mening som avses i artikel 32.1 i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder
  och som har beviljats av ett tredjeland som är medlem i Världshandelsorganisationen
  . Denna förordning får inte hindra unionen från att utöva sina rättigheter eller fullgöra sina skyldigheter enligt internationella avtal. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(7)   En utredning enligt denna förordning får inte utföras och åtgärder får inte åläggas eller upprätthållas om sådana utredningar eller åtgärder skulle vara oförenliga med unionens förpliktelser enligt något relevant internationellt avtal som unionen har ingått. I synnerhet får inga åtgärder vidtas enligt denna förordning som skulle utgöra en särskild åtgärd mot en subvention i den mening som avses i artikel 32.1 i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. Denna förordning får inte hindra unionen från att utöva sina rättigheter eller fullgöra sina skyldigheter enligt internationella avtal.

(7)   En utredning enligt denna förordning får inte utföras och åtgärder får inte åläggas eller upprätthållas om sådana utredningar eller åtgärder skulle vara oförenliga med unionens förpliktelser enligt något relevant internationellt avtal som unionen har ingått. I synnerhet får inga åtgärder vidtas enligt denna förordning som skulle utgöra en särskild åtgärd mot en subvention i den mening som avses i artikel 32.1 i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder
  och som har beviljats av ett tredjeland som är medlem i Världshandelsorganisationen
  . Denna förordning får inte hindra unionen från att utöva sina rättigheter eller fullgöra sina skyldigheter enligt internationella avtal.

Ändringsförslag 87

Ändringsförslag 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 1 – led a

Artikel 42 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | form, innehåll och förfaranden för anmälningar av koncentrationer enligt artikel 19, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(a)

form, innehåll och förfaranden för anmälningar av koncentrationer enligt artikel 19,

| (a) | form, innehåll och förfaranden för anmälningar av koncentrationer enligt artikel 19,
  inklusive ett eventuellt förenklat förfarande, |
| --- | --- |

(a)

form, innehåll och förfaranden för anmälningar av koncentrationer enligt artikel 19,
  inklusive ett eventuellt förenklat förfarande,

inklusive ett eventuellt förenklat förfarande,

Ändringsförslag 88

Ändringsförslag 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 1 – led b

Artikel 42 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | form, innehåll och förfaranden för anmälningar av utländska ekonomiska bidrag i samband med förfaranden för offentlig upphandling enligt artikel 28, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(b)

form, innehåll och förfaranden för anmälningar av utländska ekonomiska bidrag i samband med förfaranden för offentlig upphandling enligt artikel 28,

| (b) | form, innehåll och förfaranden för anmälningar av utländska ekonomiska bidrag i samband med förfaranden för offentlig upphandling enligt artikel 28,
  inklusive ett eventuellt förenklat förfarande, |
| --- | --- |

(b)

form, innehåll och förfaranden för anmälningar av utländska ekonomiska bidrag i samband med förfaranden för offentlig upphandling enligt artikel 28,
  inklusive ett eventuellt förenklat förfarande,

inklusive ett eventuellt förenklat förfarande,

Ändringsförslag 89

Ändringsförslag 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 1a (ny)

Artikel 42 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Den första genomförandeakt eller de första genomförandeakter som omfattar alla de element som avses i punkt 1 ska antas senast ett år efter dagen för denna förordnings ikraftträdande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(1a)
     
  Den första genomförandeakt eller de första genomförandeakter som omfattar alla de element som avses i punkt 1 ska antas senast ett år efter dagen för denna förordnings ikraftträdande.

Ändringsförslag 90

Ändringsförslag 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44

Artikel 44

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 44 | utgår |
| Delegerade akter | |
| (1)
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i syfte att | |
| (a) | ändra tröskelvärdena för anmälningar enligt artiklarna 18 och 27, mot bakgrund av kommissionens praxis under de fem första år då denna förordning tillämpas och med hänsyn till hur ändamålsenlig tillämpningen är, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Artikel 44

Artikel 44

utgår

utgår

Delegerade akter

Delegerade akter

(1)
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i syfte att

(a)

(a)

ändra tröskelvärdena för anmälningar enligt artiklarna 18 och 27, mot bakgrund av kommissionens praxis under de fem första år då denna förordning tillämpas och med hänsyn till hur ändamålsenlig tillämpningen är,

ändra tröskelvärdena för anmälningar enligt artiklarna 18 och 27, mot bakgrund av kommissionens praxis under de fem första år då denna förordning tillämpas och med hänsyn till hur ändamålsenlig tillämpningen är,

| (b) | undanta vissa kategorier av berörda företag från anmälningsskyldigheten enligt artiklarna 19 och 28, mot bakgrund av kommissionens praxis under de fem första år då denna förordning tillämpas, om denna praxis gör det möjligt att identifiera ekonomisk verksamhet där det är osannolikt att utländska subventioner snedvrider den inre marknaden, |
| --- | --- |

(b)

(b)

undanta vissa kategorier av berörda företag från anmälningsskyldigheten enligt artiklarna 19 och 28, mot bakgrund av kommissionens praxis under de fem första år då denna förordning tillämpas, om denna praxis gör det möjligt att identifiera ekonomisk verksamhet där det är osannolikt att utländska subventioner snedvrider den inre marknaden,

undanta vissa kategorier av berörda företag från anmälningsskyldigheten enligt artiklarna 19 och 28, mot bakgrund av kommissionens praxis under de fem första år då denna förordning tillämpas, om denna praxis gör det möjligt att identifiera ekonomisk verksamhet där det är osannolikt att utländska subventioner snedvrider den inre marknaden,

| (c) | ändra tidsfristerna för granskningar och fördjupade utredningar enligt artiklarna 24 och 29. |
| --- | --- |

(c)

(c)

ändra tidsfristerna för granskningar och fördjupade utredningar enligt artiklarna 24 och 29.

ändra tidsfristerna för granskningar och fördjupade utredningar enligt artiklarna 24 och 29.

(2)
     
  De delegerade akter som avses i punkt 1 ska antas i enlighet med artikel 45.

Ändringsförslag 91

Ändringsförslag 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45

Artikel 45

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 45 | utgår |
| Utövande av delegeringen | |
| (1)
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. | |
| (2)
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 44 ges till kommissionen tills vidare från och med två år efter den dag då denna förordning träder i kraft. | |
| (3)
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 44 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. | |
| (4)
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. | |
| (5)
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. | |
| (6)
     
  En delegerad akt som antas enligt artikel 44 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Artikel 45

Artikel 45

utgår

utgår

Utövande av delegeringen

Utövande av delegeringen

(1)
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

(2)
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 44 ges till kommissionen tills vidare från och med två år efter den dag då denna förordning träder i kraft.

(3)
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 44 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

(4)
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.

(5)
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

(6)
     
  En delegerad akt som antas enligt artikel 44 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändringsförslag 92

Ändringsförslag 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 46 – stycke 1

Artikel 46 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Senast fem
  år efter det att denna förordning träder i kraft ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av
  denna förordning, åtföljd, om kommissionen anser det lämpligt, av relevanta lagstiftningsförslag
  . | 1.
     
  Senast två
  år efter det att denna förordning träder i kraft
  , och därefter vart tredje år,
  ska kommissionen
  se över och utvärdera denna förordnings funktionssätt och effektivitet och
  lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen
  . Denna översyn ska omfatta en bedömning
  av
  de anmälningströsklar som anges i artiklarna 18 och 27 och deras inverkan på kommissionens förmåga att genomföra denna förordning på ett ändamålsenligt sätt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Senast fem
  år efter det att denna förordning träder i kraft ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av
  denna förordning, åtföljd, om kommissionen anser det lämpligt, av relevanta lagstiftningsförslag
  .

Senast fem

denna förordning, åtföljd, om kommissionen anser det lämpligt, av relevanta lagstiftningsförslag

1.
     
  Senast två
  år efter det att denna förordning träder i kraft
  , och därefter vart tredje år,
  ska kommissionen
  se över och utvärdera denna förordnings funktionssätt och effektivitet och
  lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen
  . Denna översyn ska omfatta en bedömning
  av
  de anmälningströsklar som anges i artiklarna 18 och 27 och deras inverkan på kommissionens förmåga att genomföra denna förordning på ett ändamålsenligt sätt
  .

Ändringsförslag 93

Ändringsförslag 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 46 – punkt 1a (ny)

Artikel 46 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Om rapporten rekommenderar ändringar av denna förordning och om kommissionen anser det lämpligt mot bakgrund av dess praxis under tillämpningen av denna förordning och med beaktande av hur effektiv tillämpningen är, får rapporten åtföljas av relevanta lagstiftningsförslag, bland annat följande: |
| | a) | Ändra tröskelvärdena för anmälningar enligt artiklarna 18 och 27. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

1a.
     
  Om rapporten rekommenderar ändringar av denna förordning och om kommissionen anser det lämpligt mot bakgrund av dess praxis under tillämpningen av denna förordning och med beaktande av hur effektiv tillämpningen är, får rapporten åtföljas av relevanta lagstiftningsförslag, bland annat följande:

a)

a)

Ändra tröskelvärdena för anmälningar enligt artiklarna 18 och 27.

Ändra tröskelvärdena för anmälningar enligt artiklarna 18 och 27.

| b) | Undanta vissa kategorier av berörda företag, såsom statsägda förmögenhetsfonder eller pensionsfonder som agerar i god tro, från anmälningsskyldigheten enligt artiklarna 19 och 28, särskilt när kommissionens praxis gör det möjligt att identifiera ekonomisk verksamhet där utländska subventioner sannolikt inte kommer att snedvrida den inre marknaden. |
| --- | --- |

b)

b)

Undanta vissa kategorier av berörda företag, såsom statsägda förmögenhetsfonder eller pensionsfonder som agerar i god tro, från anmälningsskyldigheten enligt artiklarna 19 och 28, särskilt när kommissionens praxis gör det möjligt att identifiera ekonomisk verksamhet där utländska subventioner sannolikt inte kommer att snedvrida den inre marknaden.

Undanta vissa kategorier av berörda företag, såsom statsägda förmögenhetsfonder eller pensionsfonder som agerar i god tro, från anmälningsskyldigheten enligt artiklarna 19 och 28, särskilt när kommissionens praxis gör det möjligt att identifiera ekonomisk verksamhet där utländska subventioner sannolikt inte kommer att snedvrida den inre marknaden.

| c) | Fastställa särskilda tröskelvärden för anmälan för vissa ekonomiska sektorer eller differentierade tröskelvärden för olika typer av offentliga upphandlingskontrakt, särskilt när kommissionens praxis gör det möjligt att identifiera ekonomisk verksamhet där utländska subventioner är mer benägna att snedvrida den inre marknaden, även när det gäller strategiska sektorer och kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

c)

c)

Fastställa särskilda tröskelvärden för anmälan för vissa ekonomiska sektorer eller differentierade tröskelvärden för olika typer av offentliga upphandlingskontrakt, särskilt när kommissionens praxis gör det möjligt att identifiera ekonomisk verksamhet där utländska subventioner är mer benägna att snedvrida den inre marknaden, även när det gäller strategiska sektorer och kritisk infrastruktur.

Fastställa särskilda tröskelvärden för anmälan för vissa ekonomiska sektorer eller differentierade tröskelvärden för olika typer av offentliga upphandlingskontrakt, särskilt när kommissionens praxis gör det möjligt att identifiera ekonomisk verksamhet där utländska subventioner är mer benägna att snedvrida den inre marknaden, även när det gäller strategiska sektorer och kritisk infrastruktur.

| d) | Ändra tidsfristerna för granskningar och fördjupade utredningar enligt artiklarna 24 och 29. |
| --- | --- |

d)

d)

Ändra tidsfristerna för granskningar och fördjupade utredningar enligt artiklarna 24 och 29.

Ändra tidsfristerna för granskningar och fördjupade utredningar enligt artiklarna 24 och 29.

| e) | Upphäva denna förordning, om kommissionen anser att multilaterala regler för att ta itu med snedvridande subventioner har gjort denna förordning helt överflödig. |
| --- | --- |

e)

e)

Upphäva denna förordning, om kommissionen anser att multilaterala regler för att ta itu med snedvridande subventioner har gjort denna förordning helt överflödig.

Upphäva denna förordning, om kommissionen anser att multilaterala regler för att ta itu med snedvridande subventioner har gjort denna förordning helt överflödig.

Ändringsförslag 94

Ändringsförslag 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 47 – punkt 1

Artikel 47 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (1)   Denna förordning ska tillämpas på utländska subventioner som beviljats under de
  tio
  år som föregår den dag då denna förordning börjar tillämpas, om sådana utländska subventioner snedvrider den inre marknaden efter det att denna förordning börjar tillämpas. | (1)   Denna förordning ska tillämpas på utländska subventioner som beviljats under de
  sju
  år som föregår den dag då denna förordning börjar tillämpas, om sådana utländska subventioner snedvrider den inre marknaden efter det att denna förordning börjar tillämpas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(1)   Denna förordning ska tillämpas på utländska subventioner som beviljats under de
  tio
  år som föregår den dag då denna förordning börjar tillämpas, om sådana utländska subventioner snedvrider den inre marknaden efter det att denna förordning börjar tillämpas.

(1)   Denna förordning ska tillämpas på utländska subventioner som beviljats under de
  sju
  år som föregår den dag då denna förordning börjar tillämpas, om sådana utländska subventioner snedvrider den inre marknaden efter det att denna förordning börjar tillämpas.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A9-0135/2022).

1

(1a)  
  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (”EG:s koncentrationsförordning”) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

1a

Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (”EG:s koncentrationsförordning”) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

(1b)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

1b

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

(1c)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/452 av den 19 mars 2019 om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen (EUT L 79 I, 21.3.2019, s. 1).

1c

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/452 av den 19 mars 2019 om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen (EUT L 79 I, 21.3.2019, s. 1).

(1d)  
  Förordning (EU) 2022/... om tillträdet för ekonomiska aktörer, varor och tjänster från tredjeländer till unionens marknad för offentlig upphandling och förfaranden till stöd för förhandlingar om tillträde för ekonomiska aktörer, varor och tjänster från unionen till tredjeländers marknader för offentlig upphandling (instrument för internationell upphandling) (EUT L ...).

1d

Förordning (EU) 2022/... om tillträdet för ekonomiska aktörer, varor och tjänster från tredjeländer till unionens marknad för offentlig upphandling och förfaranden till stöd för förhandlingar om tillträde för ekonomiska aktörer, varor och tjänster från unionen till tredjeländers marknader för offentlig upphandling (instrument för internationell upphandling) (EUT L ...).

(47)  Interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (EUT L 123, 12.5.2016, s. 1).

47

(1a)  
  Förordning (EU) 2022/... om tillträdet för ekonomiska aktörer, varor och tjänster från tredjeländer till unionens marknad för offentlig upphandling och förfaranden till stöd för förhandlingar om tillträde för ekonomiska aktörer, varor och tjänster från unionen till tredjeländers marknader för offentlig upphandling (instrument för internationell upphandling) (EUT L ...).

1a

Förordning (EU) 2022/... om tillträdet för ekonomiska aktörer, varor och tjänster från tredjeländer till unionens marknad för offentlig upphandling och förfaranden till stöd för förhandlingar om tillträde för ekonomiska aktörer, varor och tjänster från unionen till tredjeländers marknader för offentlig upphandling (instrument för internationell upphandling) (EUT L ...).

---

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/255 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/255

---

P9_TA(2022)0197

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: övergångsbestämmelser för kontrollintyg som utfärdats i Ukraina

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 8 april 2022 om ändring av delegerad förordning (EU) 2021/2306 vad gäller övergångsbestämmelser för kontrollintyg som utfärdats i Ukraina (C(2022)02164 – 2022/2637(DEA))

(2022/C 465/25)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2022)02164), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2022)02164),

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 11 april 2022, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 11 april 2022, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 20 april 2022 från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 20 april 2022 från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 (1), särskilt artikel 38.8 a ii, artikel 46.7 b och artikel 57.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 (1), särskilt artikel 38.8 a ii, artikel 46.7 b och artikel 57.3,

| — | med beaktande av artikel 111.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 111.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling,

| — | med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 111.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 3 maj 2022, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 111.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 3 maj 2022, och av följande skäl:

| A. | Rysslands invasion av Ukraina den 24 februari 2022 ställer de kontrollmyndigheter och kontrollorgan som har erkänts för export av ekologiska produkter från Ukraina till unionen inför en exceptionell och aldrig tidigare skådad utmaning. I Ukraina har också posttjänsterna drabbats av störningar. |
| --- | --- |

A.

Rysslands invasion av Ukraina den 24 februari 2022 ställer de kontrollmyndigheter och kontrollorgan som har erkänts för export av ekologiska produkter från Ukraina till unionen inför en exceptionell och aldrig tidigare skådad utmaning. I Ukraina har också posttjänsterna drabbats av störningar.

| B. | Vissa kontrollmyndigheter och kontrollorgan som erkänts i Ukraina för export av ekologiska produkter till unionen kan inte utfärda kontrollintyg med en kvalificerad elektronisk stämpel i enlighet med artikel 5.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2306 (2), eftersom inte alla sådana kontrollmyndigheter och kontrollorgan är utrustade med en elektronisk stämpel. |
| --- | --- |

B.

Vissa kontrollmyndigheter och kontrollorgan som erkänts i Ukraina för export av ekologiska produkter till unionen kan inte utfärda kontrollintyg med en kvalificerad elektronisk stämpel i enlighet med artikel 5.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2306 (2), eftersom inte alla sådana kontrollmyndigheter och kontrollorgan är utrustade med en elektronisk stämpel.

| C. | Kontrollmyndigheter och kontrollorgan kan inte heller utnyttja möjligheten att utfärda kontrollintyget på papper, i enlighet med övergångsbestämmelsen i artikel 11.1 i delegerad förordning (EU) 2021/2306, eftersom posttjänsterna i Ukraina för närvarande är drabbade av störningar. |
| --- | --- |

C.

Kontrollmyndigheter och kontrollorgan kan inte heller utnyttja möjligheten att utfärda kontrollintyget på papper, i enlighet med övergångsbestämmelsen i artikel 11.1 i delegerad förordning (EU) 2021/2306, eftersom posttjänsterna i Ukraina för närvarande är drabbade av störningar.

| D. | Med tanke på hur viktigt det är att säkerställa att ekologiska produkter som förs ut ur Ukraina kan fortsätta att exporteras till unionen har kommissionen i delegerad förordning (EU) 2021/2306 föreslagit att kontrollmyndigheter och kontrollorgan i Ukraina, till och med den 30 juni 2022, ska tillåtas att upprätta och lämna in kontrollintyget i Traces i elektroniskt format utan tillämpning av en elektronisk stämpel. |
| --- | --- |

D.

Med tanke på hur viktigt det är att säkerställa att ekologiska produkter som förs ut ur Ukraina kan fortsätta att exporteras till unionen har kommissionen i delegerad förordning (EU) 2021/2306 föreslagit att kontrollmyndigheter och kontrollorgan i Ukraina, till och med den 30 juni 2022, ska tillåtas att upprätta och lämna in kontrollintyget i Traces i elektroniskt format utan tillämpning av en elektronisk stämpel.

| E. | På grund av Rysslands invasion av Ukraina och den omedelbara reaktion som krävs bör denna förordning tillämpas retroaktivt från och med den 24 februari 2022. |
| --- | --- |

E.

På grund av Rysslands invasion av Ukraina och den omedelbara reaktion som krävs bör denna förordning tillämpas retroaktivt från och med den 24 februari 2022.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 av den 30 maj 2018 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (EUT L 150, 14.6.2018, s. 1).

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2306 av den 21 oktober 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 med regler om offentlig kontroll avseende sändningar med ekologiska produkter och produkter under omställning som är avsedda för import till unionen och om kontrollintyget (EUT L 461, 27.12.2021, s. 13).

---

Torsdagen, 5 maj 2022

| 6.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 465/257 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 465/257

---

P9_TA(2022)0198

Övergångsbestämmelser för förpackning och märkning av veterinärmedicinska läkemedel ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av övergångsbestämmelser för förpackning och märkning av veterinärmedicinska läkemedel som godkänts i enlighet med direktiv 2001/82/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (COM(2022)0076 – C9-0054/2022 – 2022/0053(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 465/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0076) |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0076)

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 114 och 168.4 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0054/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 114 och 168.4 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0054/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 mars 2022 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 mars 2022 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 april 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 april 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ännu inte offentliggjord i EUT

---

P9_TC1-COD(2022)0053

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 maj 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av övergångsbestämmelser för förpackning och märkning av veterinärmedicinska läkemedel som godkänts eller registrerats i enlighet med direktiv 2001/82/EG eller förordning (EG) nr 726/2004

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/839.)

---