# Uradni list C 405/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 405 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6521. oktober 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 405

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6521. oktober 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 405/01 | Sporočilo Komisije o smernicah za postopek najboljše izvršitve prodaje nedonosnih kreditov na sekundarnih trgih | 1 |
| 2022/C 405/02 | SPOROČILO KOMISIJE – Odobritev vsebine osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 1218/2010 glede obdobja njene uporabe | 50 |
| 2022/C 405/03 | SPOROČILO KOMISIJE – Odobritev vsebine osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 1217/2010 glede obdobja njene uporabe | 53 |
| 2022/C 405/04 | Obvestilo Komisije o uporabi prehodnih pravil o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo med pogodbenicami uporabnicami v panevro-mediteranskem območju (v nadaljnjem besedilu: PEM) | 56 |
| 2022/C 405/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10864 – AGC GLASS EUROPE / INTERPANE) (
  1
  ) | 61 |
| 2022/C 405/06 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10870 – CAPVEST / NATRA) (
  1
  ) | 62 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 405/01

Sporočilo Komisije o smernicah za postopek najboljše izvršitve prodaje nedonosnih kreditov na sekundarnih trgih

1

2022/C 405/02

SPOROČILO KOMISIJE – Odobritev vsebine osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 1218/2010 glede obdobja njene uporabe

50

2022/C 405/03

SPOROČILO KOMISIJE – Odobritev vsebine osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 1217/2010 glede obdobja njene uporabe

53

2022/C 405/04

Obvestilo Komisije o uporabi prehodnih pravil o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo med pogodbenicami uporabnicami v panevro-mediteranskem območju (v nadaljnjem besedilu: PEM)

56

2022/C 405/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10864 – AGC GLASS EUROPE / INTERPANE) (
  1
  )

1

61

2022/C 405/06

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10870 – CAPVEST / NATRA) (
  1
  )

1

62

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2022/C 405/07 | Obvestilo osebam, subjektom in organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1986, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1985, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 63 |
| 2022/C 405/08 | Obvestilo fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1986, in Uredbi Sveta (EU) No 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1985, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 65 |
| 2022/C 405/09 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 66 |
| 2022/C 405/10 | Obvestilo nekaterim osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/413/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu | 68 |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 405/11 | Menjalni tečaji eura — 20. oktober 2022 | 69 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2022/C 405/07

Obvestilo osebam, subjektom in organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1986, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1985, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

63

2022/C 405/08

Obvestilo fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1986, in Uredbi Sveta (EU) No 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1985, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

65

2022/C 405/09

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

66

2022/C 405/10

Obvestilo nekaterim osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/413/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu

68

Evropska komisija

2022/C 405/11

Menjalni tečaji eura — 20. oktober 2022

69

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 405/12 | OBVESTILO V SKLADU S ČLENOM 29(2) KADROVSKIH PREDPISOV – Objava prostega delovnega mesta generalne direktorice/generalnega direktorja organa za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA) (razred AD 15) – COM/2022/10417 | 70 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 405/13 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10950 – OTPP / MAHINDRA / MSPL) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 71 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2022/C 405/12

OBVESTILO V SKLADU S ČLENOM 29(2) KADROVSKIH PREDPISOV – Objava prostega delovnega mesta generalne direktorice/generalnega direktorja organa za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA) (razred AD 15) – COM/2022/10417

70

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 405/13

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10950 – OTPP / MAHINDRA / MSPL) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

71

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 21.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 405/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 405/1

---

Sporočilo Komisije o smernicah za postopek najboljše izvršitve prodaje nedonosnih kreditov na sekundarnih trgih

(2022/C 405/01)

Kazalo

| GLOSAR IN OPREDELITVE POJMOV | 3 |
| --- | --- |

| POVZETEK | 7 |
| --- | --- |

| UVOD | 11 |
| --- | --- |

| 1. | Določitev strukture transakcije: izbira portfelja | 12 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Ključne dejavnosti | 12 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ocena pravnih omejitev/davčnih omejitev/omejitev zaradi varstva potrošnikov | 13 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Cilji postopka izbire portfelja | 14 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tehnični vidiki postopka izbire portfelja | 16 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Razmislek o potrebni uporabi notranjih virov in morebitni dodatni potrebi po zunanji podpori | 17 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Organizacijska vprašanja | 17 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | Pripravljalna faza | 18 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Ključne dejavnosti | 18 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Število faz postopka in časovni načrt | 18 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Priprava glavnih dokumentov | 19 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Priprava elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih in pridobivanje dokumentacije | 19 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Odločitev o vzpostavitvi VPS | 20 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Priprava dogovora o prodaji in nakupu kreditov | 21 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| 3. | Faza pred trženjem | 22 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Ključne dejavnosti | 22 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Sondiranje trga | 22 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Opredelitev najboljše strategije trženja | 23 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Priprava postopka in tržnega gradiva za nezavezujočo in zavezujočo faz— | 25 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 4. | Faza nezavezujočih ponudb (faza 1) | 27 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Ključne dejavnosti | 27 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Začetek postopka za zbiranje ponudb in distribucija svežnja informacij | 28 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ponudniki, ki opravijo začetni skrbni pregled | 29 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Predložitev nezavezujočih ponudb ponudnikov in določitev ožjega seznama ponudnikov, ki napredujejo v drugi krog | 29 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 5. | Faza zavezujočih ponudb (faza 2) | 29 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Ključne dejavnosti | 29 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Rezultati prizadevanj prodajalca | 30 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Dobre prakse | 30 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | Podpis transakcije in zaključek | 34 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Ključne dejavnosti | 34 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Ključni premisleki v zvezi s tveganjem | 35 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Premisleki v zvezi z DPNK | 36 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Drugi premisleki | 36 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Razporeditev cene | 36 |
| --- | --- | --- |

6.5.

| 7. | Po zaključku | 37 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Ključne dejavnosti | 37 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Postopek prenosa | 37 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Odgovornosti prodajalca | 38 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Dejavnosti po prodaji | 38 |
| --- | --- | --- |

7.4.

PRILOGE

GLOSAR IN OPREDELITVE POJMOV

| Postopek v eni fazi | Postopek prodaje nedonosnih kreditov, v okviru katerega je predvidena samo faza zavezujočih ponudb (faza 2). |
| --- | --- |
| Postopek v dveh fazah | Postopek prodaje nedonosnih kreditov, v okviru katerega sta predvideni faza nezavezujočih ponudb (faza 1) in faza zavezujočih ponudb (faza 2). |
| PPD | Pranje denarja je vrsta gospodarskega kriminala. Vključuje prikrivanje izvora prihodkov, ustvarjenih s kaznivimi dejanji („umazanega denarja“), da se ustvari videz, da izvirajo iz zakonitega vira. Preprečevanje pranja denarja (PPD) se nanaša na dejavnosti, ki jih izvajajo finančne institucije, da izpolnijo pravne zahteve za dejavno spremljanje sumljivih dejavnosti in poročanje o njih. |
| Poročilo o analizi | Ko prodajalec prejme nezavezujoče ponudbe (NZP) vlagateljev, sprejetih v fazo 1, jih primerja in analizira, na podlagi tega pa pripravi poročilo o analizi NZP. To mu pomaga pripraviti ožji seznam ustreznih ponudnikov, ki se nato lahko vključijo v fazo 2. Ko prodajalec prejme zavezujoče ponudbe (ZP) vlagateljev, sprejetih v fazo 2, jih znova primerja in analizira, na podlagi tega pa pripravi poročilo o analizi ZP. |
| Vrste dražb | Prodajalec lahko izbere vrsto dražbe za predvideno prodajo nedonosnih kreditov. Priloga 4 k tem smernicam vsebuje seznam vrst dražb, ki se pogosto uporabljajo. |
| Poročilo o DP | Poročilo o dogovorjenih postopkih (DP) je del skrbnega pregleda prodajalca in bi ga bilo treba predložiti vlagateljem. V okviru DP izvajalec izvede opredeljene postopke, o katerih se dogovorijo izvajalec, prodajalec in morebitne ustrezne tretje osebe. Izvajalec na podlagi dejstev, ugotovljenih pri takih prizadevanjih za skrbni pregled, pripravi poročilo o DP in ga pošlje osebam, ki so soglašale s postopki. |
| ZP | Zavezujoča ponudba, ki jo predložijo vlagatelji, sprejeti v fazo 2. |
| Rok za ZP | Rok, ki ga določi prodajalec in v katerem morajo vlagatelji, sprejeti v fazo 2, predložiti ZP. |
| Smernice za ZP | Pisne smernice, ki jih prodajalec predloži vlagateljem, sprejetim v fazo 2, ter v katerih sta določeni oblika in vsebina ZP. |
| Široka dražba | Široka dražba je tipičen postopek v dveh fazah, pri katerem se velika skupina vlagateljev povabi k predložitvi okvirne NZP. Po tej prvi fazi dražbe se opravi postopek skrbnega pregleda z omejenim ožjim seznamom vlagateljev, ki se povabijo k predložitvi končne ZP. Po tej drugi fazi dražbe se izbere prednostni ponudnik, s katerim prodajalec začne pogajanja o DPNK in morebitnih dodatnih dogovorih o transakcijah. V smernicah je predstavljen postopek široke dražbe. |
| Zaključek | Datum, na katerega se transakcija z nedonosnimi krediti pravno zaključi, in običajno datum, na katerega se plača nakupna cena, lastništvo nedonosnih kreditov pa prenese na kupca. |
| Presečni datum | Prodajalec običajno določi in vlagateljem, sprejetim v fazo 2, sporoči presečni datum, od katerega se prihodki v zvezi z nedonosnimi krediti izplačajo kupcu. |
| Nedonosni krediti z napako | Nedonosni krediti, ki ne izpolnjujejo meril za upravičenost ali izpolnjujejo vsaj eno merilo za izključitev. |
| Kvalifikator razkritja | Prodajalec lahko določi nekatera zagotovila in jamstva za razkritje, na primer: „Prodajalec jamči, da so vsa zavarovanja primarne hipoteke, razen kot prodajalec ustrezno razkrije (v obliki, ki jo lahko dokaže prodajalec) kupcu do [datum zadnjega razkritja].“ |
| Skrbni pregled in dokumentacija za skrbni pregled | Prodajalec v okviru skrbnega pregleda običajno v skladu z zakonodajo zagotovi fizični ali virtualni dostop do ustrezne dokumentacije za skrbni pregled, na podlagi katere lahko pravni in operativni strokovnjaki vlagateljev, sprejetih v fazo 2, pregledajo in preverijo kakovost in razpoložljivost dokumentov, potrdijo predpostavke, uporabljene pri določitvi cene, ter ocenijo zahteve glede zagotovil in jamstev za DPNK. |
| Merila za izključitev ali merila za upravičenost | Merila za upravičenost so dogovorjena merila iz DPNK, ki jih mora izpolnjevati vsak prodan nedonosni kredit. Merila za izključitev so dogovorjena merila iz DPNK, ki jih prodani nedonosni krediti ne smejo (ne bi smeli) izpolnjevati. |
| Zunanji ponudniki storitev | Zunanji ponudniki storitev so ponudniki storitev, ki prodajalcu zagotavljajo splošno podporo pri postopku prodaje nedonosnih kreditov, vključno s finančnimi svetovalci, tehničnimi svetovalci, platformami za transakcije in ponudniki VPS. Več informacij o specifičnih kategorijah zunanjih ponudnikov storitev je na voljo v Prilogi 3. |
| Informacijski memorandum | V informacijskem memorandumu so na kratko predstavljene glavne značilnosti nedonosnih kreditov, predvidenih za prodajo. |
| Prevrednotenje DPNK s strani vlagatelja | Prevrednotenje osnutka dogovora o prodaji in nakupu kreditov (DPNP), ki ga vlagatelj, sprejet v fazo 2, zagotovi v fazi 2, običajno na datum roka za ZP. |
| PS | V sektorju finančnih storitev se uporabljajo standardi v zvezi s poznavanjem stranke (PS), ki določajo zahteve za preverjanje identitete in primernosti poslovnega odnosa ter tveganj, povezanih z njegovim ohranjanjem. Postopki spadajo na širše področje uporabe politike o preprečevanju pranja denarja. |
| Elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih | Elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih pomenijo elektronsko datoteko ali sklop datotek s podatki o posojilnih produktih iz sistemov finančnih podjetij. Šteje se lahko za enkratni posnetek podsklopa informacij o kreditnem portfelju prodajalca. Vključuje informacije, ki jih prodajalec v fazi 2 zagotovi vlagateljem, sprejetim v fazo 2. |
| DPNK | Dogovor o prodaji in nakupu kreditov, občasno imenovan tudi dogovor o prodaji in nakupu ali dogovor o prodaji dolga. V smernicah se uporablja kratica DPNK. |
| Dokument o pogojih DPNK | Dokument o pogojih, dolg največ 2–4 strani, ki vključuje glavne pogoje DPNK (npr. predvideno strukturo transakcije, zagotovila in jamstva prodajalca, ureditev odgovornosti), v zvezi s katerimi prodajalec na začetku postopka, tj. v fazi 1, želi pridobiti povratne informacije vlagateljev. |
| Sestanek za upravljanje | Sestanki, ki jih prodajalec ponudi vlagateljem, sprejetim v fazo 2, in na katerih navedeni vlagatelji prejmejo osnovne informacije o nedonosnih kreditih, predvidenih za prodajo, in pojasnila dejavnosti izterjave ali predhodne obravnave ter lahko predložijo vprašanja uslužbencem prodajalca s podrobnim znanjem o nedonosnih kreditih, predvidenih za prodajo, in preteklih dejavnostih izterjave. |
| Prodaja na podlagi pogajanj | Prodaja na podlagi pogajanj je dvostranski postopek, v katerem sodeluje en sam potencialni vlagatelj. Zaradi neobstoja konkurence so glavni koraki (z ustrezno dokumentacijo, ki se izmenja) in rezultat postopka trženja precej drugačni kot pri široki dražbi. |
| NZP | Nezavezujoča ponudba, tj. okvirna ponudba, ki jo predloži vlagatelj, sprejet v fazo 1, in ni zavezujoča za ponudnika. |
| Rok za NZP | Rok, ki ga določi prodajalec in v katerem morajo vlagatelji, sprejeti v fazo 1, predložiti NZP. |
| Sporazum o nerazkrivanju podatkov | Sporazum o nerazkrivanju podatkov je sporazum o zaupnosti, ki ga podpišejo prodajalec in zainteresirani vlagatelji. V sporazumu o nerazkrivanju podatkov so določeni pogoji, pod katerimi je prodajalec pripravljen razkriti zaupne informacije. Vlagatelji ga morajo podpisati preden pridobijo dostop do ustreznih podatkov in začnejo skrbni pregled. |
| Nedonosni krediti | Bančni kredit se šteje za nedonosnega, kadar obstajajo znaki, da ga posojilojemalec verjetno ne bo odplačal (iz tega izhaja podkategorija „majhna verjetnost plačila“), ali kadar posojilojemalec več kot 90 dni zamuja s plačilom dogovorjenih obrokov ali obresti. |
| Faza 1 = faza nezavezujočih ponudb | Faza, ob koncu katere prodajalec pričakuje, da bo prejel NZP vseh vlagateljev, sprejetih v fazo 1. |
| Vlagatelj, sprejet v fazo 1 | Vlagatelj, ki mu je prodajalec dovolil sodelovati v fazi 1 postopka prodaje nedonosnih kreditov. |
| Faza 2 = faza zavezujočih ponudb | Faza, ob koncu katere prodajalec pričakuje, da bo prejel ZP vseh vlagateljev, sprejetih v fazo 2. |
| Vlagatelj, sprejet v fazo 2 | Vlagatelj, ki ga je prodajalec sprejel v fazo 2 postopka prodaje nedonosnih kreditov. |
| Podatki in dokumenti za fazo 2 | Podatki in dokumenti, ki jih prodajalec pripravi v pripravljalni fazi in se na začetku faze 2 predložijo vlagateljem, sprejetim v fazo 2. Podatki in dokumenti za fazo 2 poleg podatkov o vseh posameznih nedonosnih kreditih običajno vključujejo dokumentacijo za skrbni pregled, ki jo pregledajo vlagatelji, sprejeti v fazo 2. Poleg tega bi morali vključevati morebitne stroške ali pristojbine, ki jih bo po načrtih prodajalca prevzel kupec. |
| Prednostni ponudnik | Vlagatelj, ki je po mnenju prodajalca predložil najboljšo ZP. V najboljšem in večini primerov je prednostni ponudnik kupec. |
| Dopis o postopku | Dopis o postopku je dokument, v katerem so predstavljeni koraki postopka prodaje in roki, ki jih morajo upoštevati vsi vključeni akterji. |
| Kupec | Vlagatelj, s katerim prodajalec sklene DPNK. |
| Postopek vprašanj in odgovorov | Postopek, ki se običajno opravi v fazi 2 in pri katerem lahko vlagatelji, sprejeti v fazo 2, predložijo vprašanja, na katera odgovori prodajalec. |
| Zagotovila in jamstva | Zagotovila in jamstva, dana na podlagi DPNK, pri čemer lahko zagotovila in jamstva prodajalca vključujejo zagotovila in jamstva v zvezi z nedonosnimi krediti, osnovnimi vrednostnimi papirji, predhodno obravnavo itd. |
| Datum prenosa servisiranja | Datum, na katerega kupec ali serviser, ki deluje v imenu kupca, prevzame servisiranje pridobljenih nedonosnih kreditov. Datum prenosa servisiranja je običajno enak zaključku, lahko pa tudi sledi zaključku, če se prodajalec in kupec tako dogovorita. |
| Podpis | Podpis končnega DPNK, o katerem se prodajalec in kupec pogajata in ki ga podpišeta. DPNK se lahko podpiše pred zaključkom ali ob zaključku, odvisno on kompleksnosti transakcije. |
| Ciljno usmerjena dražba | Ciljno usmerjena dražba je konkurenčni postopek, podoben široki dražbi, ki pa vključuje krajši seznam potencialnih vlagateljev (približno 2 do 8). Praviloma ima prodajalec s to možnostjo boljši nadzor nad postopkom, hkrati pa ima še vedno koristi od konkurenčnega okolja. To je običajno postopek v dveh fazah, vendar se lahko prva faza v posebnih okoliščinah in zlasti v primerih velikega časovnega pritiska opusti. |
| Promocijski dokument | Promocijski dokument je anonimen tržni dokument, ki vsebuje ključne osnovne informacije o transakciji in povzetek o nedonosnih kreditih, predvidenih za odprodajo. V njem so povzeti glavni elementi priložnosti za naložbo. |
| Platforme za transakcije | Platforme za transakcije so spletni trgi, ki povezujejo kupce in prodajalce nedonosnih kreditov ter pomagajo organizirati postopek prodaje. Z zagotavljanjem dostopa do vlagateljev in tehnološke podpore (vključno z VPS) olajšujejo transakcije z nedonosnimi krediti. Platforme za transakcije ponujajo možnost izvedbe spletnih dražb nedonosnih kreditov, prodajalec pa lahko izbere želeno vrsto dražbe. |
| Skrbni pregled prodajalca | Pregled, ki ga opravi prodajalec in katerega rezultat se sporoči vlagateljem. Skrbni pregled prodajalca lahko vključuje na primer: prevrednotenje nepremičnin, elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih, preglede doslednosti, pregled pravnih dokumentov. |
| VPS | Virtualna podatkovna soba, ki jo lahko prodajalec uporablja za predložitev informacij, podatkov in dokumentov vsem vlagateljem v fazi 2 (in fazi 1, če prodajalec ne vzpostavi VPS samo za fazo 2). |
| Ponudnik VPS | (Tehnološko) podjetje, ki ponuja možnost vzpostavitve in organizacije VPS za prodajo nedonosnih kreditov. |

Postopek v eni fazi

Postopek prodaje nedonosnih kreditov, v okviru katerega je predvidena samo faza zavezujočih ponudb (faza 2).

Postopek v dveh fazah

Postopek prodaje nedonosnih kreditov, v okviru katerega sta predvideni faza nezavezujočih ponudb (faza 1) in faza zavezujočih ponudb (faza 2).

PPD

Pranje denarja je vrsta gospodarskega kriminala. Vključuje prikrivanje izvora prihodkov, ustvarjenih s kaznivimi dejanji („umazanega denarja“), da se ustvari videz, da izvirajo iz zakonitega vira. Preprečevanje pranja denarja (PPD) se nanaša na dejavnosti, ki jih izvajajo finančne institucije, da izpolnijo pravne zahteve za dejavno spremljanje sumljivih dejavnosti in poročanje o njih.

Poročilo o analizi

Ko prodajalec prejme nezavezujoče ponudbe (NZP) vlagateljev, sprejetih v fazo 1, jih primerja in analizira, na podlagi tega pa pripravi poročilo o analizi NZP. To mu pomaga pripraviti ožji seznam ustreznih ponudnikov, ki se nato lahko vključijo v fazo 2. Ko prodajalec prejme zavezujoče ponudbe (ZP) vlagateljev, sprejetih v fazo 2, jih znova primerja in analizira, na podlagi tega pa pripravi poročilo o analizi ZP.

Vrste dražb

Prodajalec lahko izbere vrsto dražbe za predvideno prodajo nedonosnih kreditov. Priloga 4 k tem smernicam vsebuje seznam vrst dražb, ki se pogosto uporabljajo.

Poročilo o DP

Poročilo o dogovorjenih postopkih (DP) je del skrbnega pregleda prodajalca in bi ga bilo treba predložiti vlagateljem. V okviru DP izvajalec izvede opredeljene postopke, o katerih se dogovorijo izvajalec, prodajalec in morebitne ustrezne tretje osebe. Izvajalec na podlagi dejstev, ugotovljenih pri takih prizadevanjih za skrbni pregled, pripravi poročilo o DP in ga pošlje osebam, ki so soglašale s postopki.

ZP

Zavezujoča ponudba, ki jo predložijo vlagatelji, sprejeti v fazo 2.

Rok za ZP

Rok, ki ga določi prodajalec in v katerem morajo vlagatelji, sprejeti v fazo 2, predložiti ZP.

Smernice za ZP

Pisne smernice, ki jih prodajalec predloži vlagateljem, sprejetim v fazo 2, ter v katerih sta določeni oblika in vsebina ZP.

Široka dražba

Široka dražba je tipičen postopek v dveh fazah, pri katerem se velika skupina vlagateljev povabi k predložitvi okvirne NZP. Po tej prvi fazi dražbe se opravi postopek skrbnega pregleda z omejenim ožjim seznamom vlagateljev, ki se povabijo k predložitvi končne ZP. Po tej drugi fazi dražbe se izbere prednostni ponudnik, s katerim prodajalec začne pogajanja o DPNK in morebitnih dodatnih dogovorih o transakcijah. V smernicah je predstavljen postopek široke dražbe.

Zaključek

Datum, na katerega se transakcija z nedonosnimi krediti pravno zaključi, in običajno datum, na katerega se plača nakupna cena, lastništvo nedonosnih kreditov pa prenese na kupca.

Presečni datum

Prodajalec običajno določi in vlagateljem, sprejetim v fazo 2, sporoči presečni datum, od katerega se prihodki v zvezi z nedonosnimi krediti izplačajo kupcu.

Nedonosni krediti z napako

Nedonosni krediti, ki ne izpolnjujejo meril za upravičenost ali izpolnjujejo vsaj eno merilo za izključitev.

Kvalifikator razkritja

Prodajalec lahko določi nekatera zagotovila in jamstva za razkritje, na primer: „Prodajalec jamči, da so vsa zavarovanja primarne hipoteke, razen kot prodajalec ustrezno razkrije (v obliki, ki jo lahko dokaže prodajalec) kupcu do [datum zadnjega razkritja].“

Skrbni pregled in dokumentacija za skrbni pregled

Prodajalec v okviru skrbnega pregleda običajno v skladu z zakonodajo zagotovi fizični ali virtualni dostop do ustrezne dokumentacije za skrbni pregled, na podlagi katere lahko pravni in operativni strokovnjaki vlagateljev, sprejetih v fazo 2, pregledajo in preverijo kakovost in razpoložljivost dokumentov, potrdijo predpostavke, uporabljene pri določitvi cene, ter ocenijo zahteve glede zagotovil in jamstev za DPNK.

Merila za izključitev ali merila za upravičenost

Merila za upravičenost so dogovorjena merila iz DPNK, ki jih mora izpolnjevati vsak prodan nedonosni kredit. Merila za izključitev so dogovorjena merila iz DPNK, ki jih prodani nedonosni krediti ne smejo (ne bi smeli) izpolnjevati.

Zunanji ponudniki storitev

Zunanji ponudniki storitev so ponudniki storitev, ki prodajalcu zagotavljajo splošno podporo pri postopku prodaje nedonosnih kreditov, vključno s finančnimi svetovalci, tehničnimi svetovalci, platformami za transakcije in ponudniki VPS. Več informacij o specifičnih kategorijah zunanjih ponudnikov storitev je na voljo v Prilogi 3.

Informacijski memorandum

V informacijskem memorandumu so na kratko predstavljene glavne značilnosti nedonosnih kreditov, predvidenih za prodajo.

Prevrednotenje DPNK s strani vlagatelja

Prevrednotenje osnutka dogovora o prodaji in nakupu kreditov (DPNP), ki ga vlagatelj, sprejet v fazo 2, zagotovi v fazi 2, običajno na datum roka za ZP.

PS

V sektorju finančnih storitev se uporabljajo standardi v zvezi s poznavanjem stranke (PS), ki določajo zahteve za preverjanje identitete in primernosti poslovnega odnosa ter tveganj, povezanih z njegovim ohranjanjem. Postopki spadajo na širše področje uporabe politike o preprečevanju pranja denarja.

Elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih

Elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih pomenijo elektronsko datoteko ali sklop datotek s podatki o posojilnih produktih iz sistemov finančnih podjetij. Šteje se lahko za enkratni posnetek podsklopa informacij o kreditnem portfelju prodajalca. Vključuje informacije, ki jih prodajalec v fazi 2 zagotovi vlagateljem, sprejetim v fazo 2.

DPNK

Dogovor o prodaji in nakupu kreditov, občasno imenovan tudi dogovor o prodaji in nakupu ali dogovor o prodaji dolga. V smernicah se uporablja kratica DPNK.

Dokument o pogojih DPNK

Dokument o pogojih, dolg največ 2–4 strani, ki vključuje glavne pogoje DPNK (npr. predvideno strukturo transakcije, zagotovila in jamstva prodajalca, ureditev odgovornosti), v zvezi s katerimi prodajalec na začetku postopka, tj. v fazi 1, želi pridobiti povratne informacije vlagateljev.

Sestanek za upravljanje

Sestanki, ki jih prodajalec ponudi vlagateljem, sprejetim v fazo 2, in na katerih navedeni vlagatelji prejmejo osnovne informacije o nedonosnih kreditih, predvidenih za prodajo, in pojasnila dejavnosti izterjave ali predhodne obravnave ter lahko predložijo vprašanja uslužbencem prodajalca s podrobnim znanjem o nedonosnih kreditih, predvidenih za prodajo, in preteklih dejavnostih izterjave.

Prodaja na podlagi pogajanj

Prodaja na podlagi pogajanj je dvostranski postopek, v katerem sodeluje en sam potencialni vlagatelj. Zaradi neobstoja konkurence so glavni koraki (z ustrezno dokumentacijo, ki se izmenja) in rezultat postopka trženja precej drugačni kot pri široki dražbi.

NZP

Nezavezujoča ponudba, tj. okvirna ponudba, ki jo predloži vlagatelj, sprejet v fazo 1, in ni zavezujoča za ponudnika.

Rok za NZP

Rok, ki ga določi prodajalec in v katerem morajo vlagatelji, sprejeti v fazo 1, predložiti NZP.

Sporazum o nerazkrivanju podatkov

Sporazum o nerazkrivanju podatkov je sporazum o zaupnosti, ki ga podpišejo prodajalec in zainteresirani vlagatelji. V sporazumu o nerazkrivanju podatkov so določeni pogoji, pod katerimi je prodajalec pripravljen razkriti zaupne informacije. Vlagatelji ga morajo podpisati preden pridobijo dostop do ustreznih podatkov in začnejo skrbni pregled.

Nedonosni krediti

Bančni kredit se šteje za nedonosnega, kadar obstajajo znaki, da ga posojilojemalec verjetno ne bo odplačal (iz tega izhaja podkategorija „majhna verjetnost plačila“), ali kadar posojilojemalec več kot 90 dni zamuja s plačilom dogovorjenih obrokov ali obresti.

Faza 1 = faza nezavezujočih ponudb

Faza, ob koncu katere prodajalec pričakuje, da bo prejel NZP vseh vlagateljev, sprejetih v fazo 1.

Vlagatelj, sprejet v fazo 1

Vlagatelj, ki mu je prodajalec dovolil sodelovati v fazi 1 postopka prodaje nedonosnih kreditov.

Faza 2 = faza zavezujočih ponudb

Faza, ob koncu katere prodajalec pričakuje, da bo prejel ZP vseh vlagateljev, sprejetih v fazo 2.

Vlagatelj, sprejet v fazo 2

Vlagatelj, ki ga je prodajalec sprejel v fazo 2 postopka prodaje nedonosnih kreditov.

Podatki in dokumenti za fazo 2

Podatki in dokumenti, ki jih prodajalec pripravi v pripravljalni fazi in se na začetku faze 2 predložijo vlagateljem, sprejetim v fazo 2. Podatki in dokumenti za fazo 2 poleg podatkov o vseh posameznih nedonosnih kreditih običajno vključujejo dokumentacijo za skrbni pregled, ki jo pregledajo vlagatelji, sprejeti v fazo 2. Poleg tega bi morali vključevati morebitne stroške ali pristojbine, ki jih bo po načrtih prodajalca prevzel kupec.

Prednostni ponudnik

Vlagatelj, ki je po mnenju prodajalca predložil najboljšo ZP. V najboljšem in večini primerov je prednostni ponudnik kupec.

Dopis o postopku

Dopis o postopku je dokument, v katerem so predstavljeni koraki postopka prodaje in roki, ki jih morajo upoštevati vsi vključeni akterji.

Kupec

Vlagatelj, s katerim prodajalec sklene DPNK.

Postopek vprašanj in odgovorov

Postopek, ki se običajno opravi v fazi 2 in pri katerem lahko vlagatelji, sprejeti v fazo 2, predložijo vprašanja, na katera odgovori prodajalec.

Zagotovila in jamstva

Zagotovila in jamstva, dana na podlagi DPNK, pri čemer lahko zagotovila in jamstva prodajalca vključujejo zagotovila in jamstva v zvezi z nedonosnimi krediti, osnovnimi vrednostnimi papirji, predhodno obravnavo itd.

Datum prenosa servisiranja

Datum, na katerega kupec ali serviser, ki deluje v imenu kupca, prevzame servisiranje pridobljenih nedonosnih kreditov. Datum prenosa servisiranja je običajno enak zaključku, lahko pa tudi sledi zaključku, če se prodajalec in kupec tako dogovorita.

Podpis

Podpis končnega DPNK, o katerem se prodajalec in kupec pogajata in ki ga podpišeta. DPNK se lahko podpiše pred zaključkom ali ob zaključku, odvisno on kompleksnosti transakcije.

Ciljno usmerjena dražba

Ciljno usmerjena dražba je konkurenčni postopek, podoben široki dražbi, ki pa vključuje krajši seznam potencialnih vlagateljev (približno 2 do 8). Praviloma ima prodajalec s to možnostjo boljši nadzor nad postopkom, hkrati pa ima še vedno koristi od konkurenčnega okolja. To je običajno postopek v dveh fazah, vendar se lahko prva faza v posebnih okoliščinah in zlasti v primerih velikega časovnega pritiska opusti.

Promocijski dokument

Promocijski dokument je anonimen tržni dokument, ki vsebuje ključne osnovne informacije o transakciji in povzetek o nedonosnih kreditih, predvidenih za odprodajo. V njem so povzeti glavni elementi priložnosti za naložbo.

Platforme za transakcije

Platforme za transakcije so spletni trgi, ki povezujejo kupce in prodajalce nedonosnih kreditov ter pomagajo organizirati postopek prodaje. Z zagotavljanjem dostopa do vlagateljev in tehnološke podpore (vključno z VPS) olajšujejo transakcije z nedonosnimi krediti. Platforme za transakcije ponujajo možnost izvedbe spletnih dražb nedonosnih kreditov, prodajalec pa lahko izbere želeno vrsto dražbe.

Skrbni pregled prodajalca

Pregled, ki ga opravi prodajalec in katerega rezultat se sporoči vlagateljem. Skrbni pregled prodajalca lahko vključuje na primer: prevrednotenje nepremičnin, elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih, preglede doslednosti, pregled pravnih dokumentov.

VPS

Virtualna podatkovna soba, ki jo lahko prodajalec uporablja za predložitev informacij, podatkov in dokumentov vsem vlagateljem v fazi 2 (in fazi 1, če prodajalec ne vzpostavi VPS samo za fazo 2).

Ponudnik VPS

(Tehnološko) podjetje, ki ponuja možnost vzpostavitve in organizacije VPS za prodajo nedonosnih kreditov.

POVZETEK

Komisija je v skladu z napovedjo iz akcijskega načrta z dne 16. decembra 2020 v tesnem sodelovanju s člani in opazovalci svojega svetovalnega odbora za nedonosne kredite pripravila smernice o postopku najboljše izvršitve prodaje nedonosnih kreditov na sekundarnih trgih. Te smernice so namenjene spodbujanju dobrih postopkov na strani prodajalcev in kupcev za transakcije z nedonosnimi krediti na sekundarnih trgih EU ter zlasti podpori prodajalcem in kupcem, ki morda nimajo veliko izkušenj s transakcijami na sekundarnih trgih.

Dokument temelji na dobrih praksah, v njem pa je opisano zaporedje glavnih dejavnosti, ki jih je treba izvesti pri pripravi konkurenčnega postopka transakcije. V smernicah so predstavljene nekatere prakse in pogoji, ki se štejejo za potrebne za doseganje uspešnega rezultata. Čeprav udeležencem na trgu ni treba upoštevati smernic, te prodajalcem in kupcem nedonosnih kreditov zagotavljajo jasen in strukturiran postopek, s katerim bi morali doseči uspešen rezultat.

Glavna struktura dokumenta ustreza kronološki logiki. Vsako glavno poglavje je osredotočeno na eno od specifičnih faz, ki bi jih bilo treba upoštevati med celotnim postopkom prodaje. V tem dokumentu je standardna tržna transakcija privzeto opredeljena kot postopek široke dražbe, sestavljen iz več faz, od katerih sta glavni faza nezavezujočih ponudb (faza 1) in faza zavezujočih ponudb (faza 2).

Preglednica v nadaljevanju vsebuje stiliziran povzetek dokumenta, ki vključuje vse faze postopka transakcije. V njej so poudarjene ključne dejavnosti in ključni rezultati vsake faze. Več informacij o teh elementih je na voljo v ustreznih poglavjih glavnega dela smernic.

| Faza | Ključne dejavnosti | Ključni rezultati |
| --- | --- | --- |
| | — | Ocena morebitnih pravnih omejitev/davčnih omejitev/omejitev zaradi varstva potrošnikov |

Faza

Ključne dejavnosti

Ključni rezultati

Image 1

—

Ocena morebitnih pravnih omejitev/davčnih omejitev/omejitev zaradi varstva potrošnikov

| — | Pregled obstoječega sistema IT za podporo optimizaciji postopka izbire |
| --- | --- |

—

Pregled obstoječega sistema IT za podporo optimizaciji postopka izbire

| — | Opredelitev obsega transakcije/izbira portfelja za prodajo |
| --- | --- |

—

Opredelitev obsega transakcije/izbira portfelja za prodajo

| — | Sprejetje odločitve o uporabi zunanjih ponudnikov storitev in/ali drugih zunanjih svetovalcev |
| --- | --- |

—

Sprejetje odločitve o uporabi zunanjih ponudnikov storitev in/ali drugih zunanjih svetovalcev

| — | Določitev najučinkovitejše in najuspešnejše organizacijske strukture za izvedbo postopka (po potrebi ob podpori zunanjih ponudnikov storitev) |
| --- | --- |

—

Določitev najučinkovitejše in najuspešnejše organizacijske strukture za izvedbo postopka (po potrebi ob podpori zunanjih ponudnikov storitev)

| — | Drugi premisleki o servisiranju, modeliranju portfelja in določitvi „pridržane cene“ |
| --- | --- |

—

Drugi premisleki o servisiranju, modeliranju portfelja in določitvi „pridržane cene“

| — | Morebitne spremembe sistema IT |
| --- | --- |

—

Morebitne spremembe sistema IT

| — | Izbira portfelja za prodajo |
| --- | --- |

—

Izbira portfelja za prodajo

| — | Določitev organizacijske strukture za upravljanje postopka transakcije |
| --- | --- |

—

Določitev organizacijske strukture za upravljanje postopka transakcije

| — | Pogodbe z zunanjimi ponudniki storitev (po potrebi) |
| --- | --- |

—

Pogodbe z zunanjimi ponudniki storitev (po potrebi)

Image 2

| — | Določitev števila faz postopka (in sicer postopek v dveh fazah z NZP in ZP ali postopek v eni fazi samo z ZP) |
| --- | --- |

—

Določitev števila faz postopka (in sicer postopek v dveh fazah z NZP in ZP ali postopek v eni fazi samo z ZP)

| — | Določitev časovnega načrta – vključno z notranjimi koraki in pristopom k trgu (ob upoštevanju sodelovanja pravnih in drugih svetovalcev) |
| --- | --- |

—

Določitev časovnega načrta – vključno z notranjimi koraki in pristopom k trgu (ob upoštevanju sodelovanja pravnih in drugih svetovalcev)

| — | Priprava glavnih tržnih dokumentov (predvsem promocijskega dokumenta in informacijskega memoranduma). Med skrbnim pregledom v fazi ZP je morda potrebna predstavitev za upravljanje. Priprava glavnih dokumentov za postopek (predvsem sporazuma o nerazkrivanju podatkov za vlagatelja, dopisa o postopku (po potrebi ločena dopisa za fazo 1 in fazo 2), smernic za ZP in po potrebi smernic za NZP) |
| --- | --- |

—

Priprava glavnih tržnih dokumentov (predvsem promocijskega dokumenta in informacijskega memoranduma). Med skrbnim pregledom v fazi ZP je morda potrebna predstavitev za upravljanje. Priprava glavnih dokumentov za postopek (predvsem sporazuma o nerazkrivanju podatkov za vlagatelja, dopisa o postopku (po potrebi ločena dopisa za fazo 1 in fazo 2), smernic za ZP in po potrebi smernic za NZP)

| — | Priprava elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih in pridobitev dokumentacije |
| --- | --- |

—

Priprava elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih in pridobitev dokumentacije

| — | Vzpostavitev VPS
   (1) (vključno s podrobnim kazalom VPS), razen če analiza stroškov in koristi kaže, da uporaba VPS ni priporočljiva, zlasti za majhne portfelje |
| --- | --- |

—

Vzpostavitev VPS
   (1) (vključno s podrobnim kazalom VPS), razen če analiza stroškov in koristi kaže, da uporaba VPS ni priporočljiva, zlasti za majhne portfelje

| — | Priprava DPNK |
| --- | --- |

—

Priprava DPNK

| — | VPS za vlagatelje (VPS za fazo 1 pripravljena za uporabo, VPS za fazo 2 v pripravi) |
| --- | --- |

—

VPS za vlagatelje (VPS za fazo 1 pripravljena za uporabo, VPS za fazo 2 v pripravi)

| — | Promocijski dokument |
| --- | --- |

—

Promocijski dokument

| — | Informacijski memorandum |
| --- | --- |

—

Informacijski memorandum

| — | Prvi osnutek predstavitve za upravljanje |
| --- | --- |

—

Prvi osnutek predstavitve za upravljanje

| — | Prvi osnutek dopisa o postopku |
| --- | --- |

—

Prvi osnutek dopisa o postopku

| — | Prvi osnutek DPNK |
| --- | --- |

—

Prvi osnutek DPNK

| — | Elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih |
| --- | --- |

—

Elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih

| — | Osnutek sporazuma o nerazkrivanju podatkov |
| --- | --- |

—

Osnutek sporazuma o nerazkrivanju podatkov

| — | Pravila VPS (za fazi 1 in 2) |
| --- | --- |

—

Pravila VPS (za fazi 1 in 2)

Image 3

| — | Sondiranje trga |
| --- | --- |

—

Sondiranje trga

| — | Opredelitev najboljše strategije trženja |
| --- | --- |

—

Opredelitev najboljše strategije trženja

| — | Pogajanja o sporazumih o nerazkrivanju podatkov |
| --- | --- |

—

Pogajanja o sporazumih o nerazkrivanju podatkov

| — | Priprava dokumenta o pogojih DPNK |
| --- | --- |

—

Priprava dokumenta o pogojih DPNK

| — | Nadaljevanje priprave postopka in tržnega gradiva (npr. predstavitve za vlagatelje) za fazo 1 in fazo 2 |
| --- | --- |

—

Nadaljevanje priprave postopka in tržnega gradiva (npr. predstavitve za vlagatelje) za fazo 1 in fazo 2

| — | Dopis o postopku |
| --- | --- |

—

Dopis o postopku

| — | Popis gradiva za skrbni pregled |
| --- | --- |

—

Popis gradiva za skrbni pregled

| — | Dokument o pogojih DPNK |
| --- | --- |

—

Dokument o pogojih DPNK

| — | Podpisani sporazumi o nerazkrivanju podatkov |
| --- | --- |

—

Podpisani sporazumi o nerazkrivanju podatkov

| — | Dolgi seznam vlagateljev |
| --- | --- |

—

Dolgi seznam vlagateljev

| — | Neobvezno: prijave interesa |
| --- | --- |

—

Neobvezno: prijave interesa

Image 4

| — | Upravljanje VPS za vlagatelje, sprejete v fazo 1 (vključno z začetkom delovanja, upravljanjem uporabnikov in dostopa, poročanjem v VPS itd.) |
| --- | --- |

—

Upravljanje VPS za vlagatelje, sprejete v fazo 1 (vključno z začetkom delovanja, upravljanjem uporabnikov in dostopa, poročanjem v VPS itd.)

| — | (Nadaljnja) priprava podatkov in dokumentov za fazo 2 ter po potrebi VPS za vlagatelje |
| --- | --- |

—

(Nadaljnja) priprava podatkov in dokumentov za fazo 2 ter po potrebi VPS za vlagatelje

| — | Razkritje postopka in tržnega gradiva za fazo 1 |
| --- | --- |

—

Razkritje postopka in tržnega gradiva za fazo 1

| — | Razkritje (smiselnih) elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih vlagateljem (v VPS) |
| --- | --- |

—

Razkritje (smiselnih) elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih vlagateljem (v VPS)

| — | Upravljanje (omejenega) postopka vprašanj in odgovorov, če je potreben zaradi kompleksnosti obsega in/ali števila ponudnikov |
| --- | --- |

—

Upravljanje (omejenega) postopka vprašanj in odgovorov, če je potreben zaradi kompleksnosti obsega in/ali števila ponudnikov

| — | Analiza predloženih NZP in pripomb glede dokumentov o pogojih DPNK, kadar je ustrezno |
| --- | --- |

—

Analiza predloženih NZP in pripomb glede dokumentov o pogojih DPNK, kadar je ustrezno

| — | Izbor ožjega seznama ponudnikov za sprejem v fazo zavezujočih ponudb |
| --- | --- |

—

Izbor ožjega seznama ponudnikov za sprejem v fazo zavezujočih ponudb

| — | Izbira vrste dražbe in priprava dražbe |
| --- | --- |

—

Izbira vrste dražbe in priprava dražbe

| — | Dokončanje portfelja nedonosnih kreditov, po možnosti z izključitvijo nekaterih neupravičenih nedonosnih kreditov iz portfelja, če (i) ne izpolnjujejo (več) prvotnih meril za izbor, ali (ii) na podlagi razumne zahteve vlagateljev |
| --- | --- |

—

Dokončanje portfelja nedonosnih kreditov, po možnosti z izključitvijo nekaterih neupravičenih nedonosnih kreditov iz portfelja, če (i) ne izpolnjujejo (več) prvotnih meril za izbor, ali (ii) na podlagi razumne zahteve vlagateljev

| — | VPS za vlagatelje (VPS za fazo 2 pripravljena za uporabo) ali druga sredstva za izmenjavo podatkov z vlagatelji |
| --- | --- |

—

VPS za vlagatelje (VPS za fazo 2 pripravljena za uporabo) ali druga sredstva za izmenjavo podatkov z vlagatelji

| — | Elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih (celoten nabor) |
| --- | --- |

—

Elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih (celoten nabor)

| — | Neobvezno: pripravljeno gradivo za skrbni pregled prodajalca (poročilo o DP, pravni skrbni pregled itd.) |
| --- | --- |

—

Neobvezno: pripravljeno gradivo za skrbni pregled prodajalca (poročilo o DP, pravni skrbni pregled itd.)

| — | Poročanje v VPS (npr. o dejavnostih ponudnikov in področjih zanimanja) |
| --- | --- |

—

Poročanje v VPS (npr. o dejavnostih ponudnikov in področjih zanimanja)

| — | Odgovori na vprašanja v okviru postopka vprašanj in odgovorov, kadar je ustrezno |
| --- | --- |

—

Odgovori na vprašanja v okviru postopka vprašanj in odgovorov, kadar je ustrezno

| — | Poročilo o analizi NZP in ožji seznam ponudnikov |
| --- | --- |

—

Poročilo o analizi NZP in ožji seznam ponudnikov

| — | Neobvezno (če ni vključeno v dopis o postopku): osnutek smernic za postopek vprašanj in odgovorov (za fazo 2) |
| --- | --- |

—

Neobvezno (če ni vključeno v dopis o postopku): osnutek smernic za postopek vprašanj in odgovorov (za fazo 2)

Image 5

| — | Predložitev podatkov in dokumentov za fazo 2 vlagateljem, sprejetim v fazo 2 |
| --- | --- |

—

Predložitev podatkov in dokumentov za fazo 2 vlagateljem, sprejetim v fazo 2

| — | Upravljanje postopka vprašanj in odgovorov |
| --- | --- |

—

Upravljanje postopka vprašanj in odgovorov

| — | Neobvezno: organizacija sestankov za upravljanje in priprava povzetka rezultata/obveščanje vseh vlagateljev, sprejetih v fazo 2, o rezultatu |
| --- | --- |

—

Neobvezno: organizacija sestankov za upravljanje in priprava povzetka rezultata/obveščanje vseh vlagateljev, sprejetih v fazo 2, o rezultatu

| — | Organizacija dražbe |
| --- | --- |

—

Organizacija dražbe

| — | Analiza predloženih dopisov o ZP in prevrednotenje DPNK s strani vlagatelja |
| --- | --- |

—

Analiza predloženih dopisov o ZP in prevrednotenje DPNK s strani vlagatelja

| — | Izbira prednostnega ponudnika/kupca |
| --- | --- |

—

Izbira prednostnega ponudnika/kupca

| — | Neobvezno: postopek za PS |
| --- | --- |

—

Neobvezno: postopek za PS

| — | Dokončanje portfelja nedonosnih kreditov, po možnosti z izključitvijo nekaterih neupravičenih nedonosnih kreditov iz portfelja, če (i) ne izpolnjujejo (več) prvotnih meril za izbor, ali (ii) na podlagi razumne zahteve vlagateljev |
| --- | --- |

—

Dokončanje portfelja nedonosnih kreditov, po možnosti z izključitvijo nekaterih neupravičenih nedonosnih kreditov iz portfelja, če (i) ne izpolnjujejo (več) prvotnih meril za izbor, ali (ii) na podlagi razumne zahteve vlagateljev

| — | Predložitev informacij o postopku vlagateljem, sprejetim v fazo 2 |
| --- | --- |

—

Predložitev informacij o postopku vlagateljem, sprejetim v fazo 2

| — | Predložitev osnutka DPNK vlagateljem, sprejetim v fazo 2 |
| --- | --- |

—

Predložitev osnutka DPNK vlagateljem, sprejetim v fazo 2

| — | Predložitev smernic za ZP vlagateljem, sprejetim v fazo 2 |
| --- | --- |

—

Predložitev smernic za ZP vlagateljem, sprejetim v fazo 2

| — | Končna predstavitev za upravljanje |
| --- | --- |

—

Končna predstavitev za upravljanje

| — | Nove ali posodobljene informacije (vključno z morebitnimi stroški v zvezi z nedonosnimi krediti ali transakcijo, za katere prodajalec želi, da jih krije kupec), ki se predložijo vlagateljem prek VPS ter v okviru postopka vprašanj in odgovorov |
| --- | --- |

—

Nove ali posodobljene informacije (vključno z morebitnimi stroški v zvezi z nedonosnimi krediti ali transakcijo, za katere prodajalec želi, da jih krije kupec), ki se predložijo vlagateljem prek VPS ter v okviru postopka vprašanj in odgovorov

| — | Neobvezno: poročila o skrbnem pregledu prodajalca, ki se predložijo vlagateljem, sprejetim v fazo 2 |
| --- | --- |

—

Neobvezno: poročila o skrbnem pregledu prodajalca, ki se predložijo vlagateljem, sprejetim v fazo 2

| — | Neobvezno in po potrebi: poročanje v VPS (npr. o dejavnostih ponudnikov in področjih zanimanja) |
| --- | --- |

—

Neobvezno in po potrebi: poročanje v VPS (npr. o dejavnostih ponudnikov in področjih zanimanja)

| — | Poročilo o analizi ZP in izbira prednostnega ponudnika |
| --- | --- |

—

Poročilo o analizi ZP in izbira prednostnega ponudnika

Image 6

| — | Upravljanje nemotenega izstopa iz portfelja po zaključku prodaje nedonosnih kreditov, med drugim z opredelitvijo dejavnosti prodajalca in kupca po prodaji |
| --- | --- |

—

Upravljanje nemotenega izstopa iz portfelja po zaključku prodaje nedonosnih kreditov, med drugim z opredelitvijo dejavnosti prodajalca in kupca po prodaji

| — | Izvedba DPNK in po potrebi dodatne dokumentacije o transakciji |
| --- | --- |

—

Izvedba DPNK in po potrebi dodatne dokumentacije o transakciji

| — | Finančni zaključek |
| --- | --- |

—

Finančni zaključek

| — | Dokončanje priprave za prenos podatkov in dokumentov |
| --- | --- |

—

Dokončanje priprave za prenos podatkov in dokumentov

| — | Izvedba pogajanj in sklenitev dogovora o prenosu servisiranja nedonosnih kreditov s sedanjega serviserja na kupca ali serviserja, ki ga določi kupec |
| --- | --- |

—

Izvedba pogajanj in sklenitev dogovora o prenosu servisiranja nedonosnih kreditov s sedanjega serviserja na kupca ali serviserja, ki ga določi kupec

| — | Obračunavanje transakcije |
| --- | --- |

—

Obračunavanje transakcije

| — | Ob zaključku: Postopek prenosa – prenos nedonosnih kreditov ter ustreznih informacij in dokumentacije na kupca za zagotovitev nemotenega vključevanja |
| --- | --- |

—

Ob zaključku: Postopek prenosa – prenos nedonosnih kreditov ter ustreznih informacij in dokumentacije na kupca za zagotovitev nemotenega vključevanja

| — | Arhivi VPS |
| --- | --- |

—

Arhivi VPS

| — | Končni DPNK |
| --- | --- |

—

Končni DPNK

Image 7

| — | Izvedba obveznosti po zaključku v skladu z DPNK |
| --- | --- |

—

Izvedba obveznosti po zaključku v skladu z DPNK

| — | Sodelovanje med prodajalcem in kupcem v skladu z DPNK ter ad hoc sodelovanje, če se pojavijo težave ali potreba po nepredvidenih ukrepih |
| --- | --- |

—

Sodelovanje med prodajalcem in kupcem v skladu z DPNK ter ad hoc sodelovanje, če se pojavijo težave ali potreba po nepredvidenih ukrepih

UVOD

Pandemija COVID-19 je povzročila močan upad gospodarske dejavnosti v EU in drugod po svetu. Kljub obsežnim programom podpore, ki so jih izvedle vlade, so banke izpostavljene v odnosu do podjetij in posameznikov, ki so postali finančno ranljivejši, zlasti malih in srednjih podjetij (MSP). Med ključnimi spoznanji iz zadnje gospodarske krize je, da se je treba čim prej lotiti vprašanja ponovnega kopičenja nedonosnih kreditov v bilancah stanja bank. V okviru tega so potrebni nadaljnji strukturni ukrepi za preprečitev kopičenja nedonosnih kreditov v bilancah stanja bank zaradi sedanje pandemije in povezanih učinkov.

Da bi se bankam zagotovilo dodatno orodje za spopadanje z izzivi v zvezi s kreditnim tveganjem zaradi pandemije COVID-19, je Komisija v svojem akcijskem načrtu z naslovom Reševanje vprašanja nedonosnih kreditov po pandemiji COVID-19 iz decembra 2020 opredelila ciljno usmerjene ukrepe za izboljšanje sekundarnih trgov za nedonosne kredite. Eno od ključnih področij politike v zvezi s tem je dodaten razvoj sekundarnih trgov za problematični dolg. Globok in likviden sekundarni trg za prizadeto premoženje po vsej EU bi bankam bolje omogočil, da zmanjšajo svoje nedonosne kredite, tako da jih prodajo tretjim vlagateljem. Če imajo banke boljše možnosti, da se znebijo nedonosnih sredstev v svojih bilancah stanja na sekundarnih trgih, se lahko lažje osredotočijo na dajanje kreditov, ustvarijo prostor v bilancah stanja za nove kredite in tako financirajo okrevanje gospodarstva (2). Spodbujati bi bilo treba lažji vstop na trg in udeležbo na njem, zlasti za manjše prodajalce in kupce, ki so lahko ključni za reševanje nedonosnih kreditov na lokalni ravni.

Z nastopom gospodarskih posledic pandemije COVID-19 se je dejavnost trgovanja z nedonosnimi krediti sprva precej zmanjšala, pred kratkim pa znova okrepila. S postopnim odpravljanjem nacionalnih ukrepov podpore se lahko poveča število primerov insolventnosti, to pa lahko vpliva na bilance stanja bank. Banke morajo biti pripravljene, da bodo zgodaj prepoznale težave dolžnikov, proaktivno in pravočasno sodelovale s posojilojemalci ter obravnavale ustrezno prestrukturiranje, kadar bo potrebno (3). Če se prodaja (portfelja) nedonosnih kreditov tretjim vlagateljem šteje za ustrezen pristop, bi banke morale biti pripravljene izvesti učinkovit in uspešen postopek transakcije, s katerim se doseže najboljši možen rezultat. Tako bi se zagotovili boljša cena za nedonosne kredite in njihova prodaja uglednemu kupcu, ki zagotavlja skladnost z zakonodajo, vključno z varstvom potrošnikov.

V ta namen je Komisija v svojem akcijskem načrtu sporočila, da bo v sodelovanju z Evropskim bančnim organom (EBA) in ustreznimi deležniki pripravila smernice za prodajalce nedonosnih kreditov. Zato objavlja smernice o postopku najboljše izvršitve prodaje nedonosnih kreditov na sekundarnih trgih. Te smernice so namenjene spodbujanju dobrih postopkov na strani prodajalcev in kupcev za transakcije z nedonosnimi krediti na sekundarnih trgih EU ter zlasti podpori prodajalcem in kupcem, ki morda nimajo veliko izkušenj s transakcijami na sekundarnih trgih. Z omogočanjem več standardizacije postopkov, povečanjem učinkovitosti in preglednosti časovnega načrta transakcij ter izboljšanjem tržnih praks v državah članicah, zlasti tistih, kjer so sekundarni trgi manj razviti, bi lahko imele številne koristi za sekundarne trge EU.

V tem dokumentu so povzete dobre prakse na podlagi zaporedja glavnih dejavnosti, ki jih je treba izvesti pri pripravi konkurenčnega postopka transakcije. Za vse faze so navedeni jasni predlogi za učinkovit in uspešen pristop. V dokumentu so podrobno prikazani glavni postopki in gradiva, ki se zagotovijo zunanjim vlagateljem v standardnih tržnih transakcijah. Zaradi velikega pomena izmenjave ustreznih podatkov in informacij smernice vključujejo specifične predloge za obseg razkritja v zadevnih fazah.

V smernicah so predstavljene nekatere prakse in pogoji, ki veljajo za potrebne za doseganje uspešnega rezultata. Glavna ciljna skupina so banke (kot prodajalci nedonosnih kreditov) in zlasti manjše institucije, ki imajo manj izkušenj s prodajo nedonosnih kreditov na sekundarnih trgih. V smernicah pa se upošteva tudi stališče večjih bank, saj bi lahko ta dokument postal standard za tržne prakse za vse prodajalce nedonosnih kreditov. Poleg bančnega sektorja bi lahko bile smernice referenčni dokument za druge institucije, ki prodajajo nedonosne kredite.

Udeležencem na trgu ni treba upoštevati smernic. Namen smernic je podpreti prodajalce in kupce nedonosnih kreditov pri upoštevanju jasnega in strukturiranega opisa postopka, ki omogoča doseganje uspešnega rezultata. Zlasti vključujejo informacije o specifičnih korakih, ki bi jih lahko izvedla prodajalec in kupec za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti postopka. V smernicah so navedeni tudi nekateri koraki, ki so pomembnejši za določeno vrsto (in v nekaterih primerih določen obseg) transakcij in/ali skupino sredstev.

Kar zadeva vrste transakcij, smernice zajemajo neposredno prodajo (velikih) portfeljev nedonosnih kreditov in vsebujejo sklice na (obsežne) transakcije z eno samo izpostavljenostjo (4). Obravnavana so nezavarovane in zavarovane kredite, vključno z naslednjimi kategorijami nedonosnih kreditov:

| — | krediti, zavarovani s stanovanjskimi nepremičninami: potrebni so številni pregledi, ustrezna dokumentacija je ključna; |
| --- | --- |

—

krediti, zavarovani s stanovanjskimi nepremičninami: potrebni so številni pregledi, ustrezna dokumentacija je ključna;

| — | krediti, zavarovani s poslovnimi nepremičninami: zelo raznolika, pri čemer so značilnosti odvisne od lokacije, velikosti, panoge, uporabe itd.; |
| --- | --- |

—

krediti, zavarovani s poslovnimi nepremičninami: zelo raznolika, pri čemer so značilnosti odvisne od lokacije, velikosti, panoge, uporabe itd.;

| — | izpostavljenosti do malih in srednjih podjetij (MSP): veliko pozornosti je treba nameniti vrednotenju zavarovanja s premoženjem, analizi denarnega toka ter uporabi statističnih metod in vzorčenja; |
| --- | --- |

—

izpostavljenosti do malih in srednjih podjetij (MSP): veliko pozornosti je treba nameniti vrednotenju zavarovanja s premoženjem, analizi denarnega toka ter uporabi statističnih metod in vzorčenja;

| — | nezavarovani potrošniški krediti: portfelji so običajno sestavljeni iz majhnih izpostavljenosti; |
| --- | --- |

—

nezavarovani potrošniški krediti: portfelji so običajno sestavljeni iz majhnih izpostavljenosti;

| — | nezavarovani krediti podjetjem: vključujejo temeljitejši skrbni pregled; |
| --- | --- |

—

nezavarovani krediti podjetjem: vključujejo temeljitejši skrbni pregled;

| — | zakup: posebne značilnosti in specializacija (5). |
| --- | --- |

—

zakup: posebne značilnosti in specializacija (5).

Zgoraj navedeno kaže, da so nedonosni krediti „poseben“ produkt. Prodaje nedonosnih kreditov so pogosto tesno povezane s specifičnimi portfelji. Zato popolna standardizacija postopka ni mogoča niti ni namen smernic.

Glavna struktura dokumenta ustreza kronološki logiki. Vsako glavno poglavje je osredotočeno na enega od specifičnih korakov, ki bi ga bilo treba upoštevati med celotnim postopkom prodaje. Glavni alternativni standardni strategiji za vzpostavitev konkurenčnega postopka sta ciljno usmerjena dražba in prodaja na podlagi pogajanj. Ti alternativni strategiji sta po potrebi dodatno pojasnjeni v smernicah skupaj z njunimi posledicami. V smernicah je predstavljen postopek široke dražbe, ki je tipičen postopek v dveh fazah.

Komisija je pripravila ta dokument v tesnem sodelovanju s člani in opazovalci svetovalnega odbora Komisije za nedonosne kredite. Informacije o članstvu odbora so na voljo v Prilogi 1.

1.   Določitev strukture transakcije: izbira portfelja

1.1.   Ključne dejavnosti

Z izbiro portfelja se postavijo temelji za uspešno transakcijo. Ključno je, da se izbere tržljiv portfelj, ki izpolnjuje notranje strateške cilje in pritegne zanimanje vlagateljev. Z zgodnjo vključitvijo višjega vodstva v postopek izbire portfelja se poveča gotovost izvedbe, kar je pomembno za prodajalca in kupca. S tržljivim in ustrezno izbranim portfeljem se zmanjša tveganje za izvedbo in tako prepreči neučinkovita uporaba virov pri vseh vključenih straneh.

Ključne dejavnosti v tej prvi fazi so:

| — | ocena pravnih omejitev/davčnih omejitev/omejitev zaradi varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

—

ocena pravnih omejitev/davčnih omejitev/omejitev zaradi varstva potrošnikov;

| — | pregled obstoječega sistema IT za podporo optimizaciji postopka izbire; |
| --- | --- |

—

pregled obstoječega sistema IT za podporo optimizaciji postopka izbire;

| — | opredelitev obsega transakcije/izbira portfelja za prodajo; |
| --- | --- |

—

opredelitev obsega transakcije/izbira portfelja za prodajo;

| — | sprejetje odločitve o (i) uporabi notranjih virov v primerjavi z uporabo zunanjih ponudnikov storitev, pri čemer je vselej potrebna določena raven notranjih virov (6), ter (ii) opredelitvi najučinkovitejše in najuspešnejše organizacijske strukture za izvedbo postopka; |
| --- | --- |

—

sprejetje odločitve o (i) uporabi notranjih virov v primerjavi z uporabo zunanjih ponudnikov storitev, pri čemer je vselej potrebna določena raven notranjih virov (6), ter (ii) opredelitvi najučinkovitejše in najuspešnejše organizacijske strukture za izvedbo postopka;

| — | podrobnejša obravnava premislekov o servisiranju, modeliranju portfelja in določitvi „pridržane cene“. |
| --- | --- |

—

podrobnejša obravnava premislekov o servisiranju, modeliranju portfelja in določitvi „pridržane cene“.

Za optimizacijo postopka izbire ter preprečitev visokih stroškov potrditve in usklajevanja podatkov ter samostojnih sprememb, ki zahtevajo veliko časa, bi bilo treba pregledati obstoječi sistem IT in ga po potrebi prilagoditi. Čim kompleksnejša je transakcija, tem verjetneje je priporočljivo, da se notranja organizacijska struktura prodajalca vzpostavi kot projekt, če to omogoča boljše usklajevanje vseh notranjih deležnikov pri transakciji in pozornejše spremljanje napredka transakcije.

Izbira portfelja ima pomembno vlogo pri vsaki transakciji, saj je pravilna izbira ključna za uspešno izvedbo. Postopek izbire portfelja mora upoštevati zahteve in strateške cilje prodajalca ter hkrati pritegniti vlagatelje, katerih zahteve ne ustrezajo nujno prodajalčevim. Cilji prodajalca lahko temeljijo na spremembah strategije, regulativnem pritisku in/ali spremembah nagnjenosti k prevzemanju tveganja. Prodajalec morda pričakuje, da bo prodal kompleksnejše izpostavljenosti po višji ceni, vendar je morda treba te cilje prilagoditi, ker imajo vlagatelji drugačna pričakovanja glede donosa in drugačen izračun stroškov za strategije izterjave za ponujene nedonosne kredite. Odločitev za prodajo ali zadržanje zaradi koristi morebitnega dodatnega zvišanja vrednosti temelji predvsem na notranjih mnenjih v organizaciji prodajalca (vrednost poplačljivosti brez stroškov izterjave ter skupaj z učinkom dobička in izgube za različne dele poslovne dejavnosti stranke) v primerjavi z domnevnim mnenjem na trgu (ki velja za portfelj ali posamezno izpostavljenost).

Iz postopka izbire portfelja je morda treba izključiti sredstva, ki jih je morda težko izterjati od posojilojemalca in/ali dodeliti tretji osebi ali ki so posebej označena v portfelju. Dober primer so izpostavljenosti, obremenjene s pravicami tretjih oseb ali drugače, kot so jamstva. V takih primerih je pogosto težko pridobiti potrebno soglasje upravičenca za prenos sredstva ali malo verjetno, da se bo tako soglasje pridobilo. Tako bi se lahko pojavili primeri, v katerih se na primer nekatere izpostavljenosti posojilojemalca, kot so krediti za določen čas, prenesejo na kupca, banka pa ohrani delovno najintenzivnejše izpostavljenosti. To kaže tudi, kako pomembno je, da skupina za transakcije (če je ločena od skupine za izterjave) ohranja odprti dialog z zadevnimi uradniki za izterjavo.

Opozoriti je treba, da se lahko portfelj spremeni v poznejši fazi postopka, pri čemer se lahko na primer izključijo ugotovljene razumne neupravičene terjatve. Prodajalec v fazi 1 in fazi 2 še naprej pregleduje nedonosne kredite in preverja, ali bi bilo treba nekatere kredite izključiti iz končnega portfelja v skladu z merili za upravičenost in merili za izključitev. Tudi prednostni ponudnik (ki v večini primerov sčasoma postane/je v najboljšem primeru tudi kupec) lahko zahteva, da se nekateri nedonosni krediti izključijo. Na podlagi tega se dokončno oblikuje portfelj. Ta pristop vključuje naslednje korake, ki se sprejmejo v kronološkem zaporedju:

| — | uporaba glavnih meril za izbor (vrsta, nasprotna strank, status, obseg, geografija itd.); |
| --- | --- |

—

uporaba glavnih meril za izbor (vrsta, nasprotna strank, status, obseg, geografija itd.);

| — | izključitev neprenosljivih kreditov (7) ter |
| --- | --- |

—

izključitev neprenosljivih kreditov (7) ter

| — | izključitev kreditov v skladu s pogajanji med prodajalcem in kupcem. |
| --- | --- |

—

izključitev kreditov v skladu s pogajanji med prodajalcem in kupcem.

1.2.   Ocena pravnih omejitev/davčnih omejitev/omejitev zaradi varstva potrošnikov

Pred oblikovanjem in prodajo portfelja nedonosnih kreditov je treba opraviti več pravnih preverjanj, ki se razlikujejo med posameznimi državami:

| — | ali se lahko krediti prodajo tretji osebi (npr. bančna tajnost, posebni pogoji kredita itd.) in kakšne zahteve se uporabljajo za tretjo osebo (v skladu z lokalno zakonodajo, s katero se izvaja direktiva o serviserjih kreditov in kupcih kreditov (8))? |
| --- | --- |

—

ali se lahko krediti prodajo tretji osebi (npr. bančna tajnost, posebni pogoji kredita itd.) in kakšne zahteve se uporabljajo za tretjo osebo (v skladu z lokalno zakonodajo, s katero se izvaja direktiva o serviserjih kreditov in kupcih kreditov (8))?

| — | Ali se lahko podatki izmenjujejo s tretjimi osebami ter kateri podatki se lahko izmenjujejo in kateri se ne smejo ali pa se lahko izmenjujejo samo v skladu s sporazumom o obdelavi podatkov (9)? |
| --- | --- |

—

Ali se lahko podatki izmenjujejo s tretjimi osebami ter kateri podatki se lahko izmenjujejo in kateri se ne smejo ali pa se lahko izmenjujejo samo v skladu s sporazumom o obdelavi podatkov (9)?

| — | Ali je treba glede na posebnosti predvidene transakcije (in določb lokalne zakonodaje, s katero se izvaja direktiva o serviserjih kreditov in kupcih kreditov) zaprositi za dovoljenje pri regulativnih organih? |
| --- | --- |

—

Ali je treba glede na posebnosti predvidene transakcije (in določb lokalne zakonodaje, s katero se izvaja direktiva o serviserjih kreditov in kupcih kreditov) zaprositi za dovoljenje pri regulativnih organih?

| — | Ali portfelj pri prodaji tretji osebi vključuje kakršne koli obveznosti na podlagi pogodbe s sedanjim serviserjem dolga/odvetnikom (npr. sodne takse, kazni itd.)? |
| --- | --- |

—

Ali portfelj pri prodaji tretji osebi vključuje kakršne koli obveznosti na podlagi pogodbe s sedanjim serviserjem dolga/odvetnikom (npr. sodne takse, kazni itd.)?

| — | Ali se v zvezi s krediti uporabljajo omejitve oziroma ali vključujejo podjetja, ki kotirajo na borzi, s posebnimi omejitvami (npr. notranje informacije, osebje prodajalca, zakonsko določene omejitve prenosa)? |
| --- | --- |

—

Ali se v zvezi s krediti uporabljajo omejitve oziroma ali vključujejo podjetja, ki kotirajo na borzi, s posebnimi omejitvami (npr. notranje informacije, osebje prodajalca, zakonsko določene omejitve prenosa)?

| — | Ali je ob prodaji tretji osebi potrebno soglasje javne razvojne banke/razvojne banke v državni lasti (npr. Finnvera, KfW)? |
| --- | --- |

—

Ali je ob prodaji tretji osebi potrebno soglasje javne razvojne banke/razvojne banke v državni lasti (npr. Finnvera, KfW)?

| — | Kakšne so davčne posledice v skladu z jurisdikcijo prodajalca? |
| --- | --- |

—

Kakšne so davčne posledice v skladu z jurisdikcijo prodajalca?

Če so bile pogodbe, na katerih temeljijo nedonosni krediti, odpovedane („odpovedani krediti“), je celotna izpostavljenost običajno predmet povpraševanja in jo je treba v celoti plačati vnaprej, zato je mogoče izvesti neposredno prodajo. V primeru podkategorije nedonosnih kreditov z izpostavljenostmi z „majhno verjetnostjo plačila“ pa je situacija bolj zapletena, saj so osnovne pogodbe še veljavne, za izvedbo odprodaje pa bi bilo treba upoštevati terjatve in pogodbe (10).

Kar zadeva zagotavljanje ustreznega varstva potrošnikov, se po potrebi uporabljajo določene lokalne/nacionalne pravne obveznosti obveščanja potrošnikov, ki jih je treba preveriti in izpolniti.

1.3.   Cilji postopka izbire portfelja

Izbira portfelja ima ključno vlogo pri zmanjšanju tveganja za izvedbo. Zmanjšanje tega tveganja je ključno za učinkovito in uspešno prodajo portfelja nedonosnih kreditov ter eden najpomembnejših dejavnikov pri transakcijah za prodajalce in za kupce. Možnost neuspeha transakcije, zlasti kadar sta prodajalec in kupec vložila precej časa in sredstev, se ne bi smela podcenjevati in lahko tudi škoduje ugledu prodajalca in/ali kupca. Če prodajalec ne more izvesti transakcije, vlagatelji morda ne bodo želeli sodelovati pri njegovih prihodnjih transakcijah, odvisno od specifičnih vzrokov za nezmožnost izvedbe. Prodajalci, ki so v preteklosti odpovedali transakcije, morda veljajo za manj privlačne/zanesljive od drugih, saj se jih morda povezuje z večjo negotovostjo in tveganjem ponovne opustitve transakcij. Vlagatelji so pripravljeni nameniti svoje omejene vire, osebje in kapital transakcijam na trgu, kadar pričakujejo, da je verjetnost izvedbe največja in jim ne bo treba nameniti precejšnjih finančnih in drugih (notranjih) sredstev za skrbni pregled. Po drugi strani prodajalec k sodelovanju v prihodnjih transakcijah morda ne bo povabil vlagateljev, sprejetih v fazo 1, ki odstopijo od postopka po predložitvi nerealističnih NZP.

Ključno je, da se izbira portfelja uporabi kot način, da se uravnotežijo različni in pogosto nasprotujoči si interesi vseh zainteresiranih strani. Pri transakciji za odprodajo portfelja morajo pogosto sodelovati številni različni notranji deležniki, med drugim vsaj skupina za upravljanje odnosov na področju nedonosnih kreditov ter predstavniki služb za finance, tveganje, IT, pravna vprašanja in skladnost. Zato je za pridobitev potrditev, potrebnih za izvedbo posla, pomembno upravljanje notranjih pričakovanj. Vendar lahko organizacija prodajalca zaradi sodelovanja različnih notranjih služb tudi pri dobro načrtovanem in izvedenem postopku porabi veliko sredstev. Poleg tega je morda treba okrepiti notranje sisteme IT, kar povzroči dodatne stroške. Kadar je potrebna zunanja podpora za podatkovno svetovanje, potrditev podatkov, določanje okvirnih cen itd., so lahko skupni neposredni in posredni stroški precejšnji. Zato bi moral prodajalec upoštevati, da so lahko stroški precejšnji ne glede na to, ali se transakcija uspešno izvede.

Dejavniki, ki lahko preprečijo izvedbo transakcije, so med drugim:

| — | potrebna notranja odobritev se ne pridobi, (med drugim) ker:






  — | so predložene cene znatno nižje od pričakovanih; |
| --- | --- | --- |

—

potrebna notranja odobritev se ne pridobi, (med drugim) ker:

—

so predložene cene znatno nižje od pričakovanih;

| — | višje vodstvo ne sodeluje in/ali je njegovo sodelovanje neustrezno in/ali |
| --- | --- |

—

višje vodstvo ne sodeluje in/ali je njegovo sodelovanje neustrezno in/ali

| — | se pojavijo nepričakovani dejavniki (na primer neugodno poročanje v medijih, sprememba zakonodaje itd.); |
| --- | --- |

—

se pojavijo nepričakovani dejavniki (na primer neugodno poročanje v medijih, sprememba zakonodaje itd.);

| — | neprimeren trenutek na trgu zaradi neobstoja zanimanja vlagateljev in/ali trga za ponujeni portfelj; |
| --- | --- |

—

neprimeren trenutek na trgu zaradi neobstoja zanimanja vlagateljev in/ali trga za ponujeni portfelj;

| — | tehnični vzroki, npr. omejitve prenosa, ki se pojavijo med postopkom transakcije. Take omejitve so običajno predvidljive, izbrani obseg pa ne bi smel vključevati nedonosnih kreditov, pri katerih obstaja tako tveganje; |
| --- | --- |

—

tehnični vzroki, npr. omejitve prenosa, ki se pojavijo med postopkom transakcije. Take omejitve so običajno predvidljive, izbrani obseg pa ne bi smel vključevati nedonosnih kreditov, pri katerih obstaja tako tveganje;

| — | podatkovne vrzeli in/ali težave s kakovostjo podatkov, ki negativno vplivajo na cene in/ali prenos; |
| --- | --- |

—

podatkovne vrzeli in/ali težave s kakovostjo podatkov, ki negativno vplivajo na cene in/ali prenos;

| — | pravne/davčne omejitve za prodajo nedonosnih kreditov v nekaterih jurisdikcijah, npr. specifične zahteve za dovoljenje, ki se uporabljajo za kupce (ki bi se morale prenehati uporabljati z izvedbo direktive o serviserjih kreditov in kupcih kreditov), sodna izterjava kot osnovni pogoj pred morebitno prodajo, obdavčitev, zaradi katere transakcija ni poslovno donosna, itd (11). |
| --- | --- |

—

pravne/davčne omejitve za prodajo nedonosnih kreditov v nekaterih jurisdikcijah, npr. specifične zahteve za dovoljenje, ki se uporabljajo za kupce (ki bi se morale prenehati uporabljati z izvedbo direktive o serviserjih kreditov in kupcih kreditov), sodna izterjava kot osnovni pogoj pred morebitno prodajo, obdavčitev, zaradi katere transakcija ni poslovno donosna, itd (11).

Večino teh dejavnikov je mogoče ublažiti pred začetkom transakcije z dobro načrtovano izbiro portfelja in dobro raziskanim/načrtovanim postopkom prodaje. Običajno bodo za izbiro portfelja, ki temelji na potrjeni strateški odločitvi višjega vodstva, zagotovljene ustrezne odobritve, saj je praviloma že usklajena s cilji vodstva in strateškim načrtom banke za odprodajo nedonosnih kreditov. Razlogi in morebitni cilji za izvedbo transakcije so obravnavani v Prilogi 2.

Tudi če predhodno opredeljene ali celovite strategije za program prodaje nedonosnih kreditov, ki se izvaja, ni, bi morala izbira portfelja vselej temeljiti na splošnih notranjih ciljih in ključnih kazalnikih uspešnosti ter upoštevati notranje smernice. Opozoriti je treba, da ni nujno, da se v vsakem posameznem primeru izpolnijo notranji strateški cilji. Z dodajanjem posameznih izpostavljenosti, ki ne izpolnjujejo meril, se lahko vseeno doda vrednost za splošno tržljivost portfelja. Na primer, portfelju se lahko dodajo sredstva, za katera na trgu obstaja jasno zanimanje, tudi če ne bi izpolnila vseh ciljev transakcije. S tem se lahko okrepi privlačnost portfelja v absolutnem smislu in razširi krog vlagateljev, tako pa doseže višja cena.

Izbira portfelja, ki izpolnjuje pričakovanja prodajalca, je zagotovo osnovni pogoj, čeprav je le en del uspešne transakcije. Portfelj mora tudi pritegniti zanimanje vlagateljev in bi jim moral omogočati, da izpolnijo svoja pričakovanja. Podatki o trgu in sondiranje trga so ključni za ublažitev tega dejavnika tveganja. Jasno je, da izbira portfelja, ki izpolnjuje zahteve/premisleke prodajalca, vendar ne pritegne zanimanja na trgu, ni smiselna. Pri postopku izbire portfelja se povpraševanje na trgu uravnovesi z notranjimi cilji prodajalca.

Priporoča se oblikovanje homogenega portfelja, usmerjenega na specifične skupine vlagateljev. Čeprav se v nekaterih primerih prodajajo tudi mešani portfelji, bi se bilo treba v zvezi s sestavo portfelja izogniti združevanju prevelikega števila različnih skupin sredstev, saj je večina vlagateljev specializiranih za določene skupine sredstev. V večini primerov se vlagatelji odločajo med:

| — | potrošniki ALI podjetja ALI javni subjekt; |
| --- | --- |

—

potrošniki ALI podjetja ALI javni subjekt;

| — | zavarovano s stvarnim premoženjem (npr. nepremičninami, letali, avtomobili itd.) ALI nezavarovano ter |
| --- | --- |

—

zavarovano s stvarnim premoženjem (npr. nepremičninami, letali, avtomobili itd.) ALI nezavarovano ter

| — | v stečaju ALI ni v stečaju. |
| --- | --- |

—

v stečaju ALI ni v stečaju.

Poleg tega se svetuje, da je portfelj nedonosnih kreditov homogen z vidika jurisdikcije, tj. da se izberejo nedonosni krediti (v najboljšem primeru pa tudi zavarovanje z nepremičninami) iz ene same jurisdikcije. Število vlagateljev se bo zmanjšalo za portfelje, ki vključujejo nedonosne kredite iz različnih jurisdikcij, čezmejni portfelji pa vključujejo večjo kompleksnost v zvezi z različnimi parametri načrtovane transakcije za prodajalca in kupca (pravnimi, davčnimi in parametri v zvezi s servisiranjem). Prodajalec bi moral pri proučevanju jurisdikcije upoštevati:

| — | kje je nedonosni kredit dejansko „vknjižen“, tj. v kateri jurisdikciji je prodajalec? |
| --- | --- |

—

kje je nedonosni kredit dejansko „vknjižen“, tj. v kateri jurisdikciji je prodajalec?

| — | Zakonodaja katere države se uporablja za osnovne kreditne pogodbe? |
| --- | --- |

—

Zakonodaja katere države se uporablja za osnovne kreditne pogodbe?

| — | Kje je prebivališče/sedež ali statutarni sedež posojilojemalcev (ob odobritvi posojila in zdaj)? |
| --- | --- |

—

Kje je prebivališče/sedež ali statutarni sedež posojilojemalcev (ob odobritvi posojila in zdaj)?

| — | Kje se nahaja zavarovanje s premoženjem (nepremičnina)? |
| --- | --- |

—

Kje se nahaja zavarovanje s premoženjem (nepremičnina)?

Drugi ustrezni merili, ki ju je treba upoštevati, sta obseg in morebitna nakupna cena portfelja. Vlagatelji morajo vložiti čas in sredstva v postopek skrbnega pregleda, to pa je treba upoštevati v izračunu morebitnega donosa naložbe. Poleg tega se take naložbe morda sploh ne povrnejo, če se posel sklene z drugo osebo. Če je portfelj premajhen v smislu sredstev, primernih za naložbe, in je premajhen tudi pričakovani donos, so lahko morebitni stroški skrbnega pregleda višji od pričakovanega donosa ponujenega portfelja ali pa mora prodajalec razmisliti o vključitvi celovitih zagotovil in jamstev v DPNK, ki presegajo tveganje zaradi opustitve skrbnega pregleda, in/ali o zagotovitvi možnosti seznanitve s portfeljem. V tem primeru obstaja tveganje, da nihče ne bo sodeloval pri postopku ali predložil ponudbe. Ker so stroški skrbnega pregleda precejšnji nepovratni stroški, če ponudnik ni izbran za prednostnega ponudnika, in odvisni od zapletenosti, je treba zagotoviti ustrezno ravnovesje med obsegom, zagotovili in jamstvi ter ceno/donosom portfelja, da se pritegne zanimanje na trgu.

1.4.   Tehnični vidiki postopka izbire portfelja

Upoštevati je treba bolj tehnične vidike postopka izbire portfelja. Sistemi IT bank pogosto niso izrecno namenjeni odprodaji portfeljev, ampak so običajno namenjeni podpori notranjim postopkom izterjave in uradniku za izterjave pri vsakodnevnih nalogah. Banka svojim strankam ponuja različne produkte ter mora razkriti precejšnje količine računovodskih in regulativnih informacij, večinoma na ravni skupne izpostavljenosti. Vendar poslovni model banke v okviru bančne knjige običajno ni usmerjen v pogosto kupovanje in prodajo sredstev. Sistem IT banke ni zasnovan za pogoste transakcije. Običajno kaže sliko vidikov izpostavljenosti, saj je to pomembno za banko. Ni nujno, da kaže sliko pravnih ali pogodbenih vidikov, ki so lahko ključni z vidika transakcij. Zato lahko ustrezno obveščanje potencialnih vlagateljev pomeni izziv za banko, informacije, ki se uporabljajo za pripravo elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih, pa je običajno treba potrditi (priprava elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih je pojasnjena v oddelku 2).

Za enkratne transakcije se lahko podatki pogosto potrdijo in po potrebi urejajo ročno. Kadar so predvidene rednejše transakcije, je smiselno, da se sistem IT izboljša in omogoči učinkovitejši postopek. To lahko vključuje pregled obstoječega sistema IT ter spremembo in/ali uvedbo več (dodatnih) polj za potrebe transakcij. Izboljšave sistema IT bi morale prodajalcu omogočiti, da med celotnim postopkom transakcije pravočasno zagotavlja ustrezne podatke o vseh pozicijah. S tem bi se znižali stroški skrbnega pregleda za vlagatelje in skupni stroški transakcije, tako pa izboljšalo določanje cen.

Eden od inovativnih pristopov v podporo učinkovitim transakcijam je uvedba specifičnega polja v sistemu enote za trgovanje, ki uradniku za kredite (ali izterjave) omogočajo, da izpostavljenost opredeli kot primerno za potrebe transakcije. Ker bi morali imeti upravitelji kreditov najboljši pregled nad vrednostjo izpostavljenosti, so morda v najboljšem položaju, da priporočijo notranjo strategijo za izterjavo ali prodajo. Tako jim to polje omogoča, da posamezne kredite opredelijo kot primerna za odprodajo in se osredotočijo na kredite, ki jim morda lahko dodajo vrednost.

Poleg tega bi morala imeti skupina za upravljanje transakcij možnost, da filtrira specifične cilje upravljanja in vključi nedonosne kredite, ki izpolnjujejo te cilje. Običajno mora njihovo vključitev odobriti zadevni upravitelj kreditov. S tem pristopom lahko skupina za transakcije bolje nadzoruje časovni okvir transakcije, kar je lahko koristno, če v zadevnem trenutku na trgu deluje preveč drugih prodajalcev. To je zelo preprosto in učinkovito orodje za vzpostavitev notranje funkcije kopičenja. Ker to polje dejavno uporablja upravitelj kreditov, omogoča tudi boljšo usklajenost pristojnega uradnika za kredite in skupine za transakcije.

Ko skupina za transakcije sklene, da je bil dosežen ustrezen obseg, trenutek pa je ugoden za vstop na trg, se lahko ustrezni podatki iz sistema enote za trgovanje naložijo v sistem, ki ga uporablja (in v nekaterih primerih razvije) skupina za transakcije. S programsko opremo je mogoče podrobno analizirati portfelj, prikazati razpredelnice s stratifikacijo, izpolniti ustrezna polja in pozneje pripraviti elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih. Na podlagi podatkov se višjemu vodstvu predloži prva ocena možne nakupne cene. Po odobritvi višjega vodstva se lahko postopek transakcije začne. Opisani postopek dobro deluje v zvezi z „navadnim“ portfeljem s celovitimi in popolnimi nabori podatkov in DPNK, z njim pa bi se lahko hitro pridobili vpogledi v morebiten portfelj in zadevni učinek prodaje. V primeru obsežnejših ali specifičnih transakcij, ki ne temeljijo na jasni logiki (razlogu za prodajo), in nestrukturiranih portfeljev, ki združujejo različne skupine sredstev, je neizbežno treba opraviti podrobno analizo vsakega primera posebej. Potrebna bi bila dodatna prizadevanja, zlasti v zvezi z organizacijskimi vprašanji.

1.5.   Razmislek o potrebni uporabi notranjih virov in morebitni dodatni potrebi po zunanji podpori

Prodajalec bi moral pred pripravo sestave in prodaje portfelja razmisliti o razpoložljivih notranjih virih za načrtovane prodajne dejavnosti in morebitni potrebi po sodelovanju z zunanjim ponudnikom storitev, kot je platforma za transakcije (glej tudi Prilogo 3).

Postopek odločanja lahko olajšajo naslednja vprašanja:

| — | ali ima prodajalec notranje strokovnjake z izkušnjami z izvajanjem postopka prodaje? |
| --- | --- |

—

ali ima prodajalec notranje strokovnjake z izkušnjami z izvajanjem postopka prodaje?

| — | Ali ima prodajalec dostop do obsežne podatkovne zbirke vlagateljev za izbiro najustreznejših in konkurenčnih vlagateljev za transakcijo? |
| --- | --- |

—

Ali ima prodajalec dostop do obsežne podatkovne zbirke vlagateljev za izbiro najustreznejših in konkurenčnih vlagateljev za transakcijo?

| — | Ali prodajalec ve, kaj vlagatelji pričakujejo pri postopku skrbnega pregleda? |
| --- | --- |

—

Ali prodajalec ve, kaj vlagatelji pričakujejo pri postopku skrbnega pregleda?

| — | Ali prodajalec potrebuje pomoč pri pripravi podatkov? |
| --- | --- |

—

Ali prodajalec potrebuje pomoč pri pripravi podatkov?

| — | Ali ima prodajalec namenskega notranjega odvetnika ali pa potrebuje pomoč v obliki pravnega/davčnega svetovanja o dokumentaciji (sporazumu o nerazkrivanju podatkov, DPNK)? |
| --- | --- |

—

Ali ima prodajalec namenskega notranjega odvetnika ali pa potrebuje pomoč v obliki pravnega/davčnega svetovanja o dokumentaciji (sporazumu o nerazkrivanju podatkov, DPNK)?

| — | Ali ima prodajalec lastne tehnične zmogljivosti za izmenjavo podatkov ali pa potrebuje ponudnika VPS ali platformo za transakcije? |
| --- | --- |

—

Ali ima prodajalec lastne tehnične zmogljivosti za izmenjavo podatkov ali pa potrebuje ponudnika VPS ali platformo za transakcije?

1.6.   Organizacijska vprašanja

Pri načrtovanju transakcije je smiselno razmisliti o namenski notranji skupini in/ali zunanjemu ponudniku storitev. Ta oddelek je osredotočen predvsem na notranje vidike in premisleke. Kot je bilo navedeno, upravitelj kreditov/izterjav ne more biti izključno odgovoren za načrtovanje in izvedbo uspešne transakcije, temveč je za to potreben nabor znanj in spretnosti številnih služb, koristi pa lahko tudi svetovalec, ki olajšuje postopek. Obseg potrebnega dela se ne bi smel podcenjevati. Poleg tega so zelo pomembni obstoječa mreža kupcev in izkušnje z izvajanjem številnih transakcij.

Proučiti je treba tudi, ali so morda (oziroma ali se zdi, da so) osebni cilji upravitelja kreditov/izterjav v navzkrižju s splošnimi cilji upravljanja v zvezi s transakcijo. Lahko se zgodi, da je osebne cilje upravitelja kreditov/izterjav težko uskladiti s cilji, ki bi se dosegli s prodajo nedonosnega kredita na trgu, in tako zmanjšati njegovo delovno obremenitev. Upravitelje kreditov/izterjav lahko skrbi tudi, da bo njihova vloga zaradi prodaje izpostavljenosti na trgu postala odvečna. Podobno kot pri možnosti uvedbe polja za tržljiva sredstva v sistem IT (glej prejšnji oddelek), se lahko ta težava med drugim zmanjša tako, da se prilagodijo letni cilji za upravitelje kreditov/izterjav in upravitelje spodbudi, da „označijo polje“. To se je izkazalo za uspešen način, kako spodbujati ustrezno in učinkovito identifikacijo kreditov za program prodaje.

Za številne prodajalce je lahko primerno, da ustanovijo namensko (in v najboljšem primeru neodvisno) skupino/službo za transakcije (če je to ekonomsko učinkovito) ter tako izboljšajo organizacijsko strukturo za olajšanje in izvajanje učinkovitih transakcij z nedonosnimi krediti. Taka specializirana skupina bi lahko krepila znanje o trgih za nedonosne kredite in izkušnje s tržno dinamiko (v različnih državah/jurisdikcijah). Na podlagi tega bi lahko zagotavljala nasvete o izbiri portfelja nedonosnih kreditov, morebitnih tržnih cenah in gospodarskih koristih prodaje specifičnega portfelja. S tem se spodbudita potrebna (predhodna) odobritev in podpora (višjega) vodstva za izvedbo transakcij z nedonosnimi krediti.

Za obsežnejše transakcije je lahko priporočljivo, da se organizirajo kot (ločen) projekt. Iz zgoraj navedenih razlogov bi morala projekt voditi notranja skupina za transakcije (po možnosti ob podpori zunanjih ponudnikov storitev).

Za večje institucije, ki opravljajo dejavnosti prodaje, je lahko priporočljivo, da skupina za transakcije ustanovi oddelek za vodenje projektov, ki bi usklajeval različne segmente dela, uvedel skupne mape za izmenjavo informacije med različnimi segmenti dela in organiziral komunikacijo z usmerjevalnim odborom. Navedeni odbor bi moral vključevati vse ustrezne člane višjega vodstva za zagotovitev, da so stalno obveščeni o napredku pri transakciji ter njihovo uskladitev z ustreznim ciljem. To pomaga zmanjšati tveganje zavrnitve odobritve prodaje. V zvezi z organizacijo in izvedbo različnih segmentov dela imajo prodajalci običajno na voljo precejšnjo raven prožnosti. Vendar morajo glavni segmenti dela izpolnjevati svoje funkcije, pri čemer jih ne sme ovirati prezapletena struktura. Taki postopki vključujejo potrditev/urejanje/obogatitev elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih ter oddelek za podatke/skrbni pregled (ki bi ga moral voditi upravitelj kreditov/izterjav), oddelka za finance in trženje (ki ga vodi upravitelj transakcij) ter pravni oddelek.

Taka struktura, vključno z oddelkom za vodenje projektov, morda ni izvedljiva za manjšega prodajalca, ki želi prodati portfelj nedonosnih kreditov, ki se na trgu šteje za majhnega, za prodajalca pa je precej obsežen. (Manjši) prodajalec bi moral pri notranji analizi proučiti najuspešnejšo in stroškovno najučinkovitejšo organizacijsko strukturo ob upoštevanju obsega in kompleksnosti nedonosnih kreditov, predvidenih za prodajo.

2.   Pripravljalna faza

2.1.   Ključne dejavnosti

V pripravljalni fazi bi moral prodajalec na podlagi zgoraj opisanih ukrepov in premislekov izvesti naslednje ključne dejavnosti:

| — | določitev števila faz postopka (in sicer postopek v dveh fazah z NZP in ZP ali postopek v eni fazi samo z ZP); |
| --- | --- |

—

določitev števila faz postopka (in sicer postopek v dveh fazah z NZP in ZP ali postopek v eni fazi samo z ZP);

| — | določitev časovnega načrta – vključno z notranjimi koraki in pristopom k trgu (ob upoštevanju sodelovanja pravnih in drugih svetovalcev ter časovnega okvira za izpolnitev morebitnih zahtev vlagateljev); |
| --- | --- |

—

določitev časovnega načrta – vključno z notranjimi koraki in pristopom k trgu (ob upoštevanju sodelovanja pravnih in drugih svetovalcev ter časovnega okvira za izpolnitev morebitnih zahtev vlagateljev);

| — | priprava glavnih tržnih dokumentov (predvsem promocijskega dokumenta in informacijskega memoranduma). Med skrbnim pregledom v fazi 2 je morda potrebna predstavitev za upravljanje. Priprava glavnih dokumentov za postopek (predvsem sporazumov o nerazkrivanju podatkov za vlagatelje, dopisa o postopku (po potrebi ločena dopisa za fazo 1 in fazo 2), smernic za ZP in po potrebi smernic za NZP); |
| --- | --- |

—

priprava glavnih tržnih dokumentov (predvsem promocijskega dokumenta in informacijskega memoranduma). Med skrbnim pregledom v fazi 2 je morda potrebna predstavitev za upravljanje. Priprava glavnih dokumentov za postopek (predvsem sporazumov o nerazkrivanju podatkov za vlagatelje, dopisa o postopku (po potrebi ločena dopisa za fazo 1 in fazo 2), smernic za ZP in po potrebi smernic za NZP);

| — | priprava elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih in pridobitev dokumentacije; |
| --- | --- |

—

priprava elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih in pridobitev dokumentacije;

| — | vzpostavitev VPS (12) (vključno s podrobnim kazalom VPS); |
| --- | --- |

—

vzpostavitev VPS (12) (vključno s podrobnim kazalom VPS);

| — | priprava DPNK. |
| --- | --- |

—

priprava DPNK.

2.2.   Število faz postopka in časovni načrt

Prvič, glede na vrsto portfelja, ki se da na trg, in pričakovanih rokov bi bilo treba sprejeti odločitev o tem, ali je treba izvesti postopek v dveh fazah ali postopek v eni fazi (npr. če so vrsta sredstev in pričakovane cene dobro znane, se lahko prednostno obravnava postopek v eni fazi, da se skrajša časovni okvir). Opredeliti bi bilo treba časovni načrt, vključno z vsemi ustreznimi notranjimi trgi in mejniki za dejavnosti na trgu, pri tem pa upoštevati:

| 1. | doslednost poti odobritve, ki temelji na prenosu pooblastil upravnega odbora in pooblastilih za podpis (13); |
| --- | --- |

1.

doslednost poti odobritve, ki temelji na prenosu pooblastil upravnega odbora in pooblastilih za podpis (13);

| 2. | opredelitev seznama morebitnih vlagateljev, ki bodo povabljeni k sodelovanju. V primeru odprodaje je treba upoštevati vse notranje zahteve za skladnost (npr. poznavanje stranke); |
| --- | --- |

2.

opredelitev seznama morebitnih vlagateljev, ki bodo povabljeni k sodelovanju. V primeru odprodaje je treba upoštevati vse notranje zahteve za skladnost (npr. poznavanje stranke);

| 3. | opredelitev seznama morebitnih serviserjev, ki bodo povabljeni k sodelovanju, za morebitne vlagatelje, ki so zainteresirani za nakup, vendar zdaj nimajo dostopa do serviserja); |
| --- | --- |

3.

opredelitev seznama morebitnih serviserjev, ki bodo povabljeni k sodelovanju, za morebitne vlagatelje, ki so zainteresirani za nakup, vendar zdaj nimajo dostopa do serviserja);

| 4. | organizacijo konkurenčnega razpisa za dosego ustreznega razpona med nakupno in prodajno ceno, kakor je ustrezno; v primeru majhnega portfelja nedonosnih kreditov ali transakcije z eno samo izpostavljenostjo bi moral prodajalec še primerjati višje stroške transakcije in višjo raven prizadevanj z možnostjo pristopa z dvostranskimi pogajanji; |
| --- | --- |

4.

organizacijo konkurenčnega razpisa za dosego ustreznega razpona med nakupno in prodajno ceno, kakor je ustrezno; v primeru majhnega portfelja nedonosnih kreditov ali transakcije z eno samo izpostavljenostjo bi moral prodajalec še primerjati višje stroške transakcije in višjo raven prizadevanj z možnostjo pristopa z dvostranskimi pogajanji;

| 5. | opredelitev dokumentacije o transakciji – ustrezne notranje pravne službe, po možnosti ob podpori zunanjega pravnega svetovalca, se morajo dogovoriti o sporazumu o nerazkrivanju podatkov, DPNK in morebitnih dodatnih dokumentih o transakciji; poleg tega bi morali DPNK potrditi tudi davčna služba in revizorji; |
| --- | --- |

5.

opredelitev dokumentacije o transakciji – ustrezne notranje pravne službe, po možnosti ob podpori zunanjega pravnega svetovalca, se morajo dogovoriti o sporazumu o nerazkrivanju podatkov, DPNK in morebitnih dodatnih dokumentih o transakciji; poleg tega bi morali DPNK potrditi tudi davčna služba in revizorji;

| 6. | čas, potreben za izvedbo skrbnega pregleda prodajalca/urejanja podatkov za pripravo promocijskega dokumenta, informacijskega memoranduma in elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih. |
| --- | --- |

6.

čas, potreben za izvedbo skrbnega pregleda prodajalca/urejanja podatkov za pripravo promocijskega dokumenta, informacijskega memoranduma in elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih.

2.3.   Priprava glavnih dokumentov

Institucija bi nato morala pripraviti dokumentacijo v zvezi z nedonosnimi krediti in poslovno gradivo. Promocijski dokument vsebuje ključne osnovne informacije o transakciji in povzetek o nedonosnih kreditih, predvidenih za odprodajo, dopis o postopku z vsemi ustreznimi koraki in časovnim načrtom transakcije (glej tudi oddelek 3.4) in informacijski memorandum z dodatnimi informacijami o strukturi transakcije in portfelju nedonosnih kreditov. Informacijski memorandum vsebuje podroben opis ciljnega portfelja nedonosnih kreditov/posamezne izpostavljenosti in se v razpisnem postopku uporablja kot osnovni tržni dokument. Vsebuje tudi povzetek, premisleke o naložbi, strukturo prodaje, način predložitve ponudb, oceno izterjav itd.

V teh dokumentih bi bilo treba jasno navesti vsa pravila sodelovanja v postopku, vključno s časovnim načrtom, pogoji itd. Poudariti bi bilo treba pomen jasne in pregledne komunikacije v začetni fazi, da se potencialnim vlagateljem pojasnijo razlogi za transakcijo in pravila sodelovanja. Sicer se lahko pojavijo nesporazumi, ki lahko končno ogrozijo posel. Prodajalec ne bi smel spregledati teh okvirnih dejstev, saj lahko pri vlagatelju vzbudijo zanimanje za posel.

2.4.   Priprava elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih in pridobivanje dokumentacije

V tej fazi bi morala institucija, ki opravlja dejavnosti prodaje, začeti zbirati podatke o nedonosnih kreditih (po potrebi pa tudi o zavarovanjih s premoženjem) v portfelju, da se pripravijo elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih, ki se dajo na voljo vlagateljem. Prodajalec bi moral pripraviti elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih, ki vključujejo vsaj informacije na naslednjih glavnih področjih:

| — | skupni neporavnani znesek in razčlenitev na glavno terjatev, obresti, pristojbine in stroške; |
| --- | --- |

—

skupni neporavnani znesek in razčlenitev na glavno terjatev, obresti, pristojbine in stroške;

| — | datum nastanka; |
| --- | --- |

—

datum nastanka;

| — | narava posojilojemalcev; |
| --- | --- |

—

narava posojilojemalcev;

| — | status terjatve/posojilojemalca (npr. nesolventen); |
| --- | --- |

—

status terjatve/posojilojemalca (npr. nesolventen);

| — | datum nastopa neplačila in informacije o ukrepih, sprejetih za preprečitev zastaranja; |
| --- | --- |

—

datum nastopa neplačila in informacije o ukrepih, sprejetih za preprečitev zastaranja;

| — | pretekla plačila, v najboljšem primeru za vsak kredit posebej; |
| --- | --- |

—

pretekla plačila, v najboljšem primeru za vsak kredit posebej;

| — | status postopkov izterjave in predvidene izterjave (poslovni načrt), če so na voljo; |
| --- | --- |

—

status postopkov izterjave in predvidene izterjave (poslovni načrt), če so na voljo;

| — | pravni status dolga (npr. pred sodnim postopkom, v tekočem sodnem postopku, pravni naslov je že bil podeljen, v zvezi z dolgom pa so bili odrejeni ukrepi za izterjavo (14)); |
| --- | --- |

—

pravni status dolga (npr. pred sodnim postopkom, v tekočem sodnem postopku, pravni naslov je že bil podeljen, v zvezi z dolgom pa so bili odrejeni ukrepi za izterjavo (14));

| — | če je kredit zavarovan, tudi: ključne informacije o zavarovanju s premoženjem, vključno z razvrstitvijo pravice na predmetu zavarovanja, registriranimi dejstvi (registriranimi zneski), pravicami tretjih oseb, razpoložljivimi tržnimi vrednostmi, osebnimi jamstvi itd. Za kredite za poslovne nepremičnine je morda treba razkriti tudi stanje glede najema/zasedenosti, donos, bruto tržno najemnino. V primeru kreditov podjetjem je morda treba dodati računovodske izkaze posojilojemalcev itd. |
| --- | --- |

—

če je kredit zavarovan, tudi: ključne informacije o zavarovanju s premoženjem, vključno z razvrstitvijo pravice na predmetu zavarovanja, registriranimi dejstvi (registriranimi zneski), pravicami tretjih oseb, razpoložljivimi tržnimi vrednostmi, osebnimi jamstvi itd. Za kredite za poslovne nepremičnine je morda treba razkriti tudi stanje glede najema/zasedenosti, donos, bruto tržno najemnino. V primeru kreditov podjetjem je morda treba dodati računovodske izkaze posojilojemalcev itd.

Za točnejše oblikovanje cen kreditnih portfeljev je poleg posnetka podatkov priporočljivo zagotoviti tudi nekatere podatke o pretekli uspešnosti, zlasti o stopnjah poplačljivosti. Podatki o pretekli uspešnosti bi morali vključevati dejanske bruto denarne tokove iz naslova izterjave (vključno s podrobnimi informacijami o začasnih izterjavah in zneskih na tekočih računih sodišč) v portfelju na ravni kredita ali posojilojemalca ter stroške postopkov in pravne stroške. Vključujejo lahko tudi krivulje skupnih izterjav, ki odražajo splošno izkušnjo institucije, ki opravlja dejavnosti prodaje, z izterjavo. Zaradi neurejenega odnosa s posojilojemalcem so zelo koristne tudi informacije o pravnem statusu. Priporoča se tudi izvedba notranjega skrbnega pregleda prodajalca, da se preverita popolnost in pravilnost shranjenih informacij ter sčasoma izboljša kakovost podatkov z ad hoc urejanjem. Skrbni pregled prodajalca se lahko izvede v instituciji ali ob podpori (specializiranega) zunanjega ponudnika storitev, ki lahko zagotovi dodaten nevtralen (in morda jasnejši) pogled v zvezi s ključnimi ustreznimi informacijami, ki jih je treba razkriti in vplivajo zlasti na cene.

Opozoriti je treba, da bodo standardizirane podatkovne predloge EBA za nedonosne kredite, ki jih je organ sprva pripravil leta 2017, da bi olajšal finančni skrbni pregled in vrednotenje transakcij z nedonosnimi krediti, v prihodnosti vse pomembnejše. EBA jih zdaj na zahtevo Komisije ter po sprejetju direktive o serviserjih kreditov in kupcih kreditov pregleduje in racionalizira, da bi bankam pomagal pri njihovih pripravah v okviru strategij za upravljanje nedonosnih kreditov po pandemiji COVID-19. Doslej je bila njihova uporaba prostovoljna, v skladu z direktivo o serviserjih kreditov in kupcih kreditov (15) pa jih mora EBA nadalje razviti v izvedbene tehnične standarde za kreditne institucije. V skladu s pogoji iz Direktive bodo morale kreditne institucije v prihodnosti uporabljati predloge za prenose nedonosnih kreditnih pogodb (vključno s prenosi na druge kreditne institucije). Ob upoštevanju izkušenj udeležencev na trgu na strani kupcev in prodajalcev bi morale biti revidirane predloge enostavnejše, ustreznejše in učinkovitejše, s čimer bi se omogočilo dosledno oblikovanje cen na celotnem enotnem trgu.

Prodajalec lahko opravi preverjanja popolnosti, točnosti in druga preverjanja kakovosti podatkov ter pripravi elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih v specifični obliki, potrebni za transakcijo ali regulativne namene. V zvezi s tem se priporoča uporaba podatkovne predloge Evropskega bančnega organa za nedonosne kredite, ki bo v prihodnosti obvezna. Pri določitvi pričakovane cene za posamezni portfelj lahko pomaga tudi zunanji ponudnik storitev.

Priprava dokumentacije bi morala vključevati dejanske dokumente o kreditih ali njihov vzorec, saj jih bodo vlagatelji potrebovali pri skrbnem pregledu. Razpoložljivost dokumentov bo vsekakor pomembna v fazi ZP, saj vlagatelji običajno zahtevajo zagotovila in jamstva v zvezi z razpoložljivostjo dokumentacije. Dokumentacija mora biti pripravljena v prenosljivi obliki pred podpisom/zaključkom. Znanje o tem, kateri podatki in dokumentacija se lahko predložijo v kateri obliki, je osnovni pogoj za začetek postopka prodaje nedonosnih kreditov.

Zbiranje fizične dokumentacije morda ni zgolj formalnost. Zaradi nekakovostne dokumentacije se lahko zniža cena. Dokumentacija lahko vključuje različne dokumente in evidence, odvisno od kreditne pogodbe:

| — | dokumentacijo o kreditu:






  — | pogodbe ali listine z dolžniki; |
| --- | --- | --- |

—

dokumentacijo o kreditu:

—

pogodbe ali listine z dolžniki;

| — | sodno dokumentacijo; |
| --- | --- |

—

sodno dokumentacijo;

| — | dokumentacijo o insolventnosti; |
| --- | --- |

—

dokumentacijo o insolventnosti;

| — | dodatke pri dolgoročnejših kreditih; |
| --- | --- |

—

dodatke pri dolgoročnejših kreditih;

| — | dokumentacijo o zavarovanju s premoženjem; |
| --- | --- |

—

dokumentacijo o zavarovanju s premoženjem;

| — | korespondenco s stranko ali sodišči; |
| --- | --- |

—

korespondenco s stranko ali sodišči;

| — | korespondenco z odvetniki. |
| --- | --- |

—

korespondenco z odvetniki.

Če se prodajalec odloči, da bo vlagateljem predložil samo vzorec dokumentov, bi bilo treba podrobno pojasniti postopek oblikovanja vzorca, v elektronskih datotekah s podrobnimi informacijami o kreditih pa jasno označiti vse posojilojemalce, zajete z vzorcem. Prodajalec bi moral pripraviti vzorčno dokumentacijo za (statistično) naključen vzorec. Če (se zdi, da) izbrani nedonosni krediti ne predstavljajo naključnega vzorca, bodo analitiki na ravni vlagatelja na to opozorili, vlagatelji pa bodo verjetno zahtevali dodatno dokumentacijo, kar lahko povzroči zamudo v postopku ali nižje ponujene cene, če prodajalec ne izpolni zahteve, saj bo vlagatelje skrbelo, da podatki o nedonosnih kreditih v portfelju niso enako kakovostni.

2.5.   Odločitev o vzpostavitvi VPS

Za izmenjavo informacij o obsežnejših transakcijah z večinoma digitalno razpoložljivimi informacijami se priporoča uporaba VPS (notranje rešitve za VPS in/ali zunanjega ponudnika storitev, ki zagotavlja rešitve za VPS). Tako je mogoče spremljati prenose dokumentov in dejavnost vsakega potencialnega vlagatelja na način, ki se lahko preprosto revidira. Poleg tega VPS običajno omogoča izmenjav vprašanj in odgovorov, vlagateljem pa lahko omogoča tudi posredovanje morebitnih zahtev za dodatne informacije, s čimer se olajša pravičen in pregleden postopek. VPS se lahko vzpostavi v organizaciji prodajalca ali v sodelovanju z zunanjim ponudnikom storitev (za več podrobnosti glej tudi Prilogo 3).

Če se prodajalec odloči uporabiti VPS, se vsi (elektronsko razpoložljivi) podatki in dokumenti izmenjujejo prek VPS. Če prodajalec ne uporablja VPS, izbere drug varen način za prenos podatkov.

Odločitev o vzpostavitvi in uporabi VPS bi bilo treba sprejeti za vsak primer posebej, da se izpolnijo interesi vseh sodelujočih strani. Zlasti za majhne portfelje ali transakcije z eno samo izpostavljenostjo bi bilo treba opraviti analizo stroškov in koristi, ki lahko pokaže, da uporaba VPS ni priporočljiva in da bi bilo bolje uporabiti alternativne rešitve, ki so lahko v zadevnih okoliščinah stroškovno učinkovitejše.

Če se uporablja VPS, bi bilo treba v posebnem dokumentu s smernicami določiti pravila, ki jih morajo vlagatelji upoštevati pri uporabi VPS (dostop do VPS in uporaba informacij, razkritih v VPS). Dokument praviloma vključuje seznam oseb, ki se jim omogoči dostop do VPS, pravila za podatkovno sobo in pravice (npr. stopnje pravic za prenose, možnosti tiskanja itd.). Pravila VPS bi morala biti uravnotežena, pri čemer bi bilo treba navesti, da dogovori iz sporazuma o nerazkrivanju podatkov prevladujejo v primeru nasprotij. Če pravila VPS vsebujejo strožje določbe kot sporazum o nerazkrivanju podatkov, vključno s potencialno osebno odgovornostjo oseb, ki dostopajo do VPS, se lahko pojavi precejšnja zamuda. Če analitiki vlagatelja zavračajo uporabo VPS, na primer zaradi klavzul o osebni odgovornosti, to ni v interesu prodajalca ali postopka na splošno.

Dokumenti, naloženi v VPS, morajo biti v skladu z zakonodajo o varstvu osebnih podatkov in bančni tajnosti, ki se uporablja. Zato je treba po potrebi redigirati osebne podatke (tj. osebno identifikacijsko številko, ime/priimek itd.) in/ali občutljive informacije v skladu z nasvetom notranjega/zunanjega svetovalca za transakcije.

Po drugi strani prodajalec v tej fazi vlagateljem omogoči dostop do bistvenih informacij v obliki elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih, da lahko opravijo analizo portfelja. Čim ustreznejše so informacije, tem verjetneje bo prodajalec pridobil realistične nezavezujoče ponudbe cen. Ustrezne informacije bi morale vključevati vsaj naslednje: skupni neporavnani znesek, naravo dolžnikov (fizične osebe, mala podjetja, velika podjetja itd.), datum nastopa neplačila, pretekla plačila, pravni status dolga, podrobnosti v zvezi z zavarovanjem s premoženjem (če je kredit zavarovan). V primeru obsežnih portfeljev VPS v fazi 1 morda ne vključuje celotne dokumentacije. Vzorec dokumentacije o kreditu se nato lahko zagotovi v fazi 2. V fazi 1 se lahko vlagateljem, sprejetim v fazo 1, sporoči obseg razkritja dokumentacije o kreditu, da ga lahko upoštevajo pri svojih NZP. Vlagateljem je morda treba ustrezno razkriti merila vzorčenja, saj se lahko vključijo v DPNK v obliki zagotovil in jamstev. V primeru sodelovanja z zunanjimi ponudniki storitev se priporoča, da navedeni ponudniki preverijo in potrdijo merila vzorčenja.

2.6.   Priprava dogovora o prodaji in nakupu kreditov

Poleg podatkov in dokumentacije na ceno vplivajo tudi pogoji iz DPNK. Zato bi se moral postopek v zvezi z DPNK začeti že v pripravljalni fazi in vključiti v dokumentacijo, ki se predloži vlagateljem prek VPS, pred predložitvijo ZP, poleg tega pa bi moral biti ključen element, ki se upošteva za samo ZP.

Prodajalec bi moral sprejeti naslednje odločitve o postopku v zvezi z DPNK:

| — | v katerem jeziku se pripravi DPNK, ki se predloži vlagateljem? V skladu s standardno tržno prakso se uporablja angleščina, pri čemer se za specifične pravne izraze navedejo tudi ustrezni pravni izrazi v lokalnem jeziku. Če pa so ciljni vlagatelji (izključno) lokalni, je lahko dopustna uporaba lokalnega jezika; |
| --- | --- |

—

v katerem jeziku se pripravi DPNK, ki se predloži vlagateljem? V skladu s standardno tržno prakso se uporablja angleščina, pri čemer se za specifične pravne izraze navedejo tudi ustrezni pravni izrazi v lokalnem jeziku. Če pa so ciljni vlagatelji (izključno) lokalni, je lahko dopustna uporaba lokalnega jezika;

| — | ali bodo osnutek DPNK sestavili notranji odvetniki ali pa bo treba za to pooblastiti zunanje pravne svetovalce? |
| --- | --- |

—

ali bodo osnutek DPNK sestavili notranji odvetniki ali pa bo treba za to pooblastiti zunanje pravne svetovalce?

| — | Ali so pri panožnih združenjih ali na platformah za transakcije na voljo vzorčni DPNK? |
| --- | --- |

—

Ali so pri panožnih združenjih ali na platformah za transakcije na voljo vzorčni DPNK?

| — | Katere informacije potrebujejo odvetniki, da lahko prilagodijo DPNK glede na portfelj? |
| --- | --- |

—

Katere informacije potrebujejo odvetniki, da lahko prilagodijo DPNK glede na portfelj?

| — | Katera zagotovila in jamstva lahko da prodajalec? V zvezi s tem je pomemben prispevek skupine za izterjave; |
| --- | --- |

—

Katera zagotovila in jamstva lahko da prodajalec? V zvezi s tem je pomemben prispevek skupine za izterjave;

| — | kdo v organizaciji mora potrditi DPNK, preden se predloži vlagateljem (16)? |
| --- | --- |

—

kdo v organizaciji mora potrditi DPNK, preden se predloži vlagateljem (16)?

| — | Opredelitev razumnega časovnega okvira za vlagatelje za pripravo zvišanja vrednosti, pri čemer je treba upoštevati dodatni čas, ki je morda potreben, če DPNK ni sestavljen v angleščini, med vlagatelji pa so mednarodne družbe/skladi; |
| --- | --- |

—

Opredelitev razumnega časovnega okvira za vlagatelje za pripravo zvišanja vrednosti, pri čemer je treba upoštevati dodatni čas, ki je morda potreben, če DPNK ni sestavljen v angleščini, med vlagatelji pa so mednarodne družbe/skladi;

| — | določitev notranjih časovnih okvirov: kaj je treba storiti in kdaj, da bo upoštevan časovni okvir za predložitev? |
| --- | --- |

—

določitev notranjih časovnih okvirov: kaj je treba storiti in kdaj, da bo upoštevan časovni okvir za predložitev?

| — | Kdaj bo osnutek DPNK predložen vlagateljem? |
| --- | --- |

—

Kdaj bo osnutek DPNK predložen vlagateljem?

Osnutek DPNK bi bilo treba nadalje razviti v naslednji fazi (glej tudi oddelek 3.4).

3.   Faza pred trženjem

3.1.   Ključne dejavnosti

Faza pred trženjem vključuje predhodno oceno zanimanja na trgu za pridobitev povratnih informacij o transakciji. Rezultati te faze so končna določitev strukture in obsega transakcije, dopis o postopku z opisom pravil in časovnega načrta transakcije ter popis gradiva za skrbni pregled, ki kaže, v kateri fazi postopka bodo potencialni vlagatelji prejeli ključno gradivo.

Ključne dejavnosti so:

| — | sondiranje trga; |
| --- | --- |

—

sondiranje trga;

| — | opredelitev najboljše strategije trženja; |
| --- | --- |

—

opredelitev najboljše strategije trženja;

| — | nadaljevanje priprave postopka in tržnega gradiva za fazo NZP in ZP. |
| --- | --- |

—

nadaljevanje priprave postopka in tržnega gradiva za fazo NZP in ZP.

Obseg in podrobnost faze pred trženjem sta odvisna od zahtev, na podlagi katerih ukrepa prodajalec in ki si pogosto nasprotujejo. Prodajalec mora uravnovesiti:

| — | potrebo po preglednosti transakcije, ki jo zahtevajo deležniki (npr. regulatorji, delničarji itd.), ter |
| --- | --- |

—

potrebo po preglednosti transakcije, ki jo zahtevajo deležniki (npr. regulatorji, delničarji itd.), ter

| — | splošni cilj (npr. zagotovitev čim višje stopnje poplačljivosti/vrednosti, hitrost in stroški, čim manj motenj, diskretnost, doseganje rezultatov za stranke v težavah itd.). |
| --- | --- |

—

splošni cilj (npr. zagotovitev čim višje stopnje poplačljivosti/vrednosti, hitrost in stroški, čim manj motenj, diskretnost, doseganje rezultatov za stranke v težavah itd.).

3.2.   Sondiranje trga

Prodajalec lahko v tej fazi opravi „sondiranje trga“ na podlagi značilnosti predvidene transakcije in pripravi dolg seznam potencialnih vlagateljev za oceno njihovega zanimanja za transakcijo. Zaradi zunanjih omejitev v zvezi s postopkom morda ni mogoče objaviti odprtega povabila za sodelovanje čim večjega števila vlagateljev in/ali prodajalec morda ni seznanjen z najverjetnejšimi vlagatelji. Zato je pomembno, da ima prodajalec dostop do čim širšega kroga potencialnih vlagateljev brez omejitev in ga ohranja. V zvezi s tem lahko v številnih jurisdikcijah zunanji ponudniki storitev s svojimi podatkovnimi zbirkami o vlagateljih določenim prodajalcem pomagajo vzpostaviti stik z ustreznimi vlagatelji.

Prodajalec lahko v okviru sondiranja trga objavi promocijski dokument, s katerim predstavi načrtovani postopek (s splošnim časovnim načrtom), pravila za dostop do informacij in postopek za zbiranje ponudb. Pomembno je, da se pojasnijo pričakovanja in čim podrobneje opiše postopek. Zato je ključno, da se predloži konkreten časovni načrt in navede, kdaj bodo zagotovljeni rezultati prizadevanj prodajalca, kdaj se pričakujejo ponudbe in na kateri osnovi itd.

Promocijski dokument je anonimen tržni dokument, v katerem so povzeti glavni elementi predlagane prodaje nedonosnih kreditov. Potencialnim vlagateljem se lahko predloži pred podpisom sporazuma o nerazkrivanju podatkov (v njem se navede, kdaj je treba podpisati/izvesti sporazum o nerazkrivanju podatkov). Zlasti za prodaje nedonosnih kreditov, ki vključujejo zavarovanje z nepremičninami, je pomembno, da tak promocijski dokument vključuje čim celovitejši nabor vizualnih elementov, zemljevidov itd. V promocijskem dokumentu bi bilo treba navesti vsaj ključna dejstva o nepremičninah, njihovo lokacijo, prednosti naložbe, pregled posojilojemalcev, sedanjo fazo v pravnem postopku posojila, ključne finančne kazalnike, sliko (17) in kontaktne podatke (18), če je to mogoče storiti brez razkrivanja zaupnega gradiva.

Promocijski dokument se pošlje ciljnim vlagateljem, da se jim predstavijo ključne značilnosti načrtovane transakcije. Potencialni vlagatelji prodajalcu predložijo prijave interesa. Prodajalec lahko po prejemu pisnih prijav interesa prouči možnost, da povabi dodatne vlagatelje k sodelovanju v postopku prodaje.

Notranji/zunanji pravni svetovalec prodajalca mora s potencialnimi vlagatelji in njihovimi pravnimi svetovalci opraviti pogajanja o sporazumih o nerazkrivanju podatkov. Potencialni vlagatelji jih morajo podpisati ob koncu te faze. Po izvedbi sporazuma o nerazkrivanju podatkov lahko prodajalec vlagateljem, sprejetim v fazo 1, pošlje začetni dopis o postopku in informacijski memorandum.

Sporazumi o nerazkrivanju podatkov so sami po sebi zapletena tema, zato lahko pogajanja o njih z izkušenimi vlagatelji, ki morajo upoštevati svoja notranja pravila in smernice, trajajo dolgo časa. To je treba upoštevati v časovnem načrtu. Kljub pripravljenosti enega vlagatelja, da hitro podpiše sporazum o nerazkrivanju podatkov, lahko postopek vseeno traja več tednov, ker se je treba o sporazumu pogajati z drugim vlagateljem. Priporoča se centralizirano vključevanje zainteresiranih vlagateljev z uporabo strogo določenih odgovornosti skupine in sodobnih tehnologij (prek notranjih sistemov ali na primer prek platform za transakcije).

Elementi, ki jih je treba upoštevati pri trženju/oglaševanju prodaje

Izbira območja vlagateljev in jezika tržnega gradiva sta zelo pomembna. Splošno pravilo je, da so lahko transakcije, katerih možna gotovinska cena (neto prihodki) znaša manj kot 5–20 milijonov EUR (odvisno od države in specifičnih značilnosti portfelja nedonosnih kreditov), zanimive samo za lokalne vlagatelje, medtem ko bi bilo treba trženje obsežnejših transakcij usmeriti na lokalne in mednarodne vlagatelje. Zadnjenavedeni bodo običajno pričakovali, da transakcija vključuje splošno sprejete tržne dokumente in postopke (npr. sporazum o nerazkrivanju podatkov združenja LMA), in potrebovali dokumentacijo v angleščini za postopek transakcije. Tudi za manjše transakcije bi bilo treba proučiti možnost dokumentacije v angleščini, saj so lahko „lokalni vlagatelji“ povezani z večjimi družbami s sedežem v tujini in morajo pridobiti odobritev odbora.

Pomembno je pojasniti tudi izbiro vlagateljev na podlagi preference v specifični skupini sredstev. Vlagatelji na trgu nedonosnih kreditov svoje zanimanje večinoma razporejajo na podlagi več dejavnikov (glej tudi oddelek 1.3). Pripravljenost za nakup se lahko izkaže tudi s finančno obveznostjo (npr. vračljivo vlogo). V zvezi s to možnostjo bi moral prodajalec primerjati raven varnosti, ki jo zagotavlja vloga, z dodatnimi prizadevanji zaradi potrebe po izvedbi pogajanj o dodatnem dokumentu in obravnavanju finančnih vlog različnih vlagateljev, ki jih bo končno treba vrniti (razen kupcu, saj se lahko znesek vloge kupca odšteje od plačila nakupne cene).

3.3.   Opredelitev najboljše strategije trženja

Kot je navedeno zgoraj, je treba izbrati med postopkom v eni fazi in postopkom v dveh fazah. Za zadnjenavedeni postopek sta značilni dve ravni razkritja. Prva je razkritje na visoki ravni za ponudnike v fazi NZP. Nato se izbranim vlagateljem v fazi ZP omogoči dostop do druge ravni razkritja, ki na splošno vključuje podrobnejše gradivo za skrbni pregled (poročilo o DP, prevrednotenja, pregled servisiranja itd.). Po drugi strani se v postopku v eni fazi za vse ponudnike hkrati uporablja ista raven razkritja.

Uporaba faze NZP ima več prednosti:

| (i) | začetni krog ponudnikov je širši, zato je konkurenca večja; |
| --- | --- |

(i)

začetni krog ponudnikov je širši, zato je konkurenca večja;

| (ii) | vlagatelji se izberejo za naslednjo fazo na podlagi njihovih dopisov o NZP, zato se delovno intenzivnejša zavezujoča faza in skrbni pregled izvedeta samo z omejeno skupino vlagateljev, s čimer je celotni postopek učinkovitejši in ga je lažje upravljati; |
| --- | --- |

(ii)

vlagatelji se izberejo za naslednjo fazo na podlagi njihovih dopisov o NZP, zato se delovno intenzivnejša zavezujoča faza in skrbni pregled izvedeta samo z omejeno skupino vlagateljev, s čimer je celotni postopek učinkovitejši in ga je lažje upravljati;

| (iii) | vlagatelji imajo v fazi NZP možnost, da zaprosijo za dodatne podatke, ki jih lahko prodajalec pripravi in nato predloži v zavezujoči fazi. S potrebnimi razkritji v zvezi s kakovostjo portfelja se lahko poviša cena portfelja (in zagotovi točnejše oblikovanje cen) in olajšajo razprave o DPNK; |
| --- | --- |

(iii)

vlagatelji imajo v fazi NZP možnost, da zaprosijo za dodatne podatke, ki jih lahko prodajalec pripravi in nato predloži v zavezujoči fazi. S potrebnimi razkritji v zvezi s kakovostjo portfelja se lahko poviša cena portfelja (in zagotovi točnejše oblikovanje cen) in olajšajo razprave o DPNK;

| (iv) | oblikovanje cen je lahko pomembnejše za portfelje, pri katerih je verjetnost plačila majhna in ki bodo lahko postali pogostejši po krizi zaradi COVID-19, v primerjavi z nedonosnimi krediti, s katerimi se je poslovalo v zadnjih desetih letih; |
| --- | --- |

(iv)

oblikovanje cen je lahko pomembnejše za portfelje, pri katerih je verjetnost plačila majhna in ki bodo lahko postali pogostejši po krizi zaradi COVID-19, v primerjavi z nedonosnimi krediti, s katerimi se je poslovalo v zadnjih desetih letih;

| (v) | občutljivejši podatki/informacije (kot so zaupne pogodbene in sodne informacije v zvezi s samim posojilojemalcem, prevrednotenja nepremičnin, celovit pregled serviserjev itd.) se razkrijejo samo ponudnikom z ožjega seznama v fazi 2. |
| --- | --- |

(v)

občutljivejši podatki/informacije (kot so zaupne pogodbene in sodne informacije v zvezi s samim posojilojemalcem, prevrednotenja nepremičnin, celovit pregled serviserjev itd.) se razkrijejo samo ponudnikom z ožjega seznama v fazi 2.

Po drugi strani slabosti faze NZP vključujejo naslednje:

| (i) | ker se postopek izvaja v dveh fazah, lahko transakcija traja dalj časa; |
| --- | --- |

(i)

ker se postopek izvaja v dveh fazah, lahko transakcija traja dalj časa;

| (ii) | pripraviti je treba dva sklopa podatkov. Ne glede na to bi moralo delno delo, opravljeno za prve elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih, koristiti pri drugih in prispevati k višji ravni popolnosti ter |
| --- | --- |

(ii)

pripraviti je treba dva sklopa podatkov. Ne glede na to bi moralo delno delo, opravljeno za prve elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih, koristiti pri drugih in prispevati k višji ravni popolnosti ter

| (iii) | zaradi večjega števila vlagateljev se lahko zmanjša zaupnost transakcije. |
| --- | --- |

(iii)

zaradi večjega števila vlagateljev se lahko zmanjša zaupnost transakcije.

Na splošno je lahko uporaba postopka v dveh fazah priporočljiva, če se število potencialnih vlagateljev še ni zmanjšalo na primer na pet ali manj. Če se prodajalec že zaveda, da bo število vlagateljev omejeno, konkurenca pa bi lahko bila celo kontraproduktivna, se zagotovo lahko odloči za hitrejši (in verjetno donosnejši) postopek z ožjim seznamom.

Trajanje faz razkritja: faza 1 v povprečju traja do približno štiri tedne, faza 2 pa štiri do 12 tednov (odvisno od tega, ali je portfelj zavarovan ali ne in ali bo prodajalec upošteval svoje roke za predložitev). Ker pa so portfelji raznoliki, transakcije pa prilagojene, je dejansko trajanje odvisno od posameznega portfelja in kroga vlagateljev.

Po sprejetju odločitve za postopek v eni fazi oziroma postopek v dveh fazah na podlagi tržnih praks so tri standardne strategije za vzpostavitev konkurenčnega postopka široka dražba, ciljno usmerjena dražba in prodaja na podlagi pogajanj. V nadaljevanju so predstavljene te tri možnosti in najboljše strategije trženja v različnih scenarijih.

Široka dražba

Široka dražba je tipičen postopek v dveh fazah, pri katerem se velika skupina vlagateljev povabi k predložitvi okvirne NZP. Po tej prvi fazi dražbe se opravi postopek skrbnega pregleda z omejenim ožjim seznamom vlagateljev, ki se povabijo k predložitvi končne ZP. Po tej drugi fazi dražbe se izbere prednostni ponudnik, s katerim prodajalec začne pogajanja o DPNK in morebitnih dodatnih sporazumih o transakcijah.

Ob upoštevanju zgoraj navedenih prednosti je glavna korist tega postopka povezana s širšim krogom potencialnih vlagateljev:

| — | večja konkurenca prinaša boljše rezultate prodaje; |
| --- | --- |

—

večja konkurenca prinaša boljše rezultate prodaje;

| — | vlagatelji se obravnavajo v preglednejšem postopku izbire na podlagi cene in ne na podlagi osebnih odnosov ter |
| --- | --- |

—

vlagatelji se obravnavajo v preglednejšem postopku izbire na podlagi cene in ne na podlagi osebnih odnosov ter

| — | z vidika skladnosti se zagotovita bolj reprezentativna tržna cena in primerljivo oblikovanje cen. |
| --- | --- |

—

z vidika skladnosti se zagotovita bolj reprezentativna tržna cena in primerljivo oblikovanje cen.

Glavne slabosti so dodatna sredstva, potrebna za upravljanje transakcije, izmenjava zaupnih informacij z večjim številom udeležencev, tveganja za ugled prodajalcev in morebitno tveganje neuspešne izvedbe z novimi vlagatelji. Kar zadeva dolge sezname vlagateljev, obstaja tveganje, da bodo vlagatelji z dejanskim zanimanjem za transakcijo manj naklonjeni porabiti čas in sredstva za skrbni pregled, če je seznam predolg, saj je konkurenca zelo velika, postopek pa lahko velja za manj osredotočenega.

Za transakcije, namenjene široki ciljni skupini, bi lahko v številnih jurisdikcijah platforme za transakcije nekaterim prodajalcem zagotovile učinkovit način, kako zmanjšati slabosti sodelovanja z velikim številom vlagateljev. Platforme za transakcije so namenjene prenosu kompleksnosti sodelovanja s številnimi potencialnimi vlagatelji s prodajalca na namensko platformo.

Ciljno usmerjena dražba

Ciljno usmerjena dražba je konkurenčni postopek, podoben široki dražbi, ki pa vključuje krajši seznam potencialnih vlagateljev (približno od 2 do 8). Praviloma ima prodajalec s to možnostjo boljši nadzor nad postopkom, hkrati pa še vedno pridobi koristi konkurenčnega okolja. To je običajno postopek v dveh fazah, vendar se lahko prva faza v posebnih okoliščinah in zlasti v primerih velikega časovnega pritiska opusti.

Glavne prednosti so povezane z ožjim krogom potencialnih vlagateljev:

| — | nižja raven kompleksnosti (manj interakcij, nižja raven prizadevanj za skrbni pregled, potrebna v tej fazi); |
| --- | --- |

—

nižja raven kompleksnosti (manj interakcij, nižja raven prizadevanj za skrbni pregled, potrebna v tej fazi);

| — | udeleženci so dobro znani, zato je postopek hitrejši, stopnja uspešnosti pa višja. Poleg tega se s tem okrepi zavezanost vseh udeležencev, saj menijo, da imajo boljše možnosti, da bodo izbrani kot prednostni ponudnik, zato so pripravljeni nameniti več sredstev in okrepiti prizadevanja za skrbni pregled, kar lahko pozitivno vpliva na ceno in DPNK; |
| --- | --- |

—

udeleženci so dobro znani, zato je postopek hitrejši, stopnja uspešnosti pa višja. Poleg tega se s tem okrepi zavezanost vseh udeležencev, saj menijo, da imajo boljše možnosti, da bodo izbrani kot prednostni ponudnik, zato so pripravljeni nameniti več sredstev in okrepiti prizadevanja za skrbni pregled, kar lahko pozitivno vpliva na ceno in DPNK;

| — | skupina banke lahko lažje upravlja postopek vprašanj in odgovorov ter |
| --- | --- |

—

skupina banke lahko lažje upravlja postopek vprašanj in odgovorov ter

| — | morebitne težave z zaupnostjo informacij in tveganja za ugled so omejeni. |
| --- | --- |

—

morebitne težave z zaupnostjo informacij in tveganja za ugled so omejeni.

Glavna slabost omejenega razkritja za trženje je omejena konkurenca, zlasti možnost izključitve novincev, ki bi lahko imeli interes za transakcijo. To lahko povzroči nižje prihodke od prodaje, v najslabšem primeru pa naknadni regulativni pregled.

Prodaja na podlagi pogajanj

Prodaja na podlagi pogajanj je dvostranski postopek, v katerem sodeluje en sam potencialni vlagatelj. Zaradi neobstoja konkurence so glavni koraki (z ustrezno dokumentacijo, ki se izmenja) in rezultat postopka trženja precej drugačni kot pri široki dražbi. Strategija se pogosteje uporablja v primerih, ko sta za prodajalca ključni hitrost in zaupnost v zvezi s transakcijo, ali v naslednjih primerih:

| — | pri predhodni oceni trga je zanimanje za transakcijo izrazilo le omejeno število vlagateljev (en ali dva); |
| --- | --- |

—

pri predhodni oceni trga je zanimanje za transakcijo izrazilo le omejeno število vlagateljev (en ali dva);

| — | prodajalec in potencialni kupec sta predhodno opravila pogajanja ali pa gre za ponovitev transakcije/nadaljnjo transakcijo, zato morda ni treba začeti konkurenčnega postopka. |
| --- | --- |

—

prodajalec in potencialni kupec sta predhodno opravila pogajanja ali pa gre za ponovitev transakcije/nadaljnjo transakcijo, zato morda ni treba začeti konkurenčnega postopka.

Glavne prednosti so povezane s posebnim znanjem/interesom dolžnika/upnika:

| — | vlagatelji, ki že imajo naložbe v posameznem dolžniku (podjetju), bi lahko zaradi nižje ravni prizadevanj za skrbni pregled in manjšega tveganja plačali premijo; |
| --- | --- |

—

vlagatelji, ki že imajo naložbe v posameznem dolžniku (podjetju), bi lahko zaradi nižje ravni prizadevanj za skrbni pregled in manjšega tveganja plačali premijo;

| — | vlagatelji/serviserji, ki že opravljajo servisiranje za upnika, so z leti razvili specifično znanje/postopke, da lahko plačajo premijo in zagotovijo varnost izvedbe; |
| --- | --- |

—

vlagatelji/serviserji, ki že opravljajo servisiranje za upnika, so z leti razvili specifično znanje/postopke, da lahko plačajo premijo in zagotovijo varnost izvedbe;

| — | raven prizadevanj za izmenjavo dokumentov za skrbni pregled je zelo nizka. |
| --- | --- |

—

raven prizadevanj za izmenjavo dokumentov za skrbni pregled je zelo nizka.

Glavni slabosti sta možnost, da se zberejo omejene referenčne cene, in omejene povratne informacije o trgu.

Določijo se lahko naslednji časovni okviri, odvisno od tega, katera od navedenih treh možnosti se izbere:

| Postopek | Pripravljalne faze | Faza nezavezujočih ponudb
  (faza 1) | Faza zavezujočih ponudb
  (faza 2) | Pogajanja in podpis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Široka dražba – postopek v dveh fazah | 8–12 tednov | 4–6 tednov | 6–10 tednov | 2–4 tedne |
| Ciljno usmerjena dražba – postopek v dveh fazah | 6–10 tednov | 4–6 tednov | 6–10 tednov | 2–4 tedne |
| Ciljno usmerjena dražba – postopek v eni fazi | 6–8 tednov | n. r. | 6–10 tednov | 2–4 tedne |
| Prodaja na podlagi pogajanj – postopek v eni fazi | 4–8 tednov | n. r. | 6–8 tednov | 2–4 tedne (19) |

Postopek

Pripravljalne faze

Faza nezavezujočih ponudb

(faza 1)

Faza zavezujočih ponudb

(faza 2)

Pogajanja in podpis

Široka dražba – postopek v dveh fazah

8–12 tednov

4–6 tednov

6–10 tednov

2–4 tedne

Ciljno usmerjena dražba – postopek v dveh fazah

6–10 tednov

4–6 tednov

6–10 tednov

2–4 tedne

Ciljno usmerjena dražba – postopek v eni fazi

6–8 tednov

n. r.

6–10 tednov

2–4 tedne

Prodaja na podlagi pogajanj – postopek v eni fazi

4–8 tednov

n. r.

6–8 tednov

2–4 tedne (19)

3.4.   Priprava postopka in tržnega gradiva za nezavezujočo in zavezujočo fazo

Priprava postopka in tržnega gradiva za fazo NZP

Končni cilj faze pred trženjem je pripraviti postopek in tržno gradivo, ki sta ustrezna za izbrano strategijo trženja (npr. široka dražba, ciljno usmerjena dražba, prodaja na podlagi pogajanj). Rezultat je dopis o postopku (20), ki se pošlje vlagateljem, ki so podpisali sporazum o nerazkrivanju podatkov. V dopisu o postopku so opredeljeni:

| (i) | postopek in pravila, ki jih morajo upoštevati udeleženci v postopku prodaje, ter |
| --- | --- |

(i)

postopek in pravila, ki jih morajo upoštevati udeleženci v postopku prodaje, ter

| (ii) | popis gradiva za skrbni pregled, ki določa, katero gradivo, pripravljeno v predhodnih fazah (npr. promocijski dokument, elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih, dokumenti o kreditih, cenitve, poročilo o DP, poročilo o pravnem skrbnem pregledu, DPNK itd.), bo vključeno v fazi NZP in ZP (če je bila sprejeta odločitev, da se postopek razdeli na ti fazi). |
| --- | --- |

(ii)

popis gradiva za skrbni pregled, ki določa, katero gradivo, pripravljeno v predhodnih fazah (npr. promocijski dokument, elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih, dokumenti o kreditih, cenitve, poročilo o DP, poročilo o pravnem skrbnem pregledu, DPNK itd.), bo vključeno v fazi NZP in ZP (če je bila sprejeta odločitev, da se postopek razdeli na ti fazi).

Pomena te faze se ne sme podcenjevati. Vlagatelji pridobijo zaupanje v postopek na podlagi strokovnega duha „pravil igre“, ki jih prodajalec opredeli v dopisu o postopku. Vlagatelji so praviloma bolj naklonjeni kritju stroškov za skrbni pregled v postopkih, v katerih lahko jasno zaupajo časovnemu okviru in ciljem prodajalca. Po drugi strani postopki prodaje, pri katerih se zdi, da se časovni okviri, pravila itd. spreminjajo, škodujejo možnostim zadevnega postopka prodaje pa tudi možnostim prodajalca za izvedbo nadaljnjih postopkov prodaje. Prodajalci bi morali to upoštevati, ko začnejo postopek prodaje nedonosnih kreditov, in se zavedati, da je verjetnost, da bodo vlagatelji znova sodelovali v postopkih, manjša, če ugotovijo kar koli od naslednjega:

| — | zdi se, da želi prodajalec zgolj izvesti navzkrižno preverjanje knjigovodske vrednosti svojih nedonosnih kreditov; |
| --- | --- |

—

zdi se, da želi prodajalec zgolj izvesti navzkrižno preverjanje knjigovodske vrednosti svojih nedonosnih kreditov;

| — | prodajalec redno izvaja postopek transakcije za isti (ali podoben) portfelj, vendar ga ne proda, ker ne doseže pričakovane cene, pri čemer pa nikoli ne razkrije pridržane cene. |
| --- | --- |

—

prodajalec redno izvaja postopek transakcije za isti (ali podoben) portfelj, vendar ga ne proda, ker ne doseže pričakovane cene, pri čemer pa nikoli ne razkrije pridržane cene.

Podobno se z ustrezno izvedbo te faze zmanjša tveganje poznejših pravnih stroškov, regulativnega nadzora in odgovornosti. Dopis o postopku vpliva na pričakovanja vlagateljev glede postopka, časovnega okvira in oblike postopka za zbiranje ponudb. Na podlagi tega lahko dodelijo vire in določijo svojo strategijo.

V dopisu o postopku bi bilo treba obravnavati vsaj:

| — | omejitve vrste subjektov, ki lahko predložijo ponudbo: prodajalec bi moral v skladu z nasvetom notranjega ali zunanjega pravnega (regulativnega) svetovalca navesti zahteve za dovoljenje ali druge zahteve, ki se uporabljajo za kupca. Čeprav je na podlagi zakonodaje za zagotavljanje take skladnosti odgovoren predvsem kupec, prodajalec ne more tvegati, da se bo pojavila zamuda v postopku ali da bo v fazo 2 sprejel vlagatelje, ki ne morejo izpolniti zahtev; |
| --- | --- |

—

omejitve vrste subjektov, ki lahko predložijo ponudbo: prodajalec bi moral v skladu z nasvetom notranjega ali zunanjega pravnega (regulativnega) svetovalca navesti zahteve za dovoljenje ali druge zahteve, ki se uporabljajo za kupca. Čeprav je na podlagi zakonodaje za zagotavljanje take skladnosti odgovoren predvsem kupec, prodajalec ne more tvegati, da se bo pojavila zamuda v postopku ali da bo v fazo 2 sprejel vlagatelje, ki ne morejo izpolniti zahtev;

| — | načine, kako ponudnik potrdi dopis o postopku in izrazi soglasje z njim: na primer s pisno potrditvijo pred ponudbo, s samo predložitvijo ponudbe itd.; |
| --- | --- |

—

načine, kako ponudnik potrdi dopis o postopku in izrazi soglasje z njim: na primer s pisno potrditvijo pred ponudbo, s samo predložitvijo ponudbe itd.;

| — | vse roke, ki se uporabljajo za ustrezno fazo transakcije, vključno z rezultati prizadevanj prodajalca, kot so podatki, vzorec dokumentacije o kreditu in DPNK; |
| --- | --- |

—

vse roke, ki se uporabljajo za ustrezno fazo transakcije, vključno z rezultati prizadevanj prodajalca, kot so podatki, vzorec dokumentacije o kreditu in DPNK;

| — | PS: v kateri fazi mora potencialni ponudnik predložiti gradivo za PS; |
| --- | --- |

—

PS: v kateri fazi mora potencialni ponudnik predložiti gradivo za PS;

| — | postopek za ponudbe:






  — | kako se bo izvajal skrbni pregled in v katerih fazah se bo zagotovilo določeno gradivo? Na primer, v fazi NZP se dajo na voljo anonimizirane elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih, v fazi ZP pa elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih; |
| --- | --- | --- |

—

postopek za ponudbe:

—

kako se bo izvajal skrbni pregled in v katerih fazah se bo zagotovilo določeno gradivo? Na primer, v fazi NZP se dajo na voljo anonimizirane elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih, v fazi ZP pa elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih;

| — | kako se bodo obravnavala vprašanja v zvezi s skrbnim pregledom? Postopek predložitve vprašanj, ciljni čas za reševanje itd.; |
| --- | --- |

—

kako se bodo obravnavala vprašanja v zvezi s skrbnim pregledom? Postopek predložitve vprašanj, ciljni čas za reševanje itd.;

| — | vloga: ali bo za predložitev ponudbe potrebna vloga in kakšna so navodila za vlogo, če je potrebna? |
| --- | --- |

—

vloga: ali bo za predložitev ponudbe potrebna vloga in kakšna so navodila za vlogo, če je potrebna?

| — | Način predložitve ponudbe: na primer elektronska pošta, elektronska platforma, telefon, osebno itd.; |
| --- | --- |

—

Način predložitve ponudbe: na primer elektronska pošta, elektronska platforma, telefon, osebno itd.;

| — | vrsta zbiranja ponudb: ali se bo prodaja izvedla v obliki zbiranja zapečatenih ponudb, dražbe angleškega tipa (dražbe z javnim izklicevanjem in stopnjevanjem cene), dražbe nizozemskega tipa (dražbe z enotno poravnalno ceno) ali hibridnega modela (za več informacij glej tudi Prilogo 4); |
| --- | --- |

—

vrsta zbiranja ponudb: ali se bo prodaja izvedla v obliki zbiranja zapečatenih ponudb, dražbe angleškega tipa (dražbe z javnim izklicevanjem in stopnjevanjem cene), dražbe nizozemskega tipa (dražbe z enotno poravnalno ceno) ali hibridnega modela (za več informacij glej tudi Prilogo 4);

| — | kakšna je veljavna ponudba? Na primer, ali se bodo upoštevale delne ponudbe, ali se bodo upoštevale ponudbe, odvisne od sprememb DPNK, itd.; |
| --- | --- |

—

kakšna je veljavna ponudba? Na primer, ali se bodo upoštevale delne ponudbe, ali se bodo upoštevale ponudbe, odvisne od sprememb DPNK, itd.;

| — | za kakšno obdobje morajo biti ponudbe v fazi 2 zavezujoče (npr. 72 ur)? |
| --- | --- |

—

za kakšno obdobje morajo biti ponudbe v fazi 2 zavezujoče (npr. 72 ur)?

| — | Presečni datum: kaj bo datum izračuna za kredite, pri katerih se obračunajo obresti? Kako se bodo obravnavala plačila glavnice in obresti, prejeta po tem datumom? |
| --- | --- |

—

Presečni datum: kaj bo datum izračuna za kredite, pri katerih se obračunajo obresti? Kako se bodo obravnavala plačila glavnice in obresti, prejeta po tem datumom?

| — | Rok za ponudbe: do kdaj je treba predložiti ponudbe in ali se upoštevajo zapoznele ponudbe? |
| --- | --- |

—

Rok za ponudbe: do kdaj je treba predložiti ponudbe in ali se upoštevajo zapoznele ponudbe?

| — | Nomenklatura ponudb: ali je treba ponudbe predložiti kot odstotek neporavnanega zneska glavnice ali bruto knjigovodska vrednost ali znesek, izražen v valuti ponudbe, itd.? |
| --- | --- |

—

Nomenklatura ponudb: ali je treba ponudbe predložiti kot odstotek neporavnanega zneska glavnice ali bruto knjigovodska vrednost ali znesek, izražen v valuti ponudbe, itd.?

| — | Potrditev ponudbe: kako bo prodajalec potrdil prejem ponudbe in kako bi moral ukrepati ponudnik, če ne prejme potrditve? |
| --- | --- |

—

Potrditev ponudbe: kako bo prodajalec potrdil prejem ponudbe in kako bi moral ukrepati ponudnik, če ne prejme potrditve?

| — | Način ocenjevanja ponudb: na primer, kakšen bo postopek v primeru prejema identičnih ponudb, ali je prodajalec zavezan, da bo prodal, ne glede na vrednost najvišje ponudbe, ali mora prodajalec prodati ponudniku z najvišjo ponudbo itd.? |
| --- | --- |

—

Način ocenjevanja ponudb: na primer, kakšen bo postopek v primeru prejema identičnih ponudb, ali je prodajalec zavezan, da bo prodal, ne glede na vrednost najvišje ponudbe, ali mora prodajalec prodati ponudniku z najvišjo ponudbo itd.?

| — | Izbira ponudbe: kako se bodo obvestili izbrani ponudnik in ostali ponudniki? |
| --- | --- |

—

Izbira ponudbe: kako se bodo obvestili izbrani ponudnik in ostali ponudniki?

| — | Postopek zaključka: postopek in časovni okvir zaključka za izbranega ponudnika, na primer:






  — | vloga, dana v dobri veri: če je potrebna vloga, kako se izračuna, kakšen je rok in v katerih primerih se vrne? |
| --- | --- | --- |

—

Postopek zaključka: postopek in časovni okvir zaključka za izbranega ponudnika, na primer:

—

vloga, dana v dobri veri: če je potrebna vloga, kako se izračuna, kakšen je rok in v katerih primerih se vrne?

| — | Izvedba DPNK: kdaj je predviden podpis? |
| --- | --- |

—

Izvedba DPNK: kdaj je predviden podpis?

| — | Drugo: drugi dejavniki, ki jih predvideva prodajalec. Na primer, ali bo prodajalec ponudil financiranje, ali je potrebna regulativna odobritev itd. |
| --- | --- |

—

Drugo: drugi dejavniki, ki jih predvideva prodajalec. Na primer, ali bo prodajalec ponudil financiranje, ali je potrebna regulativna odobritev itd.

V prejšnjih fazah postopka priprave so bili pripravljeni vsi dokumenti in gradiva, ki bodo dani na voljo vlagatelju. Popis gradiva za skrbni pregled za prodajalca in vlagatelje določa fazo, v kateri se gradivo da na voljo. Predložitev podatkov temelji na:

| — | zakonodaji o varstvu podatkov: prodajalec želi zagotoviti zaščito in čim bolj zmanjšati tveganje kršitve zakonodaje o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

—

zakonodaji o varstvu podatkov: prodajalec želi zagotoviti zaščito in čim bolj zmanjšati tveganje kršitve zakonodaje o varstvu podatkov;

| — | konkurenčnih zadevah: prodajalci morda želijo omejiti dostop do podatkov, če bi lahko njihovi konkurenti na podlagi dostopa pridobili prednost pred njimi; |
| --- | --- |

—

konkurenčnih zadevah: prodajalci morda želijo omejiti dostop do podatkov, če bi lahko njihovi konkurenti na podlagi dostopa pridobili prednost pred njimi;

| — | zagotovitvi čim večjih prihodkov in čim večje preglednosti: splošno pravilo je, da bo udeležba večja, ponudbe pa višje, če potencialni vlagatelji hitreje pridobijo dostop do celotnega gradiva za skrbni pregled (kakovostnega ali ne). |
| --- | --- |

—

zagotovitvi čim večjih prihodkov in čim večje preglednosti: splošno pravilo je, da bo udeležba večja, ponudbe pa višje, če potencialni vlagatelji hitreje pridobijo dostop do celotnega gradiva za skrbni pregled (kakovostnega ali ne).

Priprava postopka in tržnega gradiva za fazo ZP

V postopku v dveh fazah se v fazi ZP uporabi dokumentacija, pripravljena v prejšnji fazi NZP, zlasti dopis o postopku, ki vsebuje pogoje prodaje. V VPS se lahko poviša raven pravic za prenos podrobnih informacij ob upoštevanju omejitev na podlagi varstva podatkov in bančne tajnosti.

Osnutek DPNK je končna glavna dokumentacija, ki jo je treba pripraviti in predložiti na začetku faze ZP. Glavne teme, obravnavane v DPNK, so navedene v Prilogi 6.

4.   Faza nezavezujočih ponudb (faza 1)

4.1.   Ključne dejavnosti

Splošni cilj prodajalca je v roku za NZP prejeti NZP vseh vlagateljev, sprejetih v fazo 1, v obliki, ki jo je določil.

Prodajalec po sprejetju odločitve za uporabo postopka v dveh fazah najprej zaprosi za NZP, nato pa za ZP. V pripravljalni fazi je ključno, da prodajalec izbere ustrezno skupino potencialnih vlagateljev in zbere ustrezne kontaktne podatke. Prodajalec (po možnosti ob podpori zunanjih ponudnikov storitev) določi in sestavi seznam ustreznih vlagateljev, sprejetih v fazo 1.

Prodajalec na začetku faze 1 vsakemu vlagatelju, sprejetemu v fazo 1, sporoči, (i) da je bil sprejet v fazo 1, in (ii) specifičen/podroben časovni načrt, s katerim določi posamezne glavne korake, vključno z morebitnimi podatki, dokumenti ali informacijami, ki jih mora predložiti prodajalec.

Ključne dejavnosti so:

| — | če se uporablja VPS: upravljanje VPS za vlagatelje, sprejete v fazo 1 (vključno z začetkom delovanja, upravljanjem uporabnikov in dostopa, poročanjem v VPS itd.); |
| --- | --- |

—

če se uporablja VPS: upravljanje VPS za vlagatelje, sprejete v fazo 1 (vključno z začetkom delovanja, upravljanjem uporabnikov in dostopa, poročanjem v VPS itd.);

| — | (nadaljnja) priprava VPS za vlagatelje, sprejete v fazo 2; |
| --- | --- |

—

(nadaljnja) priprava VPS za vlagatelje, sprejete v fazo 2;

| — | razkritje postopka in tržnega gradiva za fazo 1; |
| --- | --- |

—

razkritje postopka in tržnega gradiva za fazo 1;

| — | razkritje (smiselne) elektronske dokumentacije o kreditih vlagateljem, sprejetim v fazo 1; |
| --- | --- |

—

razkritje (smiselne) elektronske dokumentacije o kreditih vlagateljem, sprejetim v fazo 1;

| — | upravljanje (omejenega) postopka vprašanj in odgovorov, če je potreben zaradi kompleksnosti obsega in/ali števila ponudnikov; |
| --- | --- |

—

upravljanje (omejenega) postopka vprašanj in odgovorov, če je potreben zaradi kompleksnosti obsega in/ali števila ponudnikov;

| — | izbira vrste dražbe za fazo 2; |
| --- | --- |

—

izbira vrste dražbe za fazo 2;

| — | neobvezno: predložitev dokumenta o pogojih DPNK vlagateljem, sprejetim v fazo 1; |
| --- | --- |

—

neobvezno: predložitev dokumenta o pogojih DPNK vlagateljem, sprejetim v fazo 1;

| — | analiza predloženih NZP; |
| --- | --- |

—

analiza predloženih NZP;

| — | izbor ožjega seznama ponudnikov za sprejem v fazo 2; |
| --- | --- |

—

izbor ožjega seznama ponudnikov za sprejem v fazo 2;

| — | dokončanje portfelja, po možnosti z izključitvijo nekaterih neupravičenih nedonosnih kreditov iz portfelja, če (i) ne izpolnjujejo (več) prvotnih meril za izbor, ali (ii) na podlagi razumne zahteve vlagateljev. |
| --- | --- |

—

dokončanje portfelja, po možnosti z izključitvijo nekaterih neupravičenih nedonosnih kreditov iz portfelja, če (i) ne izpolnjujejo (več) prvotnih meril za izbor, ali (ii) na podlagi razumne zahteve vlagateljev.

4.2.   Začetek postopka za zbiranje ponudb in distribucija svežnja informacij

Tržno gradivo pomeni prvo uradno predstavitev portfelja nedonosnih kreditov/posamezne izpostavljenosti za vlagatelje. Je ključno za pritegnitev zanimanja vlagateljev in ustvarjanje pozitivnega prvega vtisa. Glavno dodatno tržno gradivo za prvo fazo NZP poleg promocijskega dokumenta vključuje še informacijski memorandum, (smiselno) elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih (21) in dopis o postopku.

Dopis o postopku v fazi 1 določa pravila za fazo NZP. Prodajalec lahko osnutek DPNK predloži že v fazi 1, vendar običajno v fazi 1 od vlagateljev ne zahteva, naj pripravijo prevrednotenje DPNK s strani vlagatelja, saj (i) vlagatelji morda niso naklonjeni porabi denarja (za zunanjega pravnega svetovalca) in virov za to v fazi 1, (ii) prodajalec pa ni naklonjen pregledovanju prevrednotenj DPNK s strani vlagatelja za vse vlagatelje, sprejete v fazo 1. Če pa želi prodajalec uporabiti pripombe v zvezi s pogodbenimi temami kot merilo za izbor, se lahko odloči, da bo predložil (jedrnat) dokument o pogojih DPNK, v katerem so določeni glavni parametri, ki bodo vključeni v DPNK. Na podlagi tega se lahko od vlagateljev, sprejetih v fazo 1, zahteva, da skupaj s svojo NZP predložijo izjavo o teh parametrih. Tako lahko prodajalec pred začetkom faze 2 upošteva želje vlagateljev, sprejetih v fazo 1, ter lažje pripravi in dokonča osnutek DPNK. Poleg tega lahko tako ugotovi, ali dokument o pogojih DPNK vsebuje pogodbene ureditve, ki jih zavračajo vsi vlagatelji ali večina vlagateljev.

Če prodajalec ne predloži strokovno sestavljenega DPNK za pripombe čim hitreje v postopku, se izpostavi tveganju, da bo kupec uporabil strategijo ponovnega pogajanja, pri kateri bo pogajanja o DPNK izkoristil za naknadno povrnitev ekonomske vrednosti, čeprav se je v postopku za zbiranje ponudb že zavezal nakupni ceni. Zato se priporoča, da se:

| — | dokument o pogojih DPNK predloži vlagateljem v fazi 1; |
| --- | --- |

—

dokument o pogojih DPNK predloži vlagateljem v fazi 1;

| — | DPNK pripravi v pripravljalni fazi in dokonča v fazi 1, predloži pa najpozneje na začetku faze 2 ter |
| --- | --- |

—

DPNK pripravi v pripravljalni fazi in dokonča v fazi 1, predloži pa najpozneje na začetku faze 2 ter

| — | od vlagateljev zahteva, naj skupaj z ZP predložijo prevrednotenje DPNK s strani vlagatelja. |
| --- | --- |

—

od vlagateljev zahteva, naj skupaj z ZP predložijo prevrednotenje DPNK s strani vlagatelja.

Gradivo, ki ga prejmejo vlagatelji, sprejeti v fazo 1, poleg dopisa o postopku vključuje še podrobne podatke o portfelju po posameznih vrsticah, po potrebi pa tudi dodatne podrobne informacije v zvezi z vsemi ali največjimi krediti. Dopis o postopku ali drugo gradivo, ki ga prodajalec predloži v fazi 1, med drugim vsebuje:

| — | podrobni časovni načrt za fazo 1, v najboljšem primeru pa tudi okvirni časovni načrt za fazo 2. Prodajalec v primeru zamude na svoji strani o tem nemudoma obvesti vse vlagatelje, sprejete v fazo 1, pri čemer sporoči tudi informacije o preložitvi rokov, ki jih je prvotno sporočil. Časovni načrt, ki se prvotno sporoči vlagateljem, sprejetim v fazo 1, bi moral biti realističen, spremembe pa bi morale biti pregledne, da bo prodajalec še naprej veljal za zanesljivega; |
| --- | --- |

—

podrobni časovni načrt za fazo 1, v najboljšem primeru pa tudi okvirni časovni načrt za fazo 2. Prodajalec v primeru zamude na svoji strani o tem nemudoma obvesti vse vlagatelje, sprejete v fazo 1, pri čemer sporoči tudi informacije o preložitvi rokov, ki jih je prvotno sporočil. Časovni načrt, ki se prvotno sporoči vlagateljem, sprejetim v fazo 1, bi moral biti realističen, spremembe pa bi morale biti pregledne, da bo prodajalec še naprej veljal za zanesljivega;

| — | informacije o zahtevah prodajalca glede oblike in vsebine NZP. Priporoča se, da prodajalec od vlagateljev, sprejetih v fazo 1, zahteva, naj navedejo na primer morebitne zahteve za informacije in skrbni pregled za fazo 2 ter predpostavke, na katerih temeljijo njihove NZP, da lahko prodajalec to upošteva pri načrtovanju faze 2 in določi realističen časovni načrt za fazo 2. |
| --- | --- |

—

informacije o zahtevah prodajalca glede oblike in vsebine NZP. Priporoča se, da prodajalec od vlagateljev, sprejetih v fazo 1, zahteva, naj navedejo na primer morebitne zahteve za informacije in skrbni pregled za fazo 2 ter predpostavke, na katerih temeljijo njihove NZP, da lahko prodajalec to upošteva pri načrtovanju faze 2 in določi realističen časovni načrt za fazo 2.

Če je prodajalec opravil delo za skrbni pregled prodajalca (npr. prevrednotenje nepremičnin, preverjanja skladnosti elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih, pregled pravne dokumentacije), je lahko koristno, da se v fazi 1 razkrije obseg takega skrbnega pregleda prodajalca. Tako bi lahko vlagatelji proučili morebitno delo za skrbni pregled, potrebno v fazi 2, in to upoštevali pri svoji NZP.

4.3.   Ponudniki, ki opravijo začetni skrbni pregled

Vlagatelji, sprejeti v fazo 1, po prejemu gradiva, ki ga predloži prodajalec v fazi 1, na podlagi razpoložljivih informacij opravijo začetni skrbni pregled. Poleg tega lahko prodajalcu predložijo omejeno število vprašanj za pojasnilo nekaterih vidikov v zvezi z NZP (po potrebi pa tudi v zvezi s povezanim osnovnim zavarovanjem s premoženjem). Z vlagatelji, sprejetimi v fazo 1, se lahko opravi tudi omejen postopek vprašanj in odgovorov, da lahko navedeni vlagatelji prodajalcu predložijo (omejena) vprašanja. To se lahko opravi zaradi morebitne kompleksnosti obsega prodaje in/ali števila ponudnikov. Poleg tega lahko prodajalec pripravi smernice za podrobnejši postopek vprašanj in odgovorov v fazi 2. Prodajalec (po možnosti ob podpori zunanjih ponudnikov storitev) v tem prvem krogu upravlja vprašanja vlagateljev v centralizirani datoteki in nato pripravi odgovore nanje ali predloži podporno gradivo za odpravo prvotnih pomislekov vlagateljev. Vzporedno s tem nadaljuje pripravo ustreznega (dodatnega) gradiva za drugi krog.

4.4.   Predložitev nezavezujočih ponudb ponudnikov in določitev ožjega seznama ponudnikov, ki napredujejo v drugi krog

Prodajalec (po možnosti ob podpori zunanjih ponudnikov storitev) od vlagateljev, sprejetih v fazo 1, zahteva predložitev NZP v roku, določenem v dopisu o postopku ali drugem gradivu, odvisno od vrste transakcije ali strukture portfelja. Ko prodajalec prejme NZP, jih primerja in analizira, na podlagi tega pa pripravi poročilo o analizi NZP. Po potrebi se lahko s posameznimi vlagatelji opravijo kratke nadaljnje razprave, da se pojasnijo nekateri vidiki njihovih NZP.

Prodajalec lahko na podlagi faze 1 izbere vlagatelje, sprejete v fazo 1, za uvrstitev na ožji seznam in nadaljuje postopek prodaje, pri čemer izbranim vlagateljem, sprejetim v fazo 2, omogoči dostop do podrobnejših zaupnih podatkov in informacij o portfelju nedonosnih kreditov. Nazadnje, vlagatelje, ki niso bili izbrani za fazo 2, je treba o tem čim prej obvestiti, da se okrepi ugled prodajalca kot zanesljivega in preglednega udeleženca na trgu.

5.   Faza zavezujočih ponudb (faza 2)

5.1.   Ključne dejavnosti

Cilj prodajalca je v roku za ZP prejeti ZP vseh vlagateljev, sprejetih v fazo 2, v obliki, ki jo je določil v smernicah za ZP.

Ključne dejavnosti vključujejo naslednje:

| — | predložitev dopisa o postopku vlagateljem, sprejetim v fazo 2; |
| --- | --- |

—

predložitev dopisa o postopku vlagateljem, sprejetim v fazo 2;

| — | predložitev smernic za ZP vlagateljem, sprejetim v fazo 2; |
| --- | --- |

—

predložitev smernic za ZP vlagateljem, sprejetim v fazo 2;

| — | predložitev podatkov in dokumentov za fazo 2 vlagateljem, sprejetim v fazo 2; |
| --- | --- |

—

predložitev podatkov in dokumentov za fazo 2 vlagateljem, sprejetim v fazo 2;

| — | predložitev osnutka DPNK vlagateljem, sprejetim v fazo 2; |
| --- | --- |

—

predložitev osnutka DPNK vlagateljem, sprejetim v fazo 2;

| — | upravljanje postopka vprašanj in odgovorov; |
| --- | --- |

—

upravljanje postopka vprašanj in odgovorov;

| — | neobvezno: organizacija sestankov za upravljanje in priprava povzetka rezultata/obveščanje vseh vlagateljev, sprejetih v fazo 2, o rezultatu; |
| --- | --- |

—

neobvezno: organizacija sestankov za upravljanje in priprava povzetka rezultata/obveščanje vseh vlagateljev, sprejetih v fazo 2, o rezultatu;

| — | organizacija dražbe; |
| --- | --- |

—

organizacija dražbe;

| — | analiza predloženih dopisov o ZP in prevrednotenj DPNK s strani vlagatelja; |
| --- | --- |

—

analiza predloženih dopisov o ZP in prevrednotenj DPNK s strani vlagatelja;

| — | izbira prednostnega ponudnika/kupca; |
| --- | --- |

—

izbira prednostnega ponudnika/kupca;

| — | neobvezno: postopek za PS; |
| --- | --- |

—

neobvezno: postopek za PS;

| — | dokončanje portfelja (nadaljevanje na podlagi nezavezujoče faze). |
| --- | --- |

—

dokončanje portfelja (nadaljevanje na podlagi nezavezujoče faze).

5.2.   Rezultati prizadevanj prodajalca

Informacije o postopku

Prodajalec vsakemu vlagatelju, sprejetemu v fazo 2, na začetku faze 2 predloži:

| (i) | informacije o sprejetju zadevnega vlagatelja v fazo 2; |
| --- | --- |

(i)

informacije o sprejetju zadevnega vlagatelja v fazo 2;

| (ii) | specifičen/podroben časovni načrt, s katerim določi posamezne glavne korake, vključno z morebitnimi podatki, dokumenti ali informacijami, ki jih mora predložiti prodajalec. Ta časovni načrt bi moral biti realističen, morebitne spremembe pa čim preglednejše, da bo prodajalec še naprej veljal za zanesljivega, ter |
| --- | --- |

(ii)

specifičen/podroben časovni načrt, s katerim določi posamezne glavne korake, vključno z morebitnimi podatki, dokumenti ali informacijami, ki jih mora predložiti prodajalec. Ta časovni načrt bi moral biti realističen, morebitne spremembe pa čim preglednejše, da bo prodajalec še naprej veljal za zanesljivega, ter

| (iii) | informacije o zahtevah prodajalca glede oblike in vsebine ZP. Priporoča se, da prodajalec od vlagateljev, sprejetih v fazo 2, zahteva, naj navedejo predpostavke, na katerih temeljijo njihove ZP. |
| --- | --- |

(iii)

informacije o zahtevah prodajalca glede oblike in vsebine ZP. Priporoča se, da prodajalec od vlagateljev, sprejetih v fazo 2, zahteva, naj navedejo predpostavke, na katerih temeljijo njihove ZP.

Informacije o postopku se lahko predložijo z elektronsko podpisanim dopisom o postopku.

Smernice za ZP

Prodajalec na začetku faze 2 (in pogosto v okviru predložitve informacij o postopku) vsakemu vlagatelju, sprejetemu v fazo 2, predloži smernice za ZP, v katerih določi svoje zahteve glede oblike in vsebine ZP.

Podatki in dokumenti za fazo 2

Na začetku faze 2 se vsem vlagateljem, sprejetim v fazo 2, predložijo podatki in dokumenti za fazo 2. Pri tem se navedejo vsi stroški, ki jih v skladu z osnutkom DPNK krije kupec.

Skrbni pregled (dokumentacija)

Na začetku faze 2 se vsem vlagateljem, sprejetim v fazo 2, sporočijo termini za fizični skrbni pregled ali predloži virtualna dokumentacija za skrbni pregled.

Osnutek DPNK

Na začetku faze 2 ali kmalu zatem se vlagateljem, sprejetim v fazo 2, predloži osnutek DPNK.

Dodatni podatki in dokumenti za fazo 2

Stalno: prodajalec na zahtevo enega ali več vlagateljev, sprejetih v fazo 2, ali ko so na voljo posodobljene informacije, dodatne/posodobljene informacije predloži vsem vlagateljem, sprejetim v fazo 2.

Odgovori v postopku vprašanj in odgovorov

Stalno: prodajalec pravočasno odgovori na vprašanja, predložena v postopku vprašanj in odgovorov.

Neobvezno: predstavitev za sestanek za upravljanje in ugotovitve sestanka

Po sestanku za upravljanje: če prodajalec organizira enega ali več sestankov za upravljanje, na katerih se izvede predstavitev, je treba predstavitev in ustrezne ugotovitve sestankov za upravljanje predložiti vsem vlagateljem, sprejetim v fazo 2.

Neobvezno: posnetek končne VPS

Če prodajalec uporablja VPS in želi nekatera zagotovila in jamstva povezati s kvalifikatorjem razkritja, lahko shrani „posnetek“ vseh informacij v VPS, ki ga lahko elektronsko predloži kupcu po podpisu.

5.3.   Dobre prakse

Informacije o postopku in časovni okvir postopka

Informacije o postopku, ki jih prodajalec predloži vlagateljem, sprejetim v fazo 2, bi morale vključevati vsaj:

| (i) | datume, na katere naj bi se nekateri podatki, dokumenti ali informacije dale na voljo vlagateljem, sprejetim v fazo 2 (vključno s podatki in dokumenti za fazo 2 in osnutkom DPNK); |
| --- | --- |

(i)

datume, na katere naj bi se nekateri podatki, dokumenti ali informacije dale na voljo vlagateljem, sprejetim v fazo 2 (vključno s podatki in dokumenti za fazo 2 in osnutkom DPNK);

| (ii) | datume, na katere naj bi vlagatelji, sprejeti v fazo 2, predložili nekatere rezultate prizadevanj (vključno z rokom za ZP in datumom, na katerega vlagatelji, sprejeti v fazo 2, predložijo prevrednotenje DPNK s strani vlagatelja); |
| --- | --- |

(ii)

datume, na katere naj bi vlagatelji, sprejeti v fazo 2, predložili nekatere rezultate prizadevanj (vključno z rokom za ZP in datumom, na katerega vlagatelji, sprejeti v fazo 2, predložijo prevrednotenje DPNK s strani vlagatelja);

| (iii) | dodatne informacije: npr. jezik(e) osnutka DPNK, specifično vsebino, ki bi jo bilo treba vključiti v ZP, obliko, v kateri je treba predložiti ZP, (po potrebi) specifično obliko vprašanj v postopku vprašanj in odgovorov, itd.; |
| --- | --- |

(iii)

dodatne informacije: npr. jezik(e) osnutka DPNK, specifično vsebino, ki bi jo bilo treba vključiti v ZP, obliko, v kateri je treba predložiti ZP, (po potrebi) specifično obliko vprašanj v postopku vprašanj in odgovorov, itd.;

| (iv) | informacije o tem, ali se načrtuje izvedba sestankov za upravljanje, kdaj naj bi potekali in v kakšni obliki, na primer, ali bo organiziran en sestanek z vsemi vlagatelji, sprejetimi v fazo 2, ali sestanki s posameznimi vlagatelji, sprejetimi v fazo 2, ali bodo sestanki za upravljanje potekali v osebni ali virtualni obliki, kateri predstavniki prodajalca se jih bodo udeležili, kakšne vloge imajo in na katero področje se nanaša njihovo strokovno znanje itd. |
| --- | --- |

(iv)

informacije o tem, ali se načrtuje izvedba sestankov za upravljanje, kdaj naj bi potekali in v kakšni obliki, na primer, ali bo organiziran en sestanek z vsemi vlagatelji, sprejetimi v fazo 2, ali sestanki s posameznimi vlagatelji, sprejetimi v fazo 2, ali bodo sestanki za upravljanje potekali v osebni ali virtualni obliki, kateri predstavniki prodajalca se jih bodo udeležili, kakšne vloge imajo in na katero področje se nanaša njihovo strokovno znanje itd.

Da bi prodajalec izvedel učinkovit, pregleden in zanesljiv postopek, bi moral:

| (i) | skrbno načrtovati in določiti na splošno razumen časovni načrt za fazo 2; |
| --- | --- |

(i)

skrbno načrtovati in določiti na splošno razumen časovni načrt za fazo 2;

| (ii) | določiti časovni načrt, ki se sporoči vlagateljem, sprejetim v fazo 2, tako, da se pusti nekaj manevrskega prostora v primeru nepričakovanih zamud; |
| --- | --- |

(ii)

določiti časovni načrt, ki se sporoči vlagateljem, sprejetim v fazo 2, tako, da se pusti nekaj manevrskega prostora v primeru nepričakovanih zamud;

| (iii) | vlagatelje, sprejete v fazo 2, dejavno obveščati o morebitnih zamudah pri rezultatih prizadevanj prodajalca; |
| --- | --- |

(iii)

vlagatelje, sprejete v fazo 2, dejavno obveščati o morebitnih zamudah pri rezultatih prizadevanj prodajalca;

| (iv) | v primeru zamude pri rezultatih prizadevanj prodajalca prilagoditi roke za rezultate prizadevanj vlagateljev, sprejetih v fazo 2 (predvsem ZP in prevrednotenja DPNK s strani vlagatelja); |
| --- | --- |

(iv)

v primeru zamude pri rezultatih prizadevanj prodajalca prilagoditi roke za rezultate prizadevanj vlagateljev, sprejetih v fazo 2 (predvsem ZP in prevrednotenja DPNK s strani vlagatelja);

| (v) | podaljšati roke za vse vlagatelje, sprejete v fazo 2, ne le za posamezne. |
| --- | --- |

(v)

podaljšati roke za vse vlagatelje, sprejete v fazo 2, ne le za posamezne.

Upoštevati je treba, da so vlagatelji v nedonosne kredite običajno izkušeni vlagatelji, ki se lahko prilagodijo različnim postopkom. Za vlagatelje je zelo pomembna ali celo najpomembnejša značilnost postopka za zbiranje ponudb ta, da se postopek izvaja učinkovito, pregledno in zanesljivo, pri čemer se vsi vlagatelji obravnavajo pravično.

Podatki in dokumenti za fazo 2/dokumentacija za skrbni pregled

Splošno: vse podatke in dokumente za fazo 2 bi bilo treba pripraviti v pripravljalni fazi ali najpozneje v fazi 1. Kadar se uporablja postopek v dveh fazah, lahko prodajalec v fazi 1 prejme zahteve za podatke/informacije/dokumentacijo, in če lahko in želi predložiti take podatke/informacije/dokumentacijo, bi jih/jo moral pripraviti pred začetkom faze 2. Zlasti v postopku v eni fazi pa mora biti (neizkušeni) prodajalec pripravljen na to, da bo v fazi zavezujočih ponudb prejel zahteve za podatke/informacije/dokumentacijo, in določiti, kako jih bo obravnaval, pri čemer mora na primer načrtovati razpoložljivost ustreznih oseb v organizaciji prodajalca za pripravo dodatnih podatkov in informacij med celotno fazo zavezujočih ponudb.

Dokumentacija za skrbni pregled: prodajalec bi moral predložiti informacije o merilih za izbor ali razloge v zvezi s podatki in dokumenti, ki se predložijo za skrbni pregled, ter morebitnimi vključitvami ali izključitvami v zvezi s predmetom prodaje v postopku. Prodajalec bi moral biti pripravljen na možnost, da bodo vlagatelji, sprejeti v fazo 2, zahtevali dodatno dokumentacijo za skrbni pregled za izbrane primere, če se zdi, da izbor prodajalca ne ustreza naključnemu statističnemu vzorcu ustrezne velikosti. Dodatne informacije o skrbnem pregledu prodajalca, ki se lahko predložijo vlagateljem, sprejetim v fazo 2, vključujejo prevrednotenja nepremičnin, poročilo o DP, pravni skrbni pregled itd.

Časovni okvir skrbnega pregleda: dostop do fizičnega skrbnega pregleda bi bilo treba urediti v ustreznem trenutku v fazi 2, tj. „ne prezgodaj, ne prepozno“. Vlagatelji, sprejeti v fazo 2, bi morali imeti možnost, da pridobijo pregled nad nedonosnimi krediti in ustreznimi podatki pred izvedbo skrbnega pregleda. Dostop do fizičnega skrbnega pregleda bi bilo treba omogočiti v prvi polovici faze 2. Če se dokumentacija za skrbni pregled zagotovi vlagateljem, sprejetim v fazo 2, virtualno, bi jo bilo treba zagotoviti čim prej v fazi 2.

Osnutek DPNK

Poleg podatkov in dokumentov za fazo 2 lahko na cene, ki jih bodo ponudili vlagatelji, sprejeti v fazo 2, vplivajo tudi določbe DPNK (npr. zagotovila in jamstva). Prodajalec bi moral postopek v zvezi z DPNK načrtovati že v pripravljalni fazi. Vlagateljem, sprejetim v fazo 2, bi bilo treba predložiti osnutek najpozneje tri tedne pred rokom (običajno rokom za ZP), ki ga želi prodajalec določiti za prevrednotenje DPNK s strani vlagatelja. V najboljšem primeru in zlasti, če prodajalec v fazi 1 ni predložil dokumenta o pogojih DPNK, bi bilo treba osnutek DPNK predložiti vlagateljem, sprejetim v fazo 2, na samem začetku faze 2.

Postopek vprašanj in odgovorov

Da bi prodajalec organiziral učinkovit, zanesljiv in pregleden postopek vprašanj in odgovorov, lahko sprejme naslednje ukrepe:

| (i) | določi obliko, v kateri je treba predložiti vprašanja; |
| --- | --- |

(i)

določi obliko, v kateri je treba predložiti vprašanja;

| (ii) | določi roke za vprašanja in odgovore, na primer v fazi 2 je vselej treba predložiti vprašanja do petka, odgovori pa se predložijo do naslednje srede; |
| --- | --- |

(ii)

določi roke za vprašanja in odgovore, na primer v fazi 2 je vselej treba predložiti vprašanja do petka, odgovori pa se predložijo do naslednje srede;

| (iii) | določi razumno največje število vprašanj, ki jih lahko predloži posamezni vlagatelj, sprejet v fazo 2; |
| --- | --- |

(iii)

določi razumno največje število vprašanj, ki jih lahko predloži posamezni vlagatelj, sprejet v fazo 2;

| (iv) | odgovore (in morda ustrezna vprašanja) pošlje vsem vlagateljem, sprejetim v fazo 2. Vlagatelje, sprejete v fazo 2, o tem obvesti pred začetkom postopka vprašanj in odgovorov, da prepreči, da bi navedeni vlagatelji vključili svoje zaupne informacije v vprašanja. |
| --- | --- |

(iv)

odgovore (in morda ustrezna vprašanja) pošlje vsem vlagateljem, sprejetim v fazo 2. Vlagatelje, sprejete v fazo 2, o tem obvesti pred začetkom postopka vprašanj in odgovorov, da prepreči, da bi navedeni vlagatelji vključili svoje zaupne informacije v vprašanja.

Neobvezno: organizacija sestankov za upravljanje

Časovni načrt in vsebino sestankov za upravljanje bi bilo treba pripraviti v pripravljalni fazi ali v fazi 1. Pomembne značilnosti sestanka za upravljanje so lahko:

| (i) | predstavitev, ki vključuje osnovne informacije o nedonosnih kreditih, predvidenih za prodajo, osnovnih vrednostnih papirjih, dejavnostih izterjave/predhodne obravnave itd.; |
| --- | --- |

(i)

predstavitev, ki vključuje osnovne informacije o nedonosnih kreditih, predvidenih za prodajo, osnovnih vrednostnih papirjih, dejavnostih izterjave/predhodne obravnave itd.;

| (ii) | dostop do enega ali več uslužbencev prodajalca s podrobnim znanjem o nedonosnih kreditih, predvidenih za prodajo, vključno z zahtevami za odobritev kredita ob nastanku nedonosnih kreditov, osnovnimi vrednostnimi papirji in preteklimi dejavnostmi izterjave itd. |
| --- | --- |

(ii)

dostop do enega ali več uslužbencev prodajalca s podrobnim znanjem o nedonosnih kreditih, predvidenih za prodajo, vključno z zahtevami za odobritev kredita ob nastanku nedonosnih kreditov, osnovnimi vrednostnimi papirji in preteklimi dejavnostmi izterjave itd.

Kar zadeva časovni okvir, bi bilo treba zagotoviti, da se sestanki za upravljanje ne opravijo prezgodaj ali prepozno, da bi bili najučinkovitejši:

| (i) | sestanke za upravljanje bi bilo treba opraviti po tem, ko so vlagatelji, sprejeti v fazo 2, že imeli možnost, da se seznanijo s podatki in dokumenti, vključno z zavarovanji v primeru nedonosnih kreditov, zavarovanih s premoženjem; |
| --- | --- |

(i)

sestanke za upravljanje bi bilo treba opraviti po tem, ko so vlagatelji, sprejeti v fazo 2, že imeli možnost, da se seznanijo s podatki in dokumenti, vključno z zavarovanji v primeru nedonosnih kreditov, zavarovanih s premoženjem;

| (ii) | sestanke za upravljanje bi bilo treba opraviti vsaj dva tedna pred rokom za ZP, da lahko vlagatelji, sprejeti v fazo 2, pri vrednotenju nedonosnih kreditov upoštevajo informacije, pridobljene na sestanku za upravljanje. |
| --- | --- |

(ii)

sestanke za upravljanje bi bilo treba opraviti vsaj dva tedna pred rokom za ZP, da lahko vlagatelji, sprejeti v fazo 2, pri vrednotenju nedonosnih kreditov upoštevajo informacije, pridobljene na sestanku za upravljanje.

Da bi prodajalec izvedel učinkovit in pregleden postopek, bi moral povzeti glavne rezultate sestankov za upravljanje in povezane informacije ter jih predložiti vsem vlagateljem, sprejetim v fazo 2. Praktični primer: če se na enem sestanku za upravljanje z vlagateljem, sprejetim v fazo 2, ugotovi, da je zavarovanje, ki je bilo prvotno označeno kot „primarna hipoteka“, dejansko „sekundarna hipoteka“, bi moral prodajalec to informacijo sporočiti vsem vlagateljem, sprejetim v fazo 2.

Smernice za ZP in oblika ZP

Prodajalec mora določiti specifikacije v zvezi z ZP, za katere želi, da jih upoštevajo vlagatelji, sprejeti v fazo 2, pri čemer je najboljše, če to stori na začetku faze 2. V najboljšem primeru se smernice za ZP predložijo na začetku faze 2 skupaj z drugimi informacijami o postopku in časovnem okviru. Specifikacije v zvezi z ZP se lahko nanašajo na:

| (i) | obliko, na primer podpisano datoteko PDF; |
| --- | --- |

(i)

obliko, na primer podpisano datoteko PDF;

| (ii) | predložitev, na primer ZP je treba predložiti po elektronski pošti osebi(-am) XYZ v roku za ZP; |
| --- | --- |

(ii)

predložitev, na primer ZP je treba predložiti po elektronski pošti osebi(-am) XYZ v roku za ZP;

| (iii) | vsebino, na primer vlagatelj, sprejet v fazo 2, mora določiti subjekt za nakup, predvideni subjekt za servisiranje; informacije o tem, ali se v zvezi z ZP zagotavlja financiranje, uporabljajo morebitni pogoji ali zahtevajo morebitne notranje odobritve; predpostavke, na katerih temelji ZP; obdobje veljavnosti ZP itd.; |
| --- | --- |

(iii)

vsebino, na primer vlagatelj, sprejet v fazo 2, mora določiti subjekt za nakup, predvideni subjekt za servisiranje; informacije o tem, ali se v zvezi z ZP zagotavlja financiranje, uporabljajo morebitni pogoji ali zahtevajo morebitne notranje odobritve; predpostavke, na katerih temelji ZP; obdobje veljavnosti ZP itd.;

| (iv) | oblikovanje cene, na primer, če je portfelj nedonosnih kreditov razdeljen na podportfelje: ali morajo vlagatelji, sprejeti v fazo 2, predložiti cene za celotni portfelj in za podportfelje; |
| --- | --- |

(iv)

oblikovanje cene, na primer, če je portfelj nedonosnih kreditov razdeljen na podportfelje: ali morajo vlagatelji, sprejeti v fazo 2, predložiti cene za celotni portfelj in za podportfelje;

| (v) | bruto/neto cene, na primer v ZP se navede, ali je ponujena nakupna cena končni znesek, ki se plača prodajalcu (neto), ali bruto cena, tj. če je pretekli presečni datum določil prodajalec, se takšna bruto cena zmanjša za prihodke iz naslova nedonosnih kreditov, prejete po presečnemu datumu; v praksi ni mogoče navesti neto cene v zvezi z nedonosnimi krediti, v zvezi s katerimi je bil določen presečni datum, saj niti vlagatelj, sprejet v fazo 2, niti prodajalec ne more vedeti, kolikšni bodo prejeti prihodki med rokom za ZP in podpisom/zaključkom transakcije; |
| --- | --- |

(v)

bruto/neto cene, na primer v ZP se navede, ali je ponujena nakupna cena končni znesek, ki se plača prodajalcu (neto), ali bruto cena, tj. če je pretekli presečni datum določil prodajalec, se takšna bruto cena zmanjša za prihodke iz naslova nedonosnih kreditov, prejete po presečnemu datumu; v praksi ni mogoče navesti neto cene v zvezi z nedonosnimi krediti, v zvezi s katerimi je bil določen presečni datum, saj niti vlagatelj, sprejet v fazo 2, niti prodajalec ne more vedeti, kolikšni bodo prejeti prihodki med rokom za ZP in podpisom/zaključkom transakcije;

| (vi) | kroge zbiranja ponudb in vrsto dražbe, na primer prodajalec lahko zahteva zapečatene ZP za kvalifikacijo, časovno opredeljeno dražbo ali kombinacijo. |
| --- | --- |

(vi)

kroge zbiranja ponudb in vrsto dražbe, na primer prodajalec lahko zahteva zapečatene ZP za kvalifikacijo, časovno opredeljeno dražbo ali kombinacijo.

Upoštevati je treba, da vsi vlagatelji, sprejeti v fazo 2, morda ne bodo izpolnili vseh specifikacij, ki jih določi prodajalec. Če se na primer posamezni vlagatelj, sprejet v fazo 2, zanima le za nakup celotnega portfelja, morda ni pripravljen navesti cen po posameznih podportfeljih. Zlasti v primeru zavarovanih nedonosnih kreditov pa so lahko vlagatelji, sprejeti v fazo 2, nenaklonjeni temu, da bi predložili cene po posameznih postavkah, saj ni gotovo, da bodo izbrani za prednostnega ponudnika, tako pa bi razkrili vrednost, ki jo pripisujejo posameznim nedonosnim kreditom (in/ali ustreznemu zavarovanju s premoženjem), in te informacije štejejo za zelo specifičen rezultat svojega (dragega) skrbnega pregleda.

Neobvezno: vrste dražb

„Privzeta vrsta dražbe“, ki jo lahko prodajalec enostavno uporabi, je tako imenovan pristop z zapečatenimi ponudbami, pri katerem prodajalec zahteva, da mu vsi vlagatelji, sprejeti v fazo 2, predložijo svoje ZP v roku za ZP. Prodajalec jih nato pregleda in izbere prednostnega ponudnika. Na voljo so tudi druge vrste dražb, kot so dražbe angleškega tipa (dražbe z javnim izklicevanjem in stopnjevanjem cene), dražbe nizozemskega tipa (dražbe z enotno poravnalno ceno), dražbe japonskega tipa (dražbe s stopnjevanjem cene v rednih časovnih presledkih), ki jih ponujajo dražbene platforme ali platforme za transakcije. Pregled glavnih vrst dražb je na voljo v Prilogi 4.

Za prodajalce z omejenimi izkušnjami s prodajo nedonosnih kreditov ali brez njih je morda lažje, da izberejo pristop z zapečatenimi ponudbami, pri katerem lahko podrobno pregledajo vse ZP, preden se odločijo za prednostnega ponudnika. Na splošno se uporaba zapečatenih ponudb priporoča, kadar se lahko ZP posameznih vlagateljev, sprejetih v fazo 2, poleg cene razlikujejo tudi glede drugih pogojev (na primer pogojev v DPNK ter zagotovil in jamstev, pogojev financiranja ali zaznane gotovosti izvedbe). Vendar vlagatelji, sprejeti v fazo 2, pri pristopu z zapečatenimi ponudbami nimajo podatkov o cenah drugih vlagateljev, sprejetih v fazo 2, zato jih lahko skrbi, da bodo predložili previsoke ponudbe.

Z dražbo angleškega tipa se lahko dosežejo najboljši rezultati za manjše homogene skupine nezavarovanih potrošniških nedonosnih kreditov, kadar so stroški skrbnega pregleda nizki, število vlagateljev, pripravljenih sodelovati, pa veliko.

Neobvezno: delna ponudba

Za obsežnejše heterogene portfelje nedonosnih kreditov, ki jih je mogoče razdeliti na bolj homogene podportfelje, je lahko najboljša struktura dražbe, pri kateri vlagatelji, sprejeti v fazo 2, določijo cene posameznih podportfeljev. Prodajalec (po možnosti ob podpori zunanjih ponudnikov storitev) lahko nato poveže vsak podportfelj nedonosnih kreditov z najvišjo ceno. S to tako imenovano delno ponudbo se lahko zviša skupna prodajna cena in zmanjšajo ovire za sodelovanje vlagateljev. Vendar pa sodelovanje z več prednostnimi ponudniki in kupci za prodajalca pomeni večjo kompleksnost pri zaključku in poravnavi transakcije, s čimer se lahko povišajo stroški in notranji viri prodajalca, potrebni za izvedbo transakcije. Prodajalci bi morali upoštevati, da morda niso vsi vlagatelji, sprejeti v fazo 2, pripravljeni predložiti ponudbe za podportfelje nedonosnih kreditov. Vlagatelji, sprejeti v fazo 2, ki želijo pridobiti potencialno obsežen portfelj nedonosnih kreditov, lahko izstopijo iz postopka, če se od njih zahteva, naj predložijo ponudbe za manjše podportfelje. Vlagatelji, sprejeti v fazo 2, pri odločanju o obsegu portfelja nedonosnih kreditov, v katerega bodo vlagali, upoštevajo stroške skrbnega pregleda in druge stroške transakcije (npr. zunanje pravno svetovanje, organizacija strukture nakupa).

Nekateri prodajalci zahtevajo ZP s cenami po posameznih postavkah, da bi kredite dodelili ustreznemu ponudniku z najvišjo ponudbo. ZP s cenami po posameznih postavkah se pogosto uporabljajo za prodajo velikih sindiciranih kreditov, manj pogosto pa za razdrobljene portfelje, kadar prodajalec namerava izbrati samo enega prednostnega ponudnika. Zunanji ponudniki storitev lahko pomagajo ugotoviti najboljšo dodelitev portfelja v primeru ZP s cenami po posameznih postavkah ob upoštevanju pogojev vlagateljev, kot so najnižji dodeljeni zneski in sestave ciljnega portfelja. Prodajalci bi morali upoštevati, da so lahko vlagatelji, sprejeti v fazo 2, nenaklonjeni temu, da bi predložili cene po posameznih postavkah, saj ni gotovo, da bodo izbrani za prednostnega ponudnika, tako pa bi razkrili vrednost, ki jo pripisujejo posameznim nedonosnim kreditom (in/ali ustreznemu zavarovanju s premoženjem v primeru zavarovanih nedonosnih kreditov), in te informacije štejejo za zelo specifičen rezultat svojega (dragega) skrbnega pregleda. Poleg tega so vlagatelji občutljivi na stroške, zato jih lahko razdelitev na manjše enote odvrne, saj bodo njihovi stroški za zaključek transakcije (npr. za zunanje pravno svetovanje) enaki ali podobni, kot bi bili za celotni portfelj nedonosnih kreditov.

Neobvezno: postopek za PS

Prodajalec lahko v fazi 2 začne postopek za PS v zvezi z vsemi vlagatelji, sprejetimi v fazo 2, da bi do roka za ZP končal vsa preverjanja za PS. Lahko pa se odloči opraviti preverjanje za PS samo v zvezi s prednostnim ponudnikom (22).

Prednosti postopka za PS v zvezi z vsemi vlagatelji, sprejetimi v fazo 2, pred rokom za ZP: Prodajalec bo lahko pri analizi ZP prepričan, da vsi vlagatelji, sprejeti v fazo 2, izpolnjujejo njegove zahteve glede PS. To lahko koristi, če mora prodajalec dokončati transakcijo do določenega datuma (npr. konec poslovnega leta) in po izbiri prednostnega ponudnika ne bi bilo dovolj časa za pregled dokumentacije prednostnega ponudnika za PS.

Slabosti postopka za PS v zvezi z vsemi vlagatelji, sprejetimi v fazo 2, pred rokom za ZP: Služba prodajalca za skladnost bo morala pregledati dokumentacijo za PS, ki jo predloži več vlagateljev. Če prodajalec začne preverjanje za PS šele po izbiri prednostnega ponudnika, je treba pregledati samo en nabor dokumentacije za PS. Če so vlagatelji, sprejeti v fazo 2, znani in domnevno ugledni udeleženci na trgu, se lahko prodajalec odloči odložiti preverjanje za PS in ga začeti po izbiri prednostnega ponudnika. To koristi tudi neizbranim vlagateljem, sprejetim v fazo 2, saj ne porabijo sredstev za nepotreben postopek za PS.

Analiza predloženih dopisov o ZP

Prodajalec bi moral pred prejemom ZP določiti odločilne dejavnike za sprejetje odločitve o prednostnem ponudniku, na primer:

| (i) | ali bo poudarek predvsem/izključno na najboljši ceni; |
| --- | --- |

(i)

ali bo poudarek predvsem/izključno na najboljši ceni;

| (ii) | ali se bodo upoštevali drugi dejavniki, kot so pretekli rezultati v zvezi z zaključevanjem podobnih transakcij, (notranje ali zunanje) zmogljivosti za servisiranje, ugled vlagatelja, sprejetega v fazo 2, in predvidenega serviserja nedonosnih kreditov, razpoložljivost financiranja itd., in kako. |
| --- | --- |

(ii)

ali se bodo upoštevali drugi dejavniki, kot so pretekli rezultati v zvezi z zaključevanjem podobnih transakcij, (notranje ali zunanje) zmogljivosti za servisiranje, ugled vlagatelja, sprejetega v fazo 2, in predvidenega serviserja nedonosnih kreditov, razpoložljivost financiranja itd., in kako.

Prodajalec nato primerja in analizira različne ponudbe vlagateljev, sprejetih v fazo 2, ter pripravi poročilo o analizi ZP. Če prodajalec potrebuje pojasnila v zvezi z ZP, se običajno obrne na zadevnega vlagatelja, sprejetega v fazo 2. Zaradi zaupnosti, zanesljivosti in preglednosti pa prodajalec ne bi smel razkriti nobenih informacij v zvezi z ZP drugih vlagateljev, sprejetih v fazo 2, ter bi moral uporabiti tak neposredni stik samo za pojasnila (npr. ne bi smel zahtevati povišanja cene, da bi posameznemu vlagatelju, sprejetemu v fazo 2, omogočil, da preseže cene drugih vlagateljev, sprejetih v fazo 2).

Odločitev o prednostnem ponudniku/kupcu

Ko prodajalec izbere prednostnega ponudnika, o tem takoj in običajno pisno obvesti zadevnega vlagatelja, sprejetega v fazo 2, ter začne končna pogajanja o DPNK, med drugim o praktičnih vprašanjih, ki jih je treba rešiti (npr. oblika in časovni načrt v zvezi s predložitvijo podatkov in dokumentov v elektronski in papirni obliki, pošiljanje uradnih obvestil posojilojemalcem po prodaji itd.). Če se ne pojavijo velike ovire, ki jih prodajalec ni predvidel, prednostni ponudnik postane kupec.

Prodajalci običajno kmalu po izbiri prednostnega ponudnika obvestijo tudi neuspešne vlagatelje, sprejete v fazo 2. Drugi vlagatelji, sprejeti v fazo 2, bi sčasoma ugotovili, da niso bili izbrani za prednostnega ponudnika. Vendar bi moral prodajalec zaradi preglednosti, pa tudi zato, da ne bi vlagatelje, sprejete v fazo 2, odvrnil od prihodnjih transakcij, razmisliti o neposredni komunikaciji. Poleg tega bo v malo verjetnem primeru, da transakcija s prednostnim ponudnikom ne bi bila uspešna, morda želel vzpostaviti stik z vlagateljem, sprejetim v fazo 2, ki je predložil drugo najboljšo ZP.

6.   Podpis transakcije in zaključek

6.1.   Ključne dejavnosti

Ključne dejavnosti v tej fazi so:

| — | zagotovitev nemotenega izstopa iz portfelja po zaključku prodaje nedonosnega kredita; |
| --- | --- |

—

zagotovitev nemotenega izstopa iz portfelja po zaključku prodaje nedonosnega kredita;

| — | izvedba DPNK in po potrebi dodatne dokumentacije o transakciji; |
| --- | --- |

—

izvedba DPNK in po potrebi dodatne dokumentacije o transakciji;

| — | finančni zaključek; |
| --- | --- |

—

finančni zaključek;

| — | dokončanje priprave za prenos podatkov in dokumentov; |
| --- | --- |

—

dokončanje priprave za prenos podatkov in dokumentov;

| — | izvedba pogajanj in sklenitev dogovora o prenosu servisiranja nedonosnih kreditov s sedanjega serviserja na kupca ali njegovega serviserja; |
| --- | --- |

—

izvedba pogajanj in sklenitev dogovora o prenosu servisiranja nedonosnih kreditov s sedanjega serviserja na kupca ali njegovega serviserja;

| — | obračunavanje transakcije; |
| --- | --- |

—

obračunavanje transakcije;

| — | ob zaključku: postopek prenosa: prenos nedonosnih kreditov ter ustreznih informacij in dokumentacije na kupca za zagotovitev nemotenega vključevanja. |
| --- | --- |

—

ob zaključku: postopek prenosa: prenos nedonosnih kreditov ter ustreznih informacij in dokumentacije na kupca za zagotovitev nemotenega vključevanja.

Predvsem je treba sprejeti naslednje korake, razdeljene po področjih:

Pravno področje

| — | Komuniciranje s prednostnimi ponudniki o vseh vprašanjih, vključno s prejemom potrditve o ustanovitvi subjektov za nakup in razpoložljivosti potrebnih sredstev; |
| --- | --- |

—

Komuniciranje s prednostnimi ponudniki o vseh vprašanjih, vključno s prejemom potrditve o ustanovitvi subjektov za nakup in razpoložljivosti potrebnih sredstev;

| — | pogajanja s prednostnim ponudnikom o prevrednotenju DPNK s strani vlagatelja; |
| --- | --- |

—

pogajanja s prednostnim ponudnikom o prevrednotenju DPNK s strani vlagatelja;

| — | dokončanje in podpis DPNK; |
| --- | --- |

—

dokončanje in podpis DPNK;

| — | po potrebi začetek/dokončanje usklajevanja s serviserjem kreditov (ki ga pooblasti prednostni ponudnik) o praktičnih vprašanjih in zahtevah za obdobje po zaključku. |
| --- | --- |

—

po potrebi začetek/dokončanje usklajevanja s serviserjem kreditov (ki ga pooblasti prednostni ponudnik) o praktičnih vprašanjih in zahtevah za obdobje po zaključku.

Finančni zaključek

| — | Osvežitev informacij o portfelju in/ali predložitev posodobljenih informacij o izterjavi, kakor je ustrezno; |
| --- | --- |

—

Osvežitev informacij o portfelju in/ali predložitev posodobljenih informacij o izterjavi, kakor je ustrezno;

| — | finančni zaključek; zagotovitev razporeditev odgovornosti in časovnega načrta med stranema; |
| --- | --- |

—

finančni zaključek; zagotovitev razporeditev odgovornosti in časovnega načrta med stranema;

| — | izvedba dogovorov o zaključku (na primer v primeru odložene nakupne cene); |
| --- | --- |

—

izvedba dogovorov o zaključku (na primer v primeru odložene nakupne cene);

| — | prodajalec prednostnemu ponudniku predloži račun za stroške servisiranja in/ali stroške izterjave, nastale po presečnem datumu (če sta se tako dogovorila na podlagi DPNK). |
| --- | --- |

—

prodajalec prednostnemu ponudniku predloži račun za stroške servisiranja in/ali stroške izterjave, nastale po presečnem datumu (če sta se tako dogovorila na podlagi DPNK).

Operativno področje

| — | Po potrebi: nadaljnje upravljanje VPS (vključno z odstranitvijo ponudnikov, ki niso prednostni ponudnik), zaprtje in priprava arhivov VPS; |
| --- | --- |

—

Po potrebi: nadaljnje upravljanje VPS (vključno z odstranitvijo ponudnikov, ki niso prednostni ponudnik), zaprtje in priprava arhivov VPS;

| — | začetek priprave potrebnih notranjih ureditev za izpolnjevanje obveznosti, ki jih ima prodajalec do kupca na podlagi DPNK, po zaključku; |
| --- | --- |

—

začetek priprave potrebnih notranjih ureditev za izpolnjevanje obveznosti, ki jih ima prodajalec do kupca na podlagi DPNK, po zaključku;

| — | načrtovanje elektronskega in fizičnega prenosa informacij in dokumentacije o kreditih (v skladu s končnim obsegom); |
| --- | --- |

—

načrtovanje elektronskega in fizičnega prenosa informacij in dokumentacije o kreditih (v skladu s končnim obsegom);

| — | nadaljnje upravljanje postopka vprašanj in odgovorov (po potrebi) in/ali neposredne komunikacije, vključno z reševanjem odprtih vprašanj in prenosom morebitnih informacij za podporo prenosu servisiranja nedonosnih kreditov na kupca ali serviserja, ki deluje v imenu kupca; |
| --- | --- |

—

nadaljnje upravljanje postopka vprašanj in odgovorov (po potrebi) in/ali neposredne komunikacije, vključno z reševanjem odprtih vprašanj in prenosom morebitnih informacij za podporo prenosu servisiranja nedonosnih kreditov na kupca ali serviserja, ki deluje v imenu kupca;

| — | če je v skladu z zadevnim nacionalnim pravom potrebno za objavo prenosa, predložitev kontaktnih podatkov (i) posojilojemalcev in (ii) odvetnikov/sodnih uradnikov za vsako posojilo za zagotovitev, da ima prednostni ponudnik vse potrebne informacije za obveščanje posojilojemalcev in odvetnikov/sodnih uradnikov o odprodaji, če je za to pristojen kupec v skladu z zakonskim pravom ali DPNK (dopis za predstavitev/slovo za posojilojemalce ter uradno obvestilo za odvetnike/sodne uradnike), ter uskladitev dopisa za predstavitev/slovo ter uradnega obvestila s prednostnim ponudnikom; |
| --- | --- |

—

če je v skladu z zadevnim nacionalnim pravom potrebno za objavo prenosa, predložitev kontaktnih podatkov (i) posojilojemalcev in (ii) odvetnikov/sodnih uradnikov za vsako posojilo za zagotovitev, da ima prednostni ponudnik vse potrebne informacije za obveščanje posojilojemalcev in odvetnikov/sodnih uradnikov o odprodaji, če je za to pristojen kupec v skladu z zakonskim pravom ali DPNK (dopis za predstavitev/slovo za posojilojemalce ter uradno obvestilo za odvetnike/sodne uradnike), ter uskladitev dopisa za predstavitev/slovo ter uradnega obvestila s prednostnim ponudnikom;

| — | nadaljnje servisiranje nedonosnih kreditov do dogovorjenega datuma prenosa servisiranja; |
| --- | --- |

—

nadaljnje servisiranje nedonosnih kreditov do dogovorjenega datuma prenosa servisiranja;

| — | po potrebi: dokončanje začasnih ureditev servisiranja portfelja do dogovorjenega datuma prenosa servisiranja; |
| --- | --- |

—

po potrebi: dokončanje začasnih ureditev servisiranja portfelja do dogovorjenega datuma prenosa servisiranja;

| — | oblikovanje in priprava smernic za podporo, ki jo prodajalec zagotavlja po zaključku (po potrebi), dokumente, ki jih prejme prodajalec, in začasne izterjave, ki jih opravi prodajalec v skladu z določbami DPNK. |
| --- | --- |

—

oblikovanje in priprava smernic za podporo, ki jo prodajalec zagotavlja po zaključku (po potrebi), dokumente, ki jih prejme prodajalec, in začasne izterjave, ki jih opravi prodajalec v skladu z določbami DPNK.

Računovodstvo in notranji postopki

| — | Zagotovitev pravilnega prikaza prodaje portfelja v skladu z računovodskimi pravili prodajalca, ki se uporabljajo: ukinitev računa stranke, odpoved rezervacij, priprava izkaza poslovnega izida z dodelitvijo nakupne cene; |
| --- | --- |

—

Zagotovitev pravilnega prikaza prodaje portfelja v skladu z računovodskimi pravili prodajalca, ki se uporabljajo: ukinitev računa stranke, odpoved rezervacij, priprava izkaza poslovnega izida z dodelitvijo nakupne cene;

| — | pridobitev potrebnih notranjih odobritev in soglasij, vključno s preverjanji za PS, regulativno obravnavo (vključno s CRR, če je potrebno), potrditvijo strukture pridobitve. |
| --- | --- |

—

pridobitev potrebnih notranjih odobritev in soglasij, vključno s preverjanji za PS, regulativno obravnavo (vključno s CRR, če je potrebno), potrditvijo strukture pridobitve.

6.2.   Ključni premisleki v zvezi s tveganjem

V tej kritični fazi je potrebna osredotočenost na strateške in poslovne vidike, saj se lahko vrednost zmanjša v obdobju med fazo pogajanj in finančnim zaključkom. Pomembno je načrtovati učinkovit postopek izvedbe transakcije, da se omeji obdobje med podpisom in zaključkom transakcije, saj so lahko morebitne kompleksnosti in zamude – pred dogovorom/pogajanji – kritične. V tej fazi morata prednostni ponudnik in prodajalec sprejeti pomembne ukrepe, to pa je mogoče upravljati s strukturami dogovorjenega načrta prehoda in dogovorjenim časovnim načrtom. Ključna sta pomoč in sodelovanje notranjih in/ali zunanjih finančnih in pravnih svetovalcev.

6.3.   Premisleki v zvezi z DPNK

Po notranji odobritvi transakcije in dokončni določitvi pogojev transakcije prodajalec in kupec (izbrani prednostni ponudnik) podpišeta DPNK, da dosežeta ustrezno poravnavo, in sporazume za obdobje po zaključku. Podpis in zaključek se pogosto izvedeta na različna datuma, lahko pa tudi sočasno. Ustrezno obdobje med datumom podpisa in zaključkom transakcije bi bilo treba določiti v DPNK ob upoštevanju kompleksnosti transakcije, ukrepov, ki jih je treba izvesti pred zaključkom, in tveganja zamud.

Pred podpisom DPNK je treba zagotoviti, da DPNK ustrezno odraža pravno in gospodarsko razumevanje, o katerem se dogovorita kupec in prodajalec. DPNK bi morali sestaviti določeni pravni svetovalci, v njem pa bi bilo treba jasno določiti obveznosti prodajalca in kupca (23). V okviru DPNK bi se bilo treba dogovoriti o obveznostih po zaključku
  , vključno s tem, katera pogodbena stranka pošlje uradna obvestila posojilojemalcem (po potrebi), v kakšni obliki je to treba storiti in katera stranka prevzame stroške. Obvestilo bi moralo vključevati tudi vključene pravne svetovalce, ki servisirajo nedonosne kredite v zvezi s portfeljem, in institucije (odvetnike, sodne uradnike, sodišča itd.), da se zagotovi učinkovit prenos servisiranja nedonosnih kreditov. To se običajno določi v DPNK. Specifične značilnosti načina obveščanja posojilojemalca o prodaji so odvisne od zahtev nacionalnega prava.

6.4.   Drugi premisleki

Pomembno je, da se vse potrebne notranje službe uskladijo s postopki zaključka iz DPNK. To vključuje sklenitev dogovora s prednostnim ponudnikom o začasnem servisiranju portfelja nedonosnih kreditov v obdobju med podpisom in zaključkom. Dogovorjene ureditve začasnega servisiranja so običajno del DPNK, lahko pa se evidentirajo v sporazumu o prehodnih storitvah, v skladu s katerim prodajalec soglaša, da bo kupcu v določenem obdobju zagotavljal določene storitve po dogovorjeni ceni. Na splošno bi moral prodajalec izvajati začasno servisiranje portfelja nedonosnih kreditov enako skrbno in pozorno kot pred podpisom DPNK.

Drugo področje, ki ga je treba upoštevati, se nanaša na specifično tveganje v zvezi s skladnostjo z zakonodajo o preprečevanju pranja denarja. Države članice EU različno izvajajo direktive o preprečevanju pranja denarja, zato so samo v nekaj državah članicah serviserji kreditov opredeljeni kot pooblaščeni subjekti in se v zvezi z njimi uporabljajo predpisi o preprečevanju pranja denarja. Zato se obveznost izmenjevanja in poznejše predaje informacij o strankah, povezanih s preprečevanjem pranja denarja, kupcu/serviserju kreditov uporablja samo, če je treba v skladu z lokalnimi predpisi o preprečevanju pranja denarja uporabljati zahteve za PS za potrošnike, ki jih upravlja kupec/serviser kreditov. Če take obveznosti za preprečevanje pranja denarja ni, tudi pravna podlaga za izmenjavo takih osebnih podatkov v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov ne obstaja. Podatki za PS so lahko zaupni in občutljivi (zlasti o sumljivih transakcijah) ter se ne smejo javno deliti (24). Zato je lahko koristno, da se med službama za skladnost prodajalca in kupca sklene dogovor o prenosu takih informacij ob upoštevanju obsega, ki ga dopuščajo predpisi, in zagotavljanju ustreznih ukrepov za zaupnost. Zlasti se lahko poudarijo elementi, opredeljeni kot:

| — | „visoko tveganje“ v skladu z namenskimi podatkovnimi zbirkami (tj. World-check); |
| --- | --- |

—

„visoko tveganje“ v skladu z namenskimi podatkovnimi zbirkami (tj. World-check);

| — | „visoko tveganje“, poročanje o tekočih plačilih tretjih oseb; |
| --- | --- |

—

„visoko tveganje“, poročanje o tekočih plačilih tretjih oseb;

| — | sumljive transakcije, ki jih je ustrezna služba ustreznega regulativnega organa že ocenila in se ne obravnavajo kot take; |
| --- | --- |

—

sumljive transakcije, ki jih je ustrezna služba ustreznega regulativnega organa že ocenila in se ne obravnavajo kot take;

| — | politično izpostavljene osebe. |
| --- | --- |

—

politično izpostavljene osebe.

6.5.   Razporeditev cene

V nekaterih jurisdikcijah je morda treba zaradi pravne varnosti razporediti ceno glede na vsako izpostavljenost, vključeno v portfelj nedonosnih kreditov, ali pa je to priporočljivo izvesti na podlagi zagotovil in jamstev ter struktur za nadomestilo škode, dogovorjenih v DPNK:

| — | za razmeroma homogen portfelj nezavarovanih nedonosnih kreditov potrošnikom se razporejena nakupna cena običajno izračuna kot zmnožek [„nakupne cene“ deljene z „vsoto neporavnanih zneskov“] in „neporavnanega zneska specifičnih nedonosnih kreditov“ oziroma zmnožek kvote nakupne cene in neporavnanega zneska specifičnih nedonosnih kreditov; |
| --- | --- |

—

za razmeroma homogen portfelj nezavarovanih nedonosnih kreditov potrošnikom se razporejena nakupna cena običajno izračuna kot zmnožek [„nakupne cene“ deljene z „vsoto neporavnanih zneskov“] in „neporavnanega zneska specifičnih nedonosnih kreditov“ oziroma zmnožek kvote nakupne cene in neporavnanega zneska specifičnih nedonosnih kreditov;

| — | v primeru bolj heterogenih portfeljev nedonosnih kreditov, na primer nedonosnih kreditov, zavarovanih s stanovanjskimi ali celo poslovnimi nepremičninami, statistični pristop ni primeren, zato vlagatelji pogosto posameznim nedonosnim kreditom (na podlagi osnovnega zavarovanja s premoženjem) dodelijo cene, ki jih lahko zahteva prodajalec. Vendar vlagatelji iz različnih razlogov pogosto niso pripravljeni razkriti te razčlenitve nakupne cene, med drugim zaradi možnosti, da bo prodajalec v zadnjem trenutku zahteval izključitev nekaterih nedonosnih kreditov, ki sta jim prodajalec in kupec dodelila različne vrednosti. To je mogoče rešiti tako, da kupec dokument o razporeditvi po posameznih kreditih predloži tretjemu depozitarju (npr. notarju), ki lahko posamezne nakupne cene razkrije samo iz razlogov, določenih v DPNK, kot je zahtevek kupca v zvezi z nedonosnim kreditom z napako. |
| --- | --- |

—

v primeru bolj heterogenih portfeljev nedonosnih kreditov, na primer nedonosnih kreditov, zavarovanih s stanovanjskimi ali celo poslovnimi nepremičninami, statistični pristop ni primeren, zato vlagatelji pogosto posameznim nedonosnim kreditom (na podlagi osnovnega zavarovanja s premoženjem) dodelijo cene, ki jih lahko zahteva prodajalec. Vendar vlagatelji iz različnih razlogov pogosto niso pripravljeni razkriti te razčlenitve nakupne cene, med drugim zaradi možnosti, da bo prodajalec v zadnjem trenutku zahteval izključitev nekaterih nedonosnih kreditov, ki sta jim prodajalec in kupec dodelila različne vrednosti. To je mogoče rešiti tako, da kupec dokument o razporeditvi po posameznih kreditih predloži tretjemu depozitarju (npr. notarju), ki lahko posamezne nakupne cene razkrije samo iz razlogov, določenih v DPNK, kot je zahtevek kupca v zvezi z nedonosnim kreditom z napako.

7.   Po zaključku

7.1.   Ključne dejavnosti

Faza po zaključku, ki nastopi po izvedbi prodaje, vključuje vrsto dejavnosti, za katere je potrebno sodelovanje in usklajevanje med prodajalcem in kupcem. Z uspešno fazo po zaključku se okrepi ugled prodajalca na trgu, preprečijo spori, pritegnejo dodatni vlagatelji ter zagotovijo uspešen odnos z vlagatelji in boljši pogoji pri morebitnih prihodnjih poslih. Uspeh postopka prodaje torej ni odvisen samo od končne cene, ampak tudi od načina izvedbe dejavnosti po zaključku. Napetosti v fazi po zaključku so zagotovo pomenljive in lahko zmanjšajo možnosti za uspešne prodaje nedonosnih kreditov v prihodnosti.

Ključne dejavnosti so:

| — | izvedba obveznosti po zaključku v skladu z DPNK; |
| --- | --- |

—

izvedba obveznosti po zaključku v skladu z DPNK;

| — | sodelovanje med prodajalcem in kupcem v skladu z DPNK ter ad hoc sodelovanje, če se pojavijo težave ali potreba po nepredvidenih ukrepih. |
| --- | --- |

—

sodelovanje med prodajalcem in kupcem v skladu z DPNK ter ad hoc sodelovanje, če se pojavijo težave ali potreba po nepredvidenih ukrepih.

7.2.   Postopek prenosa

V tej fazi postopka prodajalec prenese nedonosne kredite (in povezana jamstva, če obstajajo) ter povezane informacije in dokumentacijo na kupca ali serviserja nedonosnih kreditov, ki ga določi kupec. To fazo bi bilo treba skrbno načrtovati, saj je za kupca ključna za uspešno vključevanje portfelja nedonosnih kreditov ter vključuje številne različne in obsežne vire informacij in dokumentacije, tj. informacije iz sistema IT prodajalca ter skenirane informacije in (občasno) velike količine informacij v tiskani obliki. Kupec bi moral začeti vključevanje v svoj sistem IT ob popolnem sodelovanju prodajalca, da bi ustrezno registriral zadevne datoteke o kreditih v svojem sistemu IT.

1.   
  Obveščanje posojilojemalcev

Prodajalec in/ali kupec predvidoma ob upoštevanju lokalnih predpisov (25) pošlje obvestilo o prodaji, pri čemer sporoči identiteto in kontaktne podatke novega upnika in serviserja nedonosnih kreditov, ki lahko deluje v imenu kupca in ki mu bodo posredovani osebni podatki na podlagi zakonitosti prodaje. Priporoča se, da prodajalec in kupec v DPNK določita, kdo bo poslal obvestila, kakšna bo njihova vsebina (če to ni določeno že v zakonskem pravu) in kako se bodo razporedili stroški med njima. Zaradi učinkovitosti, deloma pa tudi na podlagi zakonskega prava uradno obvestilo posojilojemalcu lahko vključuje oziroma bi moralo vključevati tudi točni znesek neporavnanega dolga (razčlenjen na znesek glavnice, obresti in pristojbine v skladu s pravom, ki se uporablja) in bančni račun, ki bi ga moral posojilojemalec v prihodnje uporabljati za plačila, tj. informacije o bančnem računu kupca ali serviserja nedonosnih kreditov, ki ga določi kupec.

2.   
  Predaja informacij

Prodajalec po izvedbi prodaje preda vse ustrezne informacije v zvezi z nedonosnimi krediti. Ta prenos lahko poleg elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih vključuje naslednje nabore informacije:

| — | osebne podatke posojilojemalcev; |
| --- | --- |

—

osebne podatke posojilojemalcev;

| — | informacije o upravljanju, vključno s pogodbami, dejavnostjo sledenja ter preteklimi razgovori in morebitnimi sporazumi o plačilu, sklenjenimi s posojilojemalci, pa tudi razgovori, ki potekajo; |
| --- | --- |

—

informacije o upravljanju, vključno s pogodbami, dejavnostjo sledenja ter preteklimi razgovori in morebitnimi sporazumi o plačilu, sklenjenimi s posojilojemalci, pa tudi razgovori, ki potekajo;

| — | informacije o plačilih, vključno z datumom plačila, zneskom in valuto, virom plačila (npr. posojilojemalec, tretja oseba, zneski na tekočih računih sodišč itd.) za vsak nedonosni kredit (opredeljeno z edinstvenim identifikatorjem kot je številka posojila) v obdobju od presečnega datuma do zaključka; |
| --- | --- |

—

informacije o plačilih, vključno z datumom plačila, zneskom in valuto, virom plačila (npr. posojilojemalec, tretja oseba, zneski na tekočih računih sodišč itd.) za vsak nedonosni kredit (opredeljeno z edinstvenim identifikatorjem kot je številka posojila) v obdobju od presečnega datuma do zaključka;

| — | pravne zahtevke, vključno z informacijami o sodiščih, odvetnikih, zneskih, datumih in preteklih pravnih mejnikih (ker je to na platformi prodajalca za upravljanje), ter |
| --- | --- |

—

pravne zahtevke, vključno z informacijami o sodiščih, odvetnikih, zneskih, datumih in preteklih pravnih mejnikih (ker je to na platformi prodajalca za upravljanje), ter

| — | morebitne informacije o premoženju, s katerim so zavarovani prodani nedonosni krediti in ki ni vključeno v elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih ali med zgoraj navedene informacije; |
| --- | --- |

—

morebitne informacije o premoženju, s katerim so zavarovani prodani nedonosni krediti in ki ni vključeno v elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih ali med zgoraj navedene informacije;

| — | vse informacije, predložene in uporabljene za postopek skrbnega pregleda. |
| --- | --- |

—

vse informacije, predložene in uporabljene za postopek skrbnega pregleda.

3.   
  Dokumentacija

Dokumentacija je ključna za sposobnost kupca, da tako začne najučinkoviteje upravljati nedonosne kredite. Kakovost informacij in hitrost njihove predložitve sta ključni za uspešen postopek po zaključku.

Pri portfeljih z omejenim številom nedonosnih kreditov je celotna dokumentacija običajno na voljo in se neposredno ob zaključku preda kupcu ali serviserju kreditov, ki ga določi kupec. V primeru bolj razdrobljenih portfeljev in prenosa velikega števila nedonosnih kreditov (pogosto več tisoč) pa lahko DPNK vključuje klavzulo z navodili za predložitev dokumentacije v zvezi z nedonosnimi krediti. Zlasti bi bilo treba upoštevati naslednje vidike:

| — | prodajalec se lahko zaradi količine dokumentacije in informacij v zvezi z nedonosnimi krediti ter stroškov, ki jih ima za njihovo pripravo, odloči omejiti svojo obveznost predložitve dokumentacije, čeprav je ta ključna za uspešno vključevanje na strani kupca. Prodajalec bi moral v fazi 2 jasno navesti, katero dokumentacijo lahko predloži kupcu in mu jo je pripravljen predložiti. Manjkajoča dokumentacija lahko negativno vpliva na oblikovanje cen pri vlagateljih, zato bi moral prodajalec proučiti „stroške“ različnih scenarijev. Ena od možnosti je, da se določi „ključna ali osnovna“ dokumentacija (npr. vsaka dokumentacija, ki jo kupec potrebuje za zagotovitev skladnosti z zakoni, ki se uporabljajo, dokumentacija, potrebna v skladu z lokalno zakonodajo za dokazovanje obstoja in zneska neporavnane terjatve, dokumentacija, ki jo kupec potrebuje za pridobitev pravnega naslova pri sodišču ali začetek postopkov izvršbe, itd.), za katero prodajalec da jasno zagotovilo v DPNK, in „druga“ dokumentacija, za katero prodajalec zgolj navede, da si jo bo po najboljših močeh prizadeval zagotoviti; |
| --- | --- |

—

prodajalec se lahko zaradi količine dokumentacije in informacij v zvezi z nedonosnimi krediti ter stroškov, ki jih ima za njihovo pripravo, odloči omejiti svojo obveznost predložitve dokumentacije, čeprav je ta ključna za uspešno vključevanje na strani kupca. Prodajalec bi moral v fazi 2 jasno navesti, katero dokumentacijo lahko predloži kupcu in mu jo je pripravljen predložiti. Manjkajoča dokumentacija lahko negativno vpliva na oblikovanje cen pri vlagateljih, zato bi moral prodajalec proučiti „stroške“ različnih scenarijev. Ena od možnosti je, da se določi „ključna ali osnovna“ dokumentacija (npr. vsaka dokumentacija, ki jo kupec potrebuje za zagotovitev skladnosti z zakoni, ki se uporabljajo, dokumentacija, potrebna v skladu z lokalno zakonodajo za dokazovanje obstoja in zneska neporavnane terjatve, dokumentacija, ki jo kupec potrebuje za pridobitev pravnega naslova pri sodišču ali začetek postopkov izvršbe, itd.), za katero prodajalec da jasno zagotovilo v DPNK, in „druga“ dokumentacija, za katero prodajalec zgolj navede, da si jo bo po najboljših močeh prizadeval zagotoviti;

| — | če so s predložitvijo datotek kupcu, za katero je odgovoren prodajalec, povezani ustrezni stroški: s kupcem bi se bilo treba dogovoriti o mehanizmu za urejanje predložitve datotek in kritja stroškov v zvezi s tem. Vlagatelje, sprejete v fazo 2, bi bilo treba o predvidenem mehanizmu obvestiti na podlagi DPNK (ali drugače, če prodajalec v fazi 2 ne predloži DPNK), da se omogoči nemoten postopek podpisa/zaključka. Morebitni stroški, za katere prodajalec pričakuje, da jih bo kril kupec, po predložitvi ZP ne bi smeli biti nepričakovani; |
| --- | --- |

—

če so s predložitvijo datotek kupcu, za katero je odgovoren prodajalec, povezani ustrezni stroški: s kupcem bi se bilo treba dogovoriti o mehanizmu za urejanje predložitve datotek in kritja stroškov v zvezi s tem. Vlagatelje, sprejete v fazo 2, bi bilo treba o predvidenem mehanizmu obvestiti na podlagi DPNK (ali drugače, če prodajalec v fazi 2 ne predloži DPNK), da se omogoči nemoten postopek podpisa/zaključka. Morebitni stroški, za katere prodajalec pričakuje, da jih bo kril kupec, po predložitvi ZP ne bi smeli biti nepričakovani;

| — | določiti bi bilo treba razumno obdobje po izvedbi prodaje za predložitev nekatere dokumentacije (npr. v nekaterih državah za odobritev javne listine za predložitev informacij o posodobljenem datumu zapadlosti preostanka za vsak kredit); |
| --- | --- |

—

določiti bi bilo treba razumno obdobje po izvedbi prodaje za predložitev nekatere dokumentacije (npr. v nekaterih državah za odobritev javne listine za predložitev informacij o posodobljenem datumu zapadlosti preostanka za vsak kredit);

| — | prodajalec lahko na podlagi razpoložljivosti in stroškov, povezanih z dajanjem dokumentacije na voljo kupcu, prouči možnost, da omeji svojo odgovornost v zvezi s kakovostjo in popolnostjo dokumentacije. To je pomembna poslovna informacija za vlagatelje, sprejete v fazo 2, in bi se vključila v osnutek DPNK, da se navedeni vlagatelji o tem obvestijo, preden predložijo svoje ZP. |
| --- | --- |

—

prodajalec lahko na podlagi razpoložljivosti in stroškov, povezanih z dajanjem dokumentacije na voljo kupcu, prouči možnost, da omeji svojo odgovornost v zvezi s kakovostjo in popolnostjo dokumentacije. To je pomembna poslovna informacija za vlagatelje, sprejete v fazo 2, in bi se vključila v osnutek DPNK, da se navedeni vlagatelji o tem obvestijo, preden predložijo svoje ZP.

7.3.   Odgovornosti prodajalca

Če prodajalec ne upošteva svojih zagotovil in jamstev ali ne izpolni svojih obveznosti na podlagi DPNK, lahko kupec od njega zahteva nadomestilo v skladu z DPNK. Če prodajalec ne upošteva zagotovil in jamstev v zvezi z nedonosnimi krediti, je kupec upravičen do običajnih pravnih sredstev, med katerimi je lahko obveznost prodajalca, da ponovno odkupi ali zamenja nedonosne kredite z napako. Če je ponovni odkup nedonosnih kreditov na splošno prepovedan, se lahko na podlagi ustreznega pravnega nasveta sklene dogovor o denarnem nadomestilu kupcu.

7.4.   Dejavnosti po prodaji

Ko kupec ali serviser kreditov, ki ga določi kupec, prejme vse informacije/vso dokumentacijo in lahko začne upravljati portfelj nedonosnih kreditov, je še vedno treba upoštevati več nalog usklajevanja in drugih nalog. To vključuje naslednje:

| — | prodajalec bi moral kupcu ali serviserju kreditov, ki ga določi kupec, posredovati:






  — | plačila, prejeta v zvezi s prodanimi nedonosnimi krediti; |
| --- | --- | --- |

—

prodajalec bi moral kupcu ali serviserju kreditov, ki ga določi kupec, posredovati:

—

plačila, prejeta v zvezi s prodanimi nedonosnimi krediti;

| — | sporočila v zvezi s prodanimi nedonosnimi krediti, ki so jih poslali posojilojemalci ali njihovi predstavniki; |
| --- | --- |

—

sporočila v zvezi s prodanimi nedonosnimi krediti, ki so jih poslali posojilojemalci ali njihovi predstavniki;

| — | dopolnitev dokumentacije in evidenc o izpostavljenostih; |
| --- | --- |

—

dopolnitev dokumentacije in evidenc o izpostavljenostih;

| — | uskladitev podatkov in specifičnih informacij za vsak primer posebej; |
| --- | --- |

—

uskladitev podatkov in specifičnih informacij za vsak primer posebej;

| — | sodelovanje pri prenosu sodnih postopkov s prodajalca na kupca. Za pravne zahtevke, ki so že bili uvedeni, bi bilo treba v skladu s postopkovnimi pravili zadevne jurisdikcije izvesti prenos postopka. V zvezi s tem je lahko koristno, da se sklene dogovor o posebnem modelu za pripravo dokumentov za predložitev sodiščem. Prodajalec in kupec bi morala z DPNK določiti tudi, ali prodajalec razveljavi vsa pooblastila, dana tretjim osebam (npr. zunanjim svetovalcem, ki sodelujejo pri tekočih pravnih postopkih) v zvezi s prodanimi nedonosnimi krediti, ali pričakuje, da bo kupec prevzel taka pooblastila, ter trenutek, po katerem kupec krije pristojbine in stroške, ki jih imajo take tretje osebe. Sheme v zvezi s pristojbinami, pavšalne zneske stroškov itd. bi bilo treba vlagateljem, sprejetim v fazo 2, razkriti v fazi 2, da jih lahko upoštevajo, preden predložijo svoje ZP.
  Poleg tega bi bilo treba v DPNK navesti, katera stran bo krila stroške in pristojbine za svetovalce in odvetnike ter stroške, nastale zaradi umika kupca, če se ta odloči, da ne bo nadaljeval postopka. Če prodajalec načrtuje, da bo kupec kril stroške svetovalca, ki ga pooblasti prodajalec, mora kupca obvestiti o dogovorjenih pristojbinah, zneskih že nastalih stroškov/pristojbin, ki bi jih moral kriti kupec, itd. Stroške, pristojbine itd., ki jih mora kriti kupec, je treba sporočiti vsem vlagateljem, sprejetim v fazo 2, pred rokom za ZP, da se prepreči tveganje nezmožnosti izvedbe transakcije zaradi manjkajočih informacij o stroških; |
| --- | --- |

—

sodelovanje pri prenosu sodnih postopkov s prodajalca na kupca. Za pravne zahtevke, ki so že bili uvedeni, bi bilo treba v skladu s postopkovnimi pravili zadevne jurisdikcije izvesti prenos postopka. V zvezi s tem je lahko koristno, da se sklene dogovor o posebnem modelu za pripravo dokumentov za predložitev sodiščem. Prodajalec in kupec bi morala z DPNK določiti tudi, ali prodajalec razveljavi vsa pooblastila, dana tretjim osebam (npr. zunanjim svetovalcem, ki sodelujejo pri tekočih pravnih postopkih) v zvezi s prodanimi nedonosnimi krediti, ali pričakuje, da bo kupec prevzel taka pooblastila, ter trenutek, po katerem kupec krije pristojbine in stroške, ki jih imajo take tretje osebe. Sheme v zvezi s pristojbinami, pavšalne zneske stroškov itd. bi bilo treba vlagateljem, sprejetim v fazo 2, razkriti v fazi 2, da jih lahko upoštevajo, preden predložijo svoje ZP.

Poleg tega bi bilo treba v DPNK navesti, katera stran bo krila stroške in pristojbine za svetovalce in odvetnike ter stroške, nastale zaradi umika kupca, če se ta odloči, da ne bo nadaljeval postopka. Če prodajalec načrtuje, da bo kupec kril stroške svetovalca, ki ga pooblasti prodajalec, mora kupca obvestiti o dogovorjenih pristojbinah, zneskih že nastalih stroškov/pristojbin, ki bi jih moral kriti kupec, itd. Stroške, pristojbine itd., ki jih mora kriti kupec, je treba sporočiti vsem vlagateljem, sprejetim v fazo 2, pred rokom za ZP, da se prepreči tveganje nezmožnosti izvedbe transakcije zaradi manjkajočih informacij o stroških;

| — | komuniciranje z regulativnimi organi: za vsako transakcijo bi bilo treba navesti, ali je treba komunicirati z regulativnimi organi ali od njih zahtevati odobritev; |
| --- | --- |

—

komuniciranje z regulativnimi organi: za vsako transakcijo bi bilo treba navesti, ali je treba komunicirati z regulativnimi organi ali od njih zahtevati odobritev;

| — | usklajevanje s pravnimi svetovalci in drugimi sodelujočimi subjekti: delo notranje pravne službe prodajalca bi bilo treba usklajevati z davčno službo v vsaki jurisdikciji; |
| --- | --- |

—

usklajevanje s pravnimi svetovalci in drugimi sodelujočimi subjekti: delo notranje pravne službe prodajalca bi bilo treba usklajevati z davčno službo v vsaki jurisdikciji;

| — | popravek zavajajočih ali neresničnih uradnih evidenc, ki ga izvede prodajalec, za zagotovitev preteklih uradnih dokumentov. |
| --- | --- |

—

popravek zavajajočih ali neresničnih uradnih evidenc, ki ga izvede prodajalec, za zagotovitev preteklih uradnih dokumentov.

V nekaterih primerih lahko prodajalec ali specializiran subjekt po zaključku opravlja še druge storitve. Če se prodajalec in kupec dogovorita, da bo prodajalec opravljal servisiranje po zaključku, lahko prodajalec zaračuna specifične pristojbine za opravljanje takih storitev za tretjo osebo. Raven takih pristojbin za servisiranje se lahko določi na podlagi razporejanja stroškov glede na obseg portfelja ali predvideno raven izterjave, ki ga za prodane nedonosne kredite opravi ustrezna služba za izterjave (26).

Priporoča se, da prodajalci kupcem v „celotni življenjski dobi“ prodanih nedonosnih kreditov zagotavljajo določeno (najnižjo) raven storitev, tudi če zakonodaja tega od njih ne zahteva. Tako se preprečijo težave s posojilojemalci in sodišči ter zagotovijo učinkovite dejavnosti prodajalca in kupca.

---

(1)  Na splošno se priporoča uporaba VPS. V nekaterih primerih VPS morda ni nujna, na primer pri dvostranskih pogajanjih za transakcije z eno samo izpostavljenostjo (odvisno od specifičnih značilnosti posla).

(2)  Odstranitev izpostavljenosti iz naslova nedonosnih kreditov je morda najustreznejša rešitev, zlasti kadar izterjava nedonosnih kreditov presega zmogljivost banke. Po drugi strani sta tudi prestrukturiranje in izterjava osnovni dejavnosti bank ter ju je treba ohraniti, če je to najustreznejši pristop, odvisno od položaja banke in posojilojemalca.

(3)  Zlasti kar zadeva podjetja, bi morale imeti banke zmogljivosti za oceno sprememb svoje sposobnosti servisiranja dolga ter razlikovati med likvidnostnimi in solventnostnimi potrebami.

(4)  V tem primeru se pojem „obsežne“ nanaša na velikost portfelja v smislu skupne (bruto) vrednosti.

(5)  Upoštevati je treba, da nedonosni krediti iz naslova zakupa vključujejo DDV in da mora prodajalec predhodno (po potrebi v sodelovanju z zunanjimi davčnimi svetovalci) pojasniti, kakšne so posledice prodaje nedonosnega kredita v zvezi z delom terjatve iz naslova nedonosnega kredita, ki se nanaša na DDV.

(6)  Zlasti bi moral prodajalec določiti eno glavno kontaktno osebo, ki komunicira z zunanjim ponudnikom storitev in je v organizaciji prodajalca pristojen za transakcijo z nedonosnimi krediti.

(7)  Take nedonosne kredite bi bilo treba izključiti med pripravo portfelja nedonosnih kreditov, če pa se odkrijejo šele v poznejši fazi postopka, bi jih bilo treba izključiti v tisti fazi, vlagateljem pa predložiti ustrezno pojasnilo.

(8)  Direktiva (EU) 2021/2167 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2021 o serviserjih kreditov in kupcih kreditov ter spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU.

(9)  Sporazum o nerazkrivanju podatkov običajno vsebuje splošne določbe o varstvu podatkov.

(10)  Specifične informacije o nedonosnih kreditih z majhno verjetnostjo plačila so na voljo v Prilogi 5 k tem smernicam.

(11)  Delo notranje pravne službe prodajalca bi bilo treba usklajevati z davčno službo v vsaki jurisdikciji, kakor je ustrezno. Za uspešno transakcijo je pomembno splošno razumevanje davkov, ki se lahko pojavijo na strani prodajalca in kupca.

(12)  Na splošno se priporoča uporaba VPS. V nekaterih primerih VPS morda ni nujna, na primer pri dvostranskih pogajanjih za transakcije z eno samo izpostavljenostjo (odvisno od specifičnih značilnosti posla).

(13)  Namen prenosa pooblastil je razdeliti pooblastila in jih podeliti podrejenim, da se dosežejo uspešni rezultati.

(14)  Če so bili sprejeti ukrepi za izterjavo, je najbolje, da se pojasni, kateri.

(15)  Direktiva (EU) 2021/2167 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2021 o serviserjih kreditov in kupcih kreditov ter spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU.

(16)  Med drugim bi morali DPNK z računovodskega vidika pregledati revizorji prodajalca, da se preveri skladnost z zahtevami mednarodnih standardov računovodskega poročanja in oceni odprava pripoznanja portfelja.

(17)  Slik, kot so slike nepremičnin, ni vselej mogoče zagotoviti. To velja zlasti za stanovanjske nepremičnine.

(18)  Na splošno je treba zagotoviti skladnost z zahtevami splošne uredbe EU o varstvu podatkov (Uredba (EU) 2016/679).

(19)  To lahko traja tudi dlje (po možnosti več kot dva meseca), odvisno od ravni priprav na strani prodajalca, kompleksnosti prodaje itd.

(20)  Pogoji prodaje.

(21)  Celotne elektronske datoteke s podrobnimi informacijami o kreditih bi morale biti pripravljene do konca faze 1.

(22)  Ker so lahko postopki za PS zamudni, se lahko prodajalec odloči, da bo tak postopek opravil samo v zvezi s prednostnim ponudnikom/kupcem in izvedel transakcijo po potrditvi v zvezi s PS.

(23)  Več podrobnosti o glavni vsebini DPNK je na voljo v Prilogi 6.

(24)  Vseh vrst podatkov si ni mogoče izmenjevati, zlasti pa to velja za podatke o sumljivih transakcijah, ki jih preiskujejo ustrezni organi.

(25)  Tj. v jurisdikciji posojilojemalca.

(26)  Stroški, pripisljivi prodanemu portfelju nedonosnih kreditov, ki bi ga v tem scenariju (določeno obdobje) še naprej servisiral prodajalec, se lahko določijo na podlagi: (i) neporavnanega zneska vseh nedonosnih kreditov, ki jih servisira služba za izterjavo, ali (ii) izterjav, izvedenih za nedonosne kredite, ki jih servisira služba za izterjavo. Raven izterjave temelji na pričakovanih denarnih tokovih v dogovorjenem obdobju, izračunanih na posamični ravni ali ravni portfelja, ter določa servisiranje po prodaji kot osnovo za zaračunavanje odstotka pristojbine za servisiranje.

---

PRILOGA 1

Organizacije, ki so prispevale k smernicam

Komisija je pripravila smernice v tesnem sodelovanju s svetovalnim odborom Komisije za nedonosne kredite, ki ga sestavljajo naslednji člani in opazovalci:

Člani

| Organizacija |
| --- |
| AMCO |
| ASUFIN (Asociación Usuarios Financieros) |
| Banco Santander |
| BBVA |
| BEUC (Bureau européen des unions de consommateurs) |
| Commerzbank |
| Debitos |
| Alpine Tremont |
| DECO (Associação Portuguesa para a Defesa do Consumidor) |
| EACB (Evropsko združenje zadružnih bank) |
| EBF (Evropska bančna federacija) |
| EOS |
| Erste Group Bank |
| European DataWarehouse |
| Fédération Bancaire Française |
| Guber Banca |
| Hoist Finance |
| Intrum |
| KPMG |
| Morgan Stanley |
| NAMA |
| Trgi nedonosnih kreditov |
| Prometeia |
| Raiffeisen Bank International |
| UniCredit |

Organizacija

AMCO

ASUFIN (Asociación Usuarios Financieros)

Banco Santander

BBVA

BEUC (Bureau européen des unions de consommateurs)

Commerzbank

Debitos

Alpine Tremont

DECO (Associação Portuguesa para a Defesa do Consumidor)

EACB (Evropsko združenje zadružnih bank)

EBF (Evropska bančna federacija)

EOS

Erste Group Bank

European DataWarehouse

Fédération Bancaire Française

Guber Banca

Hoist Finance

Intrum

KPMG

Morgan Stanley

NAMA

Trgi nedonosnih kreditov

Prometeia

Raiffeisen Bank International

UniCredit

Opazovalci

| Organizacija |
| --- |
| Evropski bančni organ (EBA) |
| Evropska centralna banka (ECB) |

Organizacija

Evropski bančni organ (EBA)

Evropska centralna banka (ECB)

---

PRILOGA 2

Premisleki in ukrepi pred začetkom postopka prodaje

Ali je prodaja smiselna?

Pri reševanju slabih terjatev se običajno predvideva, da je organski pristop stroškovno najučinkovitejši način reševanja. Vendar lahko organski pristop kljub učinkovitosti povzroči kopičenje sodnih postopkov in nepremičnin. V določenem trenutku bi bilo to težko upravljati organsko.

Na trgih z dobro razvitim sekundarnim trgom za nedonosne kredite je verjetno prišlo do precejšnje specializacije za izterjavo, na podlagi česar je mogoče sklepati, da so specializirani (tretji) akterji na trgu sposobnejši in učinkovitejši od prodajalca/banke, ki ima v lasti zadevno premoženje. Na takih trgih prodajalci običajno redno prodajajo prihodnje terjatve na terminski osnovi, zlasti za določene skupine sredstev.

Z analizo stroškov in koristi se olajša primerjava med strategijo zadržanja (ohranitev sredstva in izvedba izterjave ali prestrukturiranja) in strategijo izstopa. Taka analiza je ključna za dobro načrtovano in dolgoročno vizijo prodaje. Opozoriti pa je treba, da je oblikovanje strateške perspektive, vključno z analizo stroškov in koristi zadržanja sredstev v primerjavi z njihovo prodajo, izjemno zapleteno. Ta zapletenost je posledica dejstva, da je izjemno težko spremljati uspešnost v zvezi z organskim pristopom. Čas in stroški, povezani s takim postopkom, ter primeri, ki se nikoli ne razrešijo, niso zanemarljivi.

Poleg tega morajo prodajalci morda v določenem obdobju (kot je dogovorjeno na podlagi pogajanj s pristojnimi organi) doseči specifične ciljne deleže nedonosnih kreditov. Tako bi lahko odstranitev nedonosnih kreditov postala privlačnejša v primerjavi z organskim pristopom z notranjim upravljanjem.

V nadaljevanju so predstavljeni okvirni pregled morebitnih razlogov za prodajo ter opombe in premisleki, ki jih je treba upoštevati pred morebitno transakcijo s portfeljem.

Morebitni razlogi za prodajo

| — | Preprečitev preseganja notranje zmogljivosti za izterjavo in pospešitev odprodaje nedonosnih sredstev v primerjavi z organskim pristopom. Banke običajno potrebujejo dalj časa za reševanje kot zelo specializiran vlagatelj in imajo ožji nabor morebitnih rešitev, ki so večinoma usmerjene v sodno izterjavo. Ob upoštevanju tega in hitrega slabšanja krivulje izterjav po nastopu neplačila je zgodnja odločitev za prodajo na zrelih trgih običajno pravilna. |
| --- | --- |

—

Preprečitev preseganja notranje zmogljivosti za izterjavo in pospešitev odprodaje nedonosnih sredstev v primerjavi z organskim pristopom. Banke običajno potrebujejo dalj časa za reševanje kot zelo specializiran vlagatelj in imajo ožji nabor morebitnih rešitev, ki so večinoma usmerjene v sodno izterjavo. Ob upoštevanju tega in hitrega slabšanja krivulje izterjav po nastopu neplačila je zgodnja odločitev za prodajo na zrelih trgih običajno pravilna.

| — | Optimizacija postopka upravljanja nedonosnih izpostavljenosti in delovne obremenitve. Notranja zmogljivost (ki je lahko redek vir) in prizadevanja so tako osredotočeni na pozicije, pri katerih je organski pristop smiseln. |
| --- | --- |

—

Optimizacija postopka upravljanja nedonosnih izpostavljenosti in delovne obremenitve. Notranja zmogljivost (ki je lahko redek vir) in prizadevanja so tako osredotočeni na pozicije, pri katerih je organski pristop smiseln.

| — | Izpolnitev načrta za zmanjšanje deleža nedonosnih kreditov in preprečitev preseganja določenega deleža nedonosnih kreditov (npr. 5 %) ali izpolnitev načrta za zmanjšanje deleža nedonosnih kreditov v skladu z dogovorom, doseženim z nadzornim organom. |
| --- | --- |

—

Izpolnitev načrta za zmanjšanje deleža nedonosnih kreditov in preprečitev preseganja določenega deleža nedonosnih kreditov (npr. 5 %) ali izpolnitev načrta za zmanjšanje deleža nedonosnih kreditov v skladu z dogovorom, doseženim z nadzornim organom.

| — | Ustvarjanje ekonomske vrednosti, ko cena preseže notranjo ekonomsko vrednotenje, ki ga opravi banka. Prodajalec si nato prizadeva pridobiti boljšo ceno v primerjavi s pričakovanimi zneski, ki bi jih lahko dosegel z notranjo izterjavo. To pomeni, da bi morala biti vnaprejšnja izguba manjša od skupnih stroškov, ki jih je treba plačati po scenariju zadržanja. Opozoriti je treba, da bi bil za izvedbo prenosov nedonosnih kreditov potreben določen proračun za izgube. |
| --- | --- |

—

Ustvarjanje ekonomske vrednosti, ko cena preseže notranjo ekonomsko vrednotenje, ki ga opravi banka. Prodajalec si nato prizadeva pridobiti boljšo ceno v primerjavi s pričakovanimi zneski, ki bi jih lahko dosegel z notranjo izterjavo. To pomeni, da bi morala biti vnaprejšnja izguba manjša od skupnih stroškov, ki jih je treba plačati po scenariju zadržanja. Opozoriti je treba, da bi bil za izvedbo prenosov nedonosnih kreditov potreben določen proračun za izgube.

| — | Optimizacija kapitala: boljša uporaba kapitala, preprečitev prihodnjih regulativnih bremen itd. S prodajo se lahko odpravi visoko tehtano tveganje, ki vpliva na pozicije nedonosnih kreditov, s čimer bi se sprostil kapital za boljšo uporabo. Roki nadzorniških obveznosti in nekaterih regulativnih omejitev lahko vplivajo na čas prodaje (npr. časovni razporedi oblikovanja rezervacij v skladu z bonitetnim varovalnim mehanizmom za nedonosne kredite, pravila o razvrščanju restrukturiranja). |
| --- | --- |

—

Optimizacija kapitala: boljša uporaba kapitala, preprečitev prihodnjih regulativnih bremen itd. S prodajo se lahko odpravi visoko tehtano tveganje, ki vpliva na pozicije nedonosnih kreditov, s čimer bi se sprostil kapital za boljšo uporabo. Roki nadzorniških obveznosti in nekaterih regulativnih omejitev lahko vplivajo na čas prodaje (npr. časovni razporedi oblikovanja rezervacij v skladu z bonitetnim varovalnim mehanizmom za nedonosne kredite, pravila o razvrščanju restrukturiranja).

| — | Drug razlog je lahko prenehanje dejavnosti v podjetju ali državi. |
| --- | --- |

—

Drug razlog je lahko prenehanje dejavnosti v podjetju ali državi.

Opozorila in premisleki

Izbira portfelja

To je ključna faza postopka za zagotovitev večjega povečanja cilja (npr. ciljni delež nedonosnih kreditov, optimizacija notranje zmogljivosti itd.) in čim večjega zmanjšanja vpliva na dobiček in izgubo ter kapital.

Opredelitev elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih

Zbiranje in urejanje informacij in dokumentacije sta ključna in nedvomno ena najpomembnejših faz prodaje portfelja. Za portfelje je potrebna zelo visoka raven podrobnih in točnih informacij o vsaki posamezni poziciji v portfelju. To velja tudi za dokumentacijo. Ključno (in ne enostavno) je, da se pred objavo promocijskega dokumenta zberejo pogodbena dokumentacija in ocene ter izpiski iz registrov za vse pozicije, zavarovane s premoženjem.

Običajne težave pri tem so:

| — | zbiranje dokumentacije, ki še ni elektronsko shranjena. V nekaterih primerih se je treba zanašati na iskanje po podružnicah, kar povzroča precejšnje zamude ali celo neizvedljivost dejavnosti; |
| --- | --- |

—

zbiranje dokumentacije, ki še ni elektronsko shranjena. V nekaterih primerih se je treba zanašati na iskanje po podružnicah, kar povzroča precejšnje zamude ali celo neizvedljivost dejavnosti;

| — | plačila iz naslova kreditov in plačila strankam zaradi zaprtja in/ali združitve podružnic; |
| --- | --- |

—

plačila iz naslova kreditov in plačila strankam zaradi zaprtja in/ali združitve podružnic;

| — | razpoložljivost različnih repozitorijev zaradi združitev ali zamenjav sistemov IT, prenosov itd. V takih primerih se lahko prvotne informacije in dokumenti izgubijo ali so netočni; |
| --- | --- |

—

razpoložljivost različnih repozitorijev zaradi združitev ali zamenjav sistemov IT, prenosov itd. V takih primerih se lahko prvotne informacije in dokumenti izgubijo ali so netočni;

| — | podatki, ki so že shranjeni v sistemih IT, so na voljo samo v različnih oblikah, opredelitve posameznih podatkovnih polj pa se lahko med posameznimi sistemi razlikujejo; |
| --- | --- |

—

podatki, ki so že shranjeni v sistemih IT, so na voljo samo v različnih oblikah, opredelitve posameznih podatkovnih polj pa se lahko med posameznimi sistemi razlikujejo;

| — | nelokalizirana ali neobstoječa zavarovanja s premoženjem; |
| --- | --- |

—

nelokalizirana ali neobstoječa zavarovanja s premoženjem;

| — | odpisani stroški niso registrirani ali posodobljeni v sistemih banke. V zvezi s tem je zelo pomembna nadzorna politika banke o posodabljanju z zunanjimi agencijami za izterjavo. Nujno je treba predhodno pregledati vsako pozicijo jamstva v portfelju, da se zagotovi, da jamstvo še vedno obstaja. |
| --- | --- |

—

odpisani stroški niso registrirani ali posodobljeni v sistemih banke. V zvezi s tem je zelo pomembna nadzorna politika banke o posodabljanju z zunanjimi agencijami za izterjavo. Nujno je treba predhodno pregledati vsako pozicijo jamstva v portfelju, da se zagotovi, da jamstvo še vedno obstaja.

| — | Postopek v zvezi s kakovostjo in urejanjem podatkov ter razvrščanjem dokumentacije je nujen in intenziven ter je glavni razlog za vzpostavitev sodelovanja s svetovalcem, ki lahko pomaga namenski zaledni enoti in oddelku za vodenje projektov; |
| --- | --- |

—

Postopek v zvezi s kakovostjo in urejanjem podatkov ter razvrščanjem dokumentacije je nujen in intenziven ter je glavni razlog za vzpostavitev sodelovanja s svetovalcem, ki lahko pomaga namenski zaledni enoti in oddelku za vodenje projektov;

| — | omejitve prenosljivosti. Pri pregledu dokumentacije ni mogoče izključiti ugotovitve omejitev prenosljivosti v določeni obliki, kot so politike, sindicirana posojila ali krediti, ki vključujejo elemente državne pomoči. Take primere je treba opredeliti in odstraniti iz portfelja. Zato je treba opraviti pravni skrbni pregled pogodb, da se preveri obstoj omejitev prenosljivosti in upošteva določeni postopek obveščanja. |
| --- | --- |

—

omejitve prenosljivosti. Pri pregledu dokumentacije ni mogoče izključiti ugotovitve omejitev prenosljivosti v določeni obliki, kot so politike, sindicirana posojila ali krediti, ki vključujejo elemente državne pomoči. Take primere je treba opredeliti in odstraniti iz portfelja. Zato je treba opraviti pravni skrbni pregled pogodb, da se preveri obstoj omejitev prenosljivosti in upošteva določeni postopek obveščanja.

Ocena ekonomskega učinka transakcije

Tveganja pri „ugibanju“ o končni ceni: pomembno je, da se oceni, kako bi se lahko prodajalec najbolje zaščitil pred neželenimi učinki. Zato je pomembno, da se pred izvedbo prodaje za posamezni portfelj ugotovi:

| 1. | ali obstaja zanimanje vlagateljev za zadevno skupino sredstev; |
| --- | --- |

1.

ali obstaja zanimanje vlagateljev za zadevno skupino sredstev;

| 2. | okvirna cena, po kateri bi se lahko trgovalo z zadevnim portfeljem, in |
| --- | --- |

2.

okvirna cena, po kateri bi se lahko trgovalo z zadevnim portfeljem, in

| 3. | morebitni stroški, ki bi jih imel prodajalec, če bi ohranil portfelj. |
| --- | --- |

3.

morebitni stroški, ki bi jih imel prodajalec, če bi ohranil portfelj.

To je mogoče doseči z notranjim zbiranjem podatkov ali pooblastitvijo zunanjega ponudnika storitev, ki dejavno sodeluje pri takih transakcijah. V večini primerov se uporabi kombinacija obeh možnosti. Na voljo so najrazličnejši svetovalci, ki ponujajo storitve, vendar je treba razlikovati med tistimi, ki dejansko redno sodelujejo pri transakcijah, in tistimi, ki so sodelovali zgolj pri nekaterih omejenih delih skrbnega pregleda.

Na podlagi tega znanja se močno priporočajo naslednji vidiki notranje analize:

| — | učinek na dobiček in izgubo na podlagi ocenjene cene +/–15 % (bolj poglobljena analiza lahko vključuje objavo letne obrestne mere in prihodnje obremenitve – rezervacije in kapital – prihranki); |
| --- | --- |

—

učinek na dobiček in izgubo na podlagi ocenjene cene +/–15 % (bolj poglobljena analiza lahko vključuje objavo letne obrestne mere in prihodnje obremenitve – rezervacije in kapital – prihranki);

| — | analiza dodane ekonomske vrednosti: primerjava notranjega ekonomskega vrednotenja in ocenjene prodajne cene. |
| --- | --- |

—

analiza dodane ekonomske vrednosti: primerjava notranjega ekonomskega vrednotenja in ocenjene prodajne cene.

Vsekakor je najboljši način, kako prodajalca zaščititi pred neželenimi spremembami končne cene, pogosto postopek v dveh fazah, v katerem si prodajalec pridrži pravico, da zaustavi postopek, če NZP ne izpolnjujejo pričakovanj. Pomembno je, da se to uredi (ob kar največji preglednosti) pred začetkom faze ZP. V tej fazi vlagatelji praviloma porabijo več sredstev za skrbni pregled.

Določitev pogodb in ocena preskusa za odpravo pripoznanja v skladu z načelom MSRP 9

Prodajalci morajo za odpravo pripoznanja prenesenega portfelja dokazati, da so prenesli vsa tveganja in nagrade iz naslova prenesenega portfelja. Zato se je treba v pogodbah izogniti klavzulam, na podlagi katerih se tveganja/nagrade prenesejo nazaj na prodajalca.

---

PRILOGA 3

Zunanji ponudniki storitev

Pred določitvijo strukture in obsega transakcije je treba ugotoviti, ali je pri postopku potrebna pomoč zunanjih ponudnikov storitev. Vsekakor bi morali več nalog opravljati notranji strokovnjaki, saj je zanje potrebno znanje o: (i) notranjih postopkih, (ii) nedonosnih kreditih, predvidenih za prodajo, (iii) morebitnih osnovnih vrednostnih papirjih, (iv) izterjavi nedonosnih kreditov, (v) odločitvi o zagotovilih in jamstvih, ki jih prodajalec dejansko lahko da, itd.

Zunanji ponudniki storitev lahko prodajalcu pomagajo med celotnim postopkom standardne tržne transakcije. Glavna naloga zunanjih ponudnikov storitev je prodajalcu pomagati v pripravljalni fazi in mu svetovati med celotnim postopkom prodaje. Poleg tega lahko komunicirajo s ponudniki, posredujejo med prodajalcem in ponudniki, pomagajo pri modeliranju/oblikovanju cene portfelja za določitev „pridržane cene“, načrtujejo strategije za različne možnosti financiranja itd. Take storitve so lahko koristne zlasti na nezrelih trgih.

Opredeliti je mogoče naslednje glavne kategorije:

| i. | finančni svetovalci (1)
  , (2):






  — | strukturiranje posla, opredelitev najboljšega tržnega pristopa in priprava seznama ciljnih vlagateljev; |
| --- | --- | --- |

i.

finančni svetovalci (1)
  , (2):

—

strukturiranje posla, opredelitev najboljšega tržnega pristopa in priprava seznama ciljnih vlagateljev;

| — | priprava tržnega gradiva; |
| --- | --- |

—

priprava tržnega gradiva;

| — | upravljanje postopka trženja (vključno z oglaševanjem in preverjanjem kupca), upravljanje postopka za zbiranje ponudb ter postopka vprašanj in odgovorov s ponudniki, podpora modeliranju/oblikovanju cene portfelja za določitev „pridržane cene“; |
| --- | --- |

—

upravljanje postopka trženja (vključno z oglaševanjem in preverjanjem kupca), upravljanje postopka za zbiranje ponudb ter postopka vprašanj in odgovorov s ponudniki, podpora modeliranju/oblikovanju cene portfelja za določitev „pridržane cene“;

| — | ocenjevanje NZP in nezavezujočih predlogov; |
| --- | --- |

—

ocenjevanje NZP in nezavezujočih predlogov;

| — | skrbni pregled in dokončna izvedba transakcije; |
| --- | --- |

—

skrbni pregled in dokončna izvedba transakcije;

| — | načrtovanje strategij za različne strukture financiranja (tj. listinjenje v primerjavi z neposredno prodajo); |
| --- | --- |

—

načrtovanje strategij za različne strukture financiranja (tj. listinjenje v primerjavi z neposredno prodajo);

| ii. | pravni in davčni svetovalci:






  — | pravno svetovanje, vključno z regulativnim svetovanjem; |
| --- | --- | --- |

ii.

pravni in davčni svetovalci:

—

pravno svetovanje, vključno z regulativnim svetovanjem;

| — | strukturiranje posla; |
| --- | --- |

—

strukturiranje posla;

| — | priprava pravne dokumentacije; |
| --- | --- |

—

priprava pravne dokumentacije;

| — | davčno svetovanje za celotno transakcijo (struktura, davki od prodaje, pristojbine za servisiranje itd.); |
| --- | --- |

—

davčno svetovanje za celotno transakcijo (struktura, davki od prodaje, pristojbine za servisiranje itd.);

| iii. | tehnični svetovalci:






  — | vodenje projektov in pomoč pri pogajanjih s ponudniki; |
| --- | --- | --- |

iii.

tehnični svetovalci:

—

vodenje projektov in pomoč pri pogajanjih s ponudniki;

| — | upravljanje VPS ter postopka vprašanj in odgovorov; |
| --- | --- |

—

upravljanje VPS ter postopka vprašanj in odgovorov;

| — | priprava elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih; |
| --- | --- |

—

priprava elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih;

| — | analiza učinka; |
| --- | --- |

—

analiza učinka;

| — | preskus v skladu s MSRP 9; |
| --- | --- |

—

preskus v skladu s MSRP 9;

| iv. | ponudniki VPS:






  — | tehnična konfiguracija in upravljanje VPS; |
| --- | --- | --- |

iv.

ponudniki VPS:

—

tehnična konfiguracija in upravljanje VPS;

| — | tehnična podpora; |
| --- | --- |

—

tehnična podpora;

| v. | platforme za transakcije:







  — | strukturiranje posla, izbira portfelja in oblikovanje okvirnih cen; |
| --- | --- | --- |

v.

platforme za transakcije:

—

strukturiranje posla, izbira portfelja in oblikovanje okvirnih cen;

| — | priprava, standardizacija in potrditev elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih; |
| --- | --- |

—

priprava, standardizacija in potrditev elektronskih datotek s podrobnimi informacijami o kreditih;

| — | priprava tržnega gradiva; |
| --- | --- |

—

priprava tržnega gradiva;

| — | upravljanje postopka trženja (vključno z oglaševanjem in preverjanjem kupca); |
| --- | --- |

—

upravljanje postopka trženja (vključno z oglaševanjem in preverjanjem kupca);

| — | upravljanje VPS ter postopka vprašanj in odgovorov; |
| --- | --- |

—

upravljanje VPS ter postopka vprašanj in odgovorov;

| — | spletno upravljanje postopka transakcije in upravljanje dokumentov; |
| --- | --- |

—

spletno upravljanje postopka transakcije in upravljanje dokumentov;

| — | spletno upravljanje ponudb in postopka skrbnega pregleda; |
| --- | --- |

—

spletno upravljanje ponudb in postopka skrbnega pregleda;

| — | podpora postopkom dražbe nedonosnih kreditov z različnimi vrstami dražb; |
| --- | --- |

—

podpora postopkom dražbe nedonosnih kreditov z različnimi vrstami dražb;

| — | izvedba dražbe nedonosnih kreditov v skladu z navodili prodajalca. |
| --- | --- |

—

izvedba dražbe nedonosnih kreditov v skladu z navodili prodajalca.

---

(1)  Investicijske banke lahko opravljajo vlogo finančnih in tehničnih svetovalcev.

(2)  Finančni svetovalci so večinoma ponudniki storitev, povezanih s postopkom trženja.

---

PRILOGA 4

Glavne vrste dražb

Dražba dolga angleškega tipa (stopnjevana)

To je verjetno najpogostejša vrsta dražbe. Pri njej se uporablja tradicionalen sistem, v okviru katerega prodajalec določi prvotno ceno nedonosnih kreditov, vlagatelji, sprejeti v fazo 2, pa predložijo ponudbe, na podlagi katerih se cena dviguje. Končno se izbere najvišja ponudba. V nekaterih primerih vlagatelji, sprejeti v fazo 2, niso posebno dejavni, končna cena pa ni bistveno drugačna od prvotne. V tem primeru lahko prodajalec razveljavi dražbo ali jo prestavi na drug dan. Dražba angleškega tipa običajno traja največ eno uro, kar je dovolj časa, da lahko vsakdo, ki se zanima za nedonosne kredite, predloži ponudbo.

Dražba dolga nizozemskega tipa (z enotno poravnalno ceno)

Dražba angleškega tipa je zelo pogosta, vendar obstajajo tudi druge vrste, kot je dražba nizozemskega tipa, ki poteka v obratni smeri. Prodajalec na začetku zbiranja ponudb določi želeno ceno, po kateri je pripravljen prodati nedonosne kredite. Ta je praviloma precej visoka. Med dražbo se cena znižuje, dokler eden od vlagateljev, sprejetih v fazo 2, ne predloži ponudbe. Takrat se lahko šteje, da je dražba zaključena. Ta vrsta dražbe se običajno uporablja, kadar prodajalec domneva, da je povpraševanje po nedonosnih kreditih veliko. Taka dražba lahko traja od nekaj sekund do več dni.

Dražba nedonosnih kreditov z zapečatenimi ponudbami (skritimi ponudbami)

Tretja vrsta dražbe, ki se uporablja za prodajo nedonosnih kreditov, se imenuje dražba z zapečatenimi ponudbami. Pri taki dražbi vsi ponudniki sočasno predložijo zapečatene ponudbe, tako da noben ponudnik ni seznanjen s ponudbami drugih ponudnikov. Ponudnik z najvišjo ponudbo plača ceno, ki jo je predložil. Dražba z zapečatenimi ponudbami temelji na dražbi angleškega tipa, edina razlika pa je, da ponudbe niso javne.

Hibridna dražba nedonosnih kreditov

To je napredna različica klasične dražbe. V večini primerov se uporablja dražba angleškega tipa. V nekaterih primerih pa so ustreznejše druge vrste dražb. Občasno se portfelj nedonosnih kreditov proda v dveh krogih. Na primer v prvem krogu se izvede dražba z zapečatenimi ponudbami, v drugem pa dražba angleškega tipa. Za prodajo portfeljev nedonosnih kreditov se lahko uporabi tudi kombinacija dražb nizozemskega in angleškega tipa.

Dražba japonskega tipa

Pri dražbi japonskega tipa vlagatelji, sprejeti v fazo 2, nimajo vpogleda v svoj položaj in morajo v določenem času sprejeti ali zavrniti „sedanjo ponudbo“. Če vlagatelj, sprejet v fazo 2, sprejme „sedanjo ponudbo“, se uvrsti v naslednji krog, kjer se mora znova odločiti, ali bo navedeno ponudbo sprejel ali zavrnil. To se nadaljuje, dokler v prostoru za dražbo ne ostane en sam vlagatelj, sprejet v fazo 2. Ta vrsta dražbe se običajno uporablja, kadar je število morebitnih kupcev omejeno, prodajalec pa želi kar najbolje izkoristiti svojo ponudbo.

---

PRILOGA 5

Podkategorija nedonosnih kreditov z „majhno verjetnostjo plačila“

Če posojilo spada v kategorijo kreditov z „majhno verjetnostjo plačila“ in osnovna kreditna pogodba ob načrtovanem trenutku prodaje ni bila odpovedana, lahko kreditne pogodbe še vedno vključujejo veljavne obveznosti prodajalca, zato morda ni mogoče izvesti neposredne prodaje in/ali se za neposredno prodajo uporabljajo stroge omejitve.

Prodajalec ima na voljo dve možnosti: (a) proda lahko samo terjatev ali (b) proda lahko terjatev in pogodbene obveznosti:

| a) | če se lahko proda samo terjatev, se za prodajalca še vedno uporabljajo obveznosti, povezane z veljavno pogodbo; |
| --- | --- |

a)

če se lahko proda samo terjatev, se za prodajalca še vedno uporabljajo obveznosti, povezane z veljavno pogodbo;

| b) | v zvezi s pogodbenimi obveznostmi so na voljo nekatere možnosti, odvisno od lokalne zakonodaje in možnosti glede subjekta:






  — | prenos pogodb: to je pogosto prednostna možnost, saj ohranitev pogodbe s posojilojemalcem, do katerega institucija nima več denarne terjatve, ne bi bila optimalna. Pri ugotavljanju prenosljivosti pogodb je treba ustrezno analizirati:






  (i) | ali lahko kupec zakonito kupi pogodbo: v nekaterih jurisdikcijah so subjekti za listinjenje praviloma kupci, ki v nekaterih primerih v skladu z zakonodajo ne morejo kupiti pogodb. Zato bi se morala v shemo vključiti druga banka/finančni posrednik (1); |
| --- | --- | --- | --- |

b)

v zvezi s pogodbenimi obveznostmi so na voljo nekatere možnosti, odvisno od lokalne zakonodaje in možnosti glede subjekta:

—

prenos pogodb: to je pogosto prednostna možnost, saj ohranitev pogodbe s posojilojemalcem, do katerega institucija nima več denarne terjatve, ne bi bila optimalna. Pri ugotavljanju prenosljivosti pogodb je treba ustrezno analizirati:

(i)

ali lahko kupec zakonito kupi pogodbo: v nekaterih jurisdikcijah so subjekti za listinjenje praviloma kupci, ki v nekaterih primerih v skladu z zakonodajo ne morejo kupiti pogodb. Zato bi se morala v shemo vključiti druga banka/finančni posrednik (1);

| (ii) | kako je treba obravnavati morebitno zahtevo za soglasje posojilojemalca: v številnih primerih zakonodaja ne dopušča zamenjave upnika brez soglasja dolžnika; |
| --- | --- |

(ii)

kako je treba obravnavati morebitno zahtevo za soglasje posojilojemalca: v številnih primerih zakonodaja ne dopušča zamenjave upnika brez soglasja dolžnika;

| — | prodajalec je še naprej uradni posojilodajalec in ohrani dolžnosti na podlagi pogodbenega položaja; |
| --- | --- |

—

prodajalec je še naprej uradni posojilodajalec in ohrani dolžnosti na podlagi pogodbenega položaja;

| — | prodajalec je še naprej uradni posojilodajalec, za odprodajo terjatev in prenos obveznosti na podlagi pogodbenega položaja na tretjo osebo pa je treba vzpostaviti bolj zapleteno strukturo (2). |
| --- | --- |

—

prodajalec je še naprej uradni posojilodajalec, za odprodajo terjatev in prenos obveznosti na podlagi pogodbenega položaja na tretjo osebo pa je treba vzpostaviti bolj zapleteno strukturo (2).

---

(1)  Upoštevati je treba, da vzpostavitev take strukture vključuje visoke stroške, portfelj pa mora biti dovolj obsežen, da je transakcija ekonomsko smiselna za vse vključene strani.

(2)  Upoštevati je treba, da vzpostavitev take strukture vključuje visoke stroške, portfelj pa mora biti dovolj obsežen, da je transakcija ekonomsko smiselna za vse vključene strani.

---

PRILOGA 6

DPNK – glavna vsebina

Da bi bil DPNK primeren za prodajo specifičnega portfelja nedonosnih kreditov, ga je običajno treba prilagoditi, da se upoštevajo posebnosti nedonosnih kreditov, kakovost podatkov ter obstoj in razpoložljivost elektronske/papirne dokumentacije.

Če je določitev ustreznih klavzul odvisna od posebnosti same transakcije (1), nedonosnih kreditov (2), nacionalne zakonodaje ter želene ravni ravnovesja med pravicami in obveznostmi prodajalca in kupca, se v DPNK običajno obravnavajo naslednje teme:

| 1) | identifikacija prodajalca in kupca; |
| --- | --- |

1)

identifikacija prodajalca in kupca;

| 2) | določitev nedonosnih kreditov kot predmeta nakupa in dodelitve, npr.:






  a) | v glavnem delu besedila DPNK: narava nedonosnih kreditov, število nedonosnih kreditov, skupni neporavnani znesek iz naslova nedonosnih kreditov, vsota nakupnih cen; |
| --- | --- | --- |

2)

določitev nedonosnih kreditov kot predmeta nakupa in dodelitve, npr.:

a)

v glavnem delu besedila DPNK: narava nedonosnih kreditov, število nedonosnih kreditov, skupni neporavnani znesek iz naslova nedonosnih kreditov, vsota nakupnih cen;

| b) | v prilogi (MS Excel): seznam posameznih nedonosnih kreditov, predvidenih za prodajo; |
| --- | --- |

b)

v prilogi (MS Excel): seznam posameznih nedonosnih kreditov, predvidenih za prodajo;

| 3) | izjava, da se nedonosni krediti prodajo in dodelijo kupcu na podlagi DPNK (vključno s prenosom zavarovanja s premoženjem in ustrezno registracijo hipotek, kadar je ustrezno); če je ustrezno v zadevni jurisdikciji: za vsak (zavarovan) nedonosen kredit se podpišejo tudi tako imenovani poenostavljeni sporazumi o prenosu; |
| --- | --- |

3)

izjava, da se nedonosni krediti prodajo in dodelijo kupcu na podlagi DPNK (vključno s prenosom zavarovanja s premoženjem in ustrezno registracijo hipotek, kadar je ustrezno); če je ustrezno v zadevni jurisdikciji: za vsak (zavarovan) nedonosen kredit se podpišejo tudi tako imenovani poenostavljeni sporazumi o prenosu;

| 4) | časovni načrt transakcije, npr. določitev presečnega datuma, datuma podpisa, zaključka, plačila nakupne cene, predaje podatkov in dokumentacije; neobvezno: datum prenosa servisiranja, neobvezno: začasno servisiranje nedonosnih kreditov, ki ga prodajalec izvaja po zaključku; |
| --- | --- |

4)

časovni načrt transakcije, npr. določitev presečnega datuma, datuma podpisa, zaključka, plačila nakupne cene, predaje podatkov in dokumentacije; neobvezno: datum prenosa servisiranja, neobvezno: začasno servisiranje nedonosnih kreditov, ki ga prodajalec izvaja po zaključku;

| 5) | če se določi presečni datum:






  a) | določitev nedonosnih kreditov se običajno nanaša na presečni datum; |
| --- | --- | --- |

5)

če se določi presečni datum:

a)

določitev nedonosnih kreditov se običajno nanaša na presečni datum;

| b) | če je treba vse zneske, prejete iz naslova nedonosnih kreditov po presečnem datumu, izplačati kupcu ali če bi bilo treba odbiti stroške ali pristojbine, je potrebna ustrezna določba; |
| --- | --- |

b)

če je treba vse zneske, prejete iz naslova nedonosnih kreditov po presečnem datumu, izplačati kupcu ali če bi bilo treba odbiti stroške ali pristojbine, je potrebna ustrezna določba;

| 6) | nakupna cena in pogoji plačila, med drugim:






  a) | kako se določi nakupna cena, kolikšen je točen plačljivi znesek in v kateri valuti (npr. ali se izterjave v obdobju med presečnim datumom in datumom podpisa odbijejo, ko kupec izvede plačilo)? |
| --- | --- | --- |

6)

nakupna cena in pogoji plačila, med drugim:

a)

kako se določi nakupna cena, kolikšen je točen plačljivi znesek in v kateri valuti (npr. ali se izterjave v obdobju med presečnim datumom in datumom podpisa odbijejo, ko kupec izvede plačilo)?

| b) | Na kateri datum je treba plačati nakupno ceno? |
| --- | --- |

b)

Na kateri datum je treba plačati nakupno ceno?

| c) | Na kateri bančni račun je treba plačati nakupno ceno? |
| --- | --- |

c)

Na kateri bančni račun je treba plačati nakupno ceno?

| d) | Po potrebi: navedba stroškov/pristojbin, ki nastanejo zaradi prodaje (npr. kolkovina, davki, stroški obveščanja/registracije), in strani, ki jih bo krila; |
| --- | --- |

d)

Po potrebi: navedba stroškov/pristojbin, ki nastanejo zaradi prodaje (npr. kolkovina, davki, stroški obveščanja/registracije), in strani, ki jih bo krila;

| e) | neobvezno (odvisno od nacionalne zakonodaje): ali se priporoča sklenitev pisnega plačilnega protokola? |
| --- | --- |

e)

neobvezno (odvisno od nacionalne zakonodaje): ali se priporoča sklenitev pisnega plačilnega protokola?

| f) | Neobvezno: če je bila vplačana vloga, ali se znesek odbije od nakupne cene? |
| --- | --- |

f)

Neobvezno: če je bila vplačana vloga, ali se znesek odbije od nakupne cene?

| 7) | V zvezi z uradnimi obvestili posojilojemalcem bi bilo treba v DPNK določiti:






  a) | stran, ki je odgovorna za pošiljanje uradnih obvestil; |
| --- | --- | --- |

7)

V zvezi z uradnimi obvestili posojilojemalcem bi bilo treba v DPNK določiti:

a)

stran, ki je odgovorna za pošiljanje uradnih obvestil;

| b) | morebitni rok za pošiljanje uradnih obvestil; |
| --- | --- |

b)

morebitni rok za pošiljanje uradnih obvestil;

| c) | način razporeditve stroškov med stranema; |
| --- | --- |

c)

način razporeditve stroškov med stranema;

| d) | ali se morata strani dogovoriti o besedilu uradnih obvestil; |
| --- | --- |

d)

ali se morata strani dogovoriti o besedilu uradnih obvestil;

| 8) | zagotovila in jamstva prodajalca:







  a) | institucionalna zagotovila in jamstva v zvezi s prodajalcem kot subjektom; |
| --- | --- | --- |

8)

zagotovila in jamstva prodajalca:

a)

institucionalna zagotovila in jamstva v zvezi s prodajalcem kot subjektom;

| b) | zagotovila in jamstva v zvezi z nedonosnimi krediti, vključno s podatki/(elektronsko in papirno) dokumentacijo, nastankom in predhodno obravnavo nedonosnih kreditov, dejstvom, da je prodajalec lastnik nedonosnih kreditov; po potrebi: zagotovila in jamstva v zvezi z osnovnim zavarovanjem s premoženjem, pravnim statusom itd.; |
| --- | --- |

b)

zagotovila in jamstva v zvezi z nedonosnimi krediti, vključno s podatki/(elektronsko in papirno) dokumentacijo, nastankom in predhodno obravnavo nedonosnih kreditov, dejstvom, da je prodajalec lastnik nedonosnih kreditov; po potrebi: zagotovila in jamstva v zvezi z osnovnim zavarovanjem s premoženjem, pravnim statusom itd.;

| 9) | obveznosti prodajalca, npr. nadomestilo kupci v primeru neupoštevanja zagotovil in jamstev prodajalca; posredovanje zneskov in korespondence; neobvezno: obveznosti prodajalca, da zagotavlja podporo po zaključku v skladu z dogovorom s kupcem; |
| --- | --- |

9)

obveznosti prodajalca, npr. nadomestilo kupci v primeru neupoštevanja zagotovil in jamstev prodajalca; posredovanje zneskov in korespondence; neobvezno: obveznosti prodajalca, da zagotavlja podporo po zaključku v skladu z dogovorom s kupcem;

| 10) | zagotovila in jamstva kupca:







  a) | institucionalna zagotovila in jamstva v zvezi s kupcem kot subjektom; |
| --- | --- | --- |

10)

zagotovila in jamstva kupca:

a)

institucionalna zagotovila in jamstva v zvezi s kupcem kot subjektom;

| b) | dodatna zagotovila in jamstva kupca, če jih zahteva prodajalec; |
| --- | --- |

b)

dodatna zagotovila in jamstva kupca, če jih zahteva prodajalec;

| 11) | obveznosti kupca, npr. prihodnje servisiranje nedonosnih kreditov v skladu z zakonodajo, ki se uporablja; pooblastitev serviserja nedonosnih kreditov z dovoljenjem, če je ustrezno v skladu z nacionalno zakonodajo (3); |
| --- | --- |

11)

obveznosti kupca, npr. prihodnje servisiranje nedonosnih kreditov v skladu z zakonodajo, ki se uporablja; pooblastitev serviserja nedonosnih kreditov z dovoljenjem, če je ustrezno v skladu z nacionalno zakonodajo (3);

| 12) | sodelovanje po zaključku med prodajalcem in kupcem, npr.:






  a) | obravnavanje nedonosnih kreditov, ki so ob zaključku v fazi sodnega postopka/izvršbe; |
| --- | --- | --- |

12)

sodelovanje po zaključku med prodajalcem in kupcem, npr.:

a)

obravnavanje nedonosnih kreditov, ki so ob zaključku v fazi sodnega postopka/izvršbe;

| b) | postopek za ponovni odkup/zamenjavo nedonosnih kreditov z napako; |
| --- | --- |

b)

postopek za ponovni odkup/zamenjavo nedonosnih kreditov z napako;

| c) | obravnavanje morebitnih ukrepov, potrebnih po zaključku, npr. v zvezi s predložitvijo dokazov, ponovno registracijo hipotek, kadar je ustrezno; |
| --- | --- |

c)

obravnavanje morebitnih ukrepov, potrebnih po zaključku, npr. v zvezi s predložitvijo dokazov, ponovno registracijo hipotek, kadar je ustrezno;

| d) | obravnavanje resnih sporov/pravdnih postopkov, ki jih po zaključku uvedejo posojilojemalci; |
| --- | --- |

d)

obravnavanje resnih sporov/pravdnih postopkov, ki jih po zaključku uvedejo posojilojemalci;

| 13) | ureditev odgovornosti, npr.:







  a) | pravno sredstvo/mehanizem nadomestila za nedonosne kredite z napako, npr. ponovni odkup/zamenjava nedonosnih kreditov z napako, denarno nadomestilo; |
| --- | --- | --- |

13)

ureditev odgovornosti, npr.:

a)

pravno sredstvo/mehanizem nadomestila za nedonosne kredite z napako, npr. ponovni odkup/zamenjava nedonosnih kreditov z napako, denarno nadomestilo;

| b) | ali je odgovornost ene ali obeh strani omejena? Če je, ali omejitev zajema neupoštevanje vseh zagotovil in jamstev ali so nekatera izvzeta? |
| --- | --- |

b)

ali je odgovornost ene ali obeh strani omejena? Če je, ali omejitev zajema neupoštevanje vseh zagotovil in jamstev ali so nekatera izvzeta?

| c) | Omejitev odgovornosti lahko vključuje: (i) znesek de minimis, (ii) prag odgovornosti (s kritjem cele izgube/dela izgub (tipping/spilling basket)) (4), (iii) znesek zgornje meje odgovornosti, (iv) obdobje odgovornosti; |
| --- | --- |

c)

Omejitev odgovornosti lahko vključuje: (i) znesek de minimis, (ii) prag odgovornosti (s kritjem cele izgube/dela izgub (tipping/spilling basket)) (4), (iii) znesek zgornje meje odgovornosti, (iv) obdobje odgovornosti;

| 14) | po potrebi: pogoji pred zaključkom, npr. potrebne odobritve, preverjanje dokumentacije, ki ga opravi kupec; |
| --- | --- |

14)

po potrebi: pogoji pred zaključkom, npr. potrebne odobritve, preverjanje dokumentacije, ki ga opravi kupec;

| 15) | prenos podatkov in dokumentacije:






  a) | obseg in oblika podatkov in dokumentacije; |
| --- | --- | --- |

15)

prenos podatkov in dokumentacije:

a)

obseg in oblika podatkov in dokumentacije;

| b) | praktični postopek za prenos podatkov in dokumentacije (vključno s prejemniki, npr. kupec in/ali serviser kreditov) bi bilo treba jasno določiti; |
| --- | --- |

b)

praktični postopek za prenos podatkov in dokumentacije (vključno s prejemniki, npr. kupec in/ali serviser kreditov) bi bilo treba jasno določiti;

| c) | oddelek o obvestilih, vključno s podrobnostmi bančnih računov strani; |
| --- | --- |

c)

oddelek o obvestilih, vključno s podrobnostmi bančnih računov strani;

| d) | pravo in jurisdikcija; |
| --- | --- |

d)

pravo in jurisdikcija;

| e) | zaupnost ob upoštevanju, da mora serviser kreditov pridobiti podatke in informacije ter da mora biti zajeta korespondenca s posojilojemalci, sodišči ter po možnosti podizvajalci. |
| --- | --- |

e)

zaupnost ob upoštevanju, da mora serviser kreditov pridobiti podatke in informacije ter da mora biti zajeta korespondenca s posojilojemalci, sodišči ter po možnosti podizvajalci.

---

(1)  Upoštevati je treba, da bi bile v primerjavi s prodajo obstoječega deleža nedonosnih kreditov za prodajo nedonosnih kreditov na terminski osnovi (pri čemer se prodajo prihodnji nedonosni krediti) potrebne dodatne določbe. Neizkušenim prodajalcem se priporoča, da začnejo s prodajo deleža nedonosnih kreditov.

(2)  Upoštevati je treba, da so za zavarovane nedonosne kredite običajno potrebne dodatne določbe, ki so na splošno navedene na naslednjem seznamu, vendar niso podrobno obravnavane.

(3)  Po prenosu direktive o serviserjih kreditov in kupcih kreditov v nacionalno zakonodajo: če sam kupec ni serviser kreditov z dovoljenjem ali če se ne uporablja izjema, mora kupec pooblastiti serviserja kreditov z dovoljenjem.

(4)  Prag odgovornosti pomeni, da odgovorna oseba ne zagotovi nadomestila, če zahtevek iz naslova odgovornosti ne dosega določenega praga. V primeru odgovornosti s kritjem dela izgub (spilling basket) se zagotovi nadomestilo samo za zahtevke iz naslova odgovornosti, ki presegajo prag, v primeru odgovornosti s kritjem cele izgube (tipping basket) pa se zagotovi nadomestilo tudi za znesek do tega praga, ko je prag dosežen.

---

| 21.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 405/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 405/50

---

SPOROČILO KOMISIJE

Odobritev vsebine osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 1218/2010 glede obdobja njene uporabe

(2022/C 405/02)

Komisija je 14. oktobra 2022 odobrila vsebino osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 1218/2010 glede obdobja njene uporabe.

Osnutek uredbe Komisije je priložen temu sporočilu.

Osnutek uredbe Komisije je na voljo za javno posvetovanje na:

http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html

---

PRILOGA

UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/... z dne 14. oktobra 2022 o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 1218/2010 glede obdobja njene uporabe

OSNUTEK

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2821/71 z dne 20. decembra 1971 o uporabi člena 85(3) Pogodbe za skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj (1),

po objavi osnutka te uredbe (2),

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EGS) št. 2821/71 pooblašča Komisijo, da z uredbo in v skladu s členom 101(3) Pogodbe razglasi, da se člen 101(1) Pogodbe ne uporablja za nekatere skupine sporazumov o specializaciji. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EGS) št. 2821/71 pooblašča Komisijo, da z uredbo in v skladu s členom 101(3) Pogodbe razglasi, da se člen 101(1) Pogodbe ne uporablja za nekatere skupine sporazumov o specializaciji.

| (2) | Uredba Komisije (EU) št. 1218/2010 (3) opredeljuje skupine sporazumov o specializaciji, za katere Komisija meni, da običajno izpolnjujejo pogoje iz člena 101(3) Pogodbe. Navedena uredba preneha veljati 31. decembra 2022. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (EU) št. 1218/2010 (3) opredeljuje skupine sporazumov o specializaciji, za katere Komisija meni, da običajno izpolnjujejo pogoje iz člena 101(3) Pogodbe. Navedena uredba preneha veljati 31. decembra 2022.

| (3) | Komisija je 5. septembra 2019 začela oceno Uredbe (EU) št. 1218/2010. Dokazi, zbrani v oceni, kažejo, da je bila Uredba (EU) št. 1218/2010 koristen instrument in da njena pravila ostajajo relevantna za deležnike. Na podlagi rezultatov ocene je Komisija 7. junija 2021 začela oceno učinka možnosti politike za sprejetje nove uredbe o skupinskih izjemah za sporazume o specializaciji. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 5. septembra 2019 začela oceno Uredbe (EU) št. 1218/2010. Dokazi, zbrani v oceni, kažejo, da je bila Uredba (EU) št. 1218/2010 koristen instrument in da njena pravila ostajajo relevantna za deležnike. Na podlagi rezultatov ocene je Komisija 7. junija 2021 začela oceno učinka možnosti politike za sprejetje nove uredbe o skupinskih izjemah za sporazume o specializaciji.

| (4) | Da bi imela Komisija dovolj časa za dokončanje postopka za sprejetje nove uredbe o skupinskih izjemah za sporazume o specializaciji ter v skladu s pooblastilom Komisije iz člena 2(1) Uredbe (EGS) št. 2821/71, bi bilo treba obdobje uporabe Uredbe (EU) št. 1218/2010 podaljšati za šest mesecev. |
| --- | --- |

(4)

Da bi imela Komisija dovolj časa za dokončanje postopka za sprejetje nove uredbe o skupinskih izjemah za sporazume o specializaciji ter v skladu s pooblastilom Komisije iz člena 2(1) Uredbe (EGS) št. 2821/71, bi bilo treba obdobje uporabe Uredbe (EU) št. 1218/2010 podaljšati za šest mesecev.

| (5) | Uredbo (EU) št. 1218/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (EU) št. 1218/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 7 Uredbe (EU) št. 1218/2010 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Veljati preneha 30. junija 2023.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. oktobra 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  UL L 285, 29.12.1971, str. 46. Z učinkom od 1. decembra 2009 je člen 81 Pogodbe ES (prej člen 85 Pogodbe EGS) postal člen 101 Pogodbe. Te določbe so vsebinsko enake. Kadar je to primerno, bi bilo treba v tej uredbi sklicevanja na člen 85 Pogodbe EGS ali člen 81 Pogodbe ES razumeti kot sklicevanja na člen 101 Pogodbe.

1

(2)  UL C 405, 21.10.2022, str. 50.

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 1218/2010 z dne 14. decembra 2010 o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za nekatere skupine sporazumov o specializaciji in usklajena ravnanja (UL L 335, 18. december 2010, str. 43).

3

---

| 21.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 405/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 405/53

---

SPOROČILO KOMISIJE

Odobritev vsebine osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 1217/2010 glede obdobja njene uporabe

(2022/C 405/03)

Komisija je 14. oktobra 2022 odobrila vsebino osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 1217/2010 glede obdobja njene uporabe.

Osnutek uredbe Komisije je priložen temu sporočilu.

Osnutek uredbe Komisije je na voljo za javno posvetovanje na:

http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html

---

PRILOGA

UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/... z dne 14 oktobra 2022 o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 1217/2010 glede obdobja njene uporabe

OSNUTEK

Besedilo velja za EGP

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2821/71 z dne 20. decembra 1971 o uporabi člena 85(3) Pogodbe za skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj (1),

po objavi osnutka te uredbe (2),

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EGS) št. 2821/71 pooblašča Komisijo, da z uredbo in v skladu s členom 101(3) Pogodbe razglasi, da se člen 101(1) Pogodbe ne uporablja za nekatere skupine sporazumov o raziskavah in razvoju. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EGS) št. 2821/71 pooblašča Komisijo, da z uredbo in v skladu s členom 101(3) Pogodbe razglasi, da se člen 101(1) Pogodbe ne uporablja za nekatere skupine sporazumov o raziskavah in razvoju.

| (2) | Uredba Komisije (EU) št. 1217/2010 (3) opredeljuje skupine sporazumov o raziskavah in razvoju, za katere Komisija meni, da običajno izpolnjujejo pogoje iz člena 101(3) Pogodbe. Navedena uredba preneha veljati 31. decembra 2022. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (EU) št. 1217/2010 (3) opredeljuje skupine sporazumov o raziskavah in razvoju, za katere Komisija meni, da običajno izpolnjujejo pogoje iz člena 101(3) Pogodbe. Navedena uredba preneha veljati 31. decembra 2022.

| (3) | Komisija je 5. septembra 2019 začela oceno Uredbe (EU) št. 1217/2010. Dokazi, zbrani v oceni, kažejo, da je bila Uredba (EU) št. 1217/2010 koristen instrument in da njena pravila ostajajo relevantna za deležnike. Na podlagi rezultatov ocene je Komisija 7. junija 2021 začela oceno učinka možnosti politike za sprejetje nove uredbe o skupinskih izjemah za sporazume o raziskavah in razvoju. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 5. septembra 2019 začela oceno Uredbe (EU) št. 1217/2010. Dokazi, zbrani v oceni, kažejo, da je bila Uredba (EU) št. 1217/2010 koristen instrument in da njena pravila ostajajo relevantna za deležnike. Na podlagi rezultatov ocene je Komisija 7. junija 2021 začela oceno učinka možnosti politike za sprejetje nove uredbe o skupinskih izjemah za sporazume o raziskavah in razvoju.

| (4) | Da bi imela Komisija dovolj časa za dokončanje postopka za sprejetje nove uredbe o skupinskih izjemah za sporazume o raziskavah in razvoju ter v skladu s pooblastilom Komisije iz člena 2(1) Uredbe (EGS) št. 2821/71, bi bilo treba obdobje uporabe Uredbe (EU) št. 1217/2010 podaljšati za šest mesecev. |
| --- | --- |

(4)

Da bi imela Komisija dovolj časa za dokončanje postopka za sprejetje nove uredbe o skupinskih izjemah za sporazume o raziskavah in razvoju ter v skladu s pooblastilom Komisije iz člena 2(1) Uredbe (EGS) št. 2821/71, bi bilo treba obdobje uporabe Uredbe (EU) št. 1217/2010 podaljšati za šest mesecev.

| (5) | Uredbo (EU) št. 1217/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (EU) št. 1217/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 9 Uredbe (EU) št. 1217/2010 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Veljati preneha 30. junija 2023.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14 oktobra 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  UL L 285, 29.12.1971, str. 46. Z učinkom od 1. decembra 2009 je člen 81 Pogodbe ES (prej člen 85 Pogodbe EGS) postal člen 101 Pogodbe. Te določbe so vsebinsko enake. Kadar je to primerno, bi bilo treba v tej uredbi sklicevanja na člen 85 Pogodbe EGS ali člen 81 Pogodbe ES razumeti kot sklicevanja na člen 101 Pogodbe.

1

(2)  UL C 405, 21.10.2022, str. 53.

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 1217/2010 z dne 14. decembra 2010 o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za nekatere skupine sporazumov o raziskavah in razvoju (UL L 335, 18. december 2010, str. 36).

3

---

| 21.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 405/56 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 405/56

---

Obvestilo Komisije o uporabi prehodnih pravil o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo med pogodbenicami uporabnicami (1) v panevro-mediteranskem območju (v nadaljnjem besedilu: PEM)

(2022/C 405/04)

Za namen uporabe diagonalne kumulacije porekla med pogodbenicami uporabnicami se zadevne pogodbenice uporabnice prek Evropske komisije medsebojno uradno obvestijo o pravilih o poreklu, ki veljajo v odnosih z drugimi pogodbenicami uporabnicami.

Treba je opozoriti, da se diagonalna kumulacija (dela, obdelave in/ali materialov) lahko uporablja le, če so pogodbenice uporabnice končne izdelave in namembnega kraja sklenile sporazume o prosti trgovini, ki vsebujejo enaka pravila o poreklu, z vsemi pogodbenicami uporabnicami, ki so sodelovale pri pridobitvi statusa blaga s poreklom.

Izdelki s poreklom iz pogodbenice uporabnice, ki s pogodbenicami uporabnicami končne izdelave in/ali namembnega kraja ni sklenila sporazuma, se obravnavajo kot izdelki brez porekla.

Na podlagi obvestil, ki so jih pogodbenice uporabnice predložile Evropski komisiji, priložene razpredelnice navajajo naslednje:

| | Razpredelnica 1 – poenostavljen pregled možnosti kumulacije na dan 15. oktobra 2022. |
| --- | --- |

Razpredelnica 1 – poenostavljen pregled možnosti kumulacije na dan 15. oktobra 2022.

| | Razpredelnica 2 – datum, s katerim diagonalna kumulacija začne veljati. |
| --- | --- |

Razpredelnica 2 – datum, s katerim diagonalna kumulacija začne veljati.

V Razpredelnici 1 „X“ označuje obstoj sporazuma o prosti trgovini, ki je sklenjen med dvema partnericama in vsebuje pravila o poreklu, ki dovoljujejo kumulacijo na podlagi prehodnih pravil o poreklu. Pri diagonalni kumulaciji, v kateri sodelujejo 3 partnerice (A, B in C), je treba „X“ vnesti v polja, ki se nanašajo na A–B, B–C in A–C („X“ je treba vnesti trikrat).

Datumi v Razpredelnici 2 se nanašajo na začetek uporabe diagonalne kumulacije na podlagi člena 8 Dodatka A k vsakemu protokolu o pravilih o poreklu med pogodbenicami uporabnicami. V tem primeru se pred datumom nahaja „(T)“.

Seznam pogodbenic uporabnic, ki so se odločile za enostransko razširitev uporabe člena 7(3) prehodnih pravil iz Dodatka A k dvostranskim protokolom o pravilih o poreklu pri uvozu izdelkov iz poglavij 50 do 63, je v Prilogi I.

Spodaj so navedene oznake za pogodbenice uporabnice iz razpredelnic.

| — | Evropska unija |
| --- | --- |

—

Evropska unija

EU

| — | Države Efte: |
| --- | --- |

—

Države Efte:

| — | Islandija |
| --- | --- |

—

Islandija

IS

| — | Švica (vključno z Lihtenštajnom) (2) |
| --- | --- |

—

Švica (vključno z Lihtenštajnom) (2)

CH (+ LI)

| — | Norveška |
| --- | --- |

—

Norveška

NO

| — | Ferski otoki |
| --- | --- |

—

Ferski otoki

FO

| — | Države, vključene v barcelonski proces: |
| --- | --- |

—

Države, vključene v barcelonski proces:

| — | Jordanija |
| --- | --- |

—

Jordanija

JO

| — | Palestina (3) |
| --- | --- |

—

Palestina (3)

PS

| — | Države, vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces EU: |
| --- | --- |

—

Države, vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces EU:

| — | Albanija |
| --- | --- |

—

Albanija

AL

| — | Severna Makedonija |
| --- | --- |

—

Severna Makedonija

MK

| — | Srbija |
| --- | --- |

—

Srbija

RS

| — | Črna gora |
| --- | --- |

—

Črna gora

ME

| — | Gruzija |
| --- | --- |

—

Gruzija

GE

| — | Republika Moldavija |
| --- | --- |

—

Republika Moldavija

MD

| — | Kosovo (*) |
| --- | --- |

—

Kosovo (*)

KO

To obvestilo nadomesti obvestilo 2022/C 202/01 (UL C 202, 19.5.2022, str. 1).

Razpredelnica 1

Poenostavljen pregled možnosti diagonalne kumulacije v okviru prehodnih pravil o poreklu v panevro-mediteranskem območju na dan 15. oktobra 2022

| | EU | CH (+LI) | IS | NO | FO | JO | PS | AL | KO | MK | RS | ME | GE | MD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH (+LI) | X | | X | X | | | | X | | X | X | X | | |
| IS | X | X | | X | | | | X | | X | X | X | | |
| NO | X | X | X | | | | | X | | X | X | X | | |
| FO | X | | | | | | | | | | | | | |
| JO | X | | | | | | | | | | | | | |
| PS | X | | | | | | | | | | | | | |
| AL | X | X | X | X | | | | | | | | | | |
| KO | X | | | | | | | | | | | | | |
| MK | X | X | X | X | | | | | | | | | | |
| RS | X | X | X | X | | | | | | | | | | |
| ME | X | X | X | X | | | | | | | | | | |
| GE | X | | | | | | | | | | | | | |
| MD | X | | | | | | | | | | | | | |

EU

CH (+LI)

IS

NO

FO

JO

PS

AL

KO

MK

RS

ME

GE

MD

EU

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH (+LI)

X

X

X

X

X

X

X

IS

X

X

X

X

X

X

X

NO

X

X

X

X

X

X

X

FO

X

JO

X

PS

X

AL

X

X

X

X

KO

X

MK

X

X

X

X

RS

X

X

X

X

ME

X

X

X

X

GE

X

MD

X

Razpredelnica 2

Začetek uporabe prehodnih pravil o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo v panevro-mediteranskem območju

| | EU | CH (+LI) | IS | NO | FO | JO | PS | AL | KO | MK | RS | ME | GE | MD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 15.10.2022 | (T) 9.9.2021 | (T) 6.12.2021 | (T) 9.2.2022 | (T) 1.9.2021 | (T) 16.11.2021 |
| CH (+LI) | (T) 1.9.2021 | | (T) 1.11.2021 | (T) 1.11.2021 | | | | (T) 1.1.2022 | | (T) 1.4.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.4.2022 | | |
| IS | (T) 1.9.2021 | (T) 1.11.2021 | | (T) 1.11.2021 | | | | (T) 1.1.2022 | | (T) 1.4.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.4.2022 | | |
| NO | (T) 1.9.2021 | (T) 1.11.2021 | (T) 1.11.2021 | | | | | (T) 1.1.2022 | | (T) 1.4.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.4.2022 | | |
| FO | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | |
| JO | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | |
| PS | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | |
| AL | (T) 1.9.2021 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | | | | | | | | | | |
| KO | (T) 15.10.2022 | | | | | | | | | | | | | |
| MK | (T) 9.9.2021 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | | | | | | | | | | |
| RS | (T) 6.12.2021 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | | | | | | | | | | |
| ME | (T) 9.2.2022 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | | | | | | | | | | |
| GE | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | |
| MD | (T) 16.11.2021 | | | | | | | | | | | | | |

EU

CH (+LI)

IS

NO

FO

JO

PS

AL

KO

MK

RS

ME

GE

MD

EU

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 15.10.2022

(T) 9.9.2021

(T) 6.12.2021

(T) 9.2.2022

(T) 1.9.2021

(T) 16.11.2021

CH (+LI)

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

IS

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

NO

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

FO

(T) 1.9.2021

JO

(T) 1.9.2021

PS

(T) 1.9.2021

AL

(T) 1.9.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

KO

(T) 15.10.2022

MK

(T) 9.9.2021

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

RS

(T) 6.12.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

ME

(T) 9.2.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

GE

(T) 1.9.2021

MD

(T) 16.11.2021

---

(1)  „pogodbenica uporabnica“ pomeni pogodbenico Konvencije PEM, ki prehodna pravila o poreklu vključi v svoje dvostranske preferencialne trgovinske sporazume z drugo pogodbenico Konvencije PEM.

(2)  Švica in Kneževina Lihtenštajn tvorita carinsko unijo.

(3)  To poimenovanje ne pomeni priznanja države Palestine in ne posega v stališča posameznih držav članic glede tega vprašanja

(*)  To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

---

PRILOGA I

Seznam pogodbenic uporabnic, ki so se odločile za razširitev uporabe člena 7(3)

| A. | Seznam pogodbenic uporabnic, ki so se odločile za razširitev uporabe člena 7(3) pri vseh partnericah, ki uporabljajo prehodna pravila






  — | Islandija |
| --- | --- | --- |

A.

Seznam pogodbenic uporabnic, ki so se odločile za razširitev uporabe člena 7(3) pri vseh partnericah, ki uporabljajo prehodna pravila

—

Islandija

| — | Norveška |
| --- | --- |

—

Norveška

| — | Švica (Lihtenštajn) |
| --- | --- |

—

Švica (Lihtenštajn)

| B. | Seznam pogodbenic uporabnic, ki so se odločile za razširitev uporabe člena 7(3) pri omejenem številu partneric, ki uporabljajo prehodna pravila






  — | Albanija – pri državah Efte |
| --- | --- | --- |

B.

Seznam pogodbenic uporabnic, ki so se odločile za razširitev uporabe člena 7(3) pri omejenem številu partneric, ki uporabljajo prehodna pravila

—

Albanija – pri državah Efte

| — | Črna Gora – pri državah Efte |
| --- | --- |

—

Črna Gora – pri državah Efte

| — | Severna Makedonija – pri državah Efte |
| --- | --- |

—

Severna Makedonija – pri državah Efte

| — | Srbija – pri državah Efte |
| --- | --- |

—

Srbija – pri državah Efte

---

| 21.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 405/61 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 405/61

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10864 – AGC GLASS EUROPE / INTERPANE)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 405/05)

Komisija se je 21. septembra 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10864. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10864. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 21.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 405/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 405/62

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10870 – CAPVEST / NATRA)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 405/06)

Komisija se je 20. septembra 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10870. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10870. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 21.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 405/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 405/63

---

Obvestilo osebam, subjektom in organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1986, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1985, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2022/C 405/07)

Osebe, subjekte in organe, navedene v Prilogi k Sklepu Sveta 2014/145/SZVP (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1986 (2), in v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 (3), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1985 (4), o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi in dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je sklenil, da je treba te osebe, subjekte in organe uvrstiti na seznam oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa 2014/145/SZVP in Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Razlogi za uvrstitev teh oseb, subjektov in organov na seznam so navedeni v ustreznih rubrikah teh prilog.

Zadevne osebe, subjekte in organe opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih mestih iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 269/2014, zaprosijo, da se jim odobri uporaba zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali specifična plačila (glej člen 4 Uredbe).

Zadevne osebe, subjekti in organi lahko prošnjo za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili pošljejo Svetu pred 2. novembrom 2022 na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Zadevne osebe, subjekte in organe obenem opozarjamo, da lahko odločitev Sveta izpodbijajo na Splošnem sodišču Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 275, drugi odstavek, ter člena 263, četrti in šesti odstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(2)  UL L 272 I, 20.10.2022, str. 5.

(3)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(4)  UL L 272 I, 20.10.2022, str. 1.

---

| 21.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 405/65 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 405/65

---

Obvestilo fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1986, in Uredbi Sveta (EU) No 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1985, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2022/C 405/08)

Fizične ali pravne osebe, subjekte ali organe, navedene v Prilogi k Sklepu Sveta 2014/145/SZVP (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1986 (2), in v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 (3), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1985 (4), o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, obveščamo o naslednjem:

V skladu s členom 9(2) Uredbe (EU) št. 269/2014 morajo fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi pred 1. septembrom 2022 ali v šestih tednih po njihovi uvrstitvi na seznam v Prilogi I, odvisno od tega, kaj nastopi pozneje, poročati o sredstvih ali gospodarskih virih v jurisdikciji države članice, ki jim pripadajo, so v njihovi lasti, so v njihovi posesti ali jih nadzorujejo, pristojnemu organu države članice, v kateri se ta sredstva ali gospodarski viri nahajajo. Pri vsakem preverjanju takih informacij morajo sodelovati z nacionalnim pristojnim organom. Neupoštevanje teh obveznosti se bo štelo za izogibanje ukrepom glede zamrznitve sredstev in gospodarskih virov.

Zahtevane informacije je treba poslati pristojnemu organu ustrezne države članice, in sicer prek njenega spletnega mesta iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 269/2014 (5).

Obveznost poročanja na podlagi člena 9(2) Uredbe (EU) št. 269/2014 se do 1. januarja 2023 ne uporablja za sredstva ali gospodarske vire, ki se nahajajo v državi članici, ki je pred 21. julijem 2022 določila podobno obveznost poročanja na podlagi nacionalnega prava.

---

(1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(2)  UL L 272 I, 22.10.2022, str. 5.

(3)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(4)  UL L 272 I, 22.10.2022, str. 1.

(5)  Zadnje konsolidirana različica je na voljo na: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0269-20220916&qid=1666170179071

---

| 21.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 405/66 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 405/66

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2022/C 405/09)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (1) obveščamo o naslednjem:

Pravni podlagi za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta 2014/145/SZVP (2), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1986 (3), in Uredba Sveta (EU) št. 269/2014 (4), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1985 (5).

Za ta postopek obdelave je odgovoren oddelek RELEX.1 v Generalnem direktoratu za zunanje odnose (RELEX) Generalnega sekretariata Sveta (GSS), katerega naslov je:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| B-1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

B-1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Kontaktni podatki pooblaščene osebe za varstvo podatkov v GSS:

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostaviti in posodobiti seznam posameznikov, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom (SZVP) 2022/1986, in Uredbo (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/1985.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2014/145/SZVP in Uredbi (EU) št. 269/2014.

Zbrani osebni podatki vključujejo podatke, potrebne za pravilno identifikacijo zadevne osebe, utemeljitev in katere koli druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko sporočijo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 bo uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot so pravica dostopa in pravica do popravka ali do ugovora, urejeno z Uredbo (EU) 2018/1725.

Osebni podatki se bodo hranili pet let od trenutka, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, ali trenutka, ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali dokler bo trajal sodni postopek, če se je ta začel.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(3)  UL L 272 I, 20.10.2022, str. 5.

(4)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(5)  UL L 272 I, 20.10.2022, str. 1.

---

| 21.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 405/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 405/68

---

Obvestilo nekaterim osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/413/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu

(2022/C 405/10)

Brigadnega generala IRGC Hosseina Salamija, brigadnega generala IRGC Amirja Ali Hajija ZADEHA, letalske sile Islamske revolucionarne garde (Islamic Revolutionary Guard Corps Aerospace Force) in družbo Qods Aviation Industries, osebi in subjekta, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Priloge II k Sklepu Sveta 2010/413/SZVP in Priloge IX k Uredbi Sveta (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu, obveščamo o naslednjem:

Svet namerava navedeni osebi in navedena subjekta dodati na seznam iz Priloge k Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Priloge I k Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

Navedeni osebi in navedena subjekta obveščamo, da lahko do 28. oktobra 2022 Svetu pošljejo prošnjo za pridobitev predvidene utemeljitve za njihovo uvrstitev na seznam na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

---

Evropska komisija

| 21.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 405/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 405/69

---

Menjalni tečaji eura (1)

20. oktober 2022

(2022/C 405/11)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 0,9811 |
| JPY | japonski jen | 146,99 |
| DKK | danska krona | 7,4389 |
| GBP | funt šterling | 0,87258 |
| SEK | švedska krona | 10,9820 |
| CHF | švicarski frank | 0,9836 |
| ISK | islandska krona | 141,10 |
| NOK | norveška krona | 10,4020 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,525 |
| HUF | madžarski forint | 411,20 |
| PLN | poljski zlot | 4,7728 |
| RON | romunski leu | 4,9203 |
| TRY | turška lira | 18,2257 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5554 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3461 |
| HKD | hongkonški dolar | 7,7008 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7206 |
| SGD | singapurski dolar | 1,3959 |
| KRW | južnokorejski won | 1 400,30 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,9106 |
| CNY | kitajski juan | 7,0858 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5353 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 250,05 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6396 |
| PHP | filipinski peso | 57,742 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 37,360 |
| BRL | brazilski real | 5,1387 |
| MXN | mehiški peso | 19,7005 |
| INR | indijska rupija | 81,1755 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

0,9811

JPY

japonski jen

146,99

DKK

danska krona

7,4389

GBP

funt šterling

0,87258

SEK

švedska krona

10,9820

CHF

švicarski frank

0,9836

ISK

islandska krona

141,10

NOK

norveška krona

10,4020

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,525

HUF

madžarski forint

411,20

PLN

poljski zlot

4,7728

RON

romunski leu

4,9203

TRY

turška lira

18,2257

AUD

avstralski dolar

1,5554

CAD

kanadski dolar

1,3461

HKD

hongkonški dolar

7,7008

NZD

novozelandski dolar

1,7206

SGD

singapurski dolar

1,3959

KRW

južnokorejski won

1 400,30

ZAR

južnoafriški rand

17,9106

CNY

kitajski juan

7,0858

HRK

hrvaška kuna

7,5353

IDR

indonezijska rupija

15 250,05

MYR

malezijski ringit

4,6396

PHP

filipinski peso

57,742

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

37,360

BRL

brazilski real

5,1387

MXN

mehiški peso

19,7005

INR

indijska rupija

81,1755

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 21.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 405/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 405/70

---

OBVESTILO V SKLADU S ČLENOM 29(2) KADROVSKIH PREDPISOV

Objava prostega delovnega mesta generalne direktorice/generalnega direktorja organa za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA) (razred AD 15)

COM/2022/10417

(2022/C 405/12)

Evropska komisija je objavila prosto delovno mesto (COM/2022/10417) generalne direktorice/generalnega direktorja organa za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA) (razred AD 15).

Za besedilo razpisa prostega delovnega mesta v 24 jezikih in prijavo obiščite to posebno spletno stran na spletišču Evropske komisije: https://europa.eu/!PWMk8J

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 21.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 405/71 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 405/71

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10950 – OTPP / MAHINDRA / MSPL)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 405/13)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Ontario Teachers’ Pension Plan („OTPP“, Kanada), |
| --- | --- |

—

Ontario Teachers’ Pension Plan („OTPP“, Kanada),

| — | Mahindra Holdings Limited („Mahindra“, Indija), |
| --- | --- |

—

Mahindra Holdings Limited („Mahindra“, Indija),

| — | Mahindra Susten Private Limited („MSPL“, Indija). |
| --- | --- |

—

Mahindra Susten Private Limited („MSPL“, Indija).

Podjetji OTPP in Mahindra pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem MSPL.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | podjetje OTPP upravlja pokojninske prejemke in naložbe sredstev iz pokojninskih načrtov v imenu učiteljev v kanadski provinci Ontario, |
| --- | --- |

—

podjetje OTPP upravlja pokojninske prejemke in naložbe sredstev iz pokojninskih načrtov v imenu učiteljev v kanadski provinci Ontario,

| — | podjetje Mahindra je dejavno v različnih sektorjih, med drugim v avtomobilski industriji, proizvodnji električne energije, na področju infrastrukture in finančnih storitev. |
| --- | --- |

—

podjetje Mahindra je dejavno v različnih sektorjih, med drugim v avtomobilski industriji, proizvodnji električne energije, na področju infrastrukture in finančnih storitev.

3.

Poslovne dejavnosti podjetja MSPL so lastništvo, upravljanje in razvoj sredstev in projektov za proizvodnjo sončne energije, in sicer zlasti v Indiji.

4.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

5.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10950 – OTPP / MAHINDRA / MSPL

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---