# Eiropas Savienības C 399/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 399 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 17. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 399

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 17. oktobris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 399/01 | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai – Eiropas Savienības 2021. finanšu gada konsolidētie gada pārskati | 1 |
| 2022/C 399/02 | Ticamības deklarācija, ko ERP sagatavo Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums | 240 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 399/01

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai – Eiropas Savienības 2021. finanšu gada konsolidētie gada pārskati

1

2022/C 399/02

Ticamības deklarācija, ko ERP sagatavo Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums

240

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 17.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 399/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 399/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Eiropas Savienības 2021. finanšu gada konsolidētie gada pārskati

(2022/C 399/01)

SATURA RĀDĪTĀJS

| PRIEKŠVĀRDS | 2 |
| --- | --- |

| GADA BŪTISKĀKĀS NORISES FINANŠU JOMĀ | 3 |
| --- | --- |

| SKAIDROJUMS PIE KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM | 31 |
| --- | --- |

| KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI | 32 |
| --- | --- |

| BILANCE | 33 |
| --- | --- |

| FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 34 |
| --- | --- |

| NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS | 35 |
| --- | --- |

| PĀRSKATS PAR PĀRMAIŅĀM NETO AKTĪVOS | 37 |
| --- | --- |

| SKAIDROJUMI PAR FINANŠU PĀRSKATIEM | 38 |
| --- | --- |

| BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI | 146 |
| --- | --- |

| GLOSĀRIJS | 232 |
| --- | --- |

| SAĪSINĀJUMU SARAKSTS | 236 |
| --- | --- |

PRIEKŠVĀRDS

2021. gadā Eiropa nepadevās notiekošajai pandēmijai. Solidaritāte bija svarīga, lai pārvarētu Covid-19 radītos izaicinājumus un mazinātu tā ekonomisko un sociālo ietekmi. Eiropas budžetā tika mobilizēti visi pieejamie līdzekļi, lai atbalstītu iedzīvotājus, uzņēmumus un dalībvalstis, vienlaikus pielāgojot Eiropu nākotnei – zaļāku, digitālāku un noturīgāku.

Eiropas Savienība ir ieviesusi īpašu atveseļošanas instrumentu NextGenerationEU
  , lai atbalstītu Eiropas atveseļošanos un risinātu pašreizējās un turpmākās problēmas. Kopš 2021. gada jūnija finanšu tirgos tika piesaistīts ārkārtīgi liels finansējums, un ES budžets atkal izrādījās svarīgs instruments Savienības rīcībā, lai risinātu krīzes situācijas un nodrošinātu skaidru pievienoto vērtību cilvēku dzīvēm.

Turklāt programma SURE (Atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijās) turpināja atbalstīt dalībvalstis, lai noturētu cilvēkus viņu darbavietās, kā arī palīdzētu saglabāt pandēmijas skartās darbvietas.

Papildus krīzes risināšanai ar ātru reakciju un pastāvīgām politiskā un finansiālā stāvokļa korekcijām Eiropas Savienība turēja savu solījumu un izpildīja savus politikas mērķus. Tādējādi tā ir prasmīgi izmantojusi 2021. gada budžetu – pirmo no pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas, budžeta izpildes saistībām sasniedzot 268,3 miljardus EUR.

Man ir prieks jūs iepazīstināt ar Eiropas Savienības 2021. gada pārskatiem. Tajos ir sniegts pilnīgs pārskats par ES finansēm un ES pagājušā gada budžeta izpildi, tostarp informācija par iespējamām saistībām, finanšu saistībām un citiem Savienības pienākumiem. Eiropas Savienības konsolidētie gada pārskati ir iekļauti Komisijas integrēto finanšu un pārskatatbildības ziņojumu apkopojumā un ir būtiska daļa no mūsu augsti attīstītās fiskālās pārredzamības un pārskatatbildības sistēmas.

Komisārs budžeta un cilvēkresursu jautājumos

Johannes HAHN

GADA BŪTISKĀKĀS NORISES FINANŠU JOMĀ

| Šī iedaļa par būtiskākajām norisēm finanšu jomā sagatavota, pamatojoties uz principiem, kuri izklāstīti IPSASB Ieteicamās prakses pamatnostādnēs (RPG) Nr. 2 “Finanšu pārskatu apspriešanaun analīze”, un tās mērķis ir palīdzēt lasītājiem izprast, kā ES operacionālās, finansiālās un ieguldījumu darbības ir atspoguļotas ES konsolidēto finanšu pārskatu dažādajos elementos. Šajā iedaļā sniegtajai informācijai nav veikta revīzija.


  Jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati turpmāk norādītajās tabulās var nesakrist. |
| --- |

Šī iedaļa par būtiskākajām norisēm finanšu jomā sagatavota, pamatojoties uz principiem, kuri izklāstīti IPSASB Ieteicamās prakses pamatnostādnēs (RPG) Nr. 2 “Finanšu pārskatu apspriešanaun analīze”, un tās mērķis ir palīdzēt lasītājiem izprast, kā ES operacionālās, finansiālās un ieguldījumu darbības ir atspoguļotas ES konsolidēto finanšu pārskatu dažādajos elementos. Šajā iedaļā sniegtajai informācijai nav veikta revīzija.

Šī iedaļa par būtiskākajām norisēm finanšu jomā sagatavota, pamatojoties uz principiem, kuri izklāstīti IPSASB Ieteicamās prakses pamatnostādnēs (RPG) Nr. 2 “Finanšu pārskatu apspriešanaun analīze”, un tās mērķis ir palīdzēt lasītājiem izprast, kā ES operacionālās, finansiālās un ieguldījumu darbības ir atspoguļotas ES konsolidēto finanšu pārskatu dažādajos elementos. Šajā iedaļā sniegtajai informācijai nav veikta revīzija.

Jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati turpmāk norādītajās tabulās var nesakrist.

Jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati turpmāk norādītajās tabulās var nesakrist.

SATURA RĀDĪTĀJS

SATURA RĀDĪTĀJS

| 1. | GADA SVARĪGĀKIE SKAITĻI UN BŪTISKĀKĀS NORISES | 4 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2021.–2027. GADAM UN NextGenerationEU | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

NextGenerationEU

| 2.1. | DFS 2021.–2027. gadam un NextGenerationEU: svarīgākie skaitļi | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1.

NextGenerationEU

| 2.2. | NextGenerationEU: pārskats | 7 |
| --- | --- | --- |

2.2.

NextGenerationEU

| 2.3. | NGEU finansiālais stāvoklis 2021. gada 31. decembrī | 8 |
| --- | --- | --- |

2.3.

NGEU

| 3. | BUDŽETA IZPILDES KOPSAVILKUMS | 13 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Ieņēmumi | 13 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Izdevumi | 15 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 4. | FINANŠU INSTRUMENTI UN BUDŽETA GARANTIJAS | 16 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Finanšu instrumenti, ko finansē no ES budžeta | 16 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Budžeta garantijas: garantiju fondos turētie finanšu aktīvi | 17 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Aizdevumi un saistītie aizņēmumi finansiālā atbalsta programmām | 17 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Iespējamās budžeta saistības attiecībā uz finansiālā atbalsta programmām | 21 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 5. | FINANŠU PĀRSKATU ANALĪZE | 21 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | IEŅĒMUMI | 21 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | IZDEVUMI | 23 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | AKTĪVI | 23 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | SAISTĪBAS | 26 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 6. | ES POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA, PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA | 27 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA | 27 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA | 29 |
| --- | --- | --- |

6.2.

1.   GADA SVARĪGĀKIE SKAITĻI UN BŪTISKĀKĀS NORISES

Konsolidētie finanšu pārskati

Konsolidētie finanšu pārskati

ES konsolidētie finanšu pārskati aptver vairāk nekā 50 subjektus (tostarp Eiropas Parlamentu, Padomi, Komisiju un ES aģentūras), un tie ir sagatavoti saskaņā ar augstākajiem pieejamajiem standartiem – starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS).

2021. gads, kas bija pirmais no ES DFS 2021.–2027. gadam, bija neparasts daudzos aspektos. Kā redzams tālāk bilancē un sīkāk izklāstīts 5. sadaļā “Finanšu pārskatu analīze”, ES 2021. gada konsolidētos finanšu pārskatus īpaši ietekmēja veiksmīgā NextGenerationEU darbības uzsākšana 2021. gadā (71,6 miljardi EUR izmaksāti dalībvalstīm) un papildu aizņēmumu un aizdevumu darbības saskaņā ar SURE instrumentu (50 miljardi EUR):

5.

NextGenerationEU

SURE

| Miljardos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| AKTĪVI | | |
| Finanšu aktīvi | 188,6 | 113,1 |
| Priekšfinansējums | 93,4 | 62,7 |
| Debitoru parādi | 72,4 | 74,5 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 44,9 | 16,7 |
| Materiālie pamatlīdzekļi un citi aktīvi | 14,7 | 13,0 |
| Kopā | 414,1 | 280,0 |
| SAISTĪBAS | | |
| Pēcnodarbinātības pabalsti | 122,5 | 116,0 |
| Finanšu saistības | 246,1 | 95,0 |
| Parādi kreditoriem | 46,4 | 32,4 |
| Uzkrājumi | 78,1 | 64,6 |
| Citas saistības | 3,3 | 5,4 |
| Kopā | 496,4 | 313,5 |
| NETO AKTĪVI | | |
| Rezerves | 1,3 | 5,1 |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas | (83,6 ) | (38,5 ) |
| Kopā | (82,3 ) | (33,4 ) |
| ⇨ | Sk. 5. sadaļu “Finanšu pārskatu analīze”. |

Miljardos EUR

2021

2021

2020

2020

AKTĪVI

AKTĪVI

Finanšu aktīvi

188,6

113,1

Priekšfinansējums

93,4

62,7

Debitoru parādi

72,4

74,5

Nauda un naudas ekvivalenti

44,9

16,7

Materiālie pamatlīdzekļi un citi aktīvi

14,7

13,0

Kopā

Kopā

414,1

414,1

280,0

280,0

SAISTĪBAS

SAISTĪBAS

Pēcnodarbinātības pabalsti

122,5

116,0

Finanšu saistības

246,1

95,0

Parādi kreditoriem

46,4

32,4

Uzkrājumi

78,1

64,6

Citas saistības

3,3

5,4

Kopā

Kopā

496,4

496,4

313,5

313,5

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

Rezerves

1,3

5,1

No dalībvalstīm pieprasāmās summas

(83,6 )

(38,5 )

Kopā

Kopā

(82,3 )

(82,3 )

(33,4 )

(33,4 )

⇨

Sk. 5. sadaļu “Finanšu pārskatu analīze”.

5.

Veiksmīga NextGenerationEU darbības uzsākšana

Veiksmīga NextGenerationEU

Izmaksas NextGenerationEU ietvaros – 71,6 miljardi EUR, kas sadalīti starp:

Izmaksas NextGenerationEU

| ⇨ | Sk. 2.3. sadaļu “NGEU finansiālais stāvoklis 2021. gada 31. decembrī”. |
| --- | --- |

⇨

Sk. 2.3.

NGEU

2.   DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2021.–2027. GADAM UN NextGenerationEU

NextGenerationEU

2.1.   DFS 2021.–2027. GADAM UN NextGenerationEU: SVARĪGĀKIE SKAITĻI

DFS 2021.–2027. GADAM UN NextGenerationEU

ES ilgtermiņa budžets 2021.–2027. gadam kopā ar atveseļošanas instrumentu NextGenerationEU (NGEU) pašreizējās cenās sasniedz 2,018 triljonus EUR (1,8 triljonus EUR 2018. gada cenās). Šī bezprecedenta finansiālā reakcija uz krīzi palīdzēs novērst koronavīrusa pandēmijas radītos ekonomiskos un sociālos zaudējumus, kā arī atbalstīs pārkārtošanos uz zaļāku, digitālāku un ilgtspējīgāku Eiropu.

NextGenerationEU

NGEU

Pakete sastāv no ilgtermiņa budžeta, daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2021.–2027. gadam, ko veido 1,211 triljoni EUR pašreizējās cenās (1,074 triljoni EUR 2018. gada cenās), apvienojumā ar pagaidu atveseļošanas instrumentu NGEU līdz 806,9 miljardiem EUR pašreizējās cenās (750 miljardiem EUR 2018. gada cenās).

NGEU

Image 2

Šis ir patiesi modernizēts budžets:

| — | vairāk nekā 50 % no nākamā ilgtermiņa budžeta un NGEU kopējās summas atbalstīs Eiropas Savienības modernizāciju, izmantojot pētniecību un inovāciju, taisnīgu klimatisko un digitālo pārkārtošanos, gatavību, kā arī atveseļošanas un noturības darbības, |
| --- | --- |

—

vairāk nekā 50 % no nākamā ilgtermiņa budžeta un NGEU kopējās summas atbalstīs Eiropas Savienības modernizāciju, izmantojot pētniecību un inovāciju, taisnīgu klimatisko un digitālo pārkārtošanos, gatavību, kā arī atveseļošanas un noturības darbības,

NGEU

| — | 30 % no ES budžeta tiks izlietoti cīņai pret klimata pārmaiņām – visu laiku lielākā ES budžeta daļa, |
| --- | --- |

—

30 % no ES budžeta tiks izlietoti cīņai pret klimata pārmaiņām – visu laiku lielākā ES budžeta daļa,

| — | 20 % no Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM), kas veido 90 % no NGEU, tiks ieguldīti digitālajā pārveidē, |
| --- | --- |

—

20 % no Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM), kas veido 90 % no NGEU, tiks ieguldīti digitālajā pārveidē,

NGEU

| — | 2026. un 2027. gadā 10 % no gada izdevumiem ilgtermiņa budžeta ietvaros tiks izmantoti, lai apturētu un vērstu par labu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, kā arī |
| --- | --- |

—

2026. un 2027. gadā 10 % no gada izdevumiem ilgtermiņa budžeta ietvaros tiks izmantoti, lai apturētu un vērstu par labu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, kā arī

| — | pirmo reizi jaunām un pastiprinātām prioritātēm ir piešķirta vislielākā daļa ilgtermiņa budžetā – 32 %. |
| --- | --- |

—

pirmo reizi jaunām un pastiprinātām prioritātēm ir piešķirta vislielākā daļa ilgtermiņa budžetā – 32 %.

2021.–2027. gada DFS pamatā esošās politiskās prioritātes

2021.–2027. gada DFS pamatā esošās politiskās prioritātes

Komisijas politiskās prioritātes ir definētas Komisijas priekšsēdētājas noteiktajās politiskajās pamatnostādnēs. U. fon der Leienas vadībā (amata pilnvaras U. fon der Leiena sāka pildīt 2019. gada 1. decembrī) Komisija pievēršas turpmāk aprakstītajiem sešiem vērienīgajiem mērķiem.

SEŠI VĒRIENĪGIE MĒRĶI

SEŠI VĒRIENĪGIE MĒRĶI

Eiropas zaļais kurss

| — | Tiekties uz to, lai Eiropa kļūtu par pirmo klimatneitrālo pasaules daļu |
| --- | --- |

—

Tiekties uz to, lai Eiropa kļūtu par pirmo klimatneitrālo pasaules daļu

Digitālajam laikmetam gatava Eiropa

| — | Nodrošināt iedzīvotājiem plašākas iespējas ar jaunas paaudzes tehnoloģiju palīdzību |
| --- | --- |

—

Nodrošināt iedzīvotājiem plašākas iespējas ar jaunas paaudzes tehnoloģiju palīdzību

Ekonomika cilvēku labā

| — | Nodrošināt sociālo taisnīgumu un labklājību |
| --- | --- |

—

Nodrošināt sociālo taisnīgumu un labklājību

Spēcīgāka Eiropa pasaulē

| — | Nodrošināt, ka Eiropa cenšas panākt vairāk, stiprinot savu unikālo atbildīgas globālās līderes zīmolu līderība |
| --- | --- |

—

Nodrošināt, ka Eiropa cenšas panākt vairāk, stiprinot savu unikālo atbildīgas globālās līderes zīmolu līderība

Mūsu eiropeiskās dzīvesziņas veicināšana

| — | Izveidot līdztiesības savienību, kurā mums visiem ir vienādas iespējas |
| --- | --- |

—

Izveidot līdztiesības savienību, kurā mums visiem ir vienādas iespējas

Jauns impulss Eiropas demokrātijai

| — | Veicināt, aizsargāt un nostiprināt mūsu demokrātiju |
| --- | --- |

—

Veicināt, aizsargāt un nostiprināt mūsu demokrātiju

2.2.   
  NextGenerationEU: PĀRSKATS

NextGenerationEU

Ar 806,9 miljardu EUR budžetu NGEU ir paredzēts, lai palīdzētu novērst koronavīrusa pandēmijas radītos tūlītējos ekonomiskos un sociālos zaudējumus, tādējādi veidojot Eiropu pēc COVID-19, kas ir zaļāka, digitālāka, noturīgāka un labāk piemērota pašreizējiem un gaidāmajiem izaicinājumiem.

NGEU

Daļa līdzekļu – līdz 338,0 miljardiem EUR – tiek nodrošināta neatmaksājama atbalsta jeb dotāciju veidā. Otra daļa – līdz 385,8 miljardiem EUR – tiek izmantota, lai piešķirtu Savienības aizdevumus atsevišķām dalībvalstīm. Šīs dalībvalstis atmaksās minētos aizdevumus tikai pēc pašreizējā DFS laikposma un šī atmaksa turpināsies ilgākā laikposmā, piemēram, pašreizējo aizdevumu atmaksas termiņš ir tikai 2051. gadā (sk. 2.3.3. sadaļu).

2.3.3.

Turklāt NGEU pastiprina vairākas esošās ES programmas un politikas virzienus:

NGEU

| — | kohēzijas politiku Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU) ietvaros, lai palīdzētu likvidēt Covid-19 ekonomiskās sekas atveseļošanas pirmajos gados, |
| --- | --- |

—

kohēzijas politiku Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU) ietvaros, lai palīdzētu likvidēt Covid-19 ekonomiskās sekas atveseļošanas pirmajos gados,

REACT-EU

| — | Taisnīgas pārkārtošanās fondu, lai garantētu, ka pārkārtošanās uz klimatneitralitāti darbojas visu labā, |
| --- | --- |

—

Taisnīgas pārkārtošanās fondu, lai garantētu, ka pārkārtošanās uz klimatneitralitāti darbojas visu labā,

| — | Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, lai turpmāk atbalstītu lauksaimniekus, |
| --- | --- |

—

Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, lai turpmāk atbalstītu lauksaimniekus,

| — | InvestEU, lai atbalstītu mūsu uzņēmumu ieguldījumu centienus, |
| --- | --- |

—

InvestEU, lai atbalstītu mūsu uzņēmumu ieguldījumu centienus,

InvestEU

| — | pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, lai nodrošinātu, ka ES spēj finansēt vairāk izcilības pētniecībā, kā arī |
| --- | --- |

—

pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, lai nodrošinātu, ka ES spēj finansēt vairāk izcilības pētniecībā, kā arī

| — | RescEU, lai nodrošinātu, ka ES civilās aizsardzības mehānisms spēj reaģēt uz plaša mēroga ārkārtas situācijām. |
| --- | --- |

—

RescEU, lai nodrošinātu, ka ES civilās aizsardzības mehānisms spēj reaģēt uz plaša mēroga ārkārtas situācijām.

RescEU

Image 3

2.3.   
  Ngeu FINANSIĀLAIS STĀVOKLIS 2021. GADA 31. DECEMBRĪ

Ngeu

2.3.1.   Pārskats

Pārskats

No NGEU finansēšanas darbību uzsākšanas 2021. gada 15. jūnijā līdz 2021. gada beigām Komisija ir piesaistījusi ilgtermiņa finansējumu 71 miljarda EUR apmērā, galvenokārt emitējot obligācijas sindicētos darījumos. Turklāt 2021. gada decembrī Komisijai ir neapmaksāti īstermiņa ES rēķini 20 miljardu EUR apmērā. Līdz 2021. gada beigām Komisija kopā bija izmaksājusi finansiālo atbalstu 71,6 miljardu EUR apmērā. Lielākā daļa no šīs summas – 64,3 miljardi EUR – tika izmaksāta 20 dalībvalstīm saskaņā ar ANM (no kuriem 46,4 miljardi EUR kā neatmaksājams atbalsts un 18,0 miljardi EUR kā aizdevumi). Vēl 7,2 miljardi EUR tika izmaksāti kā DFS maksājumi esošo programmu ietvaros. Atlikusī likviditāte 19,4 miljardi EUR tiek glabāta NGEU bankas kontā ECB un Komisijas centrālajā kases kontā, gaidot izmaksu DFS programmu budžetā.

NGEU

NGEU

NGEU: neatmaksātie aizņēmumi un maksājumi 2021. gada 31. decembrī

NGEU

Image 4

2.3.2.   Aizņēmumi

Aizņēmumi

Lai nodrošinātu NGEU finansējuma vajadzības, Komisija emitē vērtspapīrus starptautiskajos kapitāla tirgos. Pamatojoties uz diversificēto finansēšanas stratēģiju, Komisija apvieno dažādu finansēšanas instrumentu un finansēšanas metožu izmantošanu ar atklātu un pārredzamu saziņu tirgus dalībniekiem.

NGEU

2021. gadā ikgadējais Lēmums par aizņemšanos (1) ļāva Komisijai izsniegt ilgtermiņa finansējumu līdz maksimālajai summai 125 miljardi EUR un iegūt īstermiņa finansējumu līdz maksimālajai nesamaksātā parāda summai 60 miljardi EUR.

1

Ilgtermiņa finansējums: sindicētie darījumi un ES obligāciju izsole

Ilgtermiņa finansējums: sindicētie darījumi un ES obligāciju izsole

2021. gada 31. decembrī Komisija aizņēmās 66,0 miljardus EUR, veicot piecas obligāciju emisijas sindicētos darījumos (tostarp vienu dubultā laidiena darījumu), kā arī 5,0 miljardus EUR, izsolot ES obligācijas:

| Miljardos EUR |
| --- |
| Ilgtermiņa finansēšanas darījumi (ieskaitot savietošanas metodi) | Termiņš | Emitēts/piesaistīts | Atmaksāts kopā gada beigās | Nesamaksāts gada beigās |
| NGEU#1 | 4.7.2031. | 20,0 | 0,0 | 20,0 |
| NGEU#2a (ieskaitot savietošanas metodi) | 6.7.2026. | 11,5 | 0,0 | 11,5 |
| NGEU#2b | 6.7.2051. | 6,0 | 0,0 | 6,0 |
| NGEU#3 | 4.7.2041. | 10,0 | 0,0 | 10,0 |
| NGEU#4 (ieskaitot savietošanas metodi) | 4.10.2028. | 11,5 | 0,0 | 11,5 |
| NGEU zaļā obligācija #1 | 4.2.2037. | 12,0 | 0,0 | 12,0 |
| Kopā | | 71,0 | 0,0 | 71,0 |

Miljardos EUR

Ilgtermiņa finansēšanas darījumi (ieskaitot savietošanas metodi)

Termiņš

Emitēts/piesaistīts

Atmaksāts kopā gada beigās

Nesamaksāts gada beigās

NGEU#1

NGEU

4.7.2031.

20,0

0,0

20,0

NGEU#2a (ieskaitot savietošanas metodi)

NGEU

6.7.2026.

11,5

0,0

11,5

NGEU#2b

NGEU

6.7.2051.

6,0

0,0

6,0

NGEU#3

NGEU

4.7.2041.

10,0

0,0

10,0

NGEU#4 (ieskaitot savietošanas metodi)

NGEU

4.10.2028.

11,5

0,0

11,5

NGEU zaļā obligācija #1

NGEU

4.2.2037.

12,0

0,0

12,0

Kopā

Kopā

71,0

71,0

0,0

0,0

71,0

71,0

Pirmais sindicētais darījums 2021. gada jūnijā piesaistīja 20,0 miljardus EUR. Tā bija visu laiku lielākā institucionālā obligāciju emisija Eiropā, visu laiku lielākais institucionālais viena laidiena darījums un lielākā summa, ko ES jebkad ir piesaistījusi vienā darījumā.

2021. gada oktobrī Komisija emitēja pirmo NGEU zaļo obligāciju, piesaistot 12,0 miljardus EUR, kas izmantojami tikai zaļiem un ilgtspējīgiem ieguldījumiem visā ES. Šī emisija, kas atspoguļoja pasaulē visu laiku lielāko zaļo obligāciju emisiju, radīja redzamību zaļajām politikām, ko finansē zaļās obligācijas, un atbalstīja Eiropas zaļo kursu un zaļo pārkārtošanos. Lai emitētu zaļās obligācijas, ir jāievieš ziņošana par zaļo obligāciju ieņēmumu precīzu izlietojumu un ar zaļo obligāciju palīdzību finansēto ieguldījumu ietekmi.

NGEU

Īstermiņa finansējums: ES parādzīmju izsole

Īstermiņa finansējums: ES parādzīmju izsole

2021. gada 31. decembrī nesamaksātā īstermiņa finansējuma summa, kas iegūta, izsolot ES parādzīmes, kuru dzēšanas termiņš ir trīs vai seši mēneši, bija 20,0 miljardi EUR:

| Miljardos EUR |
| --- |
| ES parādzīmju izsole | Nesamaksāts gada beigās |
| 3 mēnešu termiņš | 8,5 |
| 6 mēnešu termiņš | 11,5 |
| Kopā | 20,0 |

Miljardos EUR

ES parādzīmju izsole

Nesamaksāts gada beigās

3 mēnešu termiņš

8,5

6 mēnešu termiņš

11,5

Kopā

Kopā

20,0

20,0

Lai gan sindicētie darījumi joprojām būs galvenais NGEU emisijas programmas balsts, vismaz sākotnējos posmos, spēja ātri un lēti piesaistīt naudu, veicot izsoles, ievērojami uzlabo Komisijas spēju apmierināt tās NGEU maksājumu vajadzības ar Savienības budžetam un/vai saņēmēju dalībvalstu visizdevīgākajiem nosacījumiem.

NGEU

NGEU

Turklāt, veicot naudas tirgus darījumus, tika piesaistīts īstermiņa finansējums 16 miljardi EUR, un tas viss tika atmaksāts gada beigās.

2.3.3.   Izmaksas

Izmaksas

Līdz 2021. gada beigām Komisija bija saņēmusi 26 dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānus, no kuriem 22 Padome novērtēja pozitīvi un pēc tam apstiprināja (Beļģija, Horvātija, Kipra, Čehija, Dānija, Vācija, Grieķija, Spānija, Portugāle, Francija, Īrija, Itālija, Latvija, Luksemburga, Austrija, Slovākija, Lietuva, Malta, Slovēnija, Rumānija, Igaunija un Somija). Vēl četras dalībvalstis (Bulgārija, Ungārija, Polija un Zviedrija) iesniedza plānus, kuru izvērtēšana gada beigās vēl turpinājās. Tika gaidīts, kad tiks iesniegts vēl viens plāns (Nīderlande). Kopējais finansiālais atbalsts, kas apstiprināts saskaņā ar 22 atbalstītajiem plāniem, sasniedza 291,2 miljardus EUR neatmaksājamā atbalsta (no kuriem līdz gada beigām noslēgtie finansēšanas līgumi aptvēra 195,4 miljardus EUR) un 153,9 miljardus EUR finansiālā aizdevuma atbalsta (no kuriem līdz gada beigām parakstītie aizdevuma līgumi aptvēra 153,2 miljardus EUR).

Neatmaksājams atbalsts

Neatmaksājams atbalsts

2021. gadā Komisija izmaksāja kopā 46,4 miljardus EUR neatmaksājama atbalsta 20 no 22 dalībvalstīm, kurām bija iesniegti un apstiprināti atveseļošanas un noturības plāni. No šīs summas 36,4 miljardi EUR tika izmaksāti kā priekšfinansējums. Pēc tam, kad Spānija bija izpildījusi starpposma mērķus, līdz gada beigām tika izmaksāti vēl 10 miljardi EUR, un 1,5 miljardi EUR no sākotnējā priekšfinansējuma tika dzēsti. Gada beigās vēl nebija izmaksāts priekšfinansējums 0,3 miljardi EUR, kas saistīts ar neatmaksājamo atbalstu Somijai. Īrijas gadījumā tika apstiprināts neatmaksājams atbalsts 1 miljards EUR, taču gada beigās finansēšanas līgums netika parakstīts:

| Miljardos EUR |
| --- |
| Dalībvalsts | Maksimālais neatmaksājamais atbalsts (2) | Kopā parakstīts 31.12.2021. | Budžeta saistības 2021. gadā | Kopā izmaksāts 31.12.2021. |
| Austrija | 3,5 | 2,2 | 1,1 | 0,4 |
| Beļģija | 5,9 | 3,6 | 1,8 | 0,8 |
| Horvātija | 6,3 | 4,6 | 2,3 | 0,8 |
| Kipra | 1,0 | 0,8 | 0,4 | 0,1 |
| Čehija | 7,0 | 3,5 | 1,8 | 0,9 |
| Dānija | 1,6 | 1,3 | 0,6 | 0,2 |
| Igaunija | 1,0 | 0,8 | 0,4 | 0,1 |
| Somija | 2,1 | — (†) | 0,8 | — (†) |
| Francija | 39,4 | 24,3 | 12,0 | 5,1 |
| Vācija | 25,6 | 16,3 | 8,1 | 2,3 |
| Grieķija | 17,8 | 13,5 | 6,7 | 2,3 |
| Īrija | 1,0 | — (‡) | 0,5 | — |
| Itālija | 68,9 | 47,9 | 23,7 | 9,0 |
| Latvija | 1,8 | 1,6 | 0,8 | 0,2 |
| Lietuva | 2,2 | 2,1 | 1,0 | 0,3 |
| Luksemburga | 0,1 | 0,1 | 0,0 | 0,0 |
| Malta | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |
| Portugāle | 13,9 | 9,8 | 4,8 | 1,8 |
| Rumānija | 14,2 | 10,2 | 5,1 | 1,9 |
| Slovākija | 6,3 | 4,6 | 2,3 | 0,8 |
| Slovēnija | 1,8 | 1,3 | 0,6 | 0,2 |
| Spānija | 69,5 | 46,6 | 23,1 | 19,0 |
| Apstiprināts | 291,2 | 195,4 | 98,0 | 46,4 |
| Bulgārija | 6,3 | — | — | — |
| Ungārija | 7,2 | — | — | — |
| Nīderlande | 6,0 | — | — | — |
| Polija | 23,9 | — | — | — |
| Zviedrija | 3,3 | — | — | — |
| Vēl nav apstiprināts | 46,6 | — | — | — |
| Kopā | 338,0 | 195,4 | 98,0 | 46,4 |

Miljardos EUR

Dalībvalsts

Maksimālais neatmaksājamais atbalsts (2)

2

Kopā parakstīts 31.12.2021.

Budžeta saistības 2021. gadā

Kopā izmaksāts 31.12.2021.

Austrija

3,5

2,2

1,1

0,4

Beļģija

5,9

3,6

1,8

0,8

Horvātija

6,3

4,6

2,3

0,8

Kipra

1,0

0,8

0,4

0,1

Čehija

7,0

3,5

1,8

0,9

Dānija

1,6

1,3

0,6

0,2

Igaunija

1,0

0,8

0,4

0,1

Somija

2,1

— (†)

†

0,8

— (†)

†

Francija

39,4

24,3

12,0

5,1

Vācija

25,6

16,3

8,1

2,3

Grieķija

17,8

13,5

6,7

2,3

Īrija

1,0

— (‡)

‡

0,5

—

Itālija

68,9

47,9

23,7

9,0

Latvija

1,8

1,6

0,8

0,2

Lietuva

2,2

2,1

1,0

0,3

Luksemburga

0,1

0,1

0,0

0,0

Malta

0,3

0,2

0,1

0,0

Portugāle

13,9

9,8

4,8

1,8

Rumānija

14,2

10,2

5,1

1,9

Slovākija

6,3

4,6

2,3

0,8

Slovēnija

1,8

1,3

0,6

0,2

Spānija

69,5

46,6

23,1

19,0

Apstiprināts

Apstiprināts

291,2

291,2

195,4

195,4

98,0

98,0

46,4

46,4

Bulgārija

6,3

—

—

—

Ungārija

7,2

—

—

—

Nīderlande

6,0

—

—

—

Polija

23,9

—

—

—

Zviedrija

3,3

—

—

—

Vēl nav apstiprināts

Vēl nav apstiprināts

46,6

46,6

—

—

—

Kopā

Kopā

338,0

338,0

195,4

195,4

98,0

98,0

46,4

46,4

Aizdevumi

Aizdevumi

Komisija 2021. gadā izmaksāja kopā 18,0 miljardus EUR priekšfinansējuma veidā četrām dalībvalstīm (Kiprai, Grieķijai, Itālijai un Portugālei), kas atbilst 13 % no to attiecīgajiem aizdevuma piešķīrumiem. Gada beigās vēl nebija izmaksāts priekšfinansējums 1,9 miljardi EUR, kas saistīts ar Rumānijai sniegto finansiālo aizdevuma atbalstu. Slovēnijas gadījumā tika apstiprināts finansiālais aizdevuma atbalsts 0,7 miljardi EUR, taču gada beigās aizdevuma līgums netika parakstīts:

| Miljardos EUR |
| --- |
| Dalībvalsts | Maksimālais finansiālais aizdevuma atbalsts | Parakstīts kopā 31.12.2021. | Izmaksāts kopā 31.12.2021. | Atmaksāts kopā 31.12.2021. | Neizmaksāts kopā 31.12.2021. |
| Kipra | 0,2 | 0,2 | 0,0 | — | 0,0 |
| Grieķija | 12,7 | 12,7 | 1,7 | — | 1,7 |
| Itālija | 122,6 | 122,6 | 15,9 | — | 15,9 |
| Portugāle | 2,7 | 2,7 | 0,4 | — | 0,4 |
| Rumānija | 14,9 | 14,9 | — (1) | — | — |
| Slovēnija | 0,7 | — (†) | — | — | — |
| Apstiprināts | 153,9 | 153,2 | 18,0 | — | 18,0 |
| Rezerve | 231,9 | — | — | — | — |
| Kopā | 385,8 | 153,2 | 18,0 | — | 18,0 |

Miljardos EUR

Dalībvalsts

Maksimālais finansiālais aizdevuma atbalsts

Parakstīts kopā 31.12.2021.

Izmaksāts kopā 31.12.2021.

Atmaksāts kopā 31.12.2021.

Neizmaksāts kopā 31.12.2021.

Kipra

0,2

0,2

0,0

—

0,0

Grieķija

12,7

12,7

1,7

—

1,7

Itālija

122,6

122,6

15,9

—

15,9

Portugāle

2,7

2,7

0,4

—

0,4

Rumānija

14,9

14,9

— (1)

1

—

—

Slovēnija

0,7

— (†)

†

—

—

—

Apstiprināts

Apstiprināts

153,9

153,9

153,2

153,2

18,0

18,0

—

18,0

18,0

Rezerve

Rezerve

231,9

231,9

—

—

—

—

Kopā

Kopā

385,8

385,8

153,2

153,2

18,0

18,0

—

18,0

18,0

Saskaņā ar aizdevuma līgumiem dalībvalstis veiks ikgadēju atmaksu 5 % apmērā no izmaksātajām summām, sākot no desmit gadiem pēc noteiktā izmaksas datuma. Tādējādi Portugāle, Grieķija, Itālija un Kipra aizdevumus sāks atmaksāt no 2032. gada, un aizdevumu atmaksas termiņš ir 2051. gads. Atmaksas grafiks nominālajām summām, kas nav samaksātas gada beigās, ir šāds:

| Miljonos EUR |
| --- |
| Dalībvalsts | Atmaksas laikposms | Ikgadējā atmaksa | Kopā atmaksa |
| Kipra | 2032.–2051. gads | 1 | 26 |
| Grieķija | 2032.–2051. gads | 83 | 1 655 |
| Itālija | 2032.–2051. gads | 797 | 15 938 |
| Portugāle | 2032.–2051. gads | 18 | 351 |
| Kopā | | 899 | 17 970 |

Miljonos EUR

Dalībvalsts

Atmaksas laikposms

Ikgadējā atmaksa

Kopā atmaksa

Kipra

2032.–2051. gads

1

26

Grieķija

2032.–2051. gads

83

1 655

Itālija

2032.–2051. gads

797

15 938

Portugāle

2032.–2051. gads

18

351

Kopā

Kopā

899

899

17 970

17 970

NGEU ieguldījums citās programmās saskaņā ar ES budžetu

NGEU

2021. gada beigās Komisija bija izmaksājusi kopā 7,2 miljardus EUR kā maksājumus citām programmām DFS ietvaros, galvenokārt saistībā ar REACT-EU, kas finansē Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Eiropas Sociālo fondu (ESF):

REACT-EU

| Miljardos EUR |
| --- |
| DFS programma | Kopā apstiprinātas DFS iemaksas | Budžeta saistības 2021. gadā | Kopā izmaksāts 31.12.2021. |
| REACT-EU | 50,6 | 39,5 | 7,0 |
| — | tostarp ERAF |

Miljardos EUR

DFS programma

Kopā apstiprinātas DFS iemaksas

Budžeta saistības 2021. gadā

Kopā izmaksāts 31.12.2021.

REACT-EU

50,6

39,5

7,0

—

tostarp ERAF

tostarp ERAF

31,5

31,5

24,0

24,0

4,9

4,9

| — | tostarp ESF |
| --- | --- |

—

tostarp ESF

tostarp ESF

19,2

19,2

15,4

15,4

2,1

2,1

Taisnīgas pārkārtošanās fonds

10,9

0,0

0,0

Lauku attīstība (ELFLA)

8,1

2,4

0,1

InvestEU

6,1

1,7

0,2

“Apvārsnis Eiropa”

5,4

1,8

0,0

RescEU

2,1

0,1

0,0

Kopā

Kopā

83,1

83,1

45,5

45,5

7,2

7,2

2.3.4.   Likviditāte

Likviditāte

Aizdevumi, kas sniegti saskaņā ar NGEU, neatbilst stingrajam citu finansiālā atbalsta instrumentu kompensēšanas principam. Tā vietā NGEU ir izstrādāta diversificēta un apvienota finansējuma stratēģija, kas prasījusi efektīvas likviditātes pārvaldības ieviešanu. NGEU likviditātes pārvaldības mērķis ir nodrošināt, ka NGEU bankas kontā turētās summas ir pietiekamas, lai apmierinātu visas gaidāmās izmaksas un saglabātu noteiktu drošības rezervi, vienlaikus izvairoties no liekiem atlikumiem. Likviditātes pārvaldībai Komisija ir izstrādājusi IT rīku, kas ļauj katru dienu uzraudzīt NGEU kontu. 2021. gada beigās kopējie līdzekļi, kas tika glabāti NGEU ārpusbudžeta kontā, sasniedza 18,0 miljardus EUR. Turklāt Komisijas centrālajā kases kontā tika glabāti līdzekļi, kas gaida izmaksu DFS programmu budžetā, 1,4 miljardu EUR apmērā.

NGEU

NGEU

NGEU

NGEU

NGEU

NGEU

| 3. | BUDŽETA IZPILDES KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

3.

BUDŽETA IZPILDES KOPSAVILKUMS

3.1.   IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Sākotnēji pieņemtajā ES budžetā, kuru parakstīja Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs 2020. gada 18. decembrī, maksājumu apropriāciju kopējā summa 2021. gadam bija 166 060 miljoni EUR, un no pašu resursiem finansējamā kopējā summa bija 156 867 miljoni EUR. Ieņēmumu un izdevumu aplēses sākotnējā budžetā parasti tiek koriģētas budžeta gadā, veicot budžeta grozījumus. Korekcijas pašu resursos, kuru pamatā ir NKI, nodrošina, ka budžetā paredzētie ieņēmumi precīzi atbilst budžetā paredzētajiem izdevumiem. Šādi rīkojoties, tiek ievērots budžeta līdzsvara princips un budžeta ieņēmumu un izdevumu (maksājumu apropriāciju) summas ir vienādas.

2021. gadā tika pieņemti seši budžeta grozījumi. Ņemot tos vērā, galīgie apstiprinātie ieņēmumi 2021. gadā bija 168 011 miljoni EUR, un no pašu resursiem finansējamā kopējā summa bija 156 993 miljoni EUR. Dalībvalstu iemaksas 2021. gadā palika nemainīgas. Maksājumu apropriāciju palielinājums (1 950 miljoni EUR) galvenokārt tika finansēts no iepriekšējā gada pārpalikuma.

Ieņēmumus veido seši avoti (sadaļas).

1. sadaļa: pašu resursi

1. sadaļa: pašu resursi

Iekasētā tradicionālo pašu resursu summa (158 632 miljoni EUR) bija par 1,0 % lielāka nekā budžetā paredzētā summa (156 993 miljoni EUR). To galvenokārt noteica iekasētā summa gada pēdējos divos mēnešos, kas bija lielāka, nekā tika gaidīts.

Dalībvalstu galīgie maksājumi saistībā ar PVN, NKI un plastmasu gandrīz atbilst galīgajām budžeta prognozēm. Atšķirību starp prognozētajām summām un faktiski samaksātajām summām rada atšķirība starp euro maiņas kursu, kas tika izmantots budžeta vajadzībām, un spēkā esošo maiņas kursu laikā, kad ārpus eurozonas esošās dalībvalstis faktiski veica maksājumus.

2. sadaļa: pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

2. sadaļa: pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

Iepriekšējā finanšu gada pārpalikums bija 1 769 miljoni EUR. Šī summa tika iekļauta 2021. gada budžetā, veicot budžeta grozījumus, un dalībvalstu pašu resursu ieguldījums tika attiecīgi samazināts.

Attiecībā uz PVN un NKI atlikumiem noteikumi ir izklāstīti Regulas par pieejamību (Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (3)) 10.b pantā. Saskaņā ar šiem noteikumiem kopējo atlikumu summu aprēķina tā, lai ietekme uz ES budžetu būtu nulle (“savstarpējā ieskaita sistēma”) un lai procedūra nebūtu saistīta ar budžeta grozījumiem. Tāpēc Komisija tieši pieprasa dalībvalstīm samaksāt neto summas.

3

3. sadaļa: administratīvie ieņēmumi

3. sadaļa: administratīvie ieņēmumi

Šī sadaļa ietver ieņēmumus no nodokļiem un nodevām par darbinieku atalgojumu, kura summa ir 2 230 miljoni EUR.

4. sadaļa: finanšu ieņēmumi, nokavējuma procenti un naudas sodi

4. sadaļa: finanšu ieņēmumi, nokavējuma procenti un naudas sodi

4. sadaļā starpība starp budžetā paredzēto summu (515 miljoni EUR) un iznākumu (1 633 miljoni EUR) galvenokārt attiecas uz naudas sodiem konkurences jomā.

5. sadaļa: budžeta garantijas, aizņēmumu un aizdevumu darbības

5. sadaļa: budžeta garantijas, aizņēmumu un aizdevumu darbības

Šī sadaļa ir ievērojami palielinājusies līdz ar NGEU izveidošanu. NGEU līdzekļi šajā sadaļā ir piešķirtie ieņēmumi. 5. sadaļa attiecas uz ieņēmumiem, kas saistīti ar garantijām un piešķirto aizdevumu procentiem un atmaksu. Tas arī novirza līdzekļus (NGEU neatmaksājamam atbalstam saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu un DFS programmu pastiprināšanai) no iezīmētiem ieņēmumiem, ko dalībvalstis saņem saskaņā ar Eiropas Savienības atveseļošanas instrumentu (EURI). Lai iegūtu visaptverošu pārskatu par NGEU, sk. iedaļas “Gada būtiskākās norises finanšu jomā”2.2. un 2.3. sadaļu.

NGEU

NGEU

NGEU

EURI

NGEU

2.2.

2.3.

6. sadaļa: ieņēmumi, iemaksas un atmaksātie līdzekļi saistībā ar Savienības rīcībpolitikām

6. sadaļa: ieņēmumi, iemaksas un atmaksātie līdzekļi saistībā ar Savienības rīcībpolitikām

Šī sadaļa galvenokārt attiecas uz ieņēmumiem no finanšu korekcijām saistībā ar struktūrfondiem un lauksaimniecības fondiem (ESI fondi, ELGF un ELFLA). Tas ietver arī trešo valstu dalību pētniecības programmās, lauksaimniecības fondu grāmatojumu noskaidrošanu un citas iemaksas un atmaksātos līdzekļus ES programmās/pasākumos. Ievērojamu daļu no šīs kopējās summas veido piešķirtie ieņēmumi, kā rezultātā izdevumos tiek ierakstītas papildu apropriācijas.

Kopējie 2021. gada budžeta ieņēmumi bija 239 596 miljoni EUR

Kopējie 2021. gada budžeta ieņēmumi bija 239 596 miljoni EUR

Image 5

3.2.   IZDEVUMI

IZDEVUMI

3.2.1.   Budžeta izpilde

Budžeta izpilde

2021. gadā, kas ir jaunās DFS 2021.–2027. gadam pirmais gads, galīgais pieņemtais budžets bija 166,8 miljardi EUR saistību apropriācijās un 168,0 miljardi EUR maksājumu apropriācijās. NGEU pastiprināja galvenās programmas ar papildu 421,1 miljardu EUR saistību apropriācijām un 55,5 miljardu EUR maksājumu apropriācijām, kas iekļautas ES budžetā kā ārējie piešķirtie ieņēmumi (4).

NGEU

4

2021. gada budžeta izpildi būtiski ietekmēja kavēšanās ar jaunu juridisko pamatu un jauno struktūrfondu noteikumu pieņemšanu. Lielākā daļa 2021. gada saistību apropriāciju struktūrfondiem (ar neto vērtību 49 miljardi EUR) tika pārplānota uz 2022.–2025. gadu saskaņā ar DFS regulas 7. pantu. Gadījumos, ko pieļauj Finanšu regula un/vai jauni juridiskie pamati, neizlietotās apropriācijas tika pārnestas uz 2022. gadu – 4,1 miljards EUR saistību apropriācijas un 4,2 miljardi EUR maksājumu apropriācijas. 2021. gadā pirmo reizi iespēja pārnest neizlietotās pieņemtās budžeta apropriācijas uz nākamo gadu tika izmantota Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentā “Eiropa pasaulē” (NDICI“Eiropa pasaulē”) (5), (6). Līdzīgi noteikumi ir piemērojami un tika izmantoti Brexit korekcijas rezervei un Solidaritātes un ārkārtas palīdzības rezervei (SEAR).

NDICI

5

6

Brexit

SEAR

Kopējās izpildītās saistību apropriācijas 2021. gadā bija 268,3 miljardi EUR:

| — | 113,4 miljardi EUR no galīgā pieņemtā budžeta, |
| --- | --- |

—

113,4 miljardi EUR no galīgā pieņemtā budžeta,

| — | 0,6 miljardi EUR no apropriācijām, kas pārnestas no 2020. gada, |
| --- | --- |

—

0,6 miljardi EUR no apropriācijām, kas pārnestas no 2020. gada,

| — | 154,3 miljardi EUR no apropriācijām, kas izriet no piešķirtajiem ieņēmumiem,






  — | no tiem 143,5 miljardi EUR ir no NGEU. |
| --- | --- | --- |

—

154,3 miljardi EUR no apropriācijām, kas izriet no piešķirtajiem ieņēmumiem,

—

no tiem 143,5 miljardi EUR ir no NGEU.

NGEU

Kopējie 2021. gadā veiktie maksājumi bija 228,0 miljardi EUR:

| — | 163,6 miljardi EUR no galīgā pieņemtā budžeta, |
| --- | --- |

—

163,6 miljardi EUR no galīgā pieņemtā budžeta,

| — | 1,8 miljardi EUR no apropriācijām, kas pārnestas no 2020. gada, |
| --- | --- |

—

1,8 miljardi EUR no apropriācijām, kas pārnestas no 2020. gada,

| — | 62,6 miljardi EUR no apropriācijām, kas izriet no piešķirtajiem ieņēmumiem,






  — | no tiem 53,6 miljardi EUR ir no NGEU. |
| --- | --- | --- |

—

62,6 miljardi EUR no apropriācijām, kas izriet no piešķirtajiem ieņēmumiem,

—

no tiem 53,6 miljardi EUR ir no NGEU.

NGEU

Kopējo 2021. gada saistību apropriāciju izpilde atbilstoši ES politikas mērķiem

Kopējo 2021. gada saistību apropriāciju izpilde atbilstoši ES politikas mērķiem

Image 6

2021. gadā izpildes rādītājs visiem apropriāciju veidiem (budžeta, pārnestajām no iepriekšējā gada un piešķirtajiem ieņēmumiem) bija 44 % saistību sadaļā un 92 % maksājumu sadaļā. Izpildes rādītāji 2021. gadā, izņemot piešķirtos ieņēmumus, liecina par 68 % saistību apropriācijām un 97 % maksājumu apropriācijām. Būtiska daļa no 2021. gadā veiktajiem maksājumiem bija saistīti ar 2014.–2020. gada DFS pabeigšanu.

Papildus ņemot vērā pārnesumus un saistības saskaņā ar dalītu pārvaldību, kas tika pārplānotas saskaņā ar DFS regulas 7. pantu, apstiprinātā budžeta izpilde būtu sasniegusi gandrīz 100 % gan saistību, gan maksājumu apropriāciju jomā.

NGEU apropriāciju izpilde sasniedza 34 % no kopējām saistībām un 97 % no kopējām ES budžetā iekļautajām maksājumu apropriācijām. NGEU saistību summa veidoja 87 % no summas, kas bija atļauta (7) saistībām 2021. gadā, kas bija 164,6 miljardi EUR.

NGEU

NGEU

7

3.2.2.   Neizpildītās saistības

Neizpildītās saistības

Neizpildītās saistības (parasti sauktas par reste à liquider jeb RAL), kas ir summas, par kurām uzņemtas saistības, bet kuras vēl nav samaksātas, 2021. gada beigās bija 341,6 miljardi EUR. Neizpildītās saistības salīdzinājumā ar 2020. gadu palielinājās (par 38,4 miljardiem EUR), taču šis palielinājums bija mazāks nekā sākotnēji prognozēts, jo lielākā daļa saistību dalītās pārvaldības ietvaros programmām (ar neto vērtību 49 miljardi EUR), kas plānotas 2021. gadā, tika atliktas uz 2022. gadu un turpmākajiem gadiem saskaņā ar DFS regulas 7. pantu. Dalītās pārvaldības izpildes pārplānošana veicinās turpmāku RAL palielinājumu nākamajos gados.

reste à liquider

RAL

RAL

2021. gada RAL palielinājuma galvenais virzītājspēks bija NGEU (neatmaksājamās daļas) izpildes sākšana, kas 2021. gada beigās veidoja 89,9 miljardus EUR (26 %) no kopējā RAL. NGEU piešķirto ieņēmumu rezultātā turpmākajos gados palielināsies RAL, jo visas saistības tiks pieņemtas līdz 2023. gada 31. decembrim un tiks izpildītas ar maksājumiem līdz 2026. gada 31. decembrim saskaņā ar EURI regulas 3. panta 4. punktu un 3. panta 9. punktu (8).

RAL

NGEU

RAL

NGE

RAL

EURI

8

3.2.3.   Budžeta izpildes rezultāti

Budžeta izpildes rezultāti

Budžeta izpildes rezultāti (pārpalikums) palielinājās no 1,8 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 3,2 miljardiem EUR 2021. gadā, jo ieņēmumi no muitas nodokļiem un naudas sodiem bija lielāki nekā gaidīts.

4.   FINANŠU INSTRUMENTI UN BUDŽETA GARANTIJAS

4.1.   FINANŠU INSTRUMENTI, KO FINANSĒ NO ES BUDŽETA

FINANŠU INSTRUMENTI, KO FINANSĒ NO ES BUDŽETA

Finanšu instrumenti, ko finansē no ES budžeta, pastāv garantijas instrumentu, pašu kapitāla instrumentu un aizdevumu instrumentu veidā. Paredzams, ka DFS 2021.–2027. gadam ietvaros budžeta garantijas palielināsies salīdzinājumā ar to finanšu instrumentu izmantošanu, kuri pilnībā finansēti vai nodrošināti no ES budžeta. Konkrētāk, InvestEU programmā ES garantijas 26,2 miljardu EUR apmērā tiks nodrošinātas EIB grupai un citām finanšu iestādēm, lai atbalstītu dažādus Savienības politikas mērķus, veicot finansēšanas un ieguldīšanas darbības. Pamata koncepcija šai jaunajai pieejai, kas atšķiras no tradicionālās budžeta izpildes metodes, saskaņā ar kuru budžets tiek izpildīts, piešķirot dotācijas un subsīdijas, ir tāda, ka par katru euro, kas iztērēts no budžeta, izmantojot finanšu instrumentus, galasaņēmējs sviras efekta rezultātā iegūst vairāk nekā 1 EUR kā finansiālu atbalstu.

InvestEU

Šāda veida budžeta izpildes gadījumā līdzekļi jau ir pārskaitīti uz fiduciārajiem kontiem, ko pārvalda pilnvarotie subjekti, un šie līdzekļi ir pieejami (kā nauda un naudas ekvivalenti, parāda vērtspapīri vai ieguldījumi naudas tirgus fondos vai apvienotos aktīvu portfeļos), lai segtu turpmākus garantiju pieprasījumus, vai ir ieguldīti pašu kapitālā. No ES budžeta finansēto, tieši un netieši pārvaldīto finanšu instrumentu nozīme un apjoms pēdējos gados ir pieaudzis.

4.2.   BUDŽETA GARANTIJAS: GARANTIJU FONDOS TURĒTIE FINANŠU AKTĪVI

BUDŽETA GARANTIJAS: GARANTIJU FONDOS TURĒTIE FINANŠU AKTĪVI

Šāda veida budžeta izpildes gadījumā ES sniedz garantijas darījumu partneriem, kam finansējumu tikai daļēji nodrošina ar Komisijas izveidotiem garantiju fondiem, tādējādi radot iespējamas saistības ES budžetam gadījumā, ja nodrošinātā summa nav pietiekama pieprasījumu izpildei. ES ir sniegusi garantijas par aizdevumiem, kas piešķirti ārpus ES (tā dēvētās “ārējo aizdevumu pilnvaras” jeb ELM no EIB), un par darbībām ar parādu un pašu kapitālu, kuras sedz no ESIF garantijas EIB grupai, kā arī garantijas par darbībām, ko sedz no EFIA un NDICI Ārējās darbības garantijas, kura piešķirta EIB grupai un citām finanšu iestādēm.

ELM

NDICI

No 2021. gada nodrošinājums ar garantiju fondu starpniecību tiek glabāts kopējā uzkrājumu fondā (KUF). KUF ir izveidots ar Finanšu regulu (9), lai saglabātu izveidotos uzkrājumus (t. i., glabātos līdzekļus), lai segtu finanšu saistības, kas izriet no finanšu instrumentiem, budžeta garantijām un finansiālā atbalsta aizdevumiem, sākot no DFS 2021.–2027. gadam. Tas ietver arī dažus uzkrājumu aktīvus, kas sedz finanšu saistības no iepriekšējām DFS.

9

KUF ir izveidots un darbojas kā vienots portfelis, šobrīd apvienojot noteikumus dažādām ES budžeta garantijām un finansiālā atbalsta programmām. KUF resursi tiek sadalīti nodalījumos, lai izsekotu summām, kas saistītas ar dažādiem KUF iemaksas instrumentiem (budžeta garantijām un finansiālā atbalsta programmām).

Pēc DFS 2021.–2027. gadam stāšanās spēkā ESIF galvojuma fonda neto aktīvi, sākot no 2021. gada 1. janvāra, tika pārskaitīti uz KUF. EFIA garantiju fonda un Garantiju fonda ārējai darbībai neto aktīvi tiks pārnesti uz KUF 2021. gada gaitā.

2021. gada 31. decembrī Komisija KUF glabā finanšu aktīvus šādiem nodalījumiem:

| — | Garantiju fonds ārējai darbībai – 2,7 miljardi EUR, |
| --- | --- |

—

Garantiju fonds ārējai darbībai – 2,7 miljardi EUR,

| — | ESIF galvojuma fonds – 8,5 miljardi EUR, |
| --- | --- |

—

ESIF galvojuma fonds – 8,5 miljardi EUR,

| — | EFIA garantiju fonds – 0,8 miljardi EUR, kā arī |
| --- | --- |

—

EFIA garantiju fonds – 0,8 miljardi EUR, kā arī

| — | InvestEU garantiju fonds – 0,3 miljardi EUR. |
| --- | --- |

—

InvestEU garantiju fonds – 0,3 miljardi EUR.

InvestEU

Turklāt 92 miljoni EUR tiek glabāti Komisijas centrālajā kasē kā likviditātes rezerve, lai segtu tūlītējus garantiju pieprasījumus.

4.3.   AIZDEVUMI UN SAISTĪTIE AIZŅĒMUMI FINANSIĀLĀ ATBALSTA PROGRAMMĀM

AIZDEVUMI UN SAISTĪTIE AIZŅĒMUMI FINANSIĀLĀ ATBALSTA PROGRAMMĀM

ES aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālā atbalsta programmām ir ārpusbudžeta darbības. Parasti, izņemot

  NGEU

  gadījumā, piesaistītie līdzekļi tiek aizdoti saņēmējvalstij ar tādiem pašiem noteikumiem, t. i., ar tādu pašu kuponu, dzēšanas termiņu un summu. Neraugoties uz kompensējošo metodiku, finansēšanas instrumentu parāda apkalpošana ir ES juridiskais pienākums, un tā nodrošina, ka visi maksājumi tiek veikti pilnā apmērā un laikus. Komisija ir ieviesusi procedūras, lai nodrošinātu aizņēmumu atmaksu pat tad, ja aizdevuma saistības netiek pildītas.

izņemot

NGEU

gadījumā

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumiem Komisija sniedz finansiālu atbalstu dalībvalstīm un trešām valstīm divpusēju aizdevumu veidā, ko finansē no kapitāla tirgiem, izmantojot ES budžeta garantiju. Komisija 2021. gadā, darbodamās ES vārdā, vadīja šādas piecas galvenās programmas, saskaņā ar kurām tā var piešķirt aizdevumus:

| — | maksājumu bilances (MB) atbalsts, |
| --- | --- |

—

maksājumu bilances (MB) atbalsts,

| — | Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM) atbalsts, |
| --- | --- |

—

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM) atbalsts,

| — | makrofinansiālais atbalsts (MFA), |
| --- | --- |

—

makrofinansiālais atbalsts (MFA),

| — | SURE atbalsts, kā arī |
| --- | --- |

—

SURE atbalsts, kā arī

SURE

| — | NGEU – plašāku informāciju par NGEU sk. 2. sadaļā. |
| --- | --- |

—

NGEU – plašāku informāciju par NGEU sk. 2. sadaļā.

NGEU

NGEU

2.

2021. gada 31. decembrī finansiālajam atbalstam, izņemot NGEU (sk. 2. sadaļu), izsniegto aizdevumu nominālā summa bija:

NGEU

2.

| Miljardos EUR |
| --- |
| | Piešķirts kopā | Izmaksāts kopā gada beigās | Atmaksāts kopā gada beigās | Nesamaksāts gada beigās |
| SURE | | | | |
| Beļģija | 8,2 | 8,2 | — | 8,2 |
| Bulgārija | 0,5 | 0,5 | — | 0,5 |
| Horvātija | 1,0 | 1,0 | — | 1,0 |
| Kipra | 0,6 | 0,6 | — | 0,6 |
| Čehija | 2,0 | 2,0 | — | 2,0 |
| Igaunija | 0,2 | 0,2 | — | 0,2 |
| Grieķija | 5,3 | 5,3 | — | 5,3 |
| Ungārija | 0,5 | 0,5 | — | 0,5 |
| Īrija | 2,5 | 2,5 | — | 2,5 |
| Itālija | 27,4 | 27,4 | — | 27,4 |
| Latvija | 0,3 | 0,3 | — | 0,3 |
| Lietuva | 1,0 | 1,0 | — | 1,0 |
| Malta | 0,4 | 0,4 | — | 0,4 |
| Polija | 11,2 | 8,2 | — | 8,2 |
| Portugāle | 5,9 | 5,4 | — | 5,4 |
| Rumānija | 4,1 | 3,0 | — | 3,0 |
| Slovākija | 0,6 | 0,6 | — | 0,6 |
| Slovēnija | 1,1 | 1,1 | — | 1,1 |
| Spānija | 21,3 | 21,3 | — | 21,3 |
| | 94,3 | 89,6 | — | 89,6 |
| EFSM | | | | |
| Īrija | 22,5 | 22,5 | — | 22,5 |
| Portugāle | 24,3 | 24,3 | — | 24,3 |
| | 46,8 | 46,8 | — | 46,8 |
| MFA | | | | |
| Ukraina | 5,0 | 5,0 | (0,6 ) | 4,4 |
| Tunisija | 1,4 | 1,1 | — | 1,1 |
| Jordānija | 1,1 | 0,9 | — | 0,9 |
| Citi | 1,5 | 1,2 | (0,2 ) | 1,0 |
| | 9,0 | 8,2 | (0,8 ) | 7,4 |
| MB | | | | |
| Latvija | 2,9 | 2,9 | (2,7 ) | 0,2 |
| | 2,9 | 2,9 | (2,7 ) | 0,2 |
| Kopā | 153,0 | 147,5 | (3,5 ) | 144,0 |

Miljardos EUR

Piešķirts kopā

Izmaksāts kopā gada beigās

Atmaksāts kopā gada beigās

Nesamaksāts gada beigās

SURE

SURE

Beļģija

8,2

8,2

—

8,2

Bulgārija

0,5

0,5

—

0,5

Horvātija

1,0

1,0

—

1,0

Kipra

0,6

0,6

—

0,6

Čehija

2,0

2,0

—

2,0

Igaunija

0,2

0,2

—

0,2

Grieķija

5,3

5,3

—

5,3

Ungārija

0,5

0,5

—

0,5

Īrija

2,5

2,5

—

2,5

Itālija

27,4

27,4

—

27,4

Latvija

0,3

0,3

—

0,3

Lietuva

1,0

1,0

—

1,0

Malta

0,4

0,4

—

0,4

Polija

11,2

8,2

—

8,2

Portugāle

5,9

5,4

—

5,4

Rumānija

4,1

3,0

—

3,0

Slovākija

0,6

0,6

—

0,6

Slovēnija

1,1

1,1

—

1,1

Spānija

21,3

21,3

—

21,3

94,3

94,3

89,6

89,6

—

89,6

89,6

EFSM

EFSM

Īrija

22,5

22,5

—

22,5

Portugāle

24,3

24,3

—

24,3

46,8

46,8

46,8

46,8

—

46,8

46,8

MFA

MFA

Ukraina

5,0

5,0

(0,6 )

4,4

Tunisija

1,4

1,1

—

1,1

Jordānija

1,1

0,9

—

0,9

Citi

1,5

1,2

(0,2 )

1,0

9,0

9,0

8,2

8,2

(0,8 )

(0,8 )

7,4

7,4

MB

MB

Latvija

2,9

2,9

(2,7 )

0,2

2,9

2,9

2,9

2,9

(2,7 )

(2,7 )

0,2

0,2

Kopā

Kopā

153,0

153,0

147,5

147,5

(3,5 )

(3,5 )

144,0

144,0

Atmaksas grafiks summām, kas nav samaksātas gada beigās, ir šāds:

| Miljardos EUR |
| --- |
| | SURE | EFSM | MFA | MB | KOPĀ |
| 2022 | — | 2,7 | — | — | 2,7 |
| 2023 | — | 3,5 | 0,1 | — | 3,6 |
| 2024 | — | 2,6 | 0,6 | — | 3,2 |
| 2025 | 8,0 | 2,4 | — | 0,2 | 10,6 |
| 2026 | 8,0 | 4,0 | 0,1 | | 12,1 |
| 2027 | — | 3,0 | 0,2 | | 3,2 |
| 2028 | 10,0 | 2,3 | 0,2 | | 12,5 |
| 2029 | 8,1 | 1,4 | 0,9 | | 10,4 |
| 2030 | 10,0 | — | 0,1 | | 10,1 |
| 2031 | — | 7,3 | 1,2 | | 8,5 |
| 2032 | — | 3,0 | 0,1 | | 3,1 |
| 2033 | — | 2,1 | 0,5 | | 2,6 |
| 2034 | — | — | 0,1 | | 0,1 |
| 2035 | 8,5 | 2,0 | 2,0 | | 12,5 |
| 2036 | 9,0 | 5,7 | 1,3 | | 16,0 |
| 2037 | — | — | — | | — |
| 2038 | — | 1,8 | — | | 1,8 |
| 2039 | | | | | — |
| 2040 | 7,0 | — | — | | 7,0 |
| 2041 | | | | | — |
| 2042 | — | 3,0 | — | | 3,0 |
| 2043 | | | | | — |
| 2044 | | | | | — |
| 2045 | | | | | — |
| 2046 | 5,0 | | | | 5,0 |
| 2047 | 6,0 | | | | 6,0 |
| 2048 | | | | | — |
| 2049 | | | | | — |
| 2050 | 10,0 | | — | | 10,0 |
| 2051 | — | | | | — |
| Kopā | 89,6 | 46,8 | 7,4 | 0,2 | 144,0 |

Miljardos EUR

SURE

EFSM

MFA

MB

KOPĀ

2022

—

2,7

—

—

2,7

2023

—

3,5

0,1

—

3,6

2024

—

2,6

0,6

—

3,2

2025

8,0

2,4

—

0,2

10,6

2026

8,0

4,0

0,1

12,1

2027

—

3,0

0,2

3,2

2028

10,0

2,3

0,2

12,5

2029

8,1

1,4

0,9

10,4

2030

10,0

—

0,1

10,1

2031

—

7,3

1,2

8,5

2032

—

3,0

0,1

3,1

2033

—

2,1

0,5

2,6

2034

—

—

0,1

0,1

2035

8,5

2,0

2,0

12,5

2036

9,0

5,7

1,3

16,0

2037

—

—

—

—

2038

—

1,8

—

1,8

2039

—

2040

7,0

—

—

7,0

2041

—

2042

—

3,0

—

3,0

2043

—

2044

—

2045

—

2046

5,0

5,0

2047

6,0

6,0

2048

—

2049

—

2050

10,0

—

10,0

2051

—

—

Kopā

Kopā

89,6

89,6

46,8

46,8

7,4

7,4

0,2

0,2

144,0

144,0

SURE

SURE

SURE tika izveidots 2020. gadā, lai sniegtu finansiālu atbalstu dalībvalstīm, kurām Covid-19 pandēmijas dēļ to teritorijā radušies vai nopietni draud rasties būtiski ekonomiski traucējumi. Šis instruments papildina vietējos pasākumus, ko veic skartās dalībvalstis. Finansiālā atbalsta maksimālā summa visām dalībvalstīm kopā nepārsniedz 100 miljardus EUR.

SURE

Dalībvalstis 2021. gada beigās parakstīja aizdevumu mehānisma nolīgumus par summu 94,3 miljardi EUR, un no šīs summas līdz 2021. gada beigām tika izmaksāti 89,6 miljardi EUR. 2021. gadā no jauna izsniegto aizdevumu apjoms bija 50,1 miljards EUR. Aizdevumu atmaksas termiņš ir dažāds – 5, 10, 15, 20 un 30 gadi.

EFSM

EFSM

EFSM tika izveidots, lai sniegtu finansiālu atbalstu visām dalībvalstīm, kas saskaras ar smagām ekonomiskām un finansiālām problēmām, kuras izraisījuši ārkārtas apstākļi, ko tās nevar kontrolēt, vai kam nopietni draud šādas problēmas. EFSM tika izmantots, lai sniegtu finansiālu atbalstu Īrijai un Portugālei laikposmā no 2011. līdz 2014. gadam ar nosacījumu, kas šīs valstis īstenos reformas. Šīs programmas termiņš ir beidzies, un papildu aizdevumus nevar saņemt, lai gan šī programma turpina pastāvēt noteiktu uzdevumu izpildei, piemēram, lai pagarinātu atmaksas termiņu aizdevumiem Īrijai un Portugālei un lai nodrošinātu pagaidu aizdevumus. 2021. gadā summa 9,8 miljardu EUR apmērā, kuras termiņš iestājās gada laikā, tika pagarināts līdz 2036. gadam (3 miljardi EUR Īrijai un 1,8 miljardi EUR Portugālei) un līdz 2031. gadam (5 miljardi EUR Portugālei).

Portugālei izsniegtā summa tika samazināta no 26 miljardiem EUR līdz 24,3 miljardiem EUR, josummai 1,7 miljardu EUR apmērā beidzās termiņš un turpmāki maksājumi nebija iespējami. Portugāle 2021. gada decembrī pieprasīja termiņa pagarinājumu 2,2 miljardiem EUR no kopējā 2,7 miljardu EUR aizdevuma, kura atmaksas termiņš bija 2022. gada aprīlī. Komisija 2022. gada februārī ir aizņēmusies 2,2 miljardus EUR, lai pārjaunotu aizdevumu, kas bija pagarināts par 4,5 gadiem.

MFA

MFA

MFA programma ir finansiāla atbalsta veids, ko ES sniedz tām partnervalstīm ārpus ES, kuras piedzīvo maksājumu bilances krīzi (tostarp 4,4 miljardu EUR apmērā Ukrainai). Tas tiek sniegts vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumu vai dotāciju, vai arī to kombinācijas veidā un ir pieejams tikai valstīm, kas izmanto Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) maksājumu programmu.

Komisija 2020. gadā pieņēma priekšlikumu par 3 miljardu EUR MFA paketi par labu 10 paplašināšanās un kaimiņreģiona partneriem, lai palīdzētu tiem ierobežot koronavīrusa pandēmijas ekonomisko ietekmi. Eiropas Parlaments un Padome pieņēma lēmumu 2020. gada 25. maijā. Saskaņā ar šo lēmumu 2021. gadā Komisija 9 MFA saņēmējiem izmaksāja 10 jaunus aizdevumus ar kopējo nominālvērtību 1,7 miljardi EUR. Jauno aizdevumu termiņš ir no 10 līdz 15 gadiem.

MB

MB

MB ir palīdzības programma, kas izstrādāta valstīm ārpus eurozonas, kuras saskaras ar maksājumu bilances grūtībām vai kam draud šādas grūtības. MB palīdzība tiek sniegta vidēja termiņa aizdevumu veidā, kas tiek izsniegti ar nosacījumu, ka tiek īstenota politika pamatā esošo ekonomikas problēmu risināšanai. Parasti MB palīdzību no ES piedāvā sadarbībā ar SVF un citām starptautiskām organizācijām vai valstīm.

Latvijai saskaņā ar MB piešķirtā summa tika samazināta no 3,1 miljarda EUR līdz 2,9 miljardiem EUR, jo pieejamā summa 0,2 miljardu EUR apmērā izbeidzās un to vairs nevarēja izmaksāt. 2021. gadā netika veiktas jaunas darbības vai aizdevumu atmaksas.

4.4.   IESPĒJAMĀS BUDŽETA SAISTĪBAS ATTIECĪBĀ UZ FINANSIĀLĀ ATBALSTA PROGRAMMĀM

IESPĒJAMĀS BUDŽETA SAISTĪBAS ATTIECĪBĀ UZ FINANSIĀLĀ ATBALSTA PROGRAMMĀM

ES aizņēmumi veido tiešas un beznosacījuma saistības Eiropas Savienībai, un tos garantē ES dalībvalstis (iespējamās budžeta saistības). Aizņēmumus tādu aizdevumu finansēšanai, kuri ir paredzēti valstīm ārpus ES, sedz Garantiju fonds ārējai darbībai. Ja saņēmēja dalībvalsts nepildītu saistības, parāda apkalpošanas summa tiktu atskaitīta no Komisijas pieejamā līdzekļu atlikuma kasē, ja tas būtu iespējams. Ja attiecīgajā brīdī tas nav iespējams, Komisija nepieciešamos līdzekļus iegūtu no dalībvalstīm. Saskaņā ar tiesību aktiem par ES pašu resursiem (Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 14. pants) ES dalībvalstīm ir juridisks pienākums nodrošināt pietiekamus līdzekļus ES saistību izpildei. Tādējādi ieguldītāji ir pakļauti tikai ES kredītriskam, nevis finansēto aizdevumu saņēmēja kredītriskam. Kompensējoša aizdošana nodrošina, ka ES budžets neuzņemas procentu likmju vai ārvalstu valūtas risku.

Aizdevumi, ko piešķir dalībvalstīm saskaņā ar SURE instrumentu, ir balstīti uz sistēmu, ko veido dalībvalstu brīvprātīgas garantijas, kuru apmērs ir 25 % no finansiālā atbalsta maksimālās summas. Katras dalībvalsts iemaksa garantijas kopējā summā atbilst tās relatīvajai daļai Eiropas Savienības kopējā nacionālajā kopienākumā (NKI), pamatojoties uz ES 2020. gada budžetu.

SURE

Par katras valsts programmu Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pieņem lēmumus, ar kuriem nosaka vispārējo piešķirto summu, maksājumu daļu skaitu un maksimālo (vidējo) termiņu visai aizdevumu paketei. Tad Komisija un attiecīgā dalībvalsts vienojas par aizdevuma/finansējuma parametriem, jo īpaši par maksājumu daļu atmaksas termiņu. Turklāt, izņemot pirmo daļu, visas pārējās aizdevuma daļas ir atkarīgas no tā, vai tiek ievēroti politikas nosacījumi kopīgā ES/SVF finansiālā atbalsta kontekstā, kas ir vēl viens faktors, kurš ietekmē finansēšanas darbību grafiku. Tas nozīmē, ka emitēšanas laiks un atmaksas termiņi ir atkarīgi no saistītajām ES aizdevumu darbībām. Finansējums ir tikai euro valūtā un tiek piešķirts uz laiku no 3 līdz 30 gadiem.

5.   FINANŠU PĀRSKATU ANALĪZE

5.1.   IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

ES konsolidētie ieņēmumi ietver summas, kas attiecas uz darījumiem, kuri ir vai nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, un vislielākās summas ir saistītas tieši ar otrā veida darījumiem. Galveno ar apmaiņu nesaistīto ieņēmumu kategoriju (kas ietver NKI resursus, tradicionālos pašu resursus, PVN resursus, jaunos pašu resursus, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, naudas sodus un izdevumu atgūšanu) piecu gadu tendence ir šāda:

Piecu gadu tendence ieņēmumiem no galvenajiem darījumiem, kas nav saistīti ar apmaiņu (10)

Piecu gadu tendence ieņēmumiem no galvenajiem darījumiem, kas nav saistīti ar apmaiņu

10

Image 7

Tā kā budžeta ieņēmumiem vajadzētu būt vienādiem ar (vai lielākiem par) budžeta izdevumiem, iepriekš norādītās ieņēmumu tendences galvenais virzītājfaktors ir maksājumi, ko veic katru gadu.

Konsolidētie ieņēmumi: galvenās norises 2021. gadā

Konsolidētie ieņēmumi: galvenās norises 2021. gadā

2021. gadā konsolidētie ieņēmumi, aptverot visas ieņēmumu kategorijas, bija 178,9 miljardi EUR salīdzinājumā ar 224,0 miljardiem EUR iepriekšējā gadā. Galvenais iemesls samazinājumam par 45,1 miljardu EUR jeb 20,1 % bija AK izstāšanās no Eiropas Savienības ietekmes samazināšanās, kas 2020. gada ieņēmumus palielināja par 47,5 miljardiem EUR, bet 2021. gada ieņēmumos radīja tikai 1,1 miljardu EUR. Neskaitot šos konkrētos ieņēmumus, 2021. gada konsolidētie ieņēmumi sasniedz 177,8 miljardus EUR, kas ir salīdzināmi ar iepriekšējā gada koriģētajiem konsolidētajiem ieņēmumiem (176,5 miljardi EUR).

Attiecībā uz pārējām ieņēmumu kategorijām galvenās norises bija tādu jaunu pašu resursu ieviešana, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, ieņēmumu palielināšanās no naudas sodiem un ieņēmumu no NKI samazināšanās:

| — | ieņēmumi no jaunajiem pašu resursiem, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu un kas tika ieviesti 2021. gadā, stājoties spēkā jaunajam Padomes Lēmumam (ES, Euratom) 2020/2053 (11) par pašu resursiem, sasniedza 5,8 miljardus EUR. Vienota piesaistīšanas likme 0,80 EUR par kilogramu attiecas uz katrā dalībvalstī radītā nereciklētā izlietotā plastmasas iepakojuma svaru. Izlietoto plastmasas iepakojumu, kas konkrētajā gadā netiek reciklēts, aprēķina kā starpību starp radīto izlietoto plastmasas iepakojumu un attiecīgajā gadā dalībvalstī reciklēto izlietoto plastmasas iepakojumu. Bulgārijai, Čehijai, Igaunijai, Grieķijai, Spānijai, Horvātijai, Itālijai, Kiprai, Latvijai, Lietuvai, Ungārijai, Maltai, Polijai, Portugālei, Rumānijai, Slovēnijai un Slovākijai ir tiesības uz īpašu ikgadēju vienreizēju maksājumu samazinājumu to attiecīgajām pašu resursu, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, iemaksām, |
| --- | --- |

—

ieņēmumi no jaunajiem pašu resursiem, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu un kas tika ieviesti 2021. gadā, stājoties spēkā jaunajam Padomes Lēmumam (ES, Euratom) 2020/2053 (11) par pašu resursiem, sasniedza 5,8 miljardus EUR. Vienota piesaistīšanas likme 0,80 EUR par kilogramu attiecas uz katrā dalībvalstī radītā nereciklētā izlietotā plastmasas iepakojuma svaru. Izlietoto plastmasas iepakojumu, kas konkrētajā gadā netiek reciklēts, aprēķina kā starpību starp radīto izlietoto plastmasas iepakojumu un attiecīgajā gadā dalībvalstī reciklēto izlietoto plastmasas iepakojumu. Bulgārijai, Čehijai, Igaunijai, Grieķijai, Spānijai, Horvātijai, Itālijai, Kiprai, Latvijai, Lietuvai, Ungārijai, Maltai, Polijai, Portugālei, Rumānijai, Slovēnijai un Slovākijai ir tiesības uz īpašu ikgadēju vienreizēju maksājumu samazinājumu to attiecīgajām pašu resursu, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, iemaksām,

11

| — | ieņēmumi no naudas sodiem palielinājās no 0,5 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 2,0 miljardiem EUR 2021. gadā. Šo palielinājumu par 1,5 miljardiem EUR izraisīja gan 2021. gadā piespriesto naudas sodu skaita, gan summu palielināšanās. 2021. gadā galvenie piemērotie naudas sodi bija: 875 miljoni EUR piemēroti BMW un Volkswagen grupai (Volkswagen, Audi un Porsche) par slepenu vienošanos tehniskajā attīstībā slāpekļa oksīda tīrīšanas jomā un 371 miljons EUR piemērots Nomura, UBS un UniCredit par tirgotāju grupas dalību kartelī Eiropas valsts obligāciju primārajā un sekundārajā tirgū, |
| --- | --- |

—

ieņēmumi no naudas sodiem palielinājās no 0,5 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 2,0 miljardiem EUR 2021. gadā. Šo palielinājumu par 1,5 miljardiem EUR izraisīja gan 2021. gadā piespriesto naudas sodu skaita, gan summu palielināšanās. 2021. gadā galvenie piemērotie naudas sodi bija: 875 miljoni EUR piemēroti BMW un Volkswagen grupai (Volkswagen, Audi un Porsche) par slepenu vienošanos tehniskajā attīstībā slāpekļa oksīda tīrīšanas jomā un 371 miljons EUR piemērots Nomura, UBS un UniCredit par tirgotāju grupas dalību kartelī Eiropas valsts obligāciju primārajā un sekundārajā tirgū,

BMW

Volkswagen

Volkswagen

Audi

Porsche

Nomura

UBS

UniCredit

| — | ieņēmumi no NKI (nacionālā kopienākuma), kas ir ES pamatdarbības ieņēmumu galvenais elements, samazinājās no 125,4 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 116,0 miljardiem EUR 2021. gadā. Šis samazinājums par 9,4 miljardiem EUR jeb 7,5 % ir saistīts ar pārējo ieņēmumu kategoriju (un jauno pašu resursu, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, ieņēmumu) palielinājumu, jo ieņēmumi no NKI finansē to budžeta daļu, kuru nesedz citi ienākumu avoti. |
| --- | --- |

—

ieņēmumi no NKI (nacionālā kopienākuma), kas ir ES pamatdarbības ieņēmumu galvenais elements, samazinājās no 125,4 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 116,0 miljardiem EUR 2021. gadā. Šis samazinājums par 9,4 miljardiem EUR jeb 7,5 % ir saistīts ar pārējo ieņēmumu kategoriju (un jauno pašu resursu, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, ieņēmumu) palielinājumu, jo ieņēmumi no NKI finansē to budžeta daļu, kuru nesedz citi ienākumu avoti.

5.2.   IZDEVUMI

IZDEVUMI

Galvenais izdevumu komponents, kas atzīts konsolidētajos finanšu pārskatos, ir izdevumi dalītās pārvaldības režīmā, kas ietver šādus fondus: i) Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF); ii) Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un citi lauku attīstības instrumenti; iii) Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Kohēzijas fonds (KF) un iv) Eiropas Sociālais fonds (ESF). Šie fondi veidoja 119,9 miljardus EUR jeb 54,3 % no kopējiem izdevumiem 221 miljarda EUR apmērā, kas radās 2021. gadā (2020. gadā – 109,7 miljardus EUR, 65,9 % no kopējiem izdevumiem). Izdevumu sadalījums dalītās pārvaldības režīmā un to relatīvais svars ir attēlots tālāk:

Galvenie izdevumi dalītās pārvaldības režīmā 2021. finanšu gadā

Galvenie izdevumi dalītās pārvaldības režīmā 2021. finanšu gadā

Image 8

Izdevumu palielināšanos dalītās pārvaldības režīmā galvenokārt izraisīja palielināti izdevumi saistībā ar ERAF un Kohēzijas fondu (5,8 miljardi EUR) un ESF (3,0 miljardi EUR). Tas atspoguļo palielināto izpildi DFS 2014.–2020. gadam plānošanas perioda beigās, kā arī līdzfinansējuma likmes pagaidu palielināšanos pēc CRII+ pasākumu īstenošanas. Izdevumi saistībā ar ELFLA un citiem lauku attīstības instrumentiem un ELGF palielinājās attiecīgi par 1 miljardu EUR un 0,3 miljardiem EUR.

CRII+

Pēc veiksmīgas NGEU darbības uzsākšanas (sk. 2. sadaļu) izdevumi tiešās pārvaldības režīmā, kas atspoguļo Komisijas, izpildaģentūru un trasta fondu budžeta izpildi, palielinājās no 22,1 miljarda EUR 2020. gadā līdz 63,0 miljardiem EUR 2021. gadā. Palielinājums par 40,9 miljardiem EUR galvenokārt ir saistīts ar neatmaksājamo atbalstu, kurš piešķirts saskaņā ar NGEU ANM un kura apjoms bija 42,9 miljardi EUR. Tiešās pārvaldības izdevumi saistībā ar Covid-19 vakcinācijas programmām samazinājās no 1,6 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 0,7 miljardiem EUR 2021. gadā.

NGEU

2.

NGEU

Izdevumi netiešās pārvaldības režīmā atspoguļo ES aģentūru, ES struktūru, trešo valstu, starptautisko organizāciju un citu subjektu budžeta izpildi. 2021. gadā izdevumi netiešās pārvaldības režīmā bija 10,9 miljardi EUR, līdzīgi kā iepriekšējā gadā – 11,0 miljardi EUR.

5.3.   AKTĪVI

AKTĪVI

2021. gada 31. decembrī kopējie aktīvi sasniedza 414,1 miljardu EUR (2020. gadā – 280,0 miljardi EUR) – ievērojamais palielinājums ir saistīts ar turpmāku kreditēšanu no SURE instrumenta un aizdevumiem un avansiem, kas izmaksāti saskaņā ar jauno NGEU instrumentu. Nozīmīgākie posteņi bija finanšu aktīvi, kas nav nauda un naudas ekvivalenti (188,6 miljardi EUR), priekšfinansējums (93,4 miljardi EUR), debitoru parādi un atgūstamās summas (72,4 miljardi EUR) un nauda un naudas ekvivalenti (44,9 miljardi EUR). Pārējie aktīvi 14,7 miljardu EUR apmērā galvenokārt ietvēra materiālos pamatlīdzekļus, kā arī nemateriālos aktīvus.

SURE

NGEU

Aktīvu sastāvs 2021. gada 31. decembrī

Aktīvu sastāvs 2021. gada 31. decembrī

Image 9

Kopējo aktīvu ievērojamo palielinājumu 134,0 miljardu EUR jeb 47,9 % apmērā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu galvenokārt noteica šādas sekas:

| — | neatmaksātie aizdevumi palielinājās no 93,3 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 163,6 miljardiem EUR 2021. gadā. Palielinājums par 70,3 miljardiem EUR jeb 75,3 % galvenokārt atspoguļo turpmāko aizdevumu izsniegšanu finansiālajam atbalstam SURE instrumenta ietvaros (50,1 miljards EUR) un aizdevumu izsniegšanu jaunā ANM ietvaros (18,0 miljardi EUR), |
| --- | --- |

—

neatmaksātie aizdevumi palielinājās no 93,3 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 163,6 miljardiem EUR 2021. gadā. Palielinājums par 70,3 miljardiem EUR jeb 75,3 % galvenokārt atspoguļo turpmāko aizdevumu izsniegšanu finansiālajam atbalstam SURE instrumenta ietvaros (50,1 miljards EUR) un aizdevumu izsniegšanu jaunā ANM ietvaros (18,0 miljardi EUR),

SURE

| — | kopējais priekšfinansējums palielinājās no 62,7 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 93,4 miljardiem EUR 2021. gadā. Palielinājums par 30,7 miljardiem EUR jeb 49,0 % atspoguļo ANM ietvaros piešķirto neatmaksājamo finansiālo atbalstu (30,8 miljardi EUR), |
| --- | --- |

—

kopējais priekšfinansējums palielinājās no 62,7 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 93,4 miljardiem EUR 2021. gadā. Palielinājums par 30,7 miljardiem EUR jeb 49,0 % atspoguļo ANM ietvaros piešķirto neatmaksājamo finansiālo atbalstu (30,8 miljardi EUR),

| — | nauda un naudas ekvivalenti palielinājās no 16,7 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 44,9 miljardiem EUR 2021. gadā. Palielinājums par 28,2 miljardiem EUR galvenokārt radās likviditātes dēļ saistībā ar NGEU (18,0 miljardi EUR, kas atrodas NGEU kontā, kā arī 1,4 miljardi EUR līdzekļu, kas atrodas Komisijas centrālajā kases kontā, līdz tiks veikta samaksa DFS programmu budžetā). Atlikušo palielinājumu izraisīja lielāks neizpildīto maksājumu apropriāciju apjoms 2021. gadā, naudas sodi, kas kļuva galīgi gada beigās, un papildu tradicionālie pašu resursi, kas tika iekasēti, bet gada beigās vēl nebija iekļauti budžetā. |
| --- | --- |

—

nauda un naudas ekvivalenti palielinājās no 16,7 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 44,9 miljardiem EUR 2021. gadā. Palielinājums par 28,2 miljardiem EUR galvenokārt radās likviditātes dēļ saistībā ar NGEU (18,0 miljardi EUR, kas atrodas NGEU kontā, kā arī 1,4 miljardi EUR līdzekļu, kas atrodas Komisijas centrālajā kases kontā, līdz tiks veikta samaksa DFS programmu budžetā). Atlikušo palielinājumu izraisīja lielāks neizpildīto maksājumu apropriāciju apjoms 2021. gadā, naudas sodi, kas kļuva galīgi gada beigās, un papildu tradicionālie pašu resursi, kas tika iekasēti, bet gada beigās vēl nebija iekļauti budžetā.

NGEU

NGEU

AK izstāšanās no ES

AK izstāšanās no ES

Apvienotā Karaliste (AK) 2020. gada 31. janvārī izstājās no Eiropas Savienības. Tās izstāšanās nosacījumi ir paredzēti Līgumā par AK izstāšanos no ES un Eiropas Atomenerģijas kopienas, kas zināms arī kā “Izstāšanās līgums” jeb “IL”. Šā darījuma ietvaros AK piekrita izpildīt visas finansiālās saistības, ko tā uzņēmās, kamēr tā bija ES dalībvalsts. Līgums stājās spēkā 2020. gada 31. janvārī. AK turpinās veikt iemaksas ES budžetā un gūt labumu no ES programmām un izdevumiem par laikposmu līdz 2021. gadam tā, it kā tā būtu dalībvalsts. AK arī saņems atpakaļ noteiktas definētas summas, ko tā iemaksājusi ES budžetā, vai summas, ko saņēmis ES budžets saistībā ar tās dalības periodu. ES divreiz gadā ziņo AK par maksājamām summām, un AK tās maksā katru mēnesi. Ziņojumi tiek atjaunināti katru gadu, pamatojoties uz faktiskajiem skaitļiem.

Izstāšanās līgumā noteiktās saistības rada ES saistības un debitoru parādus, kas ir jāaprēķina un jāatspoguļo ES gada pārskatos un jo īpaši attiecas uz šādām jomām:

| — | pašu resursi (136. pants), |
| --- | --- |

—

pašu resursi (136. pants),

| — | neizpildītās saistības (140. pants), |
| --- | --- |

—

neizpildītās saistības (140. pants),

| — | naudas sodi par konkurences noteikumu pārkāpumiem (141. pants), |
| --- | --- |

—

naudas sodi par konkurences noteikumu pārkāpumiem (141. pants),

| — | Savienības saistības (142. pants), |
| --- | --- |

—

Savienības saistības (142. pants),

| — | iespējamās finanšu saistības un finanšu instrumenti (143. un 144. pants), |
| --- | --- |

—

iespējamās finanšu saistības un finanšu instrumenti (143. un 144. pants),

| — | Eiropas Ogļu un tērauda kopienas neto aktīvi (145. pants), |
| --- | --- |

—

Eiropas Ogļu un tērauda kopienas neto aktīvi (145. pants),

| — | ES ieguldījums Eiropas Investīciju fondā (EIF) (146. pants), |
| --- | --- |

—

ES ieguldījums Eiropas Investīciju fondā (EIF) (146. pants),

| — | iespējamās saistības sakarā ar tiesvedību (147. pants). |
| --- | --- |

—

iespējamās saistības sakarā ar tiesvedību (147. pants).

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 140. pants | 142. pants | Citi | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Summas, ko maksā AK | 28 620 | 14 751 | 610 | 43 982 | 49 579 |
| Summas, kas maksājamas AK | — | — | (2 229 ) | (2 229 ) | (2 122 ) |
| Kopā | 28 620 | 14 751 | (1 618 ) | 41 753 | 47 456 |
| Ilgtermiņa | 17 064 | 14 486 | (711) | 30 839 | 40 629 |
| Īstermiņa | 11 556 | 265 | (908) | 10 913 | 6 827 |

Miljonos EUR

140. pants

142. pants

Citi

31.12.2021.

31.12.2020.

Summas, ko maksā AK

Summas, ko maksā AK

28 620

28 620

14 751

14 751

610

610

43 982

43 982

49 579

49 579

Summas, kas maksājamas AK

Summas, kas maksājamas AK

—

—

(2 229 )

(2 229 )

(2 229 )

(2 229 )

(2 122 )

(2 122 )

Kopā

Kopā

28 620

28 620

14 751

14 751

(1 618 )

(1 618 )

41 753

41 753

47 456

47 456

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

17 064

17 064

14 486

14 486

(711)

(711)

30 839

30 839

40 629

40 629

Īstermiņa

Īstermiņa

11 556

11 556

265

265

(908)

(908)

10 913

10 913

6 827

6 827

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2021. gadā priekšfinansējums, izņemot citus avansa maksājumus dalībvalstīm un iemaksas trasta fondos “Bêkou” un Āfrikai, sasniedza 86,2 miljardus EUR (2020. gadā – 55,5 miljardus EUR), no kuriem gandrīz visi līdzekļi bija saistīti ar Komisijas darbībām. Palielinājums par 30,7 miljardiem EUR jeb 55,3 % ir gandrīz pilnībā saistīts ar ANM ietvaros izsniegto neatmaksājamo atbalstu, kā rezultātā ar tiešo pārvaldību saistītais priekšfinansējums palielinājās no 14,3 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 43,7 miljardiem EUR 2021. gadā:

Komisijas priekšfinansējuma pārvaldības režīms

Komisijas priekšfinansējuma pārvaldības režīms

Image 10

DFS programmu ietvaros izsniegtā priekšfinansējuma līmeni būtiski ietekmē attiecīgais DFS cikls – piemēram, DFS perioda sākumā var gaidīt, ka saskaņā ar kohēzijas politiku būs jāizmaksā dalībvalstīm lieli avansa maksājumi, un šīs summas paliks pieejamas dalībvalstīm līdz programmu slēgšanai. Tiek izmaksāts arī ikgadējais priekšfinansējums, kas jāizlieto gada laikā vai jāatgūst nākamajā gadā ikgadējā kontu slēgšanas cikla ietvaros. Komisija dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka priekšfinansējums tiek uzturēts atbilstīgā līmenī. Ir jārod līdzsvars starp pietiekama finansējuma nodrošināšanu projektiem un izdevumu savlaicīgu atzīšanu.

5.4.   SAISTĪBAS

SAISTĪBAS

2021. gada 31. decembrī kopējās saistības bija 496,4 miljardi EUR (2020. gadā – 313,5 miljardi EUR) – milzīgo palielinājumu veicina 2021. gadā SURE un NGEU instrumentu ietvaros izņemtie aizņēmumi. Nozīmīgākie posteņi bija aizņēmumi NGEU vajadzībām un finansiālajam atbalstam (236,7 miljardi EUR), pensiju saistības un citas pēcnodarbinātības pabalstu saistības (122,5 miljardi EUR), uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi (78,1 miljards EUR) un parādi trešām personām (46,4 miljardi EUR):

SURE

NGEU

NGEU

Saistību sastāvs 2021. gada 31. decembrī

Saistību sastāvs 2021. gada 31. decembrī

Image 11

Ievērojamo palielinājumu par 82,9 miljardiem EUR jeb 58,3 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu galvenokārt noteica šādas sekas:

| — | aizņēmumi palielinājās no 93,2 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 236,7 miljardiem EUR 2021. gadā. Palielinājums par 143,5 miljardiem EUR galvenokārt ir saistīts ar ANM (91 miljards EUR) un papildu aizņēmumiem SURE ietvaros (50,1 miljards EUR), |
| --- | --- |

—

aizņēmumi palielinājās no 93,2 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 236,7 miljardiem EUR 2021. gadā. Palielinājums par 143,5 miljardiem EUR galvenokārt ir saistīts ar ANM (91 miljards EUR) un papildu aizņēmumiem SURE ietvaros (50,1 miljards EUR),

SURE

| — | uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi palielinājās no 64,6 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 78,1 miljardam EUR 2021. gadā. Palielinājums par 13,5 miljardiem EUR jeb 20,9 % galvenokārt ir saistīts ar jauno ANM (8,2 miljardi EUR) un 2014.–2020. gada DFS izpildi ERAF un Kohēzijas fonda ietvaros (1,9 miljardi EUR), |
| --- | --- |

—

uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi palielinājās no 64,6 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 78,1 miljardam EUR 2021. gadā. Palielinājums par 13,5 miljardiem EUR jeb 20,9 % galvenokārt ir saistīts ar jauno ANM (8,2 miljardi EUR) un 2014.–2020. gada DFS izpildi ERAF un Kohēzijas fonda ietvaros (1,9 miljardi EUR),

| — | parādi kreditoriem palielinājās no 32,4 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 46,4 miljardiem EUR 2021. gadā. Palielinājums par 14,0 miljardiem EUR jeb 43,2 % galvenokārt ir saistīts ar ANM (19,1 miljards EUR) un maksājamo summu samazināšanos kohēzijas jomā, kur summas izmaksu atlīdzināšanas prasījumiem, kas tika saņemti līdz gada beigām, bija mazākas nekā iepriekšējā gadā (5,3 miljardi EUR). |
| --- | --- |

—

parādi kreditoriem palielinājās no 32,4 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 46,4 miljardiem EUR 2021. gadā. Palielinājums par 14,0 miljardiem EUR jeb 43,2 % galvenokārt ir saistīts ar ANM (19,1 miljards EUR) un maksājamo summu samazināšanos kohēzijas jomā, kur summas izmaksu atlīdzināšanas prasījumiem, kas tika saņemti līdz gada beigām, bija mazākas nekā iepriekšējā gadā (5,3 miljardi EUR).

Kopējie izmaksu atlīdzināšanas prasījumi un rēķini, kas saņemti un atzīti bilances pozīcijā “Parādi kreditoriem”

Kopējie izmaksu atlīdzināšanas prasījumi un rēķini, kas saņemti un atzīti bilances pozīcijā “Parādi kreditoriem”

Image 12

Neto aktīvi

Neto aktīvi

Saistību pārsniegums pār aktīviem 2021. gada 31. decembrī bija 82,3 miljardi EUR (2020. gadā – 33,4 miljardi EUR). Ievērojamais palielinājums par 48,9 miljardiem EUR galvenokārt ir saistīts ar aizņēmumiem saistībā ar NGEU ietvaros 2021. gadā izņemto neatmaksājamo atbalstu (kā rezultātā tiešās pārvaldības izdevumi palielinājās par 42,9 miljardiem EUR). Jāatzīmē, ka tas, ka saistības ir lielākas par aktīviem, nozīmē nevis to, ka ES iestādēm un struktūrām ir finanšu grūtības, bet gan to, ka noteiktām saistībām finansējums tiks piešķirts no nākamo gadu budžetiem. Daudzi izdevumi kārtējā gadā tiek atzīti atbilstīgi uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, kaut gan tos faktiski varētu samaksāt nākamajos gados un finansēt, izmantojot nākamo gadu budžetus; saistītie ieņēmumi tiks uzskaitīti tikai turpmākajos periodos. Neatkarīgi no aizņēmumiem NGEU vajadzībām, kas jāatmaksā laikā no 2028. līdz 2051. gadam, un darbinieku pabalstu saistībām, kas jāmaksā vairāku gadu desmitu laikā, nozīmīgākās summas, kas jāizceļ, ir ar ELGF saistītās darbības, no kurām lielākā daļa parasti tiek izmaksāta nākamā gada pirmajā ceturksnī.

NGEU

NGEU

6.   ES POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA, PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA

Eiropas Savienība (ES) ir savienība, kam dalībvalstis piešķir kompetences, lai sasniegtu kopīgus mērķus. Savienība ir dibināta, pamatojoties uz tādām vērtībām kā cilvēka cieņas aizsardzība, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesību, tajā skaitā minoritāšu tiesību, ievērošana. Šīs vērtības ir kopīgas visām dalībvalstīm sabiedrībā, kurā dominē plurālisms, nediskriminācija, iecietība, tiesiskums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība.

6.1.   POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA

POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA

ES Līgumi

ES Līgumi

Vispārējie mērķi un principi, no kuriem vadās Savienība un Eiropas iestādes, ir definēti Līgumos. Savienība un ES iestādes var rīkoties tikai saskaņā ar Līgumos piešķirtajām pilnvarām, lai sasniegtu tajos noteiktos mērķus, un tām jārīkojas, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus (12). Lai sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku, Savienība sev nodrošina nepieciešamos finanšu līdzekļus. Komisijas atbildībā ir veicināt Savienības vispārējās intereses, kas ietver budžeta izpildi un programmu pārvaldību sadarbībā ar dalībvalstīm un ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu.

12

ES cenšas sasniegt Līgumā noteiktos mērķus, izmantojot vairākus instrumentus, un viens no tiem ir ES budžets. Citi ir, piemēram, vienots tiesiskais regulējums vai kopējas politikas stratēģijas.

Daudzgadu finanšu shēma un izdevumu programmas

Daudzgadu finanšu shēma un izdevumu programmas

No ES budžeta atbalstītie politikas virzieni tiek īstenoti saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS) un attiecīgiem nozaru tiesību aktiem, kuros ir noteiktas izdevumu programmas un instrumenti. Ar tiem ES politiskās prioritātes tiek izteiktas finanšu izteiksmē pietiekami ilgā periodā, lai tās būtu efektīvas un sniegtu saskaņotu ilgtermiņa redzējumu ES fondu finansējuma saņēmējiem un valstu iestādēm, kas nodrošina līdzfinansējumu. Gada maksimālās summas jeb maksimālais apjoms tiek noteiktas/noteikti ES izdevumiem kopumā un galvenajām izdevumu kategorijām. Visu izdevumu kategoriju maksimālo apjomu summa parāda saistību apropriāciju kopējo maksimālo apjomu. DFS pieņem Padome ar visu dalībvalstu vienbalsību un Eiropas Parlamenta piekrišanu. Pašreizējā daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam tika pieņemta 2020. gada 17. decembrī. Daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam papildina pagaidu atveseļošanas instruments NextGenerationEU.

NextGenerationEU

Gada budžets

Gada budžets

Gada budžetu sagatavo Komisija. Eiropas Parlaments un Padome vienojas (parasti līdz decembra vidum) par nākamā gada budžetu, pamatojoties uz LESD 314. pantā noteikto procedūru. Saskaņā ar budžeta līdzsvarotības principu kopējiem ieņēmumiem konkrētā finanšu gadā jābūt vienādiem ar kopējiem izdevumiem (maksājumu apropriācijām).

Galvenie ES finansējuma avoti ir pašu resursu ieņēmumi, kurus papildina citi ieņēmumi. Ir četru veidu pašu resursi: Tradicionālie pašu resursi (galvenokārt muitas nodokļi), pašu resursi, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), pašu resursi, kuru pamatā ir nereciklēts izlietots plastmasas iepakojums (ieviests 2021. gadā) un pašu resursi, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI). Citi ieņēmumi no ES darbībām (piemēram, naudas sodi par konkurences noteikumu pārkāpumiem) parasti veido mazāk nekā 10 % no kopējiem ieņēmumiem.

Pārvaldības režīmi

Pārvaldības režīmi

ES budžetu īsteno trīs pārvaldības režīmos, kas nosaka, kā nauda tiek izmaksāta un pārvaldīta.

| — | Dalīta pārvaldība – lielāko daļu (aptuveni 3/4) budžeta Komisija pārvalda atbilstīgi dalītas pārvaldības sistēmai sadarbībā ar dalībvalstīm, jo īpaši struktūrfondu un lauksaimniecības jomās. |
| --- | --- |

—

Dalīta pārvaldība – lielāko daļu (aptuveni 3/4) budžeta Komisija pārvalda atbilstīgi dalītas pārvaldības sistēmai sadarbībā ar dalībvalstīm, jo īpaši struktūrfondu un lauksaimniecības jomās.

| — | Tieša pārvaldība – Komisija arī pārvalda programmas pati un var deleģēt konkrētu programmu īstenošanu izpildaģentūrām. |
| --- | --- |

—

Tieša pārvaldība – Komisija arī pārvalda programmas pati un var deleģēt konkrētu programmu īstenošanu izpildaģentūrām.

| — | Netieša pārvaldība – lēmumus par izdevumiem var arī pārvaldīt netieši ar citu ES vai ārpus ES esošu struktūru starpniecību. Finanšu regulā un/vai iemaksu nolīgumos ir noteikti nepieciešamie kontroles un ziņošanas mehānismi, kas šiem subjektiem jāizmanto, un Komisijas uzraudzība, budžeta izpildes uzdevumus uzticot valsts aģentūrām, Eiropas Investīciju bankas grupai, trešām valstīm, starptautiskām organizācijām (piemēram, Pasaules Bankai vai Apvienoto Nāciju Organizācijai) un citiem subjektiem (piemēram, ES decentralizētām aģentūrām, kopuzņēmumiem). |
| --- | --- |

—

Netieša pārvaldība – lēmumus par izdevumiem var arī pārvaldīt netieši ar citu ES vai ārpus ES esošu struktūru starpniecību. Finanšu regulā un/vai iemaksu nolīgumos ir noteikti nepieciešamie kontroles un ziņošanas mehānismi, kas šiem subjektiem jāizmanto, un Komisijas uzraudzība, budžeta izpildes uzdevumus uzticot valsts aģentūrām, Eiropas Investīciju bankas grupai, trešām valstīm, starptautiskām organizācijām (piemēram, Pasaules Bankai vai Apvienoto Nāciju Organizācijai) un citiem subjektiem (piemēram, ES decentralizētām aģentūrām, kopuzņēmumiem).

Finanšu regula

Finanšu regula

Finanšu regula (FR) (13), kas piemērojama vispārējam budžetam, ir viens no galvenajiem ES finanšu regulējuma struktūras tiesību aktiem. Tajā ir sīki definēti finanšu noteikumi, kas piemērojami ES budžeta izpildei, un to dažādo dalībnieku loma, kuru pienākums ir nodrošināt, ka nauda tiek izlietota pareizi un sasniedzot noteiktos mērķus.

13

6.2.   PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA

PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA

6.2.1.   Institucionālā struktūra

Institucionālā struktūra

ES ir institucionāla sistēma, kuras uzdevumi ir stiprināt tās vērtības, sekmēt tās mērķu sasniegšanu, kalpot Savienības, tās pilsoņu un dalībvalstu interesēm, kā arī nodrošināt tās politiku un darbību saskaņotību, rezultativitāti un nepārtrauktību. Organizatorisko struktūru veido iestādes, aģentūras un citas ES struktūras. Finanšu regula kopā ar piemērojamajiem grāmatvedības noteikumiem nosaka, kuri no šiem subjektiem ir iekļauti ES konsolidētajos pārskatos (konsolidācijas darbības jomā iekļauto subjektu sarakstu sk. ES konsolidēto gada pārskatu 9. skaidrojumā).

9.

Eiropas Parlaments kopīgi ar Padomi veic likumdošanas un budžeta pieņemšanas funkcijas. Komisijai ir politiska pārskatatbildība attiecībā pret Eiropas Parlamentu. Arī Padome veic politikas veidošanas un koordinēšanas funkcijas Eiropadomes noteiktajā Savienības vispārējā politiskajā virzienā un prioritātēs.

Eiropas Komisija ir Eiropas Savienības izpildvaras iestāde. Tā veicina Savienības vispārējās intereses un šajā nolūkā īsteno atbilstīgas iniciatīvas. Tā nodrošina Līgumu piemērošanu un pārrauga, kā dalībvalstis piemēro Savienības tiesību aktus Eiropas Savienības Tiesas kontrolē. Tā īsteno koordinēšanas, izpildu un pārvaldības funkcijas, izpilda budžetu un pārvalda programmas.

Komisija veic budžeta izpildi, lielā mērā sadarbojoties ar dalībvalstīm. (14) Kopā tās nodrošina, ka apropriācijas tiek izlietotas atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principiem. Regulās nosaka dalībvalstu pienākumus to kopīgajā budžeta izpildes kontrolē un revīzijā, kā arī izrietošo atbildību. Tajās arī nosaka pienākumus un sīki izstrādātus noteikumus katrai no ES iestādēm attiecībā uz to izdevumiem.

14

6.2.2.   Komisijas pārvaldības struktūra

Komisijas pārvaldības struktūra

Komisijas pārvaldības kārtība un tas, kā tā nodrošina, ka Komisija darbojas kā mūsdienīga, pārskatatbildīga un uz darbības rezultātiem vērsta iestāde, ir aprakstīta Paziņojumā (15) par pārvaldību Eiropas Komisijā.

15

Komisija savas funkcijas veic komisāru kolēģijas – kas nosaka prioritātes un uzņemas vispārēju politisku atbildību par Komisijas darbu – vadībā. Komisija kā kolēģija strādā tās priekšsēdētāja politiskajā vadībā, kurš kā daļu no savas kandidatūras Eiropas Parlamentam iepazīstina ar mērķiem, ko viņš vai viņa plāno sasniegt, izklāsta politiskajās pamatnostādnēs. Priekšsēdētājs lemj par Komisijas iekšējo organizāciju, nodrošinot tās konsekventu, rezultatīvu un koleģiālu darbību.

Kolēģija deleģē budžeta praktisko izpildi un finanšu pārvaldību ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem, kuri vada Komisijas attiecīgo administratīvo struktūru. Šī decentralizētā pieeja rada administratīvu kultūru, kas mudina civildienesta ierēdņus uzņemties atbildību par viņu kontrolē esošajām darbībām un liek viņiem nodrošināt pārliecību par darbībām, par kurām viņi atbild.

Priekšsēdētāja pakļautībā un ciešā sadarbībā ar Komisijas locekli, kurš ir atbildīgs par budžetu, cilvēkresursiem un administrāciju, kā arī ar priekšsēdētāja un centrālo dienestu līdzdalību, Korporatīvās pārvaldības padome nodrošina koordināciju, pārraudzību, konsultācijas un stratēģiskās ievirzes.

Iekšējā kārtība nosaka saskaņotu stingru kontroļu un pārvaldības rīku struktūru, kas ļauj komisāru kolēģijai uzņemties politisko atbildību par Komisijas darbu (16).

16

6.2.3.   Komisijas finanšu pārvaldība

Komisijas finanšu pārvaldība

Komisijā pienākumi un atbildības jomas finanšu pārvaldībā ir skaidri definēti (piemēram, Finanšu regulā un Iekšējos noteikumos (17)) un tiek attiecīgi piemēroti. Komisijas ģenerāldirektori un dienestu vadītāji kā deleģētie kredītrīkotāji ir atbildīgi par ES finanšu resursu pareizu pārvaldību, atbilstību Finanšu regulas noteikumiem, riska pārvaldību un atbilstošas iekšējās kontroles sistēmas izveidi.

17

Kredītrīkotāji atbild par visu pārvaldības procesu – tie gan nosaka, kas jādara, lai tiktu sasniegti iestādes noteiktie politikas mērķi, gan pārvalda darbības no operatīvā un pareizas finanšu pārvaldības viedokļa. Uzdevumus var tālāk apakšdeleģēt direktoriem, nodaļu vadītājiem un citām personām, kuras tādējādi kļūst par pastarpināti deleģētiem kredītrīkotājiem. Katrs deleģētais kredītrīkotājs iekšējās kontroles sistēmu īstenošanas pārraudzībā un uzraudzībā var paļauties uz vienu vai diviem direktoriem, kuri atbild par riska pārvaldību un iekšējo kontroli.

Komisijas centrālie dienesti sniedz norādījumus un padomus un veicina paraugpraksi, tostarp ar Korporatīvās pārvaldības padomes darba starpniecību.

Saskaņā ar Finanšu regulu katram kredītrīkotājam ir jāsagatavo gada darbības pārskats (GDP), kurā sīki izklāsta sasniegumus, iekšējo kontroli un finanšu pārvaldības pasākumus, kas veikti gada laikā. GDP iekļauj deklarāciju, ka resursi ir izmantoti, piemērojot pareizas finanšu pārvaldības principus, un ka ir ieviesti kontroles pasākumi, kas sniedz nepieciešamās garantijas attiecībā uz pamatā esošo darījumu likumību un pareizību. ES budžeta gada pārvaldības un izpildes ziņojums (18) ir galvenais instruments, ar kura starpniecību komisāru kolēģija uzņemas politisko atbildību par ES budžeta finanšu pārvaldību.

18

komisāru kolēģija uzņemas politisko atbildību par ES budžeta finanšu pārvaldību

Komisijas grāmatvedis ir galvenais atbildīgais par finanšu līdzekļu pārvaldību, atgūšanas procedūrām, grāmatvedības noteikumu noteikšanu, pamatojoties uz starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS), grāmatvedības sistēmu apstiprināšanu un Komisijas un ES konsolidēto gada pārskatu sagatavošanu. Turklāt grāmatvedim jāparaksta gada pārskati, apliecinot, ka tie visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo finanšu stāvokli, darbību rezultātus un Savienības naudas plūsmas. Gada pārskatus pieņem komisāru kolēģija. Grāmatvedis ir neatkarīga funkcija, un Komisijā viņš uzņemas lielu atbildību par finanšu pārskatu sagatavošanu.

Arī Komisijas iekšējais revidents ir centralizēta un neatkarīga funkcija, kas sniedz neatkarīgas konsultācijas, atzinumus un ieteikumus par iekšējās kontroles sistēmu kvalitāti un funkcionēšanu Komisijā, ES aģentūrās un citās autonomās struktūrās.

Revīzijas progresa komiteja nodrošina iekšējā revidenta neatkarību un uzrauga iekšējās revīzijas darba kvalitāti un pasākumus, ko Komisijas dienesti veikuši, atbildot uz iekšējās un ārējās revīzijas ieteikumiem, kā arī Eiropas Revīzijas palātas konstatējumiem par budžeta izpildes apstiprināšanu un ieteikumiem par gada konsolidēto ES pārskatu uzticamību. Komitejas konsultatīvā loma palīdz turpināt vispārējo Komisijas darbības rezultativitātes un efektivitātes uzlabošanu, lai tā varētu sasniegt savus mērķus, un veicina komisāru kolēģijas īstenoto pārraudzību pār Komisijas pārvaldību, risku pārvaldību un iekšējās kontroles praksi.

6.2.4.   Ārējā revīzija un budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra

Ārējā revīzija un budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra

Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem līdzekļi ir jāpārvalda efektīvā, lietderīgā un saimnieciskā veidā. Pastāv pārskatatbildības satvars, kas pamatojas uz visaptverošu ziņošanu, ārēju revīziju un politisko kontroli, lai sniegtu pietiekamu pārliecību, ka ES līdzekļi tiek tērēti pareizi.

Pēc Padomes ieteikuma Eiropas Parlaments lemj par to, vai dot galīgo apstiprinājumu (ko dēvē par “budžeta izpildes apstiprināšanu”) tam, kā Komisija attiecīgajā gadā ir izpildījusi ES budžetu. Ikgadējā budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra nodrošina to, ka no Komisijas tiek prasīta politiskā pārskatatbildība par ES budžeta izpildi.

Padomes

Eiropas Parlaments

Katru gadu Eiropas Revīzijas palāta pārbauda pārskatu uzticamību, vai visi ieņēmumi ir saņemti un visi izdevumi ir radušies likumīgā un pareizā veidā un vai finanšu pārvaldība un budžeta plānošanas kvalitatīvie aspekti, tostarp snieguma aspekts, ir bijuši pareizi. Ar Eiropas Revīzijas palātas gada ziņojuma publicēšanu tiek sākta budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra. Revidenti arī sagatavo īpašus ziņojumus par noteiktiem izdevumiem vai politikas jomām, kā arī budžeta vai pārvaldības jautājumiem.

Eiropas Revīzijas palāta

Lēmums par budžeta izpildes apstiprināšanu arī pamatojas uz Komisijas integrētajiem finanšu un pārskatatbildības ziņojumiem, komisāru uzklausīšanu Eiropas Parlamentā un uz atbilžu sniegšanu uz Komisijai nosūtītajiem rakstveida jautājumiem.

SKAIDROJUMS PIE KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM

Eiropas Savienības 2021. gada konsolidētie gada pārskati ir sagatavoti, pamatojoties uz informāciju, kuru iestādes un struktūras sniegušas saskaņā ar 246. panta 2. punktu Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam. Ar šo es paziņoju, ka tie ir sagatavoti saskaņā ar minētās Finanšu regulas XIII sadaļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas izklāstīti finanšu pārskatu skaidrojumos.

No minēto iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas apliecinājuši informācijas ticamību, esmu saņēmusi visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu finanšu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Savienības aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde.

Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu Eiropas Komisijas pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka finanšu pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli, darbību rezultātiem un naudas plūsmām.

Komisijas grāmatvede

Rosa ALDEA BUSQUETS

2022. gada 17. jūnijā

KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI (2)

2

SATURA RĀDĪTĀJS

SATURA RĀDĪTĀJS

| BILANCE | 33 |
| --- | --- |

| FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 34 |
| --- | --- |

| NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS | 35 |
| --- | --- |

| PĀRSKATS PAR PĀRMAIŅĀM NETO AKTĪVOS | 37 |
| --- | --- |

| SKAIDROJUMI PAR FINANŠU PĀRSKATIEM | 38 |
| --- | --- |

| 1. | NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA | 38 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | SKAIDROJUMI PAR BILANCI | 57 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU | 99 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN AKTĪVI | 109 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | BUDŽETA UN JURIDISKĀS SAISTĪBAS | 116 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA | 120 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM | 141 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA | 143 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | KONSOLIDĀCIJAS DARBĪBAS JOMA | 143 |
| --- | --- | --- |

9.

BILANCE

BILANCE

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI | | | |
| Nemateriālie aktīvi | 2.1 | 769 | 620 |
| Materiālie pamatlīdzekļi | 2.2 | 12 669 | 11 682 |
| Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi | 2.3 | 1 192 | 588 |
| Finanšu aktīvi | 2.4 | 181 874 | 99 214 |
| Priekšfinansējums | 2.5 | 60 792 | 34 519 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 2.6 | 40 642 | 45 813 |
| | | 297 938 | 192 434 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | | | |
| Finanšu aktīvi | 2.4 | 6 744 | 13 881 |
| Priekšfinansējums | 2.5 | 32 656 | 28 229 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 2.6 | 31 796 | 28 681 |
| Krājumi | 2.7 | 84 | 80 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 2.8 | 44 860 | 16 742 |
| | | 116 141 | 87 613 |
| AKTĪVI KOPĀ | | 414 078 | 280 047 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Pensijas un citi darbinieku pabalsti | 2.9 | (122 466 ) | (116 020 ) |
| Uzkrājumi | 2.10 | (2 950 ) | (3 878 ) |
| Finanšu saistības | 2.11 | (214 974 ) | (84 399 ) |
| | | (340 391 ) | (204 297 ) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Uzkrājumi | 2.10 | (398) | (1 527 ) |
| Finanšu saistības | 2.11 | (31 149 ) | (10 649 ) |
| Parādi kreditoriem | 2.12 | (46 372 ) | (32 408 ) |
| Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi | 2.13 | (78 068 ) | (64 584 ) |
| | | (155 987 ) | (109 167 ) |
| SAISTĪBAS KOPĀ | | (496 377 ) | (313 464 ) |
| NETO AKTĪVI | | (82 299 ) | (33 418 ) |
| Rezerves | 2.14 | 1 325 | 5 062 |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas
   (3) | 2.15 | (83 624 ) | (38 480 ) |
| NETO AKTĪVI | | (82 299 ) | (33 418 ) |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2021.

31.12.2020.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Nemateriālie aktīvi

Nemateriālie aktīvi

2.1

2.1

769

769

620

620

Materiālie pamatlīdzekļi

Materiālie pamatlīdzekļi

2.2

2.2

12 669

12 669

11 682

11 682

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi

2.3

2.3

1 192

1 192

588

588

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

2.4

2.4

181 874

181 874

99 214

99 214

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.5

2.5

60 792

60 792

34 519

34 519

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

2.6

2.6

40 642

40 642

45 813

45 813

297 938

297 938

192 434

192 434

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

2.4

2.4

6 744

6 744

13 881

13 881

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.5

2.5

32 656

32 656

28 229

28 229

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

2.6

2.6

31 796

31 796

28 681

28 681

Krājumi

Krājumi

2.7

2.7

84

84

80

80

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

2.8

2.8

44 860

44 860

16 742

16 742

116 141

116 141

87 613

87 613

AKTĪVI KOPĀ

AKTĪVI KOPĀ

414 078

414 078

280 047

280 047

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Pensijas un citi darbinieku pabalsti

Pensijas un citi darbinieku pabalsti

2.9

2.9

(122 466 )

(122 466 )

(116 020 )

(116 020 )

Uzkrājumi

Uzkrājumi

2.10

2.10

(2 950 )

(2 950 )

(3 878 )

(3 878 )

Finanšu saistības

Finanšu saistības

2.11

2.11

(214 974 )

(214 974 )

(84 399 )

(84 399 )

(340 391 )

(340 391 )

(204 297 )

(204 297 )

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Uzkrājumi

Uzkrājumi

2.10

2.10

(398)

(398)

(1 527 )

(1 527 )

Finanšu saistības

Finanšu saistības

2.11

2.11

(31 149 )

(31 149 )

(10 649 )

(10 649 )

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

2.12

2.12

(46 372 )

(46 372 )

(32 408 )

(32 408 )

Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi

Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi

2.13

2.13

(78 068 )

(78 068 )

(64 584 )

(64 584 )

(155 987 )

(155 987 )

(109 167 )

(109 167 )

SAISTĪBAS KOPĀ

SAISTĪBAS KOPĀ

(496 377 )

(496 377 )

(313 464 )

(313 464 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

(82 299 )

(82 299 )

(33 418 )

(33 418 )

Rezerves

Rezerves

2.14

2.14

1 325

1 325

5 062

5 062

No dalībvalstīm pieprasāmās summas
   (3)

No dalībvalstīm pieprasāmās summas

3

2.15

2.15

(83 624 )

(83 624 )

(38 480 )

(38 480 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

(82 299 )

(82 299 )

(33 418 )

(33 418 )

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 2021 | 2020 |
| IEŅĒMUMI | | | |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | | | |
| NKI resursi | 3.1 | 115 955 | 125 393 |
| Tradicionālie pašu resursi | 3.2 | 20 590 | 19 559 |
| PVN resursi | 3.3 | 18 340 | 17 858 |
| Pašu resursi, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu | 3.4 | 5 831 | — |
| Naudas sodi | 3.5 | 1 990 | 452 |
| Izdevumu atgūšana | 3.6 | 1 794 | 1 355 |
| AK izstāšanās līgums | 3.7 | 1 122 | 47 456 |
| Citi | 3.8 | 6 737 | 7 116 |
| | | 172 357 | 219 190 |
| | | | |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | | | |
| Finanšu ieņēmumi | 3.9 | 5 092 | 3 434 |
| Citi | 3.10 | 1 497 | 1 404 |
| | | 6 589 | 4 838 |
| Ieņēmumi kopā | | 178 946 | 224 028 |
| IZDEVUMI | | | |
| Īstenojušas dalībvalstis | 3.11 | | |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds | | (40 829 ) | (40 461 ) |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti | | (15 451 ) | (14 467 ) |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds | | (46 932 ) | (41 118 ) |
| Eiropas Sociālais fonds | | (16 727 ) | (13 677 ) |
| Citi | | (4 835 ) | (2 701 ) |
| Īstenojusi Komisija, izpildaģentūras un trasta fondi | 3.12 | (63 000 ) | (22 094 ) |
| Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras | 3.13 | (3 154 ) | (3 530 ) |
| Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas | 3.13 | (4 512 ) | (4 178 ) |
| Īstenojuši citi subjekti | 3.13 | (3 225 ) | (3 257 ) |
| Personāla un pensiju izmaksas | 3.14 | (12 417 ) | (11 995 ) |
| Finanšu izmaksas | 3.15 | (4 201 ) | (2 188 ) |
| Citi izdevumi | 3.16 | (5 762 ) | (6 946 ) |
| Izdevumi kopā | | (221 046 ) | (166 612 ) |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI | | (42 100 ) | 57 416 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

2021

2020

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

NKI resursi

NKI resursi

3.1

3.1

115 955

115 955

125 393

125 393

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

3.2

3.2

20 590

20 590

19 559

19 559

PVN resursi

PVN resursi

3.3

3.3

18 340

18 340

17 858

17 858

Pašu resursi, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu

Pašu resursi, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu

3.4

3.4

5 831

5 831

—

—

Naudas sodi

Naudas sodi

3.5

3.5

1 990

1 990

452

452

Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

3.6

3.6

1 794

1 794

1 355

1 355

AK izstāšanās līgums

AK izstāšanās līgums

3.7

3.7

1 122

1 122

47 456

47 456

Citi

Citi

3.8

3.8

6 737

6 737

7 116

7 116

172 357

172 357

219 190

219 190

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Finanšu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

3.9

3.9

5 092

5 092

3 434

3 434

Citi

Citi

3.10

3.10

1 497

1 497

1 404

1 404

6 589

6 589

4 838

4 838

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

178 946

178 946

224 028

224 028

IZDEVUMI

IZDEVUMI

Īstenojušas dalībvalstis

Īstenojušas dalībvalstis

3.11

3.11

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

(40 829 )

(40 829 )

(40 461 )

(40 461 )

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

(15 451 )

(15 451 )

(14 467 )

(14 467 )

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

(46 932 )

(46 932 )

(41 118 )

(41 118 )

Eiropas Sociālais fonds

Eiropas Sociālais fonds

(16 727 )

(16 727 )

(13 677 )

(13 677 )

Citi

Citi

(4 835 )

(4 835 )

(2 701 )

(2 701 )

Īstenojusi Komisija, izpildaģentūras un trasta fondi

Īstenojusi Komisija, izpildaģentūras un trasta fondi

3.12

3.12

(63 000 )

(63 000 )

(22 094 )

(22 094 )

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

3.13

3.13

(3 154 )

(3 154 )

(3 530 )

(3 530 )

Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas

Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas

3.13

3.13

(4 512 )

(4 512 )

(4 178 )

(4 178 )

Īstenojuši citi subjekti

Īstenojuši citi subjekti

3.13

3.13

(3 225 )

(3 225 )

(3 257 )

(3 257 )

Personāla un pensiju izmaksas

Personāla un pensiju izmaksas

3.14

3.14

(12 417 )

(12 417 )

(11 995 )

(11 995 )

Finanšu izmaksas

Finanšu izmaksas

3.15

3.15

(4 201 )

(4 201 )

(2 188 )

(2 188 )

Citi izdevumi

Citi izdevumi

3.16

3.16

(5 762 )

(5 762 )

(6 946 )

(6 946 )

Izdevumi kopā

Izdevumi kopā

(221 046 )

(221 046 )

(166 612 )

(166 612 )

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

(42 100 )

(42 100 )

57 416

57 416

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | (42 100 ) | 57 416 |
| Pamatdarbības | | |
| Amortizācija | 116 | 113 |
| Nolietojums | 1 054 | 1 047 |
| Zaudējumi no ieguldījumu vērtības samazināšanās (to apvērse) | — | — |
| Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums | (70 259 ) | (40 624 ) |
| Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | (30 699 ) | (11 301 ) |
| Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | 2 055 | (50 519 ) |
| Krājumu (palielinājums)/samazinājums | (4) | (12) |
| Pensiju un citu darbinieku pabalstu palielinājums/(samazinājums) | 6 447 | 18 360 |
| Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | (2 057 ) | 581 |
| Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) (izņemot NGEU aizņēmumus) | 60 075 | 40 531 |
| Kreditoriem maksājamo parādu palielinājums/(samazinājums) | 13 964 | 5 166 |
| Uzkrāto maksu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) | 13 484 | (2 645 ) |
| Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi | (1 769 ) | (3 218 ) |
| Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana (ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas nav iekļautas finanšu darbības rezultātu pārskatā) | (3 257 ) | (15 155 ) |
| Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas | (1 757 ) | 63 |
| Ieguldījumu darbība | | |
| Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums | (2 307 ) | (1 566 ) |
| Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītu ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums | (604) | 3 |
| Neatvasināto finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums
   (19) | (4 636 ) | (1 180 ) |
| Atvasināto finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums | (629) | (62) |
| Finansēšanas darbības | | |
| Ar NGEU saistīto aizņēmumu palielinājums/(samazinājums) | 91 000 | |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | 28 118 | (3 004 ) |
| Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) | 28 118 | (3 004 ) |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā | 16 742 | 19 745 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās | 44 860 | 16 742 |

Miljonos EUR

2021

2020

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

(42 100 )

(42 100 )

57 416

57 416

Pamatdarbības

Pamatdarbības

Amortizācija

Amortizācija

116

116

113

113

Nolietojums

Nolietojums

1 054

1 054

1 047

1 047

Zaudējumi no ieguldījumu vērtības samazināšanās (to apvērse)

Zaudējumi no ieguldījumu vērtības samazināšanās (to apvērse)

—

—

—

—

Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums

Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums

(70 259 )

(70 259 )

(40 624 )

(40 624 )

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(30 699 )

(30 699 )

(11 301 )

(11 301 )

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

2 055

2 055

(50 519 )

(50 519 )

Krājumu (palielinājums)/samazinājums

Krājumu (palielinājums)/samazinājums

(4)

(4)

(12)

(12)

Pensiju un citu darbinieku pabalstu palielinājums/(samazinājums)

Pensiju un citu darbinieku pabalstu palielinājums/(samazinājums)

6 447

6 447

18 360

18 360

Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

(2 057 )

(2 057 )

581

581

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) (izņemot NGEU aizņēmumus)

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) (izņemot NGEU aizņēmumus)

60 075

60 075

40 531

40 531

Kreditoriem maksājamo parādu palielinājums/(samazinājums)

Kreditoriem maksājamo parādu palielinājums/(samazinājums)

13 964

13 964

5 166

5 166

Uzkrāto maksu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums)

Uzkrāto maksu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums)

13 484

13 484

(2 645 )

(2 645 )

Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi

Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi

(1 769 )

(1 769 )

(3 218 )

(3 218 )

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana (ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas nav iekļautas finanšu darbības rezultātu pārskatā)

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana (ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas nav iekļautas finanšu darbības rezultātu pārskatā)

(3 257 )

(3 257 )

(15 155 )

(15 155 )

Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas

Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas

(1 757 )

(1 757 )

63

63

Ieguldījumu darbība

Ieguldījumu darbība

Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums

Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums

(2 307 )

(2 307 )

(1 566 )

(1 566 )

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītu ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītu ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

(604)

(604)

3

3

Neatvasināto finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums
   (19)

Neatvasināto finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums

19

(4 636 )

(4 636 )

(1 180 )

(1 180 )

Atvasināto finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums

Atvasināto finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums

(629)

(629)

(62)

(62)

Finansēšanas darbības

Finansēšanas darbības

Ar NGEU saistīto aizņēmumu palielinājums/(samazinājums)

Ar NGEU saistīto aizņēmumu palielinājums/(samazinājums)

91 000

91 000

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

28 118

28 118

(3 004 )

(3 004 )

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

28 118

28 118

(3 004 )

(3 004 )

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

16 742

16 742

19 745

19 745

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

44 860

44 860

16 742

16 742

PĀRSKATS PAR PĀRMAIŅĀM NETO AKTĪVOS

PĀRSKATS PAR PĀRMAIŅĀM NETO AKTĪVOS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | No dalībvalstīm pieprasāmās summas Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) | Citas rezerves | Patiesās vērtības rezerve | Neto aktīvi |
| ATLIKUMS 31.12.2019. | (77 560 ) | 4 646 | 391 | (72 523 ) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | (173) | 173 | — | — |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | — | — | 105 | 105 |
| Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana | (15 155 ) | — | — | (15 155 ) |
| Citi | 210 | (252) | — | (42) |
| Dalībvalstīm kreditētie 2019. gada budžeta izpildes rezultāti | (3 218 ) | — | — | (3 218 ) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | 57 416 | — | — | 57 416 |
| ATLIKUMS 31.12.2020. | (38 480 ) | 4 566 | 496 | (33 418 ) |
| Pārskatīto EGN 11 ietekme (sk. 1. skaidrojumu) | 1 719 | (3 043 ) | (496) | (1 820 ) |
| ATLIKUMS 1.1.2021. | (36 761 ) | 1 523 | — | (35 238 ) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | — | — | — | — |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | — | — | — | — |
| Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana | (3 257 ) | — | — | (3 257 ) |
| Citi | 262 | (198) | — | 63 |
| Dalībvalstīm kreditētie 2020. gada budžeta izpildes rezultāti | (1 769 ) | — | — | (1 769 ) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | (42 100 ) | — | — | (42 100 ) |
| ATLIKUMS 31.12.2021. | (83 624 ) | 1 325 | — | (82 299 ) |

Miljonos EUR

No dalībvalstīm pieprasāmās summas Uzkrātais pārpalikums/(deficīts)

Citas rezerves

Patiesās vērtības rezerve

Neto aktīvi

ATLIKUMS 31.12.2019.

ATLIKUMS 31.12.2019.

(77 560 )

(77 560 )

4 646

4 646

391

391

(72 523 )

(72 523 )

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

(173)

(173)

173

173

—

—

Patiesās vērtības pārmaiņas

Patiesās vērtības pārmaiņas

—

—

105

105

105

105

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

(15 155 )

(15 155 )

—

—

(15 155 )

(15 155 )

Citi

Citi

210

210

(252)

(252)

—

(42)

(42)

Dalībvalstīm kreditētie 2019. gada budžeta izpildes rezultāti

Dalībvalstīm kreditētie 2019. gada budžeta izpildes rezultāti

(3 218 )

(3 218 )

—

—

(3 218 )

(3 218 )

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

57 416

57 416

—

—

57 416

57 416

ATLIKUMS 31.12.2020.

ATLIKUMS 31.12.2020.

(38 480 )

(38 480 )

4 566

4 566

496

496

(33 418 )

(33 418 )

Pārskatīto EGN 11 ietekme (sk. 1. skaidrojumu)

Pārskatīto EGN 11 ietekme (sk. 1. skaidrojumu)

1 719

1 719

(3 043 )

(3 043 )

(496)

(496)

(1 820 )

(1 820 )

ATLIKUMS 1.1.2021.

ATLIKUMS 1.1.2021.

(36 761 )

(36 761 )

1 523

1 523

—

—

(35 238 )

(35 238 )

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

—

—

—

—

—

—

Patiesās vērtības pārmaiņas

Patiesās vērtības pārmaiņas

—

—

—

—

—

—

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

(3 257 )

(3 257 )

—

—

(3 257 )

(3 257 )

Citi

Citi

262

262

(198)

(198)

—

63

63

Dalībvalstīm kreditētie 2020. gada budžeta izpildes rezultāti

Dalībvalstīm kreditētie 2020. gada budžeta izpildes rezultāti

(1 769 )

(1 769 )

—

—

(1 769 )

(1 769 )

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

(42 100 )

(42 100 )

—

—

(42 100 )

(42 100 )

ATLIKUMS 31.12.2021.

ATLIKUMS 31.12.2021.

(83 624 )

(83 624 )

1 325

1 325

—

—

(82 299 )

(82 299 )

SKAIDROJUMI PAR FINANŠU PĀRSKATIEM

SKAIDROJUMI PAR FINANŠU PĀRSKATIEM

| Jāņem vērā, ka turpmākajās tabulās summas, kas attiecas uz AK saistībā ar DFS līdz 2020. gada beigām, joprojām ir norādītas pozīcijā “Dalībvalstis”, jo, lai gan AK izstājās no Savienības 2020. gada 1. februārī, saskaņā ar Izstāšanās līgumu tai joprojām ir finansiālas attiecības ar Savienību, kuras ir līdzvērtīgas dalībvalsts attiecībām šajos laikposmos. |
| --- |

Jāņem vērā, ka turpmākajās tabulās summas, kas attiecas uz AK saistībā ar DFS līdz 2020. gada beigām, joprojām ir norādītas pozīcijā “Dalībvalstis”, jo, lai gan AK izstājās no Savienības 2020. gada 1. februārī, saskaņā ar Izstāšanās līgumu tai joprojām ir finansiālas attiecības ar Savienību, kuras ir līdzvērtīgas dalībvalsts attiecībām šajos laikposmos.

Jāņem vērā, ka turpmākajās tabulās summas, kas attiecas uz AK saistībā ar DFS līdz 2020. gada beigām, joprojām ir norādītas pozīcijā “Dalībvalstis”, jo, lai gan AK izstājās no Savienības 2020. gada 1. februārī, saskaņā ar Izstāšanās līgumu tai joprojām ir finansiālas attiecības ar Savienību, kuras ir līdzvērtīgas dalībvalsts attiecībām šajos laikposmos.

1.   NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1.   JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

ES grāmatvedības uzskaiti kārto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, turpmāk dēvētu par “Finanšu regulu” (FR).

ES sagatavo savus finanšu pārskatus saskaņā ar Finanšu regulas 80. pantu, pamatojoties uz noteikumiem par uzkrāšanas principu grāmatvedībā, kuru pamatā ir starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (SPSGS). Minētie grāmatvedības noteikumi, ko pieņem Komisijas grāmatvedis, ir jāpiemēro visās iestādēs un ES struktūrās, uz kurām attiecas konsolidācijas darbības joma, lai nodrošinātu ES konsolidēto pārskatu iekšējo konsekvenci.

Jaunu un grozītu Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumu (EGN) piemērošana

Jaunu un grozītu Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumu (EGN) piemērošana

Jauni EGN, kas pieņemti līdz 2021. gada 31. decembrim, bet vēl nav stājušies spēkā

Jauni EGN, kas pieņemti līdz 2021. gada 31. decembrim, bet vēl nav stājušies spēkā

Nav jaunu EGN, kas pieņemti līdz 2021. gada 31. decembrim, bet vēl nav stājušies spēkā.

Pārskatīti EGN, kuri ir spēkā gada pārskata periodiem, kas sākās 2021. gada 1. janvārī vai vēlāk

Pārskatīti EGN, kuri ir spēkā gada pārskata periodiem, kas sākās 2021. gada 1. janvārī vai vēlāk

2020. gada 17. decembrī Komisijas grāmatvedis pieņēma pārskatītos EGN 11 “Finanšu instrumenti”, kas nosaka finanšu pārskatu sniegšanas principus attiecībā uz finanšu aktīviem un finanšu saistībām un ir balstīti uz jauno 41. SPSGS “Finanšu instrumenti”, grozīto 28. SPSGS “Finanšu instrumenti: prezentācija” un grozīto 30. SPSGS “Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana” (izdots 2018. gada augustā).

Pārskatītie EGN 11 ir obligāti piemērojami no 2021. gada 1. janvāra, un visas izmaiņas, salīdzinot ar sākotnējo pieteikumu, ir ņemtas vērā šajā datumā, tādējādi nav nepieciešams koriģēt iepriekšējā perioda summas. Tā rezultātā šajos pārskatos 2020. gada 31. decembrī uzrādītie finanšu aktīvi, finanšu saistības, ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un procentu ieņēmumi/izdevumi ir uzskaitīti saskaņā ar grāmatvedības politikas prasībām, kas noteiktas 2020. gada ES finanšu pārskatos, to 1.5.5. skaidrojumā, 1.5.8. skaidrojumā (tikai darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu), 1.5.12. skaidrojumā un 1.6.1. skaidrojumā (tikai darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu).

1.5.5.

1.5.8.

1.5.12.

1.6.1.

Galvenās izmaiņas un to ietekme uz ES 2021. gada pārskatiem ir aprakstītas turpmāk.

Jauni klasificēšanas un novērtēšanas principi attiecībā uz finanšu aktīviem

Jauni klasificēšanas un novērtēšanas principi attiecībā uz finanšu aktīviem

Pārskatītajos EGN 11 ir ieviesta uz principiem balstīta pieeja finanšu aktīvu klasifikācijai un ir jāizmanto divi kritēriji: subjekta finanšu aktīvu pārvaldības modelis un šo aktīvu līgumā noteiktās naudas plūsmas raksturojums. Atkarībā no šiem kritērijiem finanšu aktīvus klasificē šādās kategorijās: “finanšu aktīvi amortizētajā iegādes vērtībā” (AC), “finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvu / pašu kapitāla aprēķinā” (FVNA) vai “finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma un deficīta aprēķinā” (FVSD).

AC

FVNA

FVSD

2021. gada 1. janvārī jauno kritēriju piemērošana noveda pie visu kapitālieguldījumu un parāda vērtspapīru pārklasificēšanas no “pārdošanai pieejamiem” uz finanšu aktīviem FVSD. Saistītā patiesās vērtības rezerve attiecībā uz neto aktīviem tika pārklasificēta uz uzkrāto pārpalikumu vai deficītu.

FVSD

Jauns vērtības samazināšanās modelis

Jauns vērtības samazināšanās modelis

Iepriekšējais vērtības samazināšanās modelis tika balstīts uz radušos zaudējumu, savukārt pārskatītajos EGN 11 ir ieviests uz nākotni vērsts vērtības samazināšanās modelis, kura pamatā ir paredzamie kredītzaudējumi (ECL) finanšu aktīva darbības laikā. ECL ņem vērā iespējamos saistību neizpildes gadījumus un finanšu aktīvu kredītkvalitātes attīstību. Jaunais vērtības samazināšanās modelis attiecas uz visiem finanšu aktīviem, ko novērtē AC vai FVNA, kā arī uz aizdevumu saistībām un finanšu garantiju līgumiem.

ECL

ECL

AC

FVNA

Konkrēti, 2021. gada 1. janvārī, piemērojot jauno vērtības samazināšanās modeli finanšu aktīviem, kas klasificēti kā AC, tika atzīts vērtības samazinājums aizdevumiem finansiālajam atbalstam, kas sniegts partnervalstīm saskaņā ar MFA un Euratom programmām.

AC

Euratom

Finanšu garantiju uzskaite

Finanšu garantiju uzskaite

Saskaņā ar iepriekšējiem EGN 11 lielākā daļa finanšu garantiju, jo īpaši tās, kuras sniedz bez atlīdzības vai par nominālu atlīdzību, tika uzskaitītas saskaņā ar EGN 11 “Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi” principiem, tātad tās vai nu atzīst kā uzkrājumus, vai uzrāda kā iespējamās saistības atkarībā no zaudējumu varbūtības.

Pārskatītajos EGN 11 ir noteikts, ka finanšu garantiju uzskaites prasības jāpiemēro visiem finanšu garantiju līgumiem. Finanšu garantiju saistību novērtējums balstās uz garantijas patieso vērtību sākotnējās atzīšanas brīdī un paredzamo kredītzaudējumu attīstību no garantēto parādu portfeļa. Sk. 1.5.12. skaidrojumu.

1.5.12.

Tā rezultātā 2021. gada 1. janvārī esošie finanšu garantiju līgumi tika pārklasificēti no finanšu uzkrājumiem uz finanšu garantiju saistību kategoriju un atkārtoti novērtēti saskaņā ar pārskatīto EGN 11 prasībām. Šo izmaiņu rezultātā palielinājās finanšu saistības, jo īpaši attiecībā uz garantijām, kas sniegtas EIB grupai saskaņā ar ārējo aizdevumu pilnvarām. Pēc grāmatvedības uzskaites maiņas un finanšu garantiju līguma saistību atzīšanas ELM Garantiju fonda ārējai darbībai rezerve – neto aktīvos līdz 2020. gada 31. decembrim – ir atbrīvota uzkrātajam pārpalikumam vai deficītam.

ELM

Šajā tabulā ir parādītas sākotnējās novērtēšanas kategorijas saskaņā ar EGN 11, kas piemēroti 2020. gada ES finanšu pārskatiem, un jaunās novērtēšanas kategorijas saskaņā ar pārskatītajiem EGN 11 attiecībā uz Eiropas Savienības finanšu aktīviem un saistībām 2021. gada 1. janvārī.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Novērtēšanas kategorija Pirms EGN 11 | Neto uzskaites vērtība 31.12.2020. | Novērtēšanas kategorija Pārskatītie EGN 11 | Neto uzskaites vērtība 1.1.2021. |
| Finanšu aktīvi | | | | |
| Aizdevumi | Aizdevumi un debitoru parādi | 93 309 | Amortizētās izmaksas | 93 575 |
| FVSD | 2 |
| Parāda vērtspapīros veiktie ieguldījumi un kapitālieguldījumi | Pieejami pārdošanai | 19 587 | FVSD | 19 587 |
| Atvasinātie aktīvi | FVSD | 199 | FVSD | 199 |
| Debitoru parādi | Aizdevumi un debitoru parādi | 3 450 | Amortizētās izmaksas | 3 485 |
| FVSD | 3 482 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | Pieejami pārdošanai | 16 742 | Amortizētās izmaksas | 16 742 |
| Finanšu saistības | | | | |
| Finanšu garantijas | Finanšu garantiju saistības | (90) | Finanšu garantiju saistības | (7 889 ) |
| Noteikumi (EGN 10) | (2 523 ) |
| Aizņēmumi | Amortizētās izmaksas | (93 192 ) | Amortizētās izmaksas | (93 521 ) |
| Citas finanšu saistības | Amortizētās izmaksas | (1 761 ) | Amortizētās izmaksas | (1 761 ) |
| Atvasinātās saistības | FVSD | (4) | FVSD | (4) |
| Parādi kreditoriem | Amortizētās izmaksas | (32 408 ) | Amortizētās izmaksas | (32 408 ) |

Miljonos EUR

Novērtēšanas kategorija Pirms EGN 11

Neto uzskaites vērtība 31.12.2020.

Novērtēšanas kategorija Pārskatītie EGN 11

Neto uzskaites vērtība 1.1.2021.

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Aizdevumi

Aizdevumi

Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi

93 309

93 309

Amortizētās izmaksas

Amortizētās izmaksas

93 575

93 575

FVSD

FVSD

2

2

Parāda vērtspapīros veiktie ieguldījumi un kapitālieguldījumi

Parāda vērtspapīros veiktie ieguldījumi un kapitālieguldījumi

Pieejami pārdošanai

Pieejami pārdošanai

19 587

19 587

FVSD

FVSD

19 587

19 587

Atvasinātie aktīvi

Atvasinātie aktīvi

FVSD

FVSD

199

199

FVSD

FVSD

199

199

Debitoru parādi

Debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi

3 450

3 450

Amortizētās izmaksas

Amortizētās izmaksas

3 485

3 485

FVSD

FVSD

3 482

3 482

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

Pieejami pārdošanai

Pieejami pārdošanai

16 742

16 742

Amortizētās izmaksas

Amortizētās izmaksas

16 742

16 742

Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu garantijas

Finanšu garantijas

Finanšu garantiju saistības

Finanšu garantiju saistības

(90)

(90)

Finanšu garantiju saistības

Finanšu garantiju saistības

(7 889 )

(7 889 )

Noteikumi (EGN 10)

Noteikumi (EGN 10)

(2 523 )

(2 523 )

Aizņēmumi

Aizņēmumi

Amortizētās izmaksas

Amortizētās izmaksas

(93 192 )

(93 192 )

Amortizētās izmaksas

Amortizētās izmaksas

(93 521 )

(93 521 )

Citas finanšu saistības

Citas finanšu saistības

Amortizētās izmaksas

Amortizētās izmaksas

(1 761 )

(1 761 )

Amortizētās izmaksas

Amortizētās izmaksas

(1 761 )

(1 761 )

Atvasinātās saistības

Atvasinātās saistības

FVSD

FVSD

(4)

(4)

FVSD

FVSD

(4)

(4)

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

Amortizētās izmaksas

Amortizētās izmaksas

(32 408 )

(32 408 )

Amortizētās izmaksas

Amortizētās izmaksas

(32 408 )

(32 408 )

Nākamajā tabulā ir analizēta pārejas uz pārskatītajiem EGN 11 ietekme uz Eiropas Savienības finanšu aktīviem, debitoru parādiem, finanšu uzkrājumiem un finanšu saistībām. Tajā salīdzinātas uzskaites vērtības no to iepriekšējās novērtēšanas kategorijas saskaņā ar EGN 11, kas piemēroti 2020. gada ES finanšu pārskatiem, ar to jaunajām novērtēšanas kategorijām pēc pārejas uz pārskatītajiem EGN 11 2021. gada 1. janvārī.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2020. | Pārklasificēšana | Pārvērtēšana | Atlikums 1.1.2021. |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | | | | |
| Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu | 19 587 | | | |
| Pāreja no AFS uz FVSD | | (19 587 ) | | |
| Koriģētais sākuma atlikums | | | | — |
| Finanšu aktīvi FVSD | | | | |
| Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu | 199 | | | |
| Pāreja no AFS uz FVSD | | 19 587 | | |
| Pārskaitījums no aizdevumiem uz FVSD | | 2 | | |
| Koriģētais sākuma atlikums | | | | 19 788 |
| Amortizētajās izmaksās novērtētie finanšu aktīvi (2020. gada pārskatos: aizdevumi) | | | | |
| Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu | 93 309 | | | |
| Pārvērtēšana: efektīvā procentu likme | | | 329 | |
| Pārvērtēšana: paredzamie kredītzaudējumi | | | (60) | |
| Pārklasificēšana uz FVSD | | (2) | | |
| Koriģētais sākuma atlikums | | | | 93 575 |
| Finanšu aktīvi kopā


  (2.4. skaidrojums) | 113 095 | — | 269 | 113 363 |
| Debitoru parādi | | | | |
| Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu | 3 450 | | | |
| Pārvērtēšana: paredzamie kredītzaudējumi | | | 33 | |
| FGC – debitoru daļa: pārvērtēšana | | | 3 484 | |
| Koriģētais sākuma atlikums | | | | 6 967 |
| Debitoru parādi kopā


  (2.6.2. skaidrojums) | 3 450 | — | 3 517 | 6 967 |
| Finanšu uzkrājumi | | | | |
| Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu | (2 523 ) | | | |
| Pārvietošana uz finanšu garantiju saistībām | | 2 522 | | |
| Koriģētais sākuma atlikums | | | | (1) |
| Finanšu uzkrājumi kopā


  (2.10. skaidrojums) | (2 523 ) | 2 522 | — | (1) |
| Finanšu garantiju saistības | | | | |
| Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu | (90) | | | |
| Pārvietošana no finanšu uzkrājumiem | | (2 522 ) | | |
| FGC – kreditoru daļa: pārvērtēšana | | | (5 277 ) | |
| Koriģētais sākuma atlikums | | | | (7 889 ) |
| Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajās izmaksās | | | | |
| Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu | (94 954 ) | | | |
| Pārvērtēšana: efektīvā procentu likme | | | (329) | |
| Koriģētais sākuma atlikums | | | | (95 283 ) |
| Finanšu saistības FVSD | | | | |
| Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu | (4) | | | |
| Koriģētais sākuma atlikums | | | | (4) |
| Finanšu saistības kopā


  (2.11. skaidrojums) | (95 048 ) | (2 522 ) | (5 606 ) | (103 175 ) |
| EGN 11 pārskatīšanas ietekme kopā | | | (1 820 ) | |

Miljonos EUR

Atlikums 31.12.2020.

Pārklasificēšana

Pārvērtēšana

Atlikums 1.1.2021.

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

19 587

19 587

Pāreja no AFS uz FVSD

Pāreja no AFS uz FVSD

(19 587 )

(19 587 )

Koriģētais sākuma atlikums

Koriģētais sākuma atlikums

—

Finanšu aktīvi FVSD

Finanšu aktīvi FVSD

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

199

199

Pāreja no AFS uz FVSD

Pāreja no AFS uz FVSD

19 587

19 587

Pārskaitījums no aizdevumiem uz FVSD

Pārskaitījums no aizdevumiem uz FVSD

2

2

Koriģētais sākuma atlikums

Koriģētais sākuma atlikums

19 788

19 788

Amortizētajās izmaksās novērtētie finanšu aktīvi (2020. gada pārskatos: aizdevumi)

Amortizētajās izmaksās novērtētie finanšu aktīvi (2020. gada pārskatos: aizdevumi)

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

93 309

93 309

Pārvērtēšana: efektīvā procentu likme

Pārvērtēšana: efektīvā procentu likme

329

329

Pārvērtēšana: paredzamie kredītzaudējumi

Pārvērtēšana: paredzamie kredītzaudējumi

(60)

(60)

Pārklasificēšana uz FVSD

Pārklasificēšana uz FVSD

(2)

(2)

Koriģētais sākuma atlikums

Koriģētais sākuma atlikums

93 575

93 575

Finanšu aktīvi kopā

Finanšu aktīvi kopā

(2.4. skaidrojums)

(2.4. skaidrojums)

113 095

113 095

—

269

269

113 363

113 363

Debitoru parādi

Debitoru parādi

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

3 450

3 450

Pārvērtēšana: paredzamie kredītzaudējumi

Pārvērtēšana: paredzamie kredītzaudējumi

33

33

FGC – debitoru daļa: pārvērtēšana

FGC – debitoru daļa: pārvērtēšana

3 484

3 484

Koriģētais sākuma atlikums

Koriģētais sākuma atlikums

6 967

6 967

Debitoru parādi kopā

Debitoru parādi kopā

(2.6.2. skaidrojums)

(2.6.2. skaidrojums)

3 450

3 450

—

3 517

3 517

6 967

6 967

Finanšu uzkrājumi

Finanšu uzkrājumi

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

(2 523 )

(2 523 )

Pārvietošana uz finanšu garantiju saistībām

Pārvietošana uz finanšu garantiju saistībām

2 522

2 522

Koriģētais sākuma atlikums

Koriģētais sākuma atlikums

(1)

(1)

Finanšu uzkrājumi kopā

Finanšu uzkrājumi kopā

(2.10. skaidrojums)

(2.10. skaidrojums)

(2 523 )

(2 523 )

2 522

2 522

—

(1)

(1)

Finanšu garantiju saistības

Finanšu garantiju saistības

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

(90)

(90)

Pārvietošana no finanšu uzkrājumiem

Pārvietošana no finanšu uzkrājumiem

(2 522 )

(2 522 )

FGC – kreditoru daļa: pārvērtēšana

FGC – kreditoru daļa: pārvērtēšana

(5 277 )

(5 277 )

Koriģētais sākuma atlikums

Koriģētais sākuma atlikums

(7 889 )

(7 889 )

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajās izmaksās

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajās izmaksās

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

(94 954 )

(94 954 )

Pārvērtēšana: efektīvā procentu likme

Pārvērtēšana: efektīvā procentu likme

(329)

(329)

Koriģētais sākuma atlikums

Koriģētais sākuma atlikums

(95 283 )

(95 283 )

Finanšu saistības FVSD

Finanšu saistības FVSD

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

(4)

(4)

Koriģētais sākuma atlikums

Koriģētais sākuma atlikums

(4)

(4)

Finanšu saistības kopā

Finanšu saistības kopā

(2.11. skaidrojums)

(2.11. skaidrojums)

(95 048 )

(95 048 )

(2 522 )

(2 522 )

(5 606 )

(5 606 )

(103 175 )

(103 175 )

EGN 11 pārskatīšanas ietekme kopā

EGN 11 pārskatīšanas ietekme kopā

(1 820 )

(1 820 )

Šajā tabulā ir analizēta pārejas uz pārskatītajiem EGN 11 ietekme uz Eiropas Savienības neto aktīviem 2021. gada 1. janvārī:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2020. | Rezervju izmantošana | Cita ietekme uz neto aktīviem | Atlikums 1.1.2021. |
| Rezerves | | | | |
| Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu | 5 062 | | | |
| FV rezerves izmantošana | | (496) | | |
| GF rezerves izmantošana | | (3 043 ) | | |
| Koriģētais sākuma atlikums | | | | 1 523 |
| Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) | | | | |
| Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu | (38 480 ) | | | |
| FV rezerves izmantošana | | 496 | | |
| GF rezerves izmantošana | | 3 043 | | |
| Aktīvu un saistību pārvērtēšana | | | (1 820 ) | |
| Koriģētais sākuma atlikums | | | | (36 761 ) |
| Neto aktīvi kopā | (33 418 ) | — | (1 820 ) | (35 238 ) |

Miljonos EUR

Atlikums 31.12.2020.

Rezervju izmantošana

Cita ietekme uz neto aktīviem

Atlikums 1.1.2021.

Rezerves

Rezerves

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

5 062

5 062

FV rezerves izmantošana

FV rezerves izmantošana

(496)

(496)

GF rezerves izmantošana

GF rezerves izmantošana

(3 043 )

(3 043 )

Koriģētais sākuma atlikums

Koriģētais sākuma atlikums

1 523

1 523

Uzkrātais pārpalikums/(deficīts)

Uzkrātais pārpalikums/(deficīts)

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

Sākuma atlikums pārcelts uz priekšu

(38 480 )

(38 480 )

FV rezerves izmantošana

FV rezerves izmantošana

496

496

GF rezerves izmantošana

GF rezerves izmantošana

3 043

3 043

Aktīvu un saistību pārvērtēšana

Aktīvu un saistību pārvērtēšana

(1 820 )

(1 820 )

Koriģētais sākuma atlikums

Koriģētais sākuma atlikums

(36 761 )

(36 761 )

Neto aktīvi kopā

Neto aktīvi kopā

(33 418 )

(33 418 )

—

(1 820 )

(1 820 )

(35 238 )

(35 238 )

Nākamajā tabulā ir salīdzināti iepriekšējā perioda slēgšanas brīža vērtības samazināšanās uzkrājumi, kas novērtēti saskaņā ar EGN 11, kuri piemēroti 2020. gada ES finanšu pārskatiem, un finanšu uzkrājumi, kas novērtēti saskaņā ar EGN 10, ar jauno vērtības samazināšanās uzkrājumu, kas novērtēts saskaņā ar pārskatītajiem EGN 11 2021. gada 1. janvārī:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 1.1.2021. |
| Vērtības samazināšanās uzkrājumi / finanšu uzkrājumi | 12 mēnešu paredzamie kredītzaudējumi | Dzīves laikā paredzamie kredītzaudējumi | Kopā vērtības samazināšanās uzkrājumi |
| Amortizētajās izmaksās novērtētie finanšu aktīvi, no kuriem: | (739) | (49) | (25) | (73) |
| Pārņemtie aizdevumi
   (20) | (726) | — | — | — |
| Citi aizdevumi | (13) | (49) | (25) | (73) |
| Debitoru parādi | (190) | | (156) | (156) |
| Finanšu garantiju līgumi | (2 523 ) | (859) | (5 143 ) | (6 002 ) |

Miljonos EUR

31.12.2020.

1.1.2021.

Vērtības samazināšanās uzkrājumi / finanšu uzkrājumi

12 mēnešu paredzamie kredītzaudējumi

Dzīves laikā paredzamie kredītzaudējumi

Kopā vērtības samazināšanās uzkrājumi

Amortizētajās izmaksās novērtētie finanšu aktīvi, no kuriem:

Amortizētajās izmaksās novērtētie finanšu aktīvi, no kuriem:

(739)

(739)

(49)

(49)

(25)

(25)

(73)

(73)

Pārņemtie aizdevumi
   (20)

Pārņemtie aizdevumi

20

(726)

(726)

—

—

—

Citi aizdevumi

Citi aizdevumi

(13)

(13)

(49)

(49)

(25)

(25)

(73)

(73)

Debitoru parādi

Debitoru parādi

(190)

(190)

(156)

(156)

(156)

(156)

Finanšu garantiju līgumi

Finanšu garantiju līgumi

(2 523 )

(2 523 )

(859)

(859)

(5 143 )

(5 143 )

(6 002 )

(6 002 )

1.2.   GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par subjekta finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. ES kā publiskā sektora subjektam ir konkrēti mērķi – sniegt lēmumu pieņemšanai noderīgu informāciju un apliecināt subjekta pārskatatbildību par tam uzticētajiem līdzekļiem. Šis dokuments ir sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus.

Vispārējie apsvērumi (jeb grāmatvedības principi), kas jāievēro, sagatavojot finanšu pārskatus, ir izklāstīti ES grāmatvedības 1. noteikumā “Finanšu pārskati” un ir tādi paši kā 1. SPSGS aprakstītie: patiess atspoguļojums, uzkrāšanas princips, darbības turpināšana, uzrādīšanas konsekvence, būtiskums, apkopošana, ieskaitīšana un salīdzināmā informācija.

Finanšu pārskatu kvalitatīvie rādītāji ir būtiskums, patiesa atspoguļošana (uzticamība), saprotamība, savlaicīgums, salīdzināmība un pārbaudāmība.

1.3.   KONSOLIDĀCIJA

KONSOLIDĀCIJA

Konsolidācijas darbības joma

Konsolidācijas darbības joma

ES konsolidētie finanšu pārskati ietver visus būtiskos kontrolētos subjektus, kopīgas struktūras un asociētos uzņēmumus. Konsolidācijas darbības jomā ietilpstošo subjektu pilns saraksts, kas patlaban ietver 55 kontrolētus subjektus un vienu asociēto uzņēmumu (2020. gadā – 52 kontrolētie subjekti un viens asociētais uzņēmums), ir atrodams 9. skaidrojumā. Kontrolēto subjektu vidū ir ES iestādes (tostarp Komisija, taču ne Eiropas Centrālā banka) un ES aģentūras (izņemot kopējās ārpolitikas un drošības politikas aģentūras). Arī likvidējamo Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (ECSC i.L.) uzskata par kontrolētu subjektu. ES vienīgais asociētais uzņēmums ir Eiropas Investīciju fonds (EIF).

9.

ECSC i.L.

Subjekti, uz kuriem attiecas konsolidācijas darbības joma, bet kuri nav būtiski ES konsolidētajiem finanšu pārskatiem kopumā, nav jākonsolidē vai jāuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, ja tas ES radītu pārmērīgu laika patēriņu vai izmaksas. Šādus subjektus dēvē par “mazajiem subjektiem”, un tie ir atsevišķi uzskaitīti 9. skaidrojumā. 2021. gadā kopumā astoņi subjekti tika klasificēti kā šādi mazie subjekti (2020. gadā – astoņi subjekti).

9.

Kontrolētie subjekti

Kontrolētie subjekti

Lai noteiktu konsolidācijas darbības jomu, piemēro kontroles koncepciju. Kontrolētie subjekti ir subjekti, par kuriem ES saņem vai ir tiesīga saņemt mainīgu ieguvumu no tās iesaistes un no kuriem gūtā minētā ieguvuma veidu un summu ES var ietekmēt, izmantojot savu varu pār otru subjektu. Šādai varai jābūt patlaban īstenojamai un jābūt saistītai ar subjekta attiecīgajām darbībām. Kontrolētie subjekti tiek pilnībā konsolidēti. Konsolidācija sākas kontroles pastāvēšanas pirmajā dienā un beidzas līdz ar kontroles izbeigšanos.

Izplatītākie kontroles rādītāji ES ir šādi: subjekta izveide ar dibināšanas līgumiem vai sekundārajiem tiesību aktiem, subjekta finansēšana no ES budžeta, balsstiesības vadības struktūrās, Eiropas Revīzijas palātas veikta revīzija un budžeta izpildes apstiprināšana Eiropas Parlamentā. Katrs subjekts tiek vērtēts atsevišķi, lai izlemtu, vai pietiek ar vienu no iepriekš minētajiem kritērijiem, lai kontroli uzskatītu par pastāvošu, vai ir jāizpildās tiem visiem.

Ir izslēgti visi būtiskie ES kontrolēto subjektu savstarpējie darījumi un atlikumi, savukārt nerealizētie guvumi un zaudējumi saistībā ar šādiem darījumiem nav būtiski un tāpēc nav izslēgti.

Kopīgas struktūras

Kopīgas struktūras

Kopīga struktūra ir struktūra, kuru kopīgi kontrolē ES un viena vai vairākas citas puses. Kopīga kontrole ir struktūras kontroles savstarpēja dalīšana, kas noteikta ar saistošu līgumu un kas pastāv tikai tad, kad, pieņemot lēmumus par attiecīgajām darbībām, ir vajadzīgs to pušu vienprātīgs apstiprinājums, kuras savstarpēji dala kontroli. Kopīgas struktūras var būt gan kopuzņēmumi, gan kopīgas darbības. Kopuzņēmums ir kopīga struktūra, kuras uzbūvē ir atsevišķa instrumentsabiedrība un kurā pusēm, kas kopīgi kontrolē uzņēmumu, ir tiesības uz tā neto aktīviem. Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi (sk. 1.5.4. skaidrojumu). Kopīga darbība ir kopīga struktūra, kurā pusēm, kam ir kopīga kontrole struktūrā, ir tiesības uz struktūras aktīviem un pienākumi pret struktūras saistībām. Līdzdalību kopīgās darbībās uzskaita, ES finanšu pārskatos atzīstot tās aktīvus un saistības, ieņēmumus un izdevumus, kā arī to daļu no aktīviem, saistībām, ieņēmumiem un izdevumiem, kas tiek turēti vai radušies kopīgi.

1.5.4.

Asociētie uzņēmumi

Asociētie uzņēmumi

Asociētie uzņēmumi ir tādi subjekti, kuros ES tieši vai netieši ir būtiska ietekme, bet kurus tā ne ekskluzīvi, ne kopīgi nekontrolē. Pieņem, ka būtiska ietekme pastāv, ja ES tieši vai netieši ir 20 % vai vairāk balsstiesību. Līdzdalību asociētajos uzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi (sk. 1.5.4. skaidrojumu).

1.5.4.

Nekonsolidēti subjekti, kuru līdzekļus pārvalda Komisija

Nekonsolidēti subjekti, kuru līdzekļus pārvalda Komisija

ES darbinieku kopīgās veselības apdrošināšanas shēmas, Eiropas Attīstības fonda un Dalībnieku garantiju fonda naudas līdzekļus pārvalda Komisija šo subjektu vārdā. Tomēr ES nekontrolē šos subjektus, tāpēc tie nav konsolidēti tās finanšu pārskatos.

1.4.   SAGATAVOŠANAS PAMATS

SAGATAVOŠANAS PAMATS

Finanšu pārskatus iesniedz katru gadu atbilstīgi Finanšu regulas 243. pantam. Finanšu gads sākas 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

1.4.1.   Valūta un konvertācijas pamats

Valūta un konvertācijas pamats

Darbības un pārskatu sniegšanas valūta

Darbības un pārskatu sniegšanas valūta

Ja vien nav norādīts citādi, finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, kas ir ES funkcionālā valūta.

Darījumi un atlikumi

Darījumi un atlikumi

Darījumus ārvalstu valūtā konvertē euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas maiņas, kas radušies ārvalstu valūtas darījumu norēķinos un pārrēķinot ārvalstu valūtā izteiktus monetāros aktīvus un saistības atbilstoši valūtas kursam gada beigās, norāda finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Atšķirīgas konvertācijas metodes tiek piemērotas materiālajiem pamatlīdzekļiem un nemateriālajiem aktīviem, kuru vērtība saglabājas euro atbilstoši kursam to iegādes datumā.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās konvertē euro pēc 31. decembrī spēkā esošā Eiropas Centrālās bankas (ECB) valūtas kursa.

Euro maiņas kurss

Euro maiņas kurss

| Valūta | 31.12.2021. | 31.12.2020. | Valūta | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,5969 | 4,5597 |
| CZK | 24,8580 | 26,2420 | RON | 4,949 | 4,8683 |
| DKK | 7,4364 | 7,4409 | SEK | 10,2503 | 10,0343 |
| GBP | 0,8403 | 0,8990 | CHF | 1,0331 | 1,0802 |
| HRK | 7,5156 | 7,5519 | JPY | 130,3800 | 126,4900 |
| HUF | 369,1900 | 363,8900 | USD | 1,1326 | 1,2271 |

Valūta

31.12.2021.

31.12.2020.

Valūta

31.12.2021.

31.12.2020.

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,5969

4,5969

4,5597

4,5597

CZK

CZK

24,8580

24,8580

26,2420

26,2420

RON

RON

4,949

4,949

4,8683

4,8683

DKK

DKK

7,4364

7,4364

7,4409

7,4409

SEK

SEK

10,2503

10,2503

10,0343

10,0343

GBP

GBP

0,8403

0,8403

0,8990

0,8990

CHF

CHF

1,0331

1,0331

1,0802

1,0802

HRK

HRK

7,5156

7,5156

7,5519

7,5519

JPY

JPY

130,3800

130,3800

126,4900

126,4900

HUF

HUF

369,1900

369,1900

363,8900

363,8900

USD

USD

1,1326

1,1326

1,2271

1,2271

1.4.2.   Aplēšu izmantošana

Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ietver summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, kuri izdarīti, pamatojoties uz visticamāko pieejamo informāciju. Būtiskas aplēses cita starpā ietver aplēses par turpmāk minēto: darbinieku pabalstu saistību summas, finanšu risks saistībā ar debitoru parādiem un summas, kas uzrādītas skaidrojumos par finanšu instrumentiem, vērtības samazināšanās uzkrājumi, kas paredzēti amortizētajā iegādes vērtībā novērtētajiem finanšu aktīviem un finanšu garantiju līguma saistībām, uzkrātie ieņēmumi un maksas, uzkrājumi, nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu vērtības samazinājuma pakāpe, krājumu neto pārdošanas vērtība, iespējamie aktīvi un saistības. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Izmaiņas aplēsēs tiek atspoguļotas periodā, kad tās kļūst zināmas, ja izmaiņas skar tikai attiecīgo periodu, vai attiecīgajā periodā un turpmākajos periodos, ja izmaiņas skar abus.

1.5.   BILANCE

BILANCE

1.5.1.   Nemateriālie aktīvi

Nemateriālie aktīvi

Nemateriāls aktīvs ir identificējams bezķermenisks, nemonetārs aktīvs. Aktīvs ir identificējams, ja tas ir nošķirams (t. i., to var nošķirt vai atdalīt no subjekta, to pārdodot, nododot, licencējot, iznomājot vai apmainot vai nu individuāli, vai arī kopā ar attiecīgu līgumu, identificējamu aktīvu vai saistībām, neatkarīgi no tā, vai subjekts plāno tā rīkoties) vai izriet no līgumiskiem pasākumiem (tostarp līgumiskām vai citām juridiskām tiesībām neatkarīgi no tā, vai šīs tiesības ir nododamas vai nošķiramas no subjekta vai no citām tiesībām un pienākumiem).

Iegādātos nemateriālos aktīvus norāda, no sākotnējām izmaksām atskaitot uzkrāto amortizāciju un zaudējumus no vērtības samazināšanās. Pašu radītus nemateriālos aktīvus kapitalizē tad, kad ir izpildīti attiecīgie ES grāmatvedības noteikumu kritēriji, un izdevumi attiecas tikai uz aktīva izstrādes posmu. Kapitalizējamās izmaksas ietver visas tieši attiecināmās izmaksas, kas nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam atbilstīgi vadības iecerēm. Izmaksas, kas ir saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas atzīst par izdevumiem to rašanās brīdī.

Nemateriālos aktīvus amortizē pēc lineārās metodes visā to aplēstajā lietderīgās lietošanas laikā (3–11 gadi). Aplēstais nemateriālo aktīvu lietderīgās lietošanas laiks ir atkarīgs no to konkrētā ekonomiskā kalpošanas ilguma vai juridiskā kalpošanas ilguma, kas noteikts vienošanās ceļā.

1.5.2.   Materiālie pamatlīdzekļi

Materiālie pamatlīdzekļi

Visus materiālos pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un zaudējumi no vērtības samazināšanās. Izmaksās ir ietverti izdevumi, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi, radīšanu vai pārvešanu.

Turpmākās izmaksas pēc vajadzības iekļauj aktīva uzskaites vērtībā vai atzīst par atsevišķu aktīvu tikai tad, ja ir iespējams, ka ar attiecīgo izmaksu posteni saistītos nākotnes saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu izmantos ES un izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas ieskaita finanšu darbības rezultātu pārskatā tajā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās.

Uz zemi netiek attiecināts nolietojums, jo uzskata, ka tās lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Uz nepabeigtiem pamatlīdzekļiem neattiecina nolietojumu, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Nolietojumu citiem aktīviem aprēķina šādi, izmantojot lineāro metodi, lai to izmaksas, no kurām atņemta to atlikusī vērtība, sadalītu pa visu aplēstās aktīvu lietderīgās lietošanas laiku:

| Aktīva veids | Lineārā nolietojuma likme |
| --- | --- |
| Ēkas | No 4 % līdz 10 % |
| Kosmosa aktīvi | No 8 % līdz 25 % |
| Aprīkojums un iekārtas | No 10 % līdz 25 % |
| Mēbeles un transportlīdzekļi | No 10 % līdz 25 % |
| Datortehnika | No 25 % līdz 33 % |
| Citi | No 10 % līdz 33 % |

Aktīva veids

Lineārā nolietojuma likme

Ēkas

Ēkas

No 4 % līdz 10 %

No 4 % līdz 10 %

Kosmosa aktīvi

Kosmosa aktīvi

No 8 % līdz 25 %

No 8 % līdz 25 %

Aprīkojums un iekārtas

Aprīkojums un iekārtas

No 10 % līdz 25 %

No 10 % līdz 25 %

Mēbeles un transportlīdzekļi

Mēbeles un transportlīdzekļi

No 10 % līdz 25 %

No 10 % līdz 25 %

Datortehnika

Datortehnika

No 25 % līdz 33 %

No 25 % līdz 33 %

Citi

Citi

No 10 % līdz 33 %

No 10 % līdz 33 %

Peļņu vai zaudējumus no aktīva atsavināšanas nosaka, ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, salīdzinot ar atsavinātā aktīva uzskaites vērtību, un iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Noma

Noma

Noma ir vienošanās, kuras rezultātā iznomātājs apmaiņā pret nomas maksu nodod nomniekam tiesības lietot aktīvu noteiktu laika periodu. Nomu klasificē kā finanšu nomu vai operatīvo nomu.

Finanšu noma ir noma, kur būtībā visus riskus un ieguvumus saistībā ar īpašumtiesībām nodod nomniekam. Noslēdzot finanšu nomas līgumu kā nomniekam, aktīvus, kas tiek iegūti finanšu nomas rezultātā, atzīst kā aktīvus un saistītos nomas pienākumus atzīst kā saistības no nomas termiņa sākšanās brīža. Aktīvus un saistības atzīst summās, kas vienādas ar nomātā īpašuma patieso vērtību, vai, ja tā ir zemāka, minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā, gan vienu, gan otru nosakot nomas sākšanas brīdī. Nomas termiņa laikā finanšu nomā turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina īsākajā no šādiem periodiem: aktīva lietderīgās lietošanas laiks vai nomas termiņš. Minimālos nomas maksājumus sadala starp finanšu maksu (procentu elements) un nenokārtoto saistību samazinājumu (kapitāla elements). Finanšu maksu sadala pa katru periodu nomas termiņa laikā tā, lai veidotos pastāvīga periodiska procentu likme attiecībā uz saistību atlikumu, ko pēc vajadzības atspoguļo kā ilgtermiņa/īstermiņa. Mainīgās nomas uzskaita kā izdevumus to rašanās periodā.

Operatīvā noma ir noma, kas nav finanšu noma, t. i., noma, kur iznomātājs patur būtībā visus riskus un ieguvumus saistībā ar aktīva īpašumtiesībām. Noslēdzot operatīvās nomas līgumu kā nomniekam, maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo kā izdevumus finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot lineāro metodi, finanšu stāvokļa pārskatā nenorādot ne nomāto aktīvu, ne nomas saistības.

1.5.3.   Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Vērtības samazināšanās ir aktīva nākotnes saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciāla zudums, kas pārsniedz aktīva nākotnes saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciāla zuduma sistemātisko atzīšanu ar amortizācijas vai nolietojuma starpniecību (atkarībā no konkrētā gadījuma). Uz aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju/nolietojumu neattiecina, bet katru gadu pārbauda to vērtības samazinājumu. Aktīviem, kuriem nosaka amortizāciju/nolietojumu, vērtības samazinājumu pārbauda ikreiz, kad pārskata datumā ir norādes, ka aktīva vērtība var būt samazinājusies. Zaudējumus no vērtības samazināšanās atzīst tādā apmērā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo (darba) summu. Atgūstamā (darba) summa ir lielākā no šādām summām: aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas, vai tā lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs nepastāv, attiecīgi veic zaudējumu no vērtības samazināšanās apvēršanu.

1.5.4.   Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi

Līdzdalība asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos

Līdzdalība asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītus ieguldījumus sākotnēji atzīst izmaksās, sākotnējo uzskaites vērtību vēlāk palielinot vai samazinot, lai atzītu turpmākās iemaksas, ES daļu ieguldījumu saņēmēja pārpalikumā vai deficītā, jebkādus vērtības samazinājumus un dividendes. Ieguldījumu uzskaites vērtību finanšu pārskatos bilances datumā iegūst, sākotnējām izmaksām pieskaitot visas pārmaiņas. ES daļu ieguldījumu saņēmēja pārpalikumā vai deficītā atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, un tās daļu ieguldījumu saņēmēja pašu kapitāla pārmaiņās atzīst rezervē neto aktīvos. No ieguldījumiem saņemtā peļņas daļa samazina aktīva uzskaites vērtību.

Ja ES deficīta daļa ieguldījumā, ko uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, ir vienāda ar tās līdzdalību ieguldījumā vai pārsniedz to, ES pārtrauc atzīt savu daļu turpmākajos zaudējumos (“neatzītie zaudējumi”). Kad ES līdzdalība ir samazināta līdz nullei, papildu zaudējumi tiek segti un saistības tiek atzītas tikai, ja ES ir radušies juridiski vai prakses radīti pienākumi vai tā ir veikusi maksājumus subjekta vārdā.

Ja pastāv vērtības samazinājuma pazīmes, jāveic daļēja norakstīšana līdz mazākajai atgūstamajai summai. Atgūstamo summu nosaka atbilstīgi 1.5.3. skaidrojumam. Ja vērtības samazinājuma iemesls vēlāk vairs nepastāv, veic zaudējumu no vērtības samazināšanās apvērsi līdz uzskaites vērtībai, kāda būtu noteikta, ja nebūtu atzīti nekādi zaudējumi no vērtības samazināšanās.

1.5.3.

Ja ES līdzdalība ieguldījumu kapitāla fondā ir 20 % vai vairāk, tā necenšas īstenot būtisku ietekmi. Tāpēc šādus fondus uzskata par finanšu instrumentiem un klasificē kā finanšu aktīvus FVSD.

FVSD

Asociētos uzņēmumus un kopuzņēmumus, kas klasificēti kā mazie subjekti (sk. 1.3. skaidrojumu), neuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. ES iemaksas šajos subjektos tiek uzskaitītas kā attiecīgā perioda izdevumi.

1.3.

1.5.5.   Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Klasifikācija sākotnējās atzīšanas brīdī

Klasifikācija sākotnējās atzīšanas brīdī

Klasifikācija ir atkarīga no diviem kritērijiem.

| — | Finanšu aktīvu pārvaldības modelis. Tam nepieciešams novērtējums par to, kā ES pārvalda finanšu aktīvus, lai radītu naudas plūsmas un sasniegtu savus mērķus, un kā tā novērtē finanšu aktīvu darbības rezultātus. |
| --- | --- |

—

Finanšu aktīvu pārvaldības modelis. Tam nepieciešams novērtējums par to, kā ES pārvalda finanšu aktīvus, lai radītu naudas plūsmas un sasniegtu savus mērķus, un kā tā novērtē finanšu aktīvu darbības rezultātus.

| — | Aktīvu līgumā noteiktās naudas plūsmas raksturojums. Tam nepieciešams novērtējums, vai līgumā noteiktās naudas plūsmas ir tikai pamatsummas un procentu maksājumi par nesamaksāto pamatsummu. Procenti ir atlīdzība par laika un naudas vērtību attiecību, kredītrisku un citiem pamata kreditēšanas riskiem un izmaksām. |
| --- | --- |

—

Aktīvu līgumā noteiktās naudas plūsmas raksturojums. Tam nepieciešams novērtējums, vai līgumā noteiktās naudas plūsmas ir tikai pamatsummas un procentu maksājumi par nesamaksāto pamatsummu. Procenti ir atlīdzība par laika un naudas vērtību attiecību, kredītrisku un citiem pamata kreditēšanas riskiem un izmaksām.

Pēc novērtējuma veikšanas, pamatojoties uz šiem kritērijiem, finanšu aktīvus var klasificēt trīs kategorijās: finanšu aktīvi amortizētajā iegādes vērtībā (AC), finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvu / pašu kapitāla aprēķinā (FVNA) vai finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (FVSD).

(AC

FVNA

FVSD

Finanšu aktīvus ar līgumā noteiktajām naudas plūsmām, kas atspoguļo tikai pamatsummu un procentus, klasificē atkarībā no subjekta pārvaldības modeļa. Ja pārvaldības modelis paredz turēt finanšu aktīvus, lai iekasētu līgumā noteiktās naudas plūsmas, finanšu aktīvus klasificē AC. Ja pārvaldības modelis paredz finanšu aktīvus turēt gan līgumā noteikto naudas plūsmu iekasēšanai, gan finanšu aktīvu pārdošanai, klasifikācija ir FVNA. Ja pārvaldības modelis atšķiras no šiem diviem modeļiem (piemēram, finanšu aktīvi tiek turēti tirdzniecībai vai tiek turēti portfelī, ko pārvalda un novērtē pēc patiesās vērtības), finanšu aktīvus klasificē kā FVSD.

AC

FVNA

FVSD

Finanšu aktīvus ar līgumā noteiktajām naudas plūsmām, kas neatspoguļo tikai pamatsummu un procentus, bet rada risku un nepastāvību, kuri nav ietverti pamata aizdevuma līgumā (piemēram, pašu kapitāla cenu izmaiņas), klasificē kā FVSD neatkarīgi no pārvaldības modeļa.

FVSD

Sākotnējās atzīšanas brīdī ES finanšu aktīvus klasificē šādi.

i)   Finanšu aktīvi amortizētajā iegādes vērtībā

Finanšu aktīvi amortizētajā iegādes vērtībā

ES klasificē šajā kategorijā:

| — | nauda un naudas ekvivalenti, |
| --- | --- |

—

nauda un naudas ekvivalenti,

| — | kredīti (t. sk. termiņnoguldījumi, kuru sākotnējais termiņš pārsniedz trīs mēnešus), |
| --- | --- |

—

kredīti (t. sk. termiņnoguldījumi, kuru sākotnējais termiņš pārsniedz trīs mēnešus),

| — | ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi, izņemot finanšu garantiju līguma debitoru daļu, kas klasificēta kā finanšu aktīvs patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā. |
| --- | --- |

—

ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi, izņemot finanšu garantiju līguma debitoru daļu, kas klasificēta kā finanšu aktīvs patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā.

Šie neatvasinātie finanšu aktīvi atbilst diviem nosacījumiem. ES pārvaldības modelis paredz tos turēt, lai iekasētu līgumā noteiktās naudas plūsmas. Turklāt īpaši noteiktās dienās ir līgumā noteiktas naudas plūsmas, kas atspoguļo tikai pamatsummu un procentus par neatmaksāto pamatsummu.

Finanšu aktīvi amortizētajās iegādes vērtībās tiek iekļauti apgrozāmajos līdzekļos, izņemot tos, kuru dzēšanas termiņš ir ilgāks par 12 mēnešiem no pārskata datuma.

ii)   Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvu / pašu kapitāla aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvu / pašu kapitāla aprēķinā

Šiem neatvasinātajiem finanšu aktīviem ir līgumā noteiktas naudas plūsmas, kas atspoguļo tikai pamatsummu un procentus par neatmaksāto pamatsummu. Turklāt pārvaldības modelis paredz turēt finanšu aktīvus gan līgumā noteikto naudas plūsmu iekasēšanai, gan finanšu aktīvu pārdošanai.

Minētās kategorijas aktīvus klasificē kā apgrozāmos līdzekļus, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā no pārskata datuma.

2021. gada 31. decembrī ES šādu aktīvu nav.

iii)   Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

ES tālāk minētos finanšu aktīvus klasificē kā FVSD, jo līgumā noteiktās naudas plūsmas neatspoguļo tikai pamatsummu un procentus no pamatsummas:

FVSD

| — | atvasinātie instrumenti, |
| --- | --- |

—

atvasinātie instrumenti,

| — | kapitālieguldījumi un ieguldījumi naudas tirgus fondos vai apvienotajos portfeļa fondos, |
| --- | --- |

—

kapitālieguldījumi un ieguldījumi naudas tirgus fondos vai apvienotajos portfeļa fondos,

| — | citi akciju veida ieguldījumi (piemēram, riska kapitāla darījumi). |
| --- | --- |

—

citi akciju veida ieguldījumi (piemēram, riska kapitāla darījumi).

Turklāt ES tās turētos parāda vērtspapīrus klasificē kā FVSD, jo parāda vērtspapīru portfeļi tiek pārvaldīti un novērtēti, pamatojoties uz portfeļa patieso vērtību (piemēram, kopējais uzkrājumu fonds saskaņā ar Finanšu regulas 212. pantu).

FVSD

Minētās kategorijas aktīvus klasificē kā apgrozāmos līdzekļus, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā no pārskata datuma.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Patiesajā vērtībā novērtētu finanšu aktīvu ar atspoguļojumu neto aktīvu / pašu kapitāla aprēķinā un atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā iegādes tiek atzītas to tirgošanas datumā – datumā, kurā ES uzņemas saistības pirkt aktīvu. Naudas ekvivalenti un aizdevumi tiek atzīti, kad naudu nogulda finanšu iestādē vai izmaksā aizņēmējiem.

Finanšu aktīvus sākotnēji novērtē pēc patiesās vērtības. Visiem finanšu aktīviem, kurus neuzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, darījuma izmaksas pieskaita patiesajai vērtībai, veicot sākotnējo atzīšanu. Finanšu aktīvus, kurus uzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, darījuma izmaksas tiek ieskaitītas izdevumos finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena, ja vien darījums nenotiek savstarpēji nesaistītu pušu darījuma apstākļos, t. i., bez atlīdzības vai ar nominālo atlīdzību par to sabiedriskās kārtības nolūkos. Šajā gadījumā starpība starp finanšu instrumenta patieso vērtību un darījuma cenu ir ar apmaiņu nesaistīta sastāvdaļa, kas finanšu darbības rezultātu pārskatā tiek atzīta par izdevumiem. Šajā gadījumā finanšu aktīva patiesā vērtība tiek iegūta no pašreizējiem tirgus darījumiem ar tieši līdzvērtīgu instrumentu. Ja instrumentam nav aktīva tirgus, patiesā vērtība tiek iegūta no novērtēšanas metodes, kam izmanto pieejamos datus no novērojamiem tirgiem.

Ja tiek piešķirts ilgtermiņa aizdevums bez procentu likmes vai ar likmi, kas ir zemāka par tirgus likmi, tā patieso vērtību var aplēst kā visu nākotnē saņemamo naudas ieņēmumu pašreizējo vērtību, kas diskontēta, izmantojot līdzīga instrumenta ar līdzīgu kredītreitingu dominējošo tirgus procentu likmi.

Atveseļošanas un noturības mehānisma ietvaros piešķirtie aizdevumi un aizdevumi finansiālam atbalstam sākotnēji tiek novērtēti to nominālvērtībā, darījuma cenu uzskatot par aizdevuma patieso vērtību. Tas ir turpmāk minēto iemeslu dēļ.

| — | ES aizdevumiem ir īpaša “tirgus vide”, kas ievērojami atšķiras no kapitāla tirgus, kurā tiek emitētas komercobligācijas vai valsts parāds. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvus ieguldījumus, iespēja šādi rīkoties ir iekļauta tirgus cenās. Taču ES šādas alternatīvo ieguldījumu iespējas nav, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos; ES tikai aizņemas līdzekļus, lai tos aizdotu. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvas iespējas aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Attiecīgi nav iespējas izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski ES aizdevumu darbība pati reprezentē tirgu. Tā kā iespējas izmaksu “opcija” netiek piemērota, tirgus cena nesniedz patiesu priekšstatu par ES aizdevumu darījumu būtību. Tāpēc nav pareizi noteikt ES aizdevumu patieso vērtību, atsaucoties uz komercobligācijām vai valsts obligācijām. |
| --- | --- |

—

ES aizdevumiem ir īpaša “tirgus vide”, kas ievērojami atšķiras no kapitāla tirgus, kurā tiek emitētas komercobligācijas vai valsts parāds. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvus ieguldījumus, iespēja šādi rīkoties ir iekļauta tirgus cenās. Taču ES šādas alternatīvo ieguldījumu iespējas nav, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos; ES tikai aizņemas līdzekļus, lai tos aizdotu. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvas iespējas aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Attiecīgi nav iespējas izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski ES aizdevumu darbība pati reprezentē tirgu. Tā kā iespējas izmaksu “opcija” netiek piemērota, tirgus cena nesniedz patiesu priekšstatu par ES aizdevumu darījumu būtību. Tāpēc nav pareizi noteikt ES aizdevumu patieso vērtību, atsaucoties uz komercobligācijām vai valsts obligācijām.

| — | Turklāt, tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu, ar ko varētu salīdzināt, procentu likme, kas ES būtu jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevumu darbībām, ir prasītā procentu likme. |
| --- | --- |

—

Turklāt, tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu, ar ko varētu salīdzināt, procentu likme, kas ES būtu jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevumu darbībām, ir prasītā procentu likme.

Turpmākais novērtējums

Turpmākais novērtējums

Finanšu aktīvi amortizētajā iegādes vērtībā turpmāk tiek novērtēti amortizētajā iegādes vērtībā, izmantojot efektīvo procentu metodi.

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvu / pašu kapitāla aprēķinā turpmāk tiek novērtēti patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no patiesās vērtības pārmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē, izņemot ārvalstu valūtas maiņas pārrēķina starpību monetāriem aktīviem, ko atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā pēc tam novērtē to patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no patiesās vērtības pārmaiņām (ieskaitot tos, kas izriet no ārvalstu valūtas pārrēķināšanas, un jebkurus nopelnītos procentus) ietver finanšu darbības rezultātu pārskatā tajā periodā, kurā tie rodas.

Patiesā vērtība turpmākajā novērtējumā

Patiesā vērtība turpmākajā novērtējumā

Aktīvos tirgos kotētu ieguldījumu patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās piedāvātās cenas. Ja finanšu aktīvam ir neaktīvs tirgus (kā arī nekotētiem vērtspapīriem un ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem), ES nosaka patieso vērtību, izmantojot novērtēšanas metodes. Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontētu naudas plūsmu analīzi, iespējas līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, kuras parasti izmanto tirgus dalībnieki.

Ieguldījumi riska kapitāla fondos, kam nav kotētas tirgus cenas aktīvā tirgū, tiek novērtēti pēc attiecināmās neto aktīvu vērtības, ko uzskata par to patiesās vērtības ekvivalentu.

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

ES atzīst un novērtē zaudējumus no vērtības samazināšanās tiem finanšu aktīvu paredzamajiem kredītzaudējumiem, kas novērtēti amortizētajā iegādes vērtībā un patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvu / pašu kapitāla aprēķinā.

Paredzamie kredītzaudējumi (ECL) ir pašreizējā vērtība starpībai starp līgumā noteiktajām naudas plūsmām un naudas plūsmām, ko ES paredz saņemt. ECL ietver saprātīgu un pamatotu informāciju, kas ir pieejama bez pārmērīgām izmaksām vai pūlēm pārskata datumā.

ECL

ECL

ECL novērtē ar trīs posmu modeli, kas ņem vērā izsvērtas iespējamības par saistību neizpildes gadījumiem finanšu aktīva darbības laikā un kredītriska attīstību kopš finanšu aktīva rašanās. Attiecībā uz aizdevumiem rašanās ir neatsaucamo aizdevuma saistību datums.

ECL

Ja kopš kredītriska rašanās nav būtiska kredītriska pieauguma (“1. posms”), zaudējumi no vērtības samazināšanās ir ECL no iespējamiem saistību neizpildes gadījumiem nākamajos 12 mēnešos, sākot no pārskata datuma (“12 mēnešu ECL”). Ja kredītrisks ir ievērojami palielinājies kopš kredītriska rašanās (“2. posms”) vai ja ir objektīvi pierādījumi par kredīta vērtības samazināšanos (“3. posms”), zaudējumi no vērtības samazināšanās ir vienādi ar ECL no iespējamiem saistību neizpildes gadījumiem visā finanšu aktīva darbības laikā (“darbības laika ECL”) (sk. 6.5. skaidrojumu).

ECL

ECL

ECL

ECL

6.5.

Aktīviem, kas novērtēti amortizētajā iegādes vērtībā, aktīva uzskaites vērtību samazina par zaudējumu no vērtības samazināšanās summu, kas atzīta finanšu darbības rezultātu pārskatā. Aktīviem patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvu / pašu kapitāla aprēķinā zaudējumu uzkrājumi tiek atzīti neto aktīvos / pašu kapitālā un nesamazina finanšu aktīva uzskaites vērtību finanšu stāvokļa pārskatā. Ja nākamajā periodā zaudējumu no vērtības samazināšanās summa samazinās, iepriekš atzītie zaudējumi no vērtības samazināšanās tiek apvērsti, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu.

a)   Aizdevumi valdībām

Aizdevumi valdībām

ES savu aizdevumu vērtības samazināšanās novērtējumu pamato, ņemot vērā ES finansējuma būtību un tās unikālo institucionālo statusu.

Trešām valstīm izsniegto aizdevumu vērtības samazinājumam ES aprēķina paredzamos kredītzaudējumus, izmantojot ārējos kredītkvalitātes datus, tomēr ņemot vērā tās vēlamā kreditora statusu, kas samazina kredītrisku. Pašreizējās vērtības aprēķināšanai diskonta likme ir aizdevuma sākotnējā efektīvā procentu likme. Ja aizdevumam ir mainīga procentu likme, diskonta likme ir līgumā noteiktā pašreizējā efektīvā procentu likme.

Attiecībā uz aizdevumiem dalībvalstīm ES nekad nav radušies zaudējumi no vērtības samazināšanās, kā arī tā nav saskārusies ar maksājumu saistību nepildīšanu. Attiecībā uz šiem aizdevumiem ES papildus vēlamā kreditora statusam ņem vērā attiecības ar savām dalībvalstīm. Šie divi elementi kopumā garantē dalībvalstīm piešķirto aizdevumu pilnīgu atgūšanu termiņa beigās. Tāpēc ES uzskata, ka paredzamie kredītzaudējumi no dalībvalstīm izsniegtajiem aizdevumiem ir niecīgi, un statistiskā pieeja paredzamo kredītzaudējumu aprēķināšanai šiem aizdevumiem nav piemērojama. Tādējādi finanšu darbības rezultātu pārskatā par aizdevumiem dalībvalstīm paredzamie kredītzaudējumi netiek atzīti.

b)   Debitoru parādi

Debitoru parādi

ES novērtē zaudējumus no vērtības samazināšanās darbības laika ECL apmērā, izmantojot praktiskus palīglīdzekļus (piemēram, uzkrājumu matricu).

ECL

c)   Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

ES glabā naudu un naudas ekvivalentus norēķinu bankas kontos un termiņnoguldījumos līdz 3 mēnešiem. Nauda tiek turēta bankās ar ļoti augstiem kredītreitingiem (sk. 6.5. skaidrojumu), tādējādi ir ļoti zema saistību neizpildes iespējamība. Ņemot vērā īso termiņu un saistību neizpildes zemo iespējamību, paredzamie kredītzaudējumi no naudas un naudas ekvivalentiem ir niecīgi. Tā rezultātā naudas ekvivalentiem vērtības samazināšanās uzkrājumi netiek atzīti.

6.5.

Atzīšanas pārtraukšana

Atzīšanas pārtraukšana

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, kad tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai ES būtībā ir nodevusi citai personai visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām. Finanšu aktīviem patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvu / pašu kapitāla aprēķinā un atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā pārdošana tiek atzīta to tirgošanas datumā.

1.5.6.   Krājumi

Krājumi

Krājumus uzskaita izmaksās vai arī neto pārdošanas vērtībā atkarībā no tā, kura no abām summām ir mazāka. Izmaksas tiek noteiktas, izmantojot metodi “pirmais iekšā – pirmais ārā” (FIFO). Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver izejmateriālu izmaksas, tiešās darbaspēka izmaksas, citas tieši attiecināmās izmaksas un saistītās pieskaitāmās ražošanas izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atskaitot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus. Ja krājumus tur sadalei bez maksas vai par nominālmaksu, tos novērtē izmaksās vai arī pašreizējās aizstāšanas izmaksās atkarībā no tā, kura no šīm summām ir mazāka. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas ES rastos, iegādājoties šādu aktīvu pārskata datumā.

FIFO

1.5.7.   Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu naudas avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu laikposmā, kas noteikts konkrētajā līgumā, lēmumā, nolīgumā vai pamataktā. Apgrozāmos līdzekļus jeb avansu izmanto mērķim, kuram tas piešķirts, nolīgumā noteiktajā periodā, vai arī to atmaksā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, tam ir pienākums atmaksāt priekšfinansējumu ES. Tā kā ES saglabā kontroli pār priekšfinansējumu un ir tiesīga saņemt atmaksu par neattiecināmo daļu, attiecīgo summu norāda kā aktīvus.

Priekšfinansējumu sākotnēji atzīst bilancē, kad naudu nodod saņēmējam. To novērtē piešķirtās atlīdzības summā. Turpmākos periodos priekšfinansējumu novērtē summā, kura sākotnēji atzīta bilancē un no kuras atskaitīti attiecināmie izdevumi (tostarp aplēstās summas, ja tas ir nepieciešams), kas radušies perioda laikā.

Procentus par priekšfinansējumu atzīst tad, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā nolīguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aplēš uzkrātos procentu ieņēmumus, ko ietver bilancē.

Citus avansa maksājumus dalībvalstīm, kas rodas, kad ES atmaksā summas, kuras dalībvalstis avansa veidā samaksājušas saņēmējiem (tostarp “finanšu instrumentus, kam piemēro dalīto pārvaldību”), atzīst aktīvos un uzrāda pozīcijā “Priekšfinansējums”. Citus avansa maksājumus dalībvalstīm turpmāk novērtē summā, kura sākotnēji atzīta bilancē un no kuras atskaitīta labākā aplēse par attiecināmajiem izdevumiem, kas radušies galasaņēmējiem un ko aprēķina, pamatojoties uz ticamiem un pamatojamiem pieņēmumiem.

Iemaksas ES trasta fondos (kā noteikts Finanšu regulas 234. pantā), kas nav konsolidēti Eiropas Komisijā, vai citos nekonsolidētos subjektos klasificē kā priekšfinansējumu, jo to nolūks ir nodrošināt apgrozāmos līdzekļus trasta fondam, lai tas varētu finansēt konkrētas darbības, kas ir noteiktas šā trasta fonda mērķos. ES iemaksas trasta fondos tiek novērtētas sākotnējā vērtībā, no kuras atskaitīti attiecināmie izdevumi, tostarp, ja nepieciešams, aplēstās summas, kas trasta fondam radušās pārskata periodā un ir attiecinātas uz ES iemaksu atbilstīgi noslēgtajam nolīgumam.

1.5.8.   Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem ar komerciālu apmaiņu saistīti un nesaistīti darījumi ir jāuzrāda atsevišķi. Lai atšķirtu abas šīs kategorijas, jēdzienu “debitoru parādi” lieto attiecībā uz darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, savukārt attiecībā uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, t. i., kad ES saņem vērtību no cita subjekta, nesniedzot pretī aptuveni vienādu vērtību, lieto jēdzienu “atgūstamās summas” (piemēram, no dalībvalstīm atgūstamās summas saistībā ar pašu resursiem).

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, ir finanšu aktīvi, kas novērtēti amortizētajā iegādes vērtībā, izņemot noteiktas finanšu garantiju līguma debitoru daļas, kas tiek klasificētas kā finanšu aktīvs patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (sk. 1.5.5. skaidrojumu).

1.5.5.

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, uzskaita patiesajā vērtībā to iegādes dienā, atskaitot daļēji norakstāmo vērtības samazinājuma summu. Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu atgūstamo summu daļēji norakstāmo vērtības samazinājumu nosaka, ja ir objektīvi pierādījumi, ka ES nevarēs iekasēt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par atgūstamajām summām no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu. Daļēji norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Daļēji norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, tiek veikta arī vispārēja daļēja norakstīšana neizpildītajiem atgūšanas rīkojumiem, kuriem vēl nav piemērota noteikta daļējā norakstīšana. Sk. 1.5.14. skaidrojumu par režīmu uzkrātajiem ieņēmumiem gada beigās. Summas, kas parādītas un uzrādītas kā atgūstamās summas no darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, nav finanšu instrumenti, jo tās neizriet no līguma, kas rada finanšu saistības vai pašu kapitāla instrumentu. Tomēr finanšu pārskatu skaidrojumos atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilstošā gadījumā uzrāda kopā ar debitoru parādiem no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu.

1.5.14.

1.5.9.   Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu aktīvi amortizētajā iegādes vērtībā, un tie ir nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās vai noguldījumi bankās ar īsu brīdinājuma termiņu par izņemšanu un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz trīs mēnešus.

1.5.10.   Darbinieku pabalsti

Darbinieku pabalsti

ES nodrošina darbiniekiem vairākus pabalstus (atalgojumu un sociālās nodrošināšanas pabalstus). Uzskaites nolūkiem tie jāklasificē īstermiņa un pēcnodarbinātības pabalstos.

Darbinieku īstermiņa pabalsti

Darbinieku īstermiņa pabalsti

Darbinieku īstermiņa pabalsti ir pabalsti, kas jāizmaksā 12 mēnešu laikā pēc tā pārskata perioda beigām, kurā darbinieki snieguši pakalpojumu, piemēram, darba algas, samaksa par ikgadējiem atvaļinājumiem un apmaksātiem slimības atvaļinājumiem un citi īstermiņa pabalsti. Darbinieku īstermiņa pabalstus atzīst kā izdevumus tad, kad tiek sniegts saistītais pakalpojums. Saistības atzīst par summu, ko plānots izmaksāt, ja ES ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums maksāt saistībā ar darbinieka iepriekš sniegtu pakalpojumu un šādu pienākumu var ticami aplēst.

Pēcnodarbinātības pabalsti

Pēcnodarbinātības pabalsti

ES piešķir darbiniekiem vairākus pēcnodarbinātības pabalstus, kas ietver izdienas, invaliditātes un pārdzīvojušā laulātā pensijas, kuras nodrošina saskaņā ar Eiropas ierēdņu pensiju shēmu (PSEO), kā arī veselības apdrošināšanu, kuru nodrošina saskaņā ar kopīgo veselības apdrošināšanas shēmu (JSIS) (sk. 2.9. skaidrojumu). Šos pabalstus piešķir saskaņā ar vienoto plānu – lai gan tie ir sadalīti divās shēmās, tiem jāpiemēro līdzīgs režīms, lai patiesi atspoguļotu situāciju un atainotu ekonomisko realitāti.

PSEO

JSIS

2.9.

| i. | Eiropas ierēdņu pensiju shēma (PSEO). Pabalsti, ko piešķir saskaņā ar šo nosacīti finansēto (21) shēmu, ir saistīti ar amata stāžu, invaliditāti un laulātā pārdzīvošanu, kā arī ģimenes pabalstiem, nāvi pirms pensionēšanās tiem darbiniekiem, kuri strādā vai ir strādājuši ES iestādēs, aģentūrās un citās ES struktūrās vai ir mirušu ierēdņu vai pensionāru pārdzīvojušie laulātie. Personāls vienu trešdaļu no plānotajām šo pabalstu izmaksām sedz no savas darba algas. |
| --- | --- |

i.

Eiropas ierēdņu pensiju shēma (PSEO). Pabalsti, ko piešķir saskaņā ar šo nosacīti finansēto (21) shēmu, ir saistīti ar amata stāžu, invaliditāti un laulātā pārdzīvošanu, kā arī ģimenes pabalstiem, nāvi pirms pensionēšanās tiem darbiniekiem, kuri strādā vai ir strādājuši ES iestādēs, aģentūrās un citās ES struktūrās vai ir mirušu ierēdņu vai pensionāru pārdzīvojušie laulātie. Personāls vienu trešdaļu no plānotajām šo pabalstu izmaksām sedz no savas darba algas.

PSEO

21

| ii. | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma (JSIS). Saskaņā ar šo shēmu ES nodrošina veselības apdrošināšanu Eiropas Komisijas, iestāžu, aģentūru un citu ES struktūru darbiniekiem, atmaksājot medicīnas pakalpojumu izdevumus. Pabalstus, ko šajā shēmā piešķir “nestrādājošajiem” (pensionāriem, bāreņiem u. c.), klasificē kā pēcnodarbinātības pabalstus. |
| --- | --- |

ii.

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma (JSIS). Saskaņā ar šo shēmu ES nodrošina veselības apdrošināšanu Eiropas Komisijas, iestāžu, aģentūru un citu ES struktūru darbiniekiem, atmaksājot medicīnas pakalpojumu izdevumus. Pabalstus, ko šajā shēmā piešķir “nestrādājošajiem” (pensionāriem, bāreņiem u. c.), klasificē kā pēcnodarbinātības pabalstus.

JSIS

ES arī nodrošina pēcnodarbinātības pabalstus ES iestāžu darbiniekiem un bijušajiem darbiniekiem ar atsevišķu pensiju shēmu starpniecību. Tie ir iekļauti pozīcijā “Citas pensijas pabalstu shēmas”. Saskaņā ar šīm shēmām ES nodrošina pensijas pabalstus Komisijas, Eiropas Savienības Tiesas, Revīzijas palātas, Padomes un Eiropas Parlamenta, Eiropas Ombuda biroja, Datu aizsardzības uzraudzītāja biroja locekļiem. ES nodrošina ES iestāžu darbiniekiem veselības apdrošināšanu ar JSIS starpniecību.

JSIS

Minētos pēcnodarbinātības pabalstus uzskata par ES definēto pabalstu saistībām un aprēķina katrā pārskata datumā, aplēšot nākotnes pabalstu summu, ko darbinieki nopelnījuši kārtējā periodā un iepriekšējos periodos, šo summu diskontējot un atskaitot visu plāna aktīvu patieso vērtību. Definēto pabalstu saistības aprēķina katru gadu, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Definēto pabalstu saistību pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot aplēstās nākotnes naudas aizplūdes, izmantojot tādu valsts obligāciju procentu likmes, kuras ir izteiktas pabalstu izmaksāšanas valūtā un kuru dzēšanas termiņš aptuveni atbilst attiecīgo pensiju saistību termiņam.

ES darbiniekiem piešķirtos pēcnodarbinātības pabalstus iekļauj vienotā plānā, kurā ietverta gan pensiju shēma (PSEO), gan veselības apdrošināšanas shēma (JSIS), un tiesības uz apdrošināšanu saskaņā ar JSIS shēmu ir tikai tad, ja ir iegūtas tiesības uz apdrošināšanu saskaņā ar PSEO shēmu. Atbilstīgi minētā vienotā plāna nosacījumiem, kas izklāstīti Civildienesta noteikumos, dažas tiesības, piemēram, tiesības uz atliktu un samazinātu pensiju saskaņā ar PSEO, tiek iegūtas pēc 10 nostrādātiem gadiem. Tomēr tiesības, ko uzkrāj saskaņā ar vienoto plānu, darbiniekam turpinot darbu, ir ievērojami lielākas nekā sākotnējās tiesības, kā to atspoguļo vēlākās katru gadu uzkrātās pensijas tiesības.

PSEO

JSIS

JSIS

PSEO

PSEO

Tāpēc, lai raksturotu pamatā esošā darījuma ekonomisko būtību, ko prasa finanšu pārskatu kvalitatīvo rādītāju patiesa atspoguļošana, kā izklāstīts gan EGN 1, gan SPSGS “Konceptuālais satvars”, radušās darba izmaksas tiek uzkrātas atbilstīgi lineārajai metodei visā aplēstajā darbinieka aktīvā dienesta periodā, t. i., periodā no dienas, kad darbinieka dienests pirmo reizi rada tiesības uz pabalstiem saskaņā ar plānu (neatkarīgi no tā, vai pabalstus piešķir ar nosacījumu, ka darbinieks turpina dienestu), līdz dienai, kad darbinieka dienesta turpināšana saskaņā ar plānu nerada būtiskas turpmāko pabalstu summas, neskaitot summas, kas rodas no darba algas turpmākas paaugstināšanas. Šo pieeju konsekventi piemēro pabalstiem, kurus piešķir saskaņā ar vienoto plānu.

Definēto pabalstu neto saistību pārrēķinos iekļauj aktuāros guvumus un zaudējumus un atdevi no plāna aktīviem, un tos nekavējoties atzīst neto aktīvos.

ES atzīst neto procentu izdevumus (ienākumus) un citus ar definēto pabalstu plāniem saistītos izdevumus finanšu darbības rezultātu pārskata pozīcijā “Personāla un pensiju izmaksas”.

Kad piešķirtie pabalsti tiek mainīti vai samazināti, izrietošās pabalstu izmaiņas, kas saistītas ar iepriekšēju dienestu, vai samazināšanas rezultātā radušos guvumus/zaudējumus nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Guvumus un zaudējumus, kas rodas norēķinos, atzīst, kad notiek norēķins. Iepriekšējās darba izmaksas nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, ja vien izmaiņas nav atkarīgas no nosacījuma, ka darbiniekiem ir jāpaliek dienestā noteiktu laika periodu.

1.5.11.   Uzkrājumi

Uzkrājumi

Uzkrājumus atzīst, ja pagātnes notikumu rezultātā ES ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām, minēto saistību izpildei, visticamāk, būs nepieciešams tērēt līdzekļus un šo summu var ticami novērtēt. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākā aplēse par prognozējamajiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizējās saistības. Ja uzkrājumus veido lielam posteņu skaitam, saistības aplēš, izvērtējot visus iespējamos iznākumus atbilstoši to iespējamībai (“paredzamās vērtības” metode).

Uzkrājumus apgrūtinošiem līgumiem vērtē pēc paredzamo līguma laušanas izmaksu pašreizējās vērtības vai paredzamo līguma izpildes turpināšanas izmaksu pašreizējās vērtības atkarībā no tā, kura no šīm vērtībām ir mazāka.

1.5.12.   Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības iedala finanšu saistībās patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, finanšu saistībās, ko uzskaita atbilstoši amortizētajai iegādes vērtībai, un finanšu garantiju līguma saistībās.

Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, ko apliecina sertifikāti (ES obligācijas, ES noguldījumi un ES parādzīmes). Tos sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, kas ir to piešķiršanas ieņēmumi (saņemtās atlīdzības patiesā vērtība), no kuras tiek atskaitītas radušās darījuma izmaksas, un turpmāk tos uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā, izmantojot efektīvo procentu metodi; starpību starp ieņēmumiem, no kuriem atskaitītas darījuma izmaksas, un dzēšanas vērtību atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā aizņēmumu periodā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, ir nemateriālas un tās tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā ietver atvasinātos instrumentus, kuru patiesā vērtība ir negatīva. Tos uzskaita tāpat kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (sk. 1.5.5. skaidrojumu).

1.5.5.

ES atzīst finanšu garantiju līguma saistības, tai noslēdzot līgumu, kurā ES ir jāveic noteikti maksājumi, lai atlīdzinātu garantijas turētājam zaudējumus, kas tam radušies tādēļ, ka konkrēts parādnieks neveic maksājumu noteiktajā termiņā saskaņā ar sākotnējiem vai grozītajiem noteikumiem par parāda instrumentu. Ja garantijas līgums nosaka, ka ES ir jāveic maksājumi, reaģējot uz finanšu instrumentu cenas izmaiņām vai citu pamatā esošo instrumentu izmaiņām, garantijas līgums ir atvasināts instruments, t. i., finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā. Visi pārējie garantiju līgumi tiek uzskaitīti kā finanšu uzkrājumi.

Finanšu garantiju līguma saistības sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Tā ir vienāda ar debitoru prēmijas neto pašreizējo vērtību, ja tā ir tirgus izteiksmē. Ja garantijas prēmija netiek iekasēta vai ja atlīdzība nav patiesā vērtība, patieso vērtību nosaka, pamatojoties uz finanšu garantiju līgumu kotētām cenām aktīvā tirgū, kas ir tieši līdzvērtīgas tām, kas noteiktas uzņemtajās finanšu garantiju saistībās, ja tādas ir pieejamas, vai izmantojot novērtēšanas metodi. Ja nevar noteikt ticamu patiesās vērtības novērtējumu, vai nu tieši novērojot aktīvo tirgu, vai izmantojot citu novērtēšanas metodi, finanšu garantiju līguma saistības sākotnēji novērtē darbības laikā paredzamo kredītzaudējumu apmērā.

Turpmākā novērtēšana ir atkarīga no finanšu garantijas kredītriska attīstības. Ja nav būtiska kredītriska pieauguma (“1. posms”), finanšu garantiju saistības tiek novērtētas pēc lielākās no summām – 12 mēnešu paredzamie kredītzaudējumi un sākotnēji atzītā summa, nepieciešamības gadījumā atskaitot kumulatīvo amortizāciju. Ja ir būtisks kredītriska pieaugums (“2. posms”), finanšu garantiju saistības novērtē pēc lielākās no summām – darbības laikā paredzamie kredītzaudējumi un sākotnēji atzītā summa, nepieciešamības gadījumā atskaitot kumulatīvo amortizāciju (sk. 6.5. skaidrojumu).

6.5.

Finanšu saistības klasificē kā ilgtermiņa saistības, izņemot gadījumus, kad to dzēšanas termiņš nepārsniedz 12 mēnešus pēc bilances datuma. Finanšu garantiju līgumus klasificē kā īstermiņa saistības, izņemot, ja ES ir beznosacījuma tiesības atlikt saistību izpildi vismaz uz divpadsmit mēnešiem pēc pārskata datuma.

ES trasta fondus, kas tiek uzskatīti par daļu no Komisijas operatīvajām darbībām (t. i., trasta fondi “Madad” un Kolumbijai), uzskaita Komisijas pārskatos un vēlāk konsolidē ES gada pārskatos. Tāpēc iemaksas, ko citi līdzekļu devēji veic ES trasta fondos, pēc kritērijiem atbilst ieņēmumiem no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilstīgi zināmiem nosacījumiem, un tos uzrāda kā finanšu saistības, līdz ar veiktajām iemaksām saistītie nosacījumi ir izpildīti, t. i., trasta fondam rodas attiecināmas izmaksas. Trasta fondam piemēro prasību finansēt noteiktus projektus un atdot atlikušos līdzekļus tad, kad fonds tiek likvidēts. Bilances datumā nenokārtotās iemaksu saistības tiek novērtētas, ņemot vērā saņemto iemaksu summu, no kuras atskaitīti izdevumi, kas radušies trasta fondam, tostarp aplēstas summas, ja tas ir nepieciešams. Pārskata sagatavošanas nolūkos neto izdevumi tiek attiecināti uz citu līdzekļu devēju iemaksām proporcionāli neto iemaksām, kas veiktas līdz 31. decembrim (ieskaitot). Iemaksu attiecināšanai ir tikai indikatīvs raksturs. Likvidējot trasta fondu, par faktisko atlikušo resursu izdali lemj trasta fonda valde.

1.5.13.   Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

Liela daļa ES parādu kreditoriem ir nesamaksātie izmaksu atlīdzināšanas prasījumi, ko iesnieguši dotāciju vai cita veida ES finansējuma saņēmēji (darījumi, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu). Tos grāmato kā parādus kreditoriem pieprasītās summas apjomā, kad tiek saņemts attiecīgs izmaksu atlīdzināšanas prasījums. Pēc attiecināmo izmaksu pārbaudes un apstiprināšanas parādus kreditoriem vērtē atbilstoši attiecināmajai summai.

Parādus kreditoriem, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgos attiecināmos izdevumus iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi saņemti un ES tos ir apstiprinājusi.

1.5.14.   Uzkrātie un nākamo periodu ieņēmumi un maksas

Uzkrātie un nākamo periodu ieņēmumi un maksas

Darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Ja gada beigās rēķins vēl nav izsniegts, kaut gan ES ir sniegusi pakalpojumu vai piegādājusi preces vai arī pastāv līgumiska vienošanās (piemēram, atsaucoties uz līgumu), uzkrātie ieņēmumi tiek atzīti finanšu pārskatos. Savukārt, ja gada beigās rēķins ir ticis izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai sagādātās preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo pārskata periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā.

Arī izdevumus uzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātie izdevumi tiek atzīti, par pamatu ņemot attiecīgā perioda pārskaitījuma saistību summas aplēsi. Uzkrātos izdevumus aprēķina saskaņā ar Komisijas sīki izstrādātām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu to ekonomisko un citu parādību attēlojumu, kas tiem ir jāattēlo. Pēc analoģijas, ja ir veikts avansa maksājums par pakalpojumiem vai precēm, kas vēl nav saņemti, izdevumi tiks attiecināti uz nākamo periodu un atzīti nākamajā pārskata periodā.

1.6.   FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

1.6.1.   Ieņēmumi

Ieņēmumi

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

Lielākā daļa ES ieņēmumu attiecas uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu.

NKI resursi, PVN resursi un pašu resursi, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu

NKI resursi, PVN resursi un pašu resursi, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu

Ieņēmumi tiek atzīti par periodu, kurā Komisija nosūta dalībvalstīm pieprasījumu veikt iemaksas. Ieņēmumus novērtē pēc to “prasītās summas”. Tā kā PVN resursiem, NKI resursiem un pašu resursiem, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, pamatā ir aplēses par attiecīgā budžeta gada datiem, notiekot pārmaiņām, tās var pārskatīt, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aplēses pārmaiņu radīto ietekmi ņem vērā, nosakot tā perioda neto pārpalikumu vai deficītu, kurā pārmaiņas notikušas.

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst tad, kad no dalībvalstīm tiek saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (kuros ietvertas iekasētās nodevas un pienākošās summas, kas ir garantētas un nav apstrīdētas). Pārskata datumā ieņēmumus, ko dalībvalstis attiecīgajā periodā iekasējušas, bet vēl nav samaksājušas Komisijai, aplēš un atzīst kā uzkrātos ieņēmumus. No dalībvalstīm saņemtajos ceturkšņa B pārskatos (kuros ietvertas nodevas, kas nav ne iekasētas, ne garantētas, un debitora apstrīdētās garantētās summas) tos atzīst kā ieņēmumus, no kuriem atskaita iekasēšanas izmaksas, uz ko dalībvalstīm ir prasījuma tiesības. Turklāt atzīst vērtības samazinājumu par summu, kas ir parāda un atgūstamās summas aplēstā starpība.

Naudas sodi

Naudas sodi

Ieņēmumus no naudas sodiem atzīst, kad ES ir pieņēmusi lēmumu piemērot naudas sodu un tas oficiāli paziņots adresātam. Pēc tam, kad ir pieņemts lēmums piemērot naudas sodu, subjekts, kam piemērots naudas sods, divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma:

| a) | piekrīt lēmumam (šādā gadījumā tam ir jāsamaksā naudas sods norādītajā termiņā un ES galīgi iekasē attiecīgo summu); vai arī |
| --- | --- |

a)

piekrīt lēmumam (šādā gadījumā tam ir jāsamaksā naudas sods norādītajā termiņā un ES galīgi iekasē attiecīgo summu); vai arī

| b) | nepiekrīt lēmumam (tādā gadījumā tas to apstrīd saskaņā ar ES tiesību aktiem). |
| --- | --- |

b)

nepiekrīt lēmumam (tādā gadījumā tas to apstrīd saskaņā ar ES tiesību aktiem).

Pat ja tiek iesniegta pārsūdzība, naudas sods jāsamaksā noteiktajā termiņā, kas ir trīs mēneši, jo pārsūdzība nenozīmē maksājuma atlikšanu (LESD 278. pants). Saņemto naudu izmanto, lai dzēstu atgūstamo summu. Tomēr ar Komisijas grāmatveža piekrišanu uzņēmums maksājuma vietā var iesniegt bankas garantiju par attiecīgo summu. Šādā gadījumā naudas sodu joprojām uzskata par atgūstamo summu. Ja netiek saņemta ne nauda, ne garantija un ja ir šaubas par uzņēmuma maksātspēju, atzīst maksājumtiesību vērtības samazinājumu.

Ja uzņēmums iesniedz pārsūdzību un jau ir veicis provizorisku naudas soda maksājumu, summu atspoguļo kā iespējamās saistības, vai, ja pastāv iespēja, ka Vispārējā tiesa varētu pieņemt ES nelabvēlīgu nolēmumu, atzīst uzkrājumus šā riska segšanai. Ja maksājuma vietā tiek iesniegta garantija, nesamaksāto atgūstamo summu noraksta.

Komisijas saņemtos uzkrātos procentus saistībā ar bankas kontiem, kuros noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst par ieņēmumiem un attiecīgi palielina iespējamās saistības.

Kopš 2010. gada visus provizoriski iekasētos naudas sodus Komisija pārvalda īpaši izveidotā fondā (BUFI) un tos iegulda finanšu instrumentos.

BUFI

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

Ieņēmumi no preču un pakalpojumu pārdošanas tiek atzīti, kad pircējam tiek nodoti nozīmīgi riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības pakāpi pārskata datumā.

Procentu ieņēmumi un izdevumi

Procentu ieņēmumi un izdevumi

Procentu ieņēmumus un izdevumus atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Tā ir metode finanšu aktīva vai finanšu saistību amortizētās iegādes vērtības aprēķināšanai un procentu ieņēmumu vai procentu izdevumu sadalei attiecīgajā periodā. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, ES izdara aplēsi par naudas plūsmām, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma nosacījumus (piemēram, priekšapmaksas iespējas), bet neņem vērā kredītzaudējumus nākotnē. Aprēķinā iekļauj visas maksas un procentu likmes punktus, ko līgumslēdzējas puses ir maksājušas vai saņēmušas un kas ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas prēmijas vai diskontus.

Ja finanšu aktīvu vai līdzīgu finanšu aktīvu grupu uzskata par tādu, kam samazinājusies kredīta vērtība (“3. posms”), procentu ieņēmumus atzīst, izmantojot procentu likmi, kas lietota nākotnes naudas plūsmu diskontēšanai, lai noteiktu zaudējumus no vērtības samazināšanās.

Ieņēmumi no dividendēm

Ieņēmumi no dividendēm

Ieņēmumus no dividendēm un līdzīgiem sadalītiem ieņēmumiem atzīst tad, kad stājas spēkā tiesības saņemt maksājumu.

Ieņēmumi un izdevumi no finanšu aktīviem ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Ieņēmumi un izdevumi no finanšu aktīviem ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Tas attiecas uz patiesās vērtības guvumiem (ieņēmumiem) un patiesās vērtības zaudējumiem (izdevumiem) no šiem finanšu aktīviem, tostarp tiem, kas izriet no ārvalstu valūtas maiņas. Procentus nesošajiem finanšu aktīviem tas ietver arī procentus. Sk. arī 3.9. skaidrojumu.

3.9.

Ieņēmumi no finanšu garantiju līgumiem

Ieņēmumi no finanšu garantiju līgumiem

Ieņēmumus no finanšu garantiju līgumiem (garantijas prēmija) atzīst laikā, kad ES ir gatava kompensēt finanšu garantiju līguma turētājam kredīta zaudējumus, kas tam varētu rasties. Piemērotajā amortizācijas grafikā ņem vērā laika ritējumu un garantētā riska darījuma apjomu. Ieņēmumos no finanšu garantiju līgumiem tiek iekļauta arī finanšu garantiju līgumu saistību amortizācija gadījumos, kad garantija sniegta bez atlīdzības vai ar nominālu atlīdzību.

1.6.2.   Izdevumi

Izdevumi

Tādu darījumu izdevumi, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, veido lielāko ES izdevumu daļu. Tie attiecas uz maksājumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: i) tiesību piešķīrums, ii) pārvedumi saskaņā ar līgumu un diskrecionāras dotācijas, kā arī iii) iemaksas un ziedojumi.

Pārvedumus atzīst kā izdevumus tajā periodā, kad bijuši notikumi, kuru dēļ pārvedums veikts, ja vien šāda veida pārvedumu pieļauj regula (Finanšu regula, Civildienesta noteikumi vai cita regula) vai ir parakstīts nolīgums, kas atļauj pārvedumu, ja saņēmējs izpilda attiecināmības kritērijus un ja attiecīgo summu var ticami novērtēt.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu atlīdzināšanas prasījums un tas atbilst atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. Gada beigās aplēš saņēmējiem pienākošos attiecināmos izdevumus, kuri ir radušies, bet par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un tos grāmato kā uzkrātos izdevumus.

Izdevumus, kas radušies preču un pakalpojumu iegādes darījumos, kuri saistīti ar komerciālu apmaiņu, atzīst tad, kad ES saņēmusi preces vai pakalpojumus un ir to apstiprinājusi. Tos novērtē sākotnējā rēķinā norādītās summas apmērā. Turklāt bilances datumā izdevumus, kuri saistīti ar attiecīgajā periodā sniegtu pakalpojumu, par kuru rēķins vēl nav saņemts vai apstiprināts, aplēš un atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.7.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN SAISTĪBAS

IESPĒJAMIE AKTĪVI UN SAISTĪBAS

1.7.1.   Iespējamie aktīvi

Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir aktīvs, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki nākotnes notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimnieciskā labuma vai kalpošanas potenciāla ieplūde ir ticama.

1.7.2.   Iespējamās saistības

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir pienākums, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki nākotnes notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt, vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir iepriekšēji notikumi, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga tādu resursu aizplūde, kas ietver saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu, vai – retos gadījumos – pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt. Iespējamās saistības atspoguļo pārskatos, ja vien saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūdes iespējamība nav niecīga.

1.8.   NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

Naudas plūsmas informāciju izmanto, lai varētu novērtēt ES spēju ģenerēt naudu un naudas ekvivalentus un ES vajadzību izmantot šādas naudas plūsmas.

Naudas plūsmas pārskatu sagatavo, izmantojot netiešo metodi. Tas nozīmē, ka finanšu gada saimnieciskās darbības rezultāts tiek koriģēts, ņemot vērā ietekmi, ko rada ārpus naudas darījumi, atlikti vai uzkrāti iepriekšējo vai nākamo periodu naudas ieņēmumi vai maksājumi no pamatdarbības un ieņēmumu vai izdevumu posteņi, kuri saistīti ar naudas plūsmām no ieguldījumu darbības.

Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā iegrāmato ES pārskata valūtā (euro), summai ārvalstu valūtā piemērojot euro un attiecīgās ārvalstu valūtas maiņas kursu naudas plūsmas datumā.

Naudas plūsmas pārskatā ir atspoguļotas naudas plūsmas attiecīgajā periodā, kuras klasificētas pēc pamatdarbības, ieguldījumu un finansēšanas darbības.

Pamatdarbības ir ES darbības, kas nav ieguldījumu vai finansēšanas darbības. Tā ir lielākā daļa no veiktajām darbībām.

Ieguldījumu darbības ir nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu, kā arī citu naudas ekvivalentos neiekļautu ieguldījumu iegāde un atsavināšana. Ieguldījumu darbības neietver aizdevumus, kas piešķirti saņēmējiem, jo tie ir daļa no vispārējiem mērķiem un līdz ar to ES ikdienas darbības. Mērķis ir atspoguļot ES faktiskos ieguldījumus.

Finansēšanas darbības ir darbības, kuru rezultātā mainās aizņēmumu lielums un sastāvs, izņemot tos, kas ir piešķirti saņēmējiem kompensēšanas veidā vai materiālo pamatlīdzekļu iegādei (kas iekļauti pamatdarbībās).

2.   SKAIDROJUMI PAR BILANCI

AKTĪVI

AKTĪVI

2.1.   NEMATERIĀLIE AKTĪVI

NEMATERIĀLIE AKTĪVI

| Miljonos EUR |
| --- |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2020. | 1 409 |
| Palielinājumi | 276 |
| Atsavināšana | (32) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 0 |
| Citas pārmaiņas | (18) |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2021. | 1 636 |
| Uzkrātā amortizācija 31.12.2020. | (789) |
| Amortizācija attiecīgajā gadā | (119) |
| Atkārtoti iegrāmatota amortizācija | 3 |
| Atsavināšana | 36 |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 0 |
| Citas pārmaiņas | 3 |
| Uzkrātā amortizācija 31.12.2021. | (867) |
| Neto uzskaites vērtība 31.12.2021. | 769 |
| Neto uzskaites vērtība 31.12.2020. | 620 |

Miljonos EUR

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2020.

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2020.

1 409

1 409

Palielinājumi

Palielinājumi

276

276

Atsavināšana

Atsavināšana

(32)

(32)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

0

0

Citas pārmaiņas

Citas pārmaiņas

(18)

(18)

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2021.

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2021.

1 636

1 636

Uzkrātā amortizācija 31.12.2020.

Uzkrātā amortizācija 31.12.2020.

(789)

(789)

Amortizācija attiecīgajā gadā

Amortizācija attiecīgajā gadā

(119)

(119)

Atkārtoti iegrāmatota amortizācija

Atkārtoti iegrāmatota amortizācija

3

3

Atsavināšana

Atsavināšana

36

36

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

0

0

Citas pārmaiņas

Citas pārmaiņas

3

3

Uzkrātā amortizācija 31.12.2021.

Uzkrātā amortizācija 31.12.2021.

(867)

(867)

Neto uzskaites vērtība 31.12.2021.

Neto uzskaites vērtība 31.12.2021.

769

769

Neto uzskaites vērtība 31.12.2020.

Neto uzskaites vērtība 31.12.2020.

620

620

Iepriekš minētās summas galvenokārt ir saistītas ar datorprogrammām.

2.2.   MATERIĀLIE PAMATLĪDZEKĻI

MATERIĀLIE PAMATLĪDZEKĻI

Kosmosa aktīvu kategorijā ietilpst operatīvie pamatlīdzekļi, kas saistīti ar abām ES kosmosa programmām: globālās satelītu navigācijas sistēmas (GNSS), t. i., Galileo un Eiropas ģeostacionārās navigācijas pārklājuma sistēmas (EGNOS), un Copernicus Eiropas Zemes novērošanas programmu. Kosmosa sistēmas aktīvus, kas vēl nav operatīvi, iekļauj pozīcijā “Nepabeigtie pamatlīdzekļi”. Ar ES kosmosa programmām saistīto aktīvu izveidei izmanto Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) atbalstu.

GNSS

Galileo

EGNOS

Copernicus

Attiecībā uz Galileo divi satelīti tika palaisti 2021. gada decembrī. Paredzams, ka tie tiks pasludināti par ekspluatācijā esošiem 2022. gada pirmajā semestrī. Tajā pašā laikā veiksmīgi tika izvietota zemes infrastruktūras jaunā paaudze – versija 1.7. Konstelācijā pašlaik ir 26 satelīti. Pēc pabeigšanas Galileo konstelāciju veidos 30 satelīti (tostarp 6 rezerves satelīti). Galileo operatīvie pamatlīdzekļi, ieskaitot gan satelītus, gan uz zemes izvietotās iekārtas, 2021. gada 31. decembrī bija 3 413 miljoni EUR, atskaitot uzkrāto nolietojumu(2020. gadā – 2 145 miljoni EUR). Atlikušo nepabeigto pamatlīdzekļu kopējā summa bija 1 344 miljoni EUR (2020. gadā – 1 872 miljoni EUR).

Galileo

Galileo

Galileo

Attiecībā uz Copernicus jānorāda, ka satelīts 6A tika pasludināts par ekspluatācijā esošu 2021. gada jūnijā. Copernicus operatīvo pamatlīdzekļu kopējā vērtība ir 937 miljoni EUR (2020. gadā – 877 miljoni EUR), atskaitot uzkrāto nolietojumu. Saistībā ar Copernicus satelītiem vēl 2 115 miljoni EUR tiek atzīti par nepabeigtiem pamatlīdzekļiem (2020. gadā – 1 894 miljoni EUR).

Copernicus

Copernicus

Copernicus

Arī pamatlīdzekļi, kas saistīti ar EGNOS zemes infrastruktūru, 130 miljonu EUR apmērā (2020. gadā – 24 miljoni EUR) ir iekļauti pozīcijā “Kosmosa aktīvi”. Papildus tam EGNOS ir nepabeigtie pamatlīdzekļi 189 miljonu EUR apmērā (2020. gadā – 273 miljoni EUR).

EGNOS

EGNO

MATERIĀLIE PAMATLĪDZEKĻI

MATERIĀLIE PAMATLĪDZEKĻI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Zeme un ēkas | Kosmosa aktīvi | Aprīkojums un iekārtas | Mēbeles un transportlīdzekļi | Datortehnika | Citi | Finanšu noma | Nepabeigtie pamatlīdzekļi | Kopā |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2020. | 5 924 | 5 670 | 546 | 272 | 727 | 332 | 2 650 | 4 748 | 20 868 |
| Palielinājumi | 100 | 269 | 45 | 19 | 114 | 20 | 9 | 1 472 | 2 049 |
| Atsavināšana | (12) | — | (24) | (12) | (60) | (7) | (7) | — | (122) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 535 | 1 791 | 1 | 1 | (0) | 2 | (0) | (2 329 ) | 0 |
| Citas pārmaiņas | — | — | — | — | (0) | 0 | — | (1) | (1) |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2021. | 6 547 | 7 730 | 568 | 281 | 781 | 347 | 2 651 | 3 890 | 22 793 |
| Uzkrātais nolietojums 31.12.2020. | (3 676 ) | (2 625 ) | (465) | (203) | (557) | (259) | (1 402 ) | | (9 186 ) |
| Nolietojums attiecīgajā gadā | (187) | (625) | (38) | (16) | (84) | (23) | (92) | | (1 065 ) |
| Atkārtoti iegrāmatots nolietojums | 5 | — | 0 | 0 | 6 | 0 | — | | 10 |
| Atsavināšana | 12 | — | 24 | 11 | 55 | 7 | 7 | | 116 |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | (0) | — | (0) | — | (0) | 0 | 0 | | (0) |
| Citas pārmaiņas | 0 | — | 0 | — | (0) | (1) | — | | (1) |
| Uzkrātais nolietojums 31.12.2021. | (3 846 ) | (3 250 ) | (479) | (208) | (581) | (276) | (1 487 ) | | (10 126 ) |
| NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2021. | 2 701 | 4 480 | 89 | 73 | 199 | 72 | 1 164 | 3 890 | 12 669 |
| NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2020. | 2 249 | 3 045 | 81 | 69 | 170 | 73 | 1 248 | 4 748 | 11 682 |

Miljonos EUR

Zeme un ēkas

Kosmosa aktīvi

Aprīkojums un iekārtas

Mēbeles un transportlīdzekļi

Datortehnika

Citi

Finanšu noma

Nepabeigtie pamatlīdzekļi

Kopā

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2020.

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2020.

5 924

5 924

5 670

5 670

546

546

272

272

727

727

332

332

2 650

2 650

4 748

4 748

20 868

20 868

Palielinājumi

Palielinājumi

100

100

269

269

45

45

19

19

114

114

20

20

9

9

1 472

1 472

2 049

2 049

Atsavināšana

Atsavināšana

(12)

(12)

—

—

(24)

(24)

(12)

(12)

(60)

(60)

(7)

(7)

(7)

(7)

—

—

(122)

(122)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

535

535

1 791

1 791

1

1

1

1

(0)

(0)

2

2

(0)

(0)

(2 329 )

(2 329 )

0

0

Citas pārmaiņas

Citas pārmaiņas

—

—

—

—

—

—

—

—

(0)

(0)

0

0

—

—

(1)

(1)

(1)

(1)

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2021.

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2021.

6 547

6 547

7 730

7 730

568

568

281

281

781

781

347

347

2 651

2 651

3 890

3 890

22 793

22 793

Uzkrātais nolietojums 31.12.2020.

Uzkrātais nolietojums 31.12.2020.

(3 676 )

(3 676 )

(2 625 )

(2 625 )

(465)

(465)

(203)

(203)

(557)

(557)

(259)

(259)

(1 402 )

(1 402 )

(9 186 )

(9 186 )

Nolietojums attiecīgajā gadā

Nolietojums attiecīgajā gadā

(187)

(187)

(625)

(625)

(38)

(38)

(16)

(16)

(84)

(84)

(23)

(23)

(92)

(92)

(1 065 )

(1 065 )

Atkārtoti iegrāmatots nolietojums

Atkārtoti iegrāmatots nolietojums

5

5

—

0

0

0

0

6

6

0

0

—

—

10

10

Atsavināšana

Atsavināšana

12

12

—

—

24

24

11

11

55

55

7

7

7

7

116

116

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

(0)

(0)

—

(0)

(0)

—

—

(0)

(0)

0

0

0

0

(0)

(0)

Citas pārmaiņas

Citas pārmaiņas

0

0

—

—

0

0

—

—

(0)

(0)

(1)

(1)

—

—

(1)

(1)

Uzkrātais nolietojums 31.12.2021.

Uzkrātais nolietojums 31.12.2021.

(3 846 )

(3 846 )

(3 250 )

(3 250 )

(479)

(479)

(208)

(208)

(581)

(581)

(276)

(276)

(1 487 )

(1 487 )

(10 126 )

(10 126 )

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2021.

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2021.

2 701

2 701

4 480

4 480

89

89

73

73

199

199

72

72

1 164

1 164

3 890

3 890

12 669

12 669

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2020.

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2020.

2 249

2 249

3 045

3 045

81

81

69

69

170

170

73

73

1 248

1 248

4 748

4 748

11 682

11 682

2.3.   PĒC PAŠU KAPITĀLA METODES UZSKAITĪTI IEGULDĪJUMI

PĒC PAŠU KAPITĀLA METODES UZSKAITĪTI IEGULDĪJUMI

ES, ko pārstāv Komisija, līdzdalība Eiropas Investīciju fondā (EIF) tiek uzskatīta par asociētā uzņēmuma dalību, un tās uzskaitei izmanto pašu kapitāla metodi. EIF ir ES finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāla un garantiju sniegšana maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). EIF atrodas Luksemburgā un darbojas kā privātā un publiskā sektora partnerība, kuras dalībnieki ir Eiropas Investīciju banka (EIB), ES un finanšu iestāžu grupa.

2021. gadā EIF akcionāri ir apstiprinājuši kapitāla palielināšanu no 4,5 miljardiem EUR līdz 7,4 miljardiem EUR. Parakstītais kapitāls 2021. gada 31. decembrī ir 7,3 miljardi EUR (un vēl 70 miljoni EUR ir apstiprināti, bet vēl nav parakstīti). Šis palielinājums ļaus EIF ieņemt galveno lomu InvestEU, ES investīciju programmas 2021.–2027. gadam izvēršanā (sk. 4.1.1. skaidrojumu). Tas arī sniegs ieguldījumu Covid-19 krīzes risināšanā, jo EIF arī ievieš nozīmīgas paketes, lai atbalstītu mazos uzņēmumus visā Eiropā. ES piedalījās kapitāla palielināšanā, iemaksājot 372 miljonus EUR. 2021. gada 31. decembrī tai piederēja 30 % no EIF līdzdalības (2020. gadā – 29,7 %) un 30 % balsstiesību (2020. gadā – 29,7 %). Saskaņā ar tā statūtiem EIF ir pienākums iekļaut tiesību aktos noteiktajās rezervēs vismaz 20 % no tā gada neto rezultāta, līdz kopējā rezerve sasniedz 10 % no parakstītā kapitāla. Šī rezerve nav pieejama sadalei.

InvestEU

4.1.1.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Eiropas Investīciju fonds |
| Līdzdalība 31.12.2020. | 588 |
| Iemaksas | 372 |
| Saņemtās dividendes | — |
| Daļa neto rezultātā | 169 |
| Daļa neto aktīvos | 63 |
| Līdzdalība 31.12.2021. | 1 192 |

Miljonos EUR

Eiropas Investīciju fonds

Līdzdalība 31.12.2020.

Līdzdalība 31.12.2020.

588

588

Iemaksas

Iemaksas

372

372

Saņemtās dividendes

Saņemtās dividendes

—

—

Daļa neto rezultātā

Daļa neto rezultātā

169

169

Daļa neto aktīvos

Daļa neto aktīvos

63

63

Līdzdalība 31.12.2021.

Līdzdalība 31.12.2021.

1 192

1 192

Turpmāk minētās uzskaites vērtības tiek attiecinātas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības īpatsvaru:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Kopā EIF | Kopā EIF |
| Aktīvi | 5 187 | 3 256 |
| Saistības | (1 213 ) | (1 277 ) |
| Ieņēmumi | 781 | 322 |
| Izdevumi | (217) | (194) |
| Pārpalikums/(deficīts) | 564 | 129 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Kopā EIF

Kopā EIF

Aktīvi

Aktīvi

5 187

5 187

3 256

3 256

Saistības

Saistības

(1 213 )

(1 213 )

(1 277 )

(1 277 )

Ieņēmumi

Ieņēmumi

781

781

322

322

Izdevumi

Izdevumi

(217)

(217)

(194)

(194)

Pārpalikums/(deficīts)

Pārpalikums/(deficīts)

564

564

129

129

Iepriekš apkopotās finanšu informācijas saskaņojums ar līdzdalības EIF uzskaites vērtību ir šāds.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Asociētā uzņēmuma neto aktīvi | 3 974 | 1 979 |
| EK līdzdalība EIF | 30,0  % | 29,7  % |
| Uzskaites vērtība | 1 192 | 588 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Asociētā uzņēmuma neto aktīvi

Asociētā uzņēmuma neto aktīvi

3 974

3 974

1 979

1 979

EK līdzdalība EIF

EK līdzdalība EIF

30,0  %

30,0  %

29,7  %

29,7  %

Uzskaites vērtība

Uzskaites vērtība

1 192

1 192

588

588

ES, ko pārstāv Komisija, 2021. gada 31. decembrī bija iemaksājusi 20 % no tās parakstītajām daļām EIF kapitālā, un nepieprasītā summa ir norādīta turpmāk.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Kopējais EIF kapitāls | ES parakstītā daļa |
| Kopējais akciju kapitāls | 7 300 | 2 190 |
| Iemaksātais | (1 460 ) | (438) |
| Nepieprasītais | 5 840 | 1 752 |

Miljonos EUR

Kopējais EIF kapitāls

ES parakstītā daļa

Kopējais akciju kapitāls

Kopējais akciju kapitāls

7 300

7 300

2 190

2 190

Iemaksātais

Iemaksātais

(1 460 )

(1 460 )

(438)

(438)

Nepieprasītais

Nepieprasītais

5 840

5 840

1 752

1 752

2.4.   FINANŠU AKTĪVI

FINANŠU AKTĪVI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Ilgtermiņa | | | |
| Finanšu aktīvi amortizētajā iegādes vērtībā | 2.4.1 | 160 214 | 82 887 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā
   (22) | 2.4.2 | 21 660 | 16 327 |
| | | 181 874 | 99 214 |
| Īstermiņa | | | |
| Finanšu aktīvi amortizētajā iegādes vērtībā | 2.4.1 | 3 353 | 10 422 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā
   (22) | 2.4.2 | 3 391 | 3 459 |
| | | 6 744 | 13 881 |
| Kopā | | 188 618 | 113 095 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2021.

31.12.2020.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Finanšu aktīvi amortizētajā iegādes vērtībā

Finanšu aktīvi amortizētajā iegādes vērtībā

2.4.1

2.4.1

160 214

160 214

82 887

82 887

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā
   (22)

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

22

2.4.2

2.4.2

21 660

21 660

16 327

16 327

181 874

181 874

99 214

99 214

Īstermiņa

Īstermiņa

Finanšu aktīvi amortizētajā iegādes vērtībā

Finanšu aktīvi amortizētajā iegādes vērtībā

2.4.1

2.4.1

3 353

3 353

10 422

10 422

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā
   (22)

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

22

2.4.2

2.4.2

3 391

3 391

3 459

3 459

6 744

6 744

13 881

13 881

Kopā

Kopā

188 618

188 618

113 095

113 095

2.4.1.   Amortizētajās izmaksās novērtētie finanšu aktīvi

Amortizētajās izmaksās novērtētie finanšu aktīvi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Aizdevumi ANM (NGEU) vajadzībām un finansiālajam atbalstam | 2.4.1.1 | 163 392 | 93 193 |
| Citi aizdevumi | 2.4.1.2 | 176 | 116 |
| Kopā | | 163 568 | 93 309 |
| Ilgtermiņa | | 160 214 | 82 887 |
| Īstermiņa | | 3 353 | 10 422 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2021.

31.12.2020.

Aizdevumi ANM (NGEU) vajadzībām un finansiālajam atbalstam

Aizdevumi ANM (NGEU) vajadzībām un finansiālajam atbalstam

2.4.1.1

2.4.1.1

163 392

163 392

93 193

93 193

Citi aizdevumi

Citi aizdevumi

2.4.1.2

2.4.1.2

176

176

116

116

Kopā

Kopā

163 568

163 568

93 309

93 309

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

160 214

160 214

82 887

82 887

Īstermiņa

Īstermiņa

3 353

3 353

10 422

10 422

2.4.1.1.   Aizdevumi ANM (NGEU) vajadzībām un finansiālajam atbalstam

Aizdevumi ANM (NGEU) vajadzībām un finansiālajam atbalstam

| Miljonos EUR |
| --- |
| | ANM (NGEU) | SURE | EFSM | MB | MFA | Euratom | Kopā |
| Kopā 31.12.2020. | — | 39 503 | 47 396 | 201 | 5 813 | 279 | 93 193 |
| EGN 11 pārskatīšana | — | 420 | (114) | (1) | (27) | (1) | 276 |
| Jauni aizdevumi (nominālvērtība) | 17 970 | 50 137 | 9 750 | — | 1 665 | 100 | 79 622 |
| Atmaksa | — | — | (9 750 ) | — | (14) | (29) | (9 793 ) |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | 8 | 507 | (144) | 0 | (24) | — | 347 |
| Vērtības samazinājuma pārmaiņas | — | — | — | — | (243) | (11) | (254) |
| Kopā 31.12.2021. | 17 978 | 90 567 | 47 138 | 201 | 7 170 | 338 | 163 392 |
| Ilgtermiņa | 17 970 | 90 502 | 43 969 | 200 | 7 132 | 314 | 160 087 |
| Īstermiņa | 8 | 65 | 3 169 | 1 | 38 | 24 | 3 305 |

Miljonos EUR

ANM (NGEU)

NGEU

SURE

EFSM

MB

MFA

Euratom

Kopā

Kopā 31.12.2020.

Kopā 31.12.2020.

—

39 503

39 503

47 396

47 396

201

201

5 813

5 813

279

279

93 193

93 193

EGN 11 pārskatīšana

EGN 11 pārskatīšana

—

420

420

(114)

(114)

(1)

(1)

(27)

(27)

(1)

(1)

276

276

Jauni aizdevumi (nominālvērtība)

Jauni aizdevumi (nominālvērtība)

17 970

17 970

50 137

50 137

9 750

9 750

—

1 665

1 665

100

100

79 622

79 622

Atmaksa

Atmaksa

—

—

(9 750 )

(9 750 )

—

(14)

(14)

(29)

(29)

(9 793 )

(9 793 )

Uzskaites vērtības pārmaiņas

Uzskaites vērtības pārmaiņas

8

8

507

507

(144)

(144)

0

0

(24)

(24)

—

347

347

Vērtības samazinājuma pārmaiņas

Vērtības samazinājuma pārmaiņas

—

—

—

—

(243)

(243)

(11)

(11)

(254)

(254)

Kopā 31.12.2021.

Kopā 31.12.2021.

17 978

17 978

90 567

90 567

47 138

47 138

201

201

7 170

7 170

338

338

163 392

163 392

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

17 970

17 970

90 502

90 502

43 969

43 969

200

200

7 132

7 132

314

314

160 087

160 087

Īstermiņa

Īstermiņa

8

8

65

65

3 169

3 169

1

1

38

38

24

24

3 305

3 305

Aizdevumu nominālvērtība 2021. gada 31. decembrī ir 162 394 miljoni EUR, no kuriem 144 424 miljoni EUR attiecas uz aizdevumiem finansiāla atbalsta sniegšanai (2020. gadā – 92 565 miljoni EUR) un 17 970 miljoni EUR ANM vajadzībām (2020. gadā – nav). Ievērojamais palielinājums salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir saistīts ar turpmākiem aizdevumiem, kas izsniegti saskaņā ar SURE, un ANM (NGEU) instrumenta ieviešanu 2021. gadā.

SURE

NGEU

Rindā “EGN 11 pārskatīšana” ir parādīta pārskatīto EGN 11 ietekme uz aizdevumu summām 2021. gada 1. janvārī. Attiecībā uz SURE, EFSM un MB šī ietekme attiecas uz efektīvās procentu likmes metodes piemērošanu. Attiecībā uz MFA un Euratom šī ietekme attiecas uz efektīvās procentu likmes un vērtības samazināšanās uzkrājumu piemērošanu 2021. gada 1. janvārī.

SURE

Euratom

| — | Efektīvās procentu likmes ietekme. Iepriekš minētās programmas, izņemot ANM (NGEU), darbojas pēc kompensēšanas principa. Tas nozīmē, ka prēmijas, atlaides, procenti un darījumu izmaksas, kas ES rodas, lai veiktu aizņēmumu, tiek iekasētas no aizdevuma saņēmēja. Tā rezultātā aizdevuma efektīvā procentu likme ir attiecīgā aizņēmuma efektīvā procentu likme, kas finansēja aizdevumu. Prēmijas vai atlaides par aizņēmuma darījumiem un to iekasēšanu no aizdevuma saņēmējiem iepriekš tika nekavējoties iekļautas izdevumos finanšu darbības rezultātu pārskatā. Izmantojot efektīvās procentu likmes metodi, neatmaksātajiem aizņēmumiem un aizdevumiem tika pieskaitītas neamortizētās prēmijas un atlaides 2021. gada 1. janvārī. Neto ietekme uz uzkrātajiem rezultātiem ir nulle. Neamortizētās prēmijas un atlaides tagad tiks amortizētas līdz to termiņa beigām. |
| --- | --- |

—

Efektīvās procentu likmes ietekme. Iepriekš minētās programmas, izņemot ANM (NGEU), darbojas pēc kompensēšanas principa. Tas nozīmē, ka prēmijas, atlaides, procenti un darījumu izmaksas, kas ES rodas, lai veiktu aizņēmumu, tiek iekasētas no aizdevuma saņēmēja. Tā rezultātā aizdevuma efektīvā procentu likme ir attiecīgā aizņēmuma efektīvā procentu likme, kas finansēja aizdevumu. Prēmijas vai atlaides par aizņēmuma darījumiem un to iekasēšanu no aizdevuma saņēmējiem iepriekš tika nekavējoties iekļautas izdevumos finanšu darbības rezultātu pārskatā. Izmantojot efektīvās procentu likmes metodi, neatmaksātajiem aizņēmumiem un aizdevumiem tika pieskaitītas neamortizētās prēmijas un atlaides 2021. gada 1. janvārī. Neto ietekme uz uzkrātajiem rezultātiem ir nulle. Neamortizētās prēmijas un atlaides tagad tiks amortizētas līdz to termiņa beigām.

NGEU

| — | Vērtības samazināšanās uzkrājumu ietekme. Tā tika aprēķināta, izmantojot paredzamo kredītzaudējumu modeli, piemērojot aizdevumu vērtības samazināšanās politiku (sk. 6.5. skaidrojumu). Tādējādi Komisija ir atzinusi vērtības samazināšanās uzkrājumu paredzamajiem kredītzaudējumiem MFA un Euratom aizdevumiem 2021. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

—

Vērtības samazināšanās uzkrājumu ietekme. Tā tika aprēķināta, izmantojot paredzamo kredītzaudējumu modeli, piemērojot aizdevumu vērtības samazināšanās politiku (sk. 6.5. skaidrojumu). Tādējādi Komisija ir atzinusi vērtības samazināšanās uzkrājumu paredzamajiem kredītzaudējumiem MFA un Euratom aizdevumiem 2021. gada 1. janvārī.

6.5.

Euratom

Rinda “Vērtības samazinājuma pārmaiņas” atbilst paredzamo kredītzaudējumu pārvērtēšanai 2021. gada 31. decembrī.

Rinda “Uzskaites vērtības pārmaiņas” atbilst pārmaiņām uzkrātajos procentos un prēmiju / diskontu pārmaiņām (jaunas prēmijas / diskonti un amortizācija).

Atveseļošanas un noturības mehānisms (ANM)

Atveseļošanas un noturības mehānisms (ANM)

2021. gadā ES izveidoja ANM kā pagaidu instrumentu, lai palīdzētu dalībvalstu ekonomikām atgūties no koronavīrusa pandēmijas un kļūt noturīgām pret zaļo un digitālo pārkārtošanos. Saskaņā ar ES atveseļošanas instrumentu (NGEU) Komisija aizņemas līdzekļus, ko ANM izmanto, lai finansētu dalībvalstu reformas un ieguldījumus. Tiem ir jāatbilst ES prioritātēm un jārisina problēmas, kas noteiktas konkrētai valstij adresētajos ieteikumos saskaņā ar Eiropas pusgada ekonomikas un sociālās politikas koordinācijas sistēmu. Finansējums var būt aizdevums (atmaksājams atbalsts) vai dotācija (neatmaksājams atbalsts, sk. 2.5. skaidrojumu). Dalībvalstis var saņemt finansējumu līdz iepriekš saskaņotam apjomam aizdevumiem un dotācijām. Lai saņemtu atbalstu, dalībvalstīm ir jāiesniedz Eiropas Komisijai savi atveseļošanas un noturības plāni. Katrā plānā ir noteiktas reformas un ieguldījumi, kas jāīsteno līdz 2026. gada beigām, nosakot skaidrus starpposma rādītājus un mērķrādītājus, kas jāanalizē Eiropas Komisijai un jāapstiprina Eiropadomei. ANM aizdevumus var izmaksāt līdz 2026. gada 31. decembrim, ar nosacījumu, ka ir sasniegti saskaņotie starpposma rādītāji un mērķrādītāji. Tomēr līdz 2021. gada 31. decembrim Komisija varētu piešķirt avansu līdz 13 % no apstiprinātajām aizdevuma summām, lai uzsāktu ekonomikas atveseļošanu.

NGEU

2.5.

2021. gada 31. decembrī tika uzrādīti parakstīti aizdevuma līgumi 153,2 miljardu EUR apmērā. No tiem Komisija ir izmaksājusi 18 miljardus EUR. Starp ANM aizdevumiem un NGEU aizņēmumiem nav kompensējošu attiecību (sk. 2.11. skaidrojumu).

NGEU

2.11.

Atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE)

Atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE

SURE ir Eiropas instruments, kas palīdz noturēt cilvēkus darbavietās un saglabāt darbvietas, kuras skārusi koronavīrusa pandēmija. Šis instruments ļauj dalībvalstīm pieprasīt ES finansiālo atbalstu, lai palīdzētu finansēt dalībvalstu publisko izdevumu pēkšņu un būtisku pieaugumu saistībā ar saīsināta darbalaika shēmām un tamlīdzīgiem pasākumiem, tostarp pašnodarbinātām personām, vai dažiem ar veselību saistītiem pasākumiem, jo īpaši darbavietā, lai reaģētu uz krīzi. Tas var nodrošināt finansiālu atbalstu līdz 100 miljardu EUR apmērā kā aizdevumus skartajām dalībvalstīm. Šā instrumenta pamatā ir garantijas 25 miljardu EUR apmērā, ko dalībvalstis sniegušas Komisijai, lai atmaksātu saistītos aizņēmumus. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2020/672 (23) Komisija var noslēgt aizdevuma līgumu ar dalībvalsti tikai pēc tam, kad Komisija ir ierosinājusi un Padome ir pieņēmusi īstenošanas lēmumu par SURE finansiālu atbalstu.

SURE

23

SURE

2021. gada 31. decembrī Padome bija apstiprinājusi, un Komisija bija parakstījusi aizdevuma līgumus finansiālajam atbalstam 94,3 miljardu EUR apmērā. No tiem Komisija bija izmaksājusi dalībvalstīm 89,6 miljardus EUR (nominālā summa). Atlikušās summas saskaņā ar parakstītajiem aizdevuma līgumiem tiek izmaksātas 2022. gadā.

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

EFSM sniedza iespēju piešķirt finansiālu atbalstu dalībvalstīm, kas ir nonākušas grūtībās vai kam nopietni draud lielas grūtības, kuras izraisījuši ārkārtas apstākļi, ko dalībvalsts nevar kontrolēt. Palīdzība var būt aizdevuma vai kredītlīnijas veidā. Saskaņā ar ECOFIN padomes 2010. gada 9. maija secinājumiem mehānisms tiek ierobežots un nepārsniedz 60 miljardus EUR, bet juridiskais ierobežojums nosaka, ka aizdevumu vai kredītlīniju neatmaksātā summa nedrīkst būt lielāka par starpību, kas ir pieejama saskaņā ar pašu resursu maksimālo apmēru. Netiek plānots, ka EFSM tiks iesaistīts jaunās finansēšanas programmās vai jaunos aizdevuma mehānisma nolīgumos. No parakstītajiem aizdevuma līgumiem neizņemtu summu nav.

ECOFIN

Maksājumu bilance (MB)

Maksājumu bilance (MB)

Šis ir uz politiku balstīts finanšu instruments, kas nodrošina vidēja termiņa finansiālu atbalstu dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas euro. Tas dod iespēju piešķirt aizdevumus dalībvalstīm, kam ir vai kam nopietni draud grūtības saistībā ar maksājumu bilanci vai kapitāla plūsmu. Saskaņā ar instrumentu piešķirto, bet vēl neatmaksāto aizdevumu maksimālā summa ir ierobežota un nepārsniedz 50 miljardus EUR. No parakstītajiem aizdevuma līgumiem neizņemtu summu nav.

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

MFA ir finansiāla atbalsta veids, ko ES piedāvā partnervalstīm, kuras saskaras ar maksājumu bilances krīzi. Tas ietver vidēja termiņa vai ilgtermiņa aizdevumus vai dotācijas, vai abu minēto maksājumu atbilstīgu apvienojumu un parasti papildina finansējumu, kas tiek nodrošināts saistībā ar SVF atbalstītu korekciju un reformu programmu. Aizņēmumus šiem aizdevumiem garantē Garantiju fonds ārējai darbībai un pēc tam tos izsniedz no ES budžeta.

2021. gada laikā tika izmaksāti papildu aizdevumi 1,7 miljardu EUR apmērā, tostarp 0,6 miljardi EUR Ukrainai. No parakstītajiem aizdevuma līgumiem ir nosacīti neizņemtas summas 0,6 miljardu EUR apmērā.

2021. gada 31. decembrī vērtības samazināšanās uzkrājumi MFA aizdevumiem ir 293 miljoni EUR, no kuriem 197 miljoni EUR attiecas uz aizdevumiem Ukrainai (kopā 4,4 miljardi EUR (nominālvērtība) gada beigās). Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem (un SPSGS) šajā vērtības samazināšanās uzkrājumā nav ņemti vērā nekoriģējošie notikumi pēc bilances sastādīšanas, kas saistīti ar karu Ukrainā 2022. gadā (sk. 8. skaidrojumu), ņemts vērā tikai būtiskais riska pieaugums, kas tika norādīts 2021. gada beigās.

8.

Eiropas Atomenerģijas kopienas aizdevumi (Euratom)

Eiropas Atomenerģijas kopienas aizdevumi (Euratom

Eiropas Atomenerģijas kopiena (Euratom, ko pārstāv Komisija) piešķir aizdevumus gan dalībvalstīm, gan citām valstīm, kā arī to subjektiem ar energoiekārtām saistītu projektu finansēšanai. No kopējiem Euratom neatmaksātajiem aizdevumiem 2021. gada 31. decembrī 300 miljoni EUR (nominālvērtība) ir saistīti ar aizdevumiem Ukrainai, kuriem ir atzīti vērtības samazināšanās uzkrājumi 13 miljonu EUR apmērā. 2021. gada 31. decembrī Komisija no trešām personām bija saņēmusi garantijas 350 miljonu EUR apmērā (2020. gadā – 279 miljoni EUR), lai segtu Euratom aizdevumus. No parakstītajiem aizdevuma līgumiem neizņemtu summu nav.

Euratom

Euratom

Euratom

Aizdevumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons)

Aizdevumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons)

| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| --- | --- | --- |
| ANM (NGEU) | no 0,11  % līdz 0,12  % | — |
| SURE | no (0,48 ) % līdz 0,77  % | no 0,00  % līdz 0,30  % |
| EFSM | no (0,03 ) % līdz 3,79  % | no 0,50  % līdz 3,75  % |
| MB | 2,95  % | 2,88  % |
| MFA | no (0,14 ) % līdz 3,70  % | no 0,00  % līdz 3,69  % |
| Euratom | no (0,08 ) % līdz 1,66  % | no 0,00  % līdz 5,76  % |
| 2020. gada skaitļi attiecas uz nominālajām procentu likmēm, savukārt 2021. gada skaitļi ir efektīvās procentu likmes saskaņā ar pārskatīto EGN 11. |

31.12.2021.

31.12.2020.

ANM (NGEU)

ANM (NGEU)

no 0,11  % līdz 0,12  %

no 0,11  % līdz 0,12  %

—

SURE

SURE

no (0,48 ) % līdz 0,77  %

no (0,48 ) % līdz 0,77  %

no 0,00  % līdz 0,30  %

no 0,00  % līdz 0,30  %

EFSM

EFSM

no (0,03 ) % līdz 3,79  %

no (0,03 ) % līdz 3,79  %

no 0,50  % līdz 3,75  %

no 0,50  % līdz 3,75  %

MB

MB

2,95  %

2,95  %

2,88  %

2,88  %

MFA

MFA

no (0,14 ) % līdz 3,70  %

no (0,14 ) % līdz 3,70  %

no 0,00  % līdz 3,69  %

no 0,00  % līdz 3,69  %

Euratom

Euratom

no (0,08 ) % līdz 1,66  %

no (0,08 ) % līdz 1,66  %

no 0,00  % līdz 5,76  %

no 0,00  % līdz 5,76  %

2020. gada skaitļi attiecas uz nominālajām procentu likmēm, savukārt 2021. gada skaitļi ir efektīvās procentu likmes saskaņā ar pārskatīto EGN 11.

2020. gada skaitļi attiecas uz nominālajām procentu likmēm, savukārt 2021. gada skaitļi ir efektīvās procentu likmes saskaņā ar pārskatīto EGN 11.

2.4.1.2.   Citi aizdevumi

Citi aizdevumi

Tie ietver 3 veidu aizdevumus.

| a) | Aizdevumi 74 miljonu EUR apmērā 2021. gada 31. decembrī (2020. gadā – 75 miljoni EUR), kas piešķirti no ES budžeta programmām (piemēram, MEDA programmas Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecībām un ES Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas). |
| --- | --- |

a)

Aizdevumi 74 miljonu EUR apmērā 2021. gada 31. decembrī (2020. gadā – 75 miljoni EUR), kas piešķirti no ES budžeta programmām (piemēram, MEDA programmas Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecībām un ES Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas).

MEDA

| b) | Neatmaksātie aizdevumi, ko sākotnēji piešķīra īstenošanas partneri, ja Komisija ir samaksājusi garantijas pieprasījumu un tagad tai pieder atgūšanas tiesības (pārņemtie aizdevumi). 2021. gada 31. decembrī Komisijai ir atgūšanas tiesības par 855 miljoniem EUR šādu aizdevumu (ieskaitot uzkrātos procentus). Taču, ņemot vērā paredzamos kredītzaudējumus, bilancē norādītā uzskaites vērtība ir 48 miljoni EUR. Šos aizdevumus piešķīra EIB un garantēja ESIF un ELM programmas. |
| --- | --- |

b)

Neatmaksātie aizdevumi, ko sākotnēji piešķīra īstenošanas partneri, ja Komisija ir samaksājusi garantijas pieprasījumu un tagad tai pieder atgūšanas tiesības (pārņemtie aizdevumi). 2021. gada 31. decembrī Komisijai ir atgūšanas tiesības par 855 miljoniem EUR šādu aizdevumu (ieskaitot uzkrātos procentus). Taču, ņemot vērā paredzamos kredītzaudējumus, bilancē norādītā uzskaites vērtība ir 48 miljoni EUR. Šos aizdevumus piešķīra EIB un garantēja ESIF un ELM programmas.

ELM

| c) | Termiņnoguldījumi 54 miljonu EUR apmērā ar termiņu vairāk nekā 3 mēneši, kas neatbilst naudas ekvivalentu definīcijai. |
| --- | --- |

c)

Termiņnoguldījumi 54 miljonu EUR apmērā ar termiņu vairāk nekā 3 mēneši, kas neatbilst naudas ekvivalentu definīcijai.

2.4.2.   Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (FVSD)

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (FVSD)

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Finanšu aktīvi FVSD, kas ir neatvasināti instrumenti
   (24) | 2.4.2.1. | 24 223 | 19 587 |
| Finanšu aktīvi FVSD, kas ir atvasināti instrumenti | 2.4.2.2. | 828 | 199 |
| Kopā | | 25 051 | 19 786 |
| Ilgtermiņa | | 21 660 | 16 327 |
| Īstermiņa | | 3 391 | 3 459 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2021.

31.12.2020.

Finanšu aktīvi FVSD, kas ir neatvasināti instrumenti
   (24)

Finanšu aktīvi FVSD, kas ir neatvasināti instrumenti

24

2.4.2.1.

2.4.2.1.

24 223

24 223

19 587

19 587

Finanšu aktīvi FVSD, kas ir atvasināti instrumenti

Finanšu aktīvi FVSD, kas ir atvasināti instrumenti

2.4.2.2.

2.4.2.2.

828

828

199

199

Kopā

Kopā

25 051

25 051

19 786

19 786

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

21 660

21 660

16 327

16 327

Īstermiņa

Īstermiņa

3 391

3 391

3 459

3 459

2.4.2.1.   Finanšu aktīvi FVSD, kas ir neatvasināti instrumenti

Finanšu aktīvi FVSD

Finanšu aktīvi FVSD, kas ir neatvasināti instrumenti, pa to veidiem

Finanšu aktīvi FVSD

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Parāda vērtspapīri | 19 326 | 14 862 |
| Naudas tirgus fondi un ieguldījumi apvienotajos portfeļos | 2 513 | 3 038 |
| Citi kapitālieguldījumi | 2 384 | 1 686 |
| Kopā | 24 223 | 19 587 |
| Ilgtermiņa | 20 834 | 16 134 |
| Īstermiņa | 3 390 | 3 453 |
| 2020. gada skaitļi attiecas uz summām, kas iepriekš klasificētas kā AFS aktīvi 2020. gada ES konsolidētajos gada pārskatos. |

Miljonos EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Parāda vērtspapīri

Parāda vērtspapīri

19 326

19 326

14 862

14 862

Naudas tirgus fondi un ieguldījumi apvienotajos portfeļos

Naudas tirgus fondi un ieguldījumi apvienotajos portfeļos

2 513

2 513

3 038

3 038

Citi kapitālieguldījumi

Citi kapitālieguldījumi

2 384

2 384

1 686

1 686

Kopā

Kopā

24 223

24 223

19 587

19 587

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

20 834

20 834

16 134

16 134

Īstermiņa

Īstermiņa

3 390

3 390

3 453

3 453

2020. gada skaitļi attiecas uz summām, kas iepriekš klasificētas kā AFS aktīvi 2020. gada ES konsolidētajos gada pārskatos.

2020. gada skaitļi attiecas uz summām, kas iepriekš klasificētas kā AFS aktīvi 2020. gada ES konsolidētajos gada pārskatos.

Parāda vērtspapīri galvenokārt ir valsts un uzņēmumu obligācijas. Šie ieguldījumi tiek glabāti fondos (portfeļos), ko pārvalda Komisija vai EIB ES vārdā, un tie galvenokārt attiecas uz KUF, H2020, BUFI un Inovāciju fondu (sk. tālāk). Aktīvu portfeļu darbība tiek novērtēta, pamatojoties uz patieso vērtību (tirgus vērtību).

BUFI

Naudas tirgus fondi ir kopēji fondi, kas iegulda īstermiņa parāda vērtspapīros (piemēram, EIB vienotais fonds). Ieguldījumi apvienotajos portfeļos ir ES EISI un H2020 programmu līdzekļi, kas apvienoti kopā ar dalībvalstu līdzekļiem no programmas NER 300. Tos izmanto, lai sniegtu garantijas EIB finansēšanas un ieguldīšanas darbībām.

NER 300

“Citi kapitālieguldījumi” galvenokārt attiecas uz ES budžeta līdzekļu ieguldīšanu ar īstenošanas partneru starpniecību riska kapitālā vai cita veida ieguldījumu fondos ES politikas mērķu sasniegšanai. Piemēram, uzlabot jaunizveidotu MVU piekļuvi finansējumam, pētniecībai un inovācijai, kā arī infrastruktūrai gan ES, gan ārpus tās.

Finanšu aktīvi FVSD, kas ir neatvasināti instrumenti, pa programmām

Finanšu aktīvi FVSD

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Inovāciju fonds | 4 195 | — |
| BUFI ieguldījumi | 1 257 | 1 598 |
| Likvidējamā EOTK | 1 382 | 1 445 |
| Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka | 188 | 188 |
| EĀDD vietējo darbinieku pensiju plāns | 69 | 73 |
| | 7 091 | 3 304 |
| Budžeta garantiju fondi: | | |
| Kopējais uzkrājumu fonds | 11 272 | — |
| ESIF galvojuma fonds | — | 7 526 |
| Garantiju fonds ārējai darbībai | — | 2 794 |
| EFIA garantiju fonds | — | 692 |
| | 11 272 | 11 012 |
| Finanšu instrumenti, kurus finansē no ES budžeta: | | |
| “Apvārsnis 2020” | 3 342 | 3 097 |
| Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments | 762 | 764 |
| ES MVU pašu kapitāla mehānismi | 684 | 533 |
| Eiropas fonds dienvidaustrumeiropai | 213 | 163 |
| Zaļās izaugsmes fonds | 146 | 143 |
| Energoefektivitātes finansējuma mehānisms | 107 | 104 |
| Citi | 606 | 467 |
| | 5 861 | 5 271 |
| Kopā | 24 223 | 19 587 |
| Ilgtermiņa | 20 834 | 16 134 |
| Īstermiņa | 3 390 | 3 453 |
| 2020. gada skaitļi attiecas uz summām, kas iepriekš klasificētas kā AFS aktīvi 2020. gada ES konsolidētajos gada pārskatos. |

Miljonos EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Inovāciju fonds

Inovāciju fonds

4 195

4 195

—

—

BUFI ieguldījumi

BUFI ieguldījumi

1 257

1 257

1 598

1 598

Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

1 382

1 382

1 445

1 445

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

188

188

188

188

EĀDD vietējo darbinieku pensiju plāns

EĀDD vietējo darbinieku pensiju plāns

69

69

73

73

7 091

7 091

3 304

3 304

Budžeta garantiju fondi:

Budžeta garantiju fondi:

Kopējais uzkrājumu fonds

Kopējais uzkrājumu fonds

11 272

11 272

—

—

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

—

—

7 526

7 526

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

—

—

2 794

2 794

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

—

—

692

692

11 272

11 272

11 012

11 012

Finanšu instrumenti, kurus finansē no ES budžeta:

Finanšu instrumenti, kurus finansē no ES budžeta:

“Apvārsnis 2020”

“Apvārsnis 2020”

3 342

3 342

3 097

3 097

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

762

762

764

764

ES MVU pašu kapitāla mehānismi

ES MVU pašu kapitāla mehānismi

684

684

533

533

Eiropas fonds dienvidaustrumeiropai

Eiropas fonds dienvidaustrumeiropai

213

213

163

163

Zaļās izaugsmes fonds

Zaļās izaugsmes fonds

146

146

143

143

Energoefektivitātes finansējuma mehānisms

Energoefektivitātes finansējuma mehānisms

107

107

104

104

Citi

Citi

606

606

467

467

5 861

5 861

5 271

5 271

Kopā

Kopā

24 223

24 223

19 587

19 587

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

20 834

20 834

16 134

16 134

Īstermiņa

Īstermiņa

3 390

3 390

3 453

3 453

2020. gada skaitļi attiecas uz summām, kas iepriekš klasificētas kā AFS aktīvi 2020. gada ES konsolidētajos gada pārskatos.

2020. gada skaitļi attiecas uz summām, kas iepriekš klasificētas kā AFS aktīvi 2020. gada ES konsolidētajos gada pārskatos.

Inovāciju fonds (IF)

Inovāciju fonds (IF)

Inovāciju fonds ir izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/410 (25), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā. Tas atbalsta inovāciju mazoglekļa tehnoloģiju jomā un procesus konkrētās ekonomikas nozarēs. Inovāciju fonds ir jāfinansē ar ieņēmumiem no 450 miljonu kvotu progresīvas monetizācijas, kā arī ar visiem neizlietotajiem līdzekļiem no 300 miljoniem kvotu, kas pieejamas programmai NER300 (sk. 3.8. skaidrojumu). Inovāciju fonds savu darbību uzsāka 2020. gadā, bet summas tika turētas skaidrā naudā. No 2021. gada EIB pārvalda Inovāciju fonda līdzekļus, ieguldot tos obligācijās.

25

NER300

3.8.

BUFI ieguldījumi

BUFI

Komisija ir izveidojusi Budžeta naudas sodu fondu (BUFI), lai pārvaldītu naudu, ko tā provizoriski saņem par pārsūdzētajiem naudas sodiem par konkurences noteikumu pārkāpumiem. Līdz galīgā tiesas lēmuma pieņemšanai Komisija naudu iegulda parāda instrumentos.

BUFI

Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

EOTK līgums beidzās 2002. gada 23. jūlijā, pēc kura visi EOTK aktīvi tika nodoti Eiropas Savienībai un bija paredzēti pētniecībai nozarēs, kas saistītas ar ogļu un tērauda rūpniecību. Komisija pārvalda portfeli un iegulda parāda vērtspapīros, kas denominēti euro valūtā un kotēti aktīvā tirgū.

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

ES ir finanšu ieguldījumi Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) kapitālā, kur 2021. gada 31. decembrī ES akciju skaits bija 90 044 (2020. gadā – 90 044 akcijas), kas ir 3 % no kopējā parakstītā akciju kapitāla. ES parakstījās par akciju kapitālu ar kopējo summu 900 miljoni EUR, no kuriem 713 miljoni EUR pašlaik nav pieprasīti. Saskaņā ar nolīgumu par ERAB izveidi akcionāriem jāievēro daži līgumā noteikti ierobežojumi, piemēram, akcijas nevar nodot un to izpirkšanas maksa nedrīkst pārsniegt sākotnējās iegādes izmaksas. ES novērtē tās ieguldījumus ERAB atbilstoši patiesajai vērtībai. Jo īpaši iepriekš norādīto līgumā noteikto ierobežojumu dēļ sākotnējās iegādes izmaksas uzskata par labāko patiesās vērtības aplēsi. Lai gan ERAB akcijas netiek kotētas biržās, nesen ir notikuši darījumi ieguldījumu saņēmēja pašu kapitālā (kapitāla emitēšana par nominālvērtību), kas apliecina, ka šajā situācijā izmaksas ir labākā patiesās vērtības aplēse.

Kopējais uzkrājumu fonds (KUF)

Kopējais uzkrājumu fonds (KUF)

ES garantē kapitālieguldījumus un aizdevumus, ko īstenošanas partneri sniedz valdībām un uzņēmumiem. Lai segtu prasījumus no saistību nepildīšanas vai citiem zaudējumiem, ES budžetā saskaņā ar tiesību aktiem pakāpeniski tiek atvēlēta nauda kapitāla rezerves, t. i., KUF, veidošanai. KUF sedz arī aizņēmumus, ko Komisija izsniedz, lai finansētu MFA un Euratom aizdevumus valstīm, kas nav dalībvalstis.

Euratom

Līdz 2020. gadam katrai budžeta garantijai bija atsevišķs fonds (ESIF galvojuma fonds, EFIA garantiju fonds, Garantiju fonds ārējai darbībai, kas attiecas arī uz finansiālā atbalsta aizdevumiem trešām valstīm saskaņā ar MFA un Euratom).

Euratom

No 2021. gada 1. janvāra Komisija saskaņā ar Finanšu regulu ir izveidojusi KUF, lai pārvaldītu kapitāla rezervi (“uzkrājumus”) visām budžeta garantijām un finansiālā atbalsta aizdevumiem trešām valstīm vienā kopējā portfelī. Papildus ES budžeta nodrošinājumam KUF saņem atguvumus no neizpildītajiem darījumiem, ieguldījumu atdevi un ieņēmumus no ES budžeta garantiju atlīdzības. KUF var saņemt arī brīvprātīgas iemaksas no dalībvalstīm un citiem iemaksātājiem, kuri šādā veidā palielina pieejamās ES budžeta garantijas.

KUF iedala ienākošās iemaksas nodalījumos, kur katrs nodalījums attiecas uz vienu ieguldījumu programmu. 2021. gada 31. decembrī KUF sastāv no 4 nodalījumiem. No tiem 3 nodalījumi attiecas uz mantotajiem instrumentiem, kas izveidoti saskaņā ar iepriekšējām DFS (ESIF, EFIA un ELM). Šīs 3 ieguldījumus sniedzošās programmas ir nodevušas esošo nodrošinājumu tajā datumā, kad tās pievienojās KUF. Turklāt tajā ir nodalījums, kas paredzēts InvestEU – jaunam instrumentam, kas izveidots saskaņā ar pašreizējo DFS. Šo instrumentu reglamentējošie tiesību akti nosaka nepieciešamo nodrošinājumu sniegtajām garantijām. ES budžets apvieno šos atsevišķos uzkrājumus KUF un optimizē līdzekļu pārvaldību.

ELM

InvestEU

2021. gada 31. decembrī KUF aktīvi bija 12,3 miljardi EUR, no kuriem 11,3 miljardi EUR bija ieguldīti finanšu aktīvos FVSD, kas ir neatvasināti instrumenti (parāda vērtspapīros).

FVSD

“Apvārsnis 2020”

“Apvārsnis 2020”

Saskaņā ar ES regulu par pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” izveidi 2014.–2020. gadam ir izveidoti jauni finanšu instrumenti, lai veicinātu tādu uzņēmumu piekļuvi finansējumam, kas darbojas pētniecības un inovāciju (PI) jomā. Šie instrumenti ir:

| — | InnovFin aizdevumu un garantiju pakalpojums pētniecībai un inovācijai, kurā Komisijai ir dalīts finanšu risks saistībā ar portfeli, ko veido jaunas EIB veiktas finansēšanas darbības, |
| --- | --- |

—

InnovFin aizdevumu un garantiju pakalpojums pētniecībai un inovācijai, kurā Komisijai ir dalīts finanšu risks saistībā ar portfeli, ko veido jaunas EIB veiktas finansēšanas darbības,

InnovFin aizdevumu un garantiju pakalpojums pētniecībai un inovācijai

| — | InnovFin MVU galvojums un instruments MVU iniciatīvai saistībā ar neierobežotām garantijām (SIUGI) – garantiju mehānismi, ko pārvalda EIF, sniedzot garantijas un pretgarantijas finanšu starpniekiem par jauniem aizdevumu portfeļiem (saskaņā ar SIUGI Komisijai ir dalīts finanšu risks saistībā ar garantiju, kas piešķirta kopīgi ar dalībvalstīm, EIF un EIB), |
| --- | --- |

—

InnovFin MVU galvojums un instruments MVU iniciatīvai saistībā ar neierobežotām garantijām (SIUGI) – garantiju mehānismi, ko pārvalda EIF, sniedzot garantijas un pretgarantijas finanšu starpniekiem par jauniem aizdevumu portfeļiem (saskaņā ar SIUGI Komisijai ir dalīts finanšu risks saistībā ar garantiju, kas piešķirta kopīgi ar dalībvalstīm, EIF un EIB),

InnovFin MVU galvojums un instruments MVU iniciatīvai saistībā ar neierobežotām garantijām

SIUGI

SIUGI

| — | InnovFin kapitāla finansēšanas mehānisms pētniecībai un inovācijai, kas nodrošina ieguldījumus riska kapitāla fondos un ko pārvalda EIF, kā arī |
| --- | --- |

—

InnovFin kapitāla finansēšanas mehānisms pētniecībai un inovācijai, kas nodrošina ieguldījumus riska kapitāla fondos un ko pārvalda EIF, kā arī

InnovFin kapitāla finansēšanas mehānisms pētniecībai un inovācijai

| — | EIP fonds (Eiropas Inovācijas padomes fonds), kas nodrošina pamatkapitāla finansējumu, lai paātrinātu inovācijas un tirgus izvēršanas darbības. EIP fonds tiks galvenokārt finansēts no DFS 2021.–2027. gadam pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros. Tomēr līdz šim Komisija ir izmantojusi resursus, kas pieejami H2020 ietvaros. |
| --- | --- |

—

EIP fonds (Eiropas Inovācijas padomes fonds), kas nodrošina pamatkapitāla finansējumu, lai paātrinātu inovācijas un tirgus izvēršanas darbības. EIP fonds tiks galvenokārt finansēts no DFS 2021.–2027. gadam pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros. Tomēr līdz šim Komisija ir izmantojusi resursus, kas pieejami H2020 ietvaros.

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (26) ir izveidots Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) parāda instruments, kura mērķis ir veicināt infrastruktūras projektu piekļuvi finansējumam transporta, telesakaru un enerģētikas nozarē. To pārvalda EIB nolīguma ar ES ietvaros. Tas piedāvā riska dalīšanu parāda finansēšanai prioritārā un subordinētā parāda vai garantijas veidā, kā arī atbalstu ES garantētajām projektu obligācijām.

26

ES MVU pašu kapitāla mehānismi

ES MVU pašu kapitāla mehānismi

Šie ir pašu kapitāla instrumenti, ko EIF aizbildnībā finansē no COSME, CIP un MAP programmām un Izaugsmes un nodarbinātības iniciatīvas un kas sniedz atbalstu ES MVU izveidei un finansēšanai to agrīnā (jaunuzņēmuma) un izaugsmes posmā, veicot ieguldījumus piemērotos specializētos riska kapitāla fondos.

COSME

CIP

MAP

Neatvasināto finanšu aktīvu FVSD patiesās vērtības hierarhija (2020. gadā klasificēti kā AFS)

Neatvasināto finanšu aktīvu FVSD

AFS

| Miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu aktīvu veids | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| 1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas | 19 336 | 15 383 |
| 2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas | 2 698 | 2 706 |
| 3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu | 2 190 | 1 498 |
| Kopā | 24 223 | 19 587 |

Miljonos EUR

Finanšu aktīvu veids

31.12.2021.

31.12.2020.

1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas

1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas

19 336

19 336

15 383

15 383

2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas

2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas

2 698

2 698

2 706

2 706

3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu

3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu

2 190

2 190

1 498

1 498

Kopā

Kopā

24 223

24 223

19 587

19 587

Šajā periodā starp 1. un 2. līmeni nebija patiesās vērtības hierarhijas pārvietojumu.

Tādu neatvasināto finanšu aktīvu saskaņojums, kas novērtēti ar novērtēšanas metodēm, izmantojot datus, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu (3. līmenis)

Tādu neatvasināto finanšu aktīvu saskaņojums, kas novērtēti ar novērtēšanas metodēm, izmantojot datus, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu (3. līmenis)

| Miljonos EUR |
| --- |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | |
| Sākuma atlikums 1.1.2021. | 1 498 |
| EGN 11 pārskatīšana | 2 |
| Periodā veiktie ieguldījumi | 505 |
| Kapitāla atmaksas | (111) |
| Atmaksātie ieņēmumi | (30) |
| Peļņa vai zaudējumi par periodu ar pārpalikumu vai deficītu | 326 |
| Pārvietojumi uz 3. līmeni | — |
| Pārvietojumi no 3. līmeņa | — |
| Citi | — |
| Beigu atlikums 31.12.2021. | 2 190 |

Miljonos EUR

Patiesās vērtības pārmaiņas

Sākuma atlikums 1.1.2021.

Sākuma atlikums 1.1.2021.

1 498

1 498

EGN 11 pārskatīšana

EGN 11 pārskatīšana

2

2

Periodā veiktie ieguldījumi

Periodā veiktie ieguldījumi

505

505

Kapitāla atmaksas

Kapitāla atmaksas

(111)

(111)

Atmaksātie ieņēmumi

Atmaksātie ieņēmumi

(30)

(30)

Peļņa vai zaudējumi par periodu ar pārpalikumu vai deficītu

Peļņa vai zaudējumi par periodu ar pārpalikumu vai deficītu

326

326

Pārvietojumi uz 3. līmeni

Pārvietojumi uz 3. līmeni

—

Pārvietojumi no 3. līmeņa

Pārvietojumi no 3. līmeņa

—

—

Citi

Citi

—

—

Beigu atlikums 31.12.2021.

Beigu atlikums 31.12.2021.

2 190

2 190

Neto peļņa par 3. līmeņa neatvasinātajiem aktīviem 2021. gada beigās bija 295 miljoni EUR. Tos iekļauj kā finanšu ieņēmumus postenī “Ieņēmumi no finanšu aktīviem vai saistībām FVSD neatvasinātajos instrumentos” (sk. 3.9. skaidrojumu) un kā finanšu izmaksas postenī “Zaudējumi no finanšu aktīviem vai saistībām FVSD neatvasinātajos instrumentos” (sk. 3.15. skaidrojumu).

FVSD

3.9.

FVSD

3.15.

2.4.2.2.   Finanšu aktīvi un saistības FVSD atvasinātajos instrumentos

Finanšu aktīvi un saistības FVSD

Finanšu aktīvi un saistības FVSD atvasinātajos instrumentos pa to veidiem

Finanšu aktīvi un saistības FVSD

| Miljonos EUR |
| --- |
| Atvasinātā instrumenta veids | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Nosacītā summa | Patiesās vērtības aktīvi | Patiesās vērtības saistības | Nosacītā summa | Patiesās vērtības aktīvi | Patiesās vērtības saistības |
| Regulētā tirgū netirgots ārvalstu valūtas nākotnes līgums | 646 | 2 | — | 417 | 6 | — |
| Galvojums pašu kapitāla portfelim | 4 148 | 826 | (1) | 3 412 | 193 | (1) |
| FX riska garantijas | 28 | — | (4) | 14 | — | (4) |
| Kopā | 4 822 | 828 | (5) | 3 843 | 199 | (4) |
| Ilgtermiņa | | 826 | (5) | | 193 | (4) |
| Īstermiņa | | 2 | — | | 6 | (0) |

Miljonos EUR

Atvasinātā instrumenta veids

31.12.2021.

31.12.2020.

Nosacītā summa

Patiesās vērtības aktīvi

Patiesās vērtības saistības

Nosacītā summa

Patiesās vērtības aktīvi

Patiesās vērtības saistības

Regulētā tirgū netirgots ārvalstu valūtas nākotnes līgums

Regulētā tirgū netirgots ārvalstu valūtas nākotnes līgums

646

646

2

2

—

417

417

6

6

—

Galvojums pašu kapitāla portfelim

Galvojums pašu kapitāla portfelim

4 148

4 148

826

826

(1)

(1)

3 412

3 412

193

193

(1)

(1)

FX riska garantijas

FX riska garantijas

28

28

—

(4)

(4)

14

14

—

(4)

(4)

Kopā

Kopā

4 822

4 822

828

828

(5)

(5)

3 843

3 843

199

199

(4)

(4)

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

826

826

(5)

(5)

193

193

(4)

(4)

Īstermiņa

Īstermiņa

2

2

—

6

6

(0)

(0)

Regulētā tirgū netirgots ārvalstu valūtas nākotnes līgums

Regulētā tirgū netirgots ārvalstu valūtas nākotnes līgums

ES noslēdz regulētā tirgū netirgotus ārvalstu valūtas nākotnes līgumus, lai ierobežotu ārvalstu valūtas risku, kas saistīts ar ASV dolāros denominētiem parāda vērtspapīriem, kuri tiek turēti ESIF galvojuma fondā. Saskaņā ar šiem regulētā tirgū netirgotajiem ārvalstu valūtas nākotnes līgumiem ES piegādā līgumā noteikto un iepriekšējā tabulā norādīto nosacīto summu ārvalstu valūtā (“maksāšanas pozīcija”) un saņem nosacīto summu EUR valūtā (“saņemšanas pozīcija”) termiņa beigās. Šie atvasināto instrumentu līgumi tiek novērtēti patiesajā vērtībā bilances datumā un klasificēti kā finanšu aktīvi vai finanšu saistības to patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā atkarībā no tā, vai to patiesā vērtība ir pozitīva vai negatīva.

Galvojumi pašu kapitāla portfeļiem

Galvojumi pašu kapitāla portfeļiem

Pozīcijā “Galvojums pašu kapitāla portfelim” ir ietvertas ES sniegtās garantijas finanšu iestādēm par kapitālieguldījumu portfeļiem. Šīs garantijas klasificē kā atvasinātos finanšu instrumentus un uzskaita kā finanšu aktīvu vai finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, jo tās neatbilst finanšu garantiju saistību definīcijai (sk. 1.5.12. skaidrojumu). ES finanšu saistības vērtē, pamatojoties uz pamatā esošo ieguldījumu vērtību.

1.5.12.

Kopējo summu veido galvenokārt ESIF galvojums, ko ES dod EIB grupai ar EIB un EIF apmaksāto kapitālieguldījumu summu 3 068 miljoni EUR (2020. gadā – 2 223 miljoni EUR). Ar ESIF pašu kapitāla portfeļiem saistītā ES galvojuma patiesā vērtība bija 763 miljoni EUR (2019. gadā – 164 miljoni EUR).

Garantija ārvalstu valūtas riskam

Garantija ārvalstu valūtas riskam

ES garantē ārvalstu valūtas risku saskaņā ar EFIA garantiju, kur tā garantē mijmaiņas un nākotnes līgumus, kuru mērķis ir nodrošināties pret ārvalstu valūtas riskiem, veicot ieguldījumus jaunattīstības tirgos. ES sedz arī ārvalstu valūtas (UHA) devalvāciju saistībā ar aizdevumiem, ko finanšu iestādes piešķīrušas MVU Ukrainai saskaņā ar Austrumu partnerības MVU finansēšanas mehānismu.

UHA

Atvasināto finanšu aktīvu un saistību patiesās vērtības hierarhija

Atvasināto finanšu aktīvu un saistību patiesās vērtības hierarhija

| Miljonos EUR |
| --- |
| Atvasinātā instrumenta veids | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Patiesās vērtības aktīvi | Patiesās vērtības saistības | Patiesās vērtības aktīvi | Patiesās vērtības saistības |
| 1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas | — | — | — | — |
| 2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas | 2 | (2) | 6 | (4) |
| 3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu | 826 | (2) | 193 | (1) |
| Kopā | 828 | (5) | 199 | (4) |

Miljonos EUR

Atvasinātā instrumenta veids

31.12.2021.

31.12.2020.

Patiesās vērtības aktīvi

Patiesās vērtības saistības

Patiesās vērtības aktīvi

Patiesās vērtības saistības

1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas

1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas

—

—

—

—

2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas

2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas

2

2

(2)

(2)

6

6

(4)

(4)

3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu

3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu

826

826

(2)

(2)

193

193

(1)

(1)

Kopā

Kopā

828

828

(5)

(5)

199

199

(4)

(4)

Šajā periodā starp 1. un 2. līmeni nebija pārvietojumu. Atvasinātie instrumenti patiesās vērtības 3. līmenī galvenokārt ietver galvojumus pašu kapitāla portfeļiem.

Tādu atvasinātu finanšu aktīvu un saistību saskaņojums, kas novērtēti ar novērtēšanas metodēm, izmantojot datus, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu (3. līmenis)

Tādu atvasinātu finanšu aktīvu un saistību saskaņojums, kas novērtēti ar novērtēšanas metodēm, izmantojot datus, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu (3. līmenis)

| Miljonos EUR |
| --- |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | |
| Sākuma atlikuma aktīvs/(saistības) 1.1.2021. | 192 |
| Apmaksātas garantijas pieprasījuma prasības | 5 |
| Atgriezti garantijas pieprasījumi | (1) |
| Ieņēmumi no atmaksātās garantijas | (160) |
| Peļņa vai zaudējumi par periodu ar pārpalikumu vai deficītu | 788 |
| Pārvietojumi uz 3. līmeni | — |
| Pārvietojumi no 3. līmeņa | — |
| Citi | — |
| Beigu atlikums 31.12.2021. | 824 |

Miljonos EUR

Patiesās vērtības pārmaiņas

Sākuma atlikuma aktīvs/(saistības) 1.1.2021.

Sākuma atlikuma aktīvs/(saistības) 1.1.2021.

192

192

Apmaksātas garantijas pieprasījuma prasības

Apmaksātas garantijas pieprasījuma prasības

5

5

Atgriezti garantijas pieprasījumi

Atgriezti garantijas pieprasījumi

(1)

(1)

Ieņēmumi no atmaksātās garantijas

Ieņēmumi no atmaksātās garantijas

(160)

(160)

Peļņa vai zaudējumi par periodu ar pārpalikumu vai deficītu

Peļņa vai zaudējumi par periodu ar pārpalikumu vai deficītu

788

788

Pārvietojumi uz 3. līmeni

Pārvietojumi uz 3. līmeni

—

Pārvietojumi no 3. līmeņa

Pārvietojumi no 3. līmeņa

—

Citi

Citi

—

Beigu atlikums 31.12.2021.

Beigu atlikums 31.12.2021.

824

824

Neto peļņa no turētajiem 3. līmeņa atvasinātajiem aktīviem 2021. gada beigās bija 777 miljoni EUR. Šī summa tiek uzrādīta kā finanšu ieņēmumi un iekļauta sadaļā “Ieņēmumi no finanšu aktīviem vai saistībām FVSD atvasinātajos instrumentos” (sk. 3.9. skaidrojumu).

FVSD

3.9.

2.5.   PRIEKŠFINANSĒJUMS

PRIEKŠFINANSĒJUMS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Ilgtermiņa | | | |
| Priekšfinansējums | 2.5.1 | 57 764 | 30 574 |
| Citi avansa maksājumi dalībvalstīm | 2.5.2 | 2 901 | 3 825 |
| Iemaksa trasta fondos | | 126 | 119 |
| | | 60 792 | 34 519 |
| Īstermiņa | | | |
| Priekšfinansējums | 2.5.1 | 28 427 | 24 902 |
| Citi avansa maksājumi dalībvalstīm | 2.5.2 | 4 229 | 3 327 |
| | | 32 656 | 28 229 |
| Kopā | | 93 447 | 62 748 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2021.

31.12.2020.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.5.1

2.5.1

57 764

57 764

30 574

30 574

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

2.5.2

2.5.2

2 901

2 901

3 825

3 825

Iemaksa trasta fondos

Iemaksa trasta fondos

126

126

119

119

60 792

60 792

34 519

34 519

Īstermiņa

Īstermiņa

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.5.1

2.5.1

28 427

28 427

24 902

24 902

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

2.5.2

2.5.2

4 229

4 229

3 327

3 327

32 656

32 656

28 229

28 229

Kopā

Kopā

93 447

93 447

62 748

62 748

Priekšfinansējuma līmenim dažādajās programmās ir jābūt pietiekamam, lai saņēmējam nodrošinātu projekta sākšanai un virzīšanai nepieciešamo finansējumu, vienlaikus aizsargājot ES finanšu intereses un ņemot vērā juridiskos, darbības un izmaksu lietderības ierobežojumus.

Būtiskais palielinājums salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu galvenokārt ir ANM (NGEU) instrumenta ieviešanas rezultāts 2021. gadā, kad sākotnēji tika izmaksāti 36,4 miljardi EUR priekšfinansējuma.

NGEU

2.5.1.   Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Bruto summa | Dzēsts, izmantojot uzkrājumu | Neto summa 31.12.2021. | Bruto summa | Dzēsts, izmantojot uzkrājumu | Neto summa 31.12.2020. |
| Dalīta pārvaldība | | | | | | |
| ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti | 3 172 | (208) | 2 965 | 3 193 | — | 3 193 |
| ERAF un KF | 23 531 | (4 571 ) | 18 960 | 23 074 | (3 846 ) | 19 229 |
| Citi | 9 085 | (1 823 ) | 7 263 | 8 222 | (1 348 ) | 6 874 |
| Citi | 4 836 | (2 263 ) | 2 572 | 4 192 | (1 520 ) | 2 672 |
| | 40 624 | (8 865 ) | 31 760 | 38 681 | (6 713 ) | 31 967 |
| Tieša pārvaldība | | | | | | |
| Īsteno: | | | | | | |
| Komisija | 46 494 | (11 970 ) | 34 525 | 17 031 | (10 648 ) | 6 382 |
| tostarp ANM (NGEU) | 34 879 | (4 065 ) | 30 814 | — | — | — |
| ES izpildaģentūras | 23 931 | (15 030 ) | 8 901 | 18 565 | (10 931 ) | 7 633 |
| Trasta fondi | 1 140 | (847) | 293 | 1 121 | (843) | 278 |
| | 71 565 | (27 847 ) | 43 718 | 36 716 | (22 423 ) | 14 294 |
| Netieša pārvaldība | | | | | | |
| Īsteno: | | | | | | |
| citas ES aģentūras un struktūras | 1 657 | (687) | 971 | 1 243 | (781) | 462 |
| Trešās valstis | 1 874 | (1 261 ) | 614 | 1 515 | (1 043 ) | 471 |
| Starptautiskās organizācijas | 9 545 | (5 955 ) | 3 590 | 9 068 | (6 020 ) | 3 048 |
| Citi subjekti | 12 992 | (7 453 ) | 5 539 | 11 665 | (6 432 ) | 5 233 |
| | 26 069 | (15 356 ) | 10 713 | 23 491 | (14 276 ) | 9 215 |
| Kopā | 138 258 | (52 068 ) | 86 191 | 98 888 | (43 412 ) | 55 476 |
| Ilgtermiņa | 57 764 | — | 57 764 | 30 574 | — | 30 574 |
| Īstermiņa | 80 494 | (52 068 ) | 28 427 | 68 314 | (43 412 ) | 24 902 |

Miljonos EUR

Bruto summa

Dzēsts, izmantojot uzkrājumu

Neto summa 31.12.2021.

Bruto summa

Dzēsts, izmantojot uzkrājumu

Neto summa 31.12.2020.

Dalīta pārvaldība

Dalīta pārvaldība

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

3 172

3 172

(208)

(208)

2 965

2 965

3 193

3 193

—

—

3 193

3 193

ERAF un KF

ERAF un KF

23 531

23 531

(4 571 )

(4 571 )

18 960

18 960

23 074

23 074

(3 846 )

(3 846 )

19 229

19 229

Citi

Citi

9 085

9 085

(1 823 )

(1 823 )

7 263

7 263

8 222

8 222

(1 348 )

(1 348 )

6 874

6 874

Citi

Citi

4 836

4 836

(2 263 )

(2 263 )

2 572

2 572

4 192

4 192

(1 520 )

(1 520 )

2 672

2 672

40 624

40 624

(8 865 )

(8 865 )

31 760

31 760

38 681

38 681

(6 713 )

(6 713 )

31 967

31 967

Tieša pārvaldība

Tieša pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

Komisija

Komisija

46 494

46 494

(11 970 )

(11 970 )

34 525

34 525

17 031

17 031

(10 648 )

(10 648 )

6 382

6 382

tostarp ANM (NGEU)

tostarp ANM (NGEU)

34 879

34 879

(4 065 )

(4 065 )

30 814

30 814

—

—

—

—

—

—

ES izpildaģentūras

ES izpildaģentūras

23 931

23 931

(15 030 )

(15 030 )

8 901

8 901

18 565

18 565

(10 931 )

(10 931 )

7 633

7 633

Trasta fondi

Trasta fondi

1 140

1 140

(847)

(847)

293

293

1 121

1 121

(843)

(843)

278

278

71 565

71 565

(27 847 )

(27 847 )

43 718

43 718

36 716

36 716

(22 423 )

(22 423 )

14 294

14 294

Netieša pārvaldība

Netieša pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

citas ES aģentūras un struktūras

citas ES aģentūras un struktūras

1 657

1 657

(687)

(687)

971

971

1 243

1 243

(781)

(781)

462

462

Trešās valstis

Trešās valstis

1 874

1 874

(1 261 )

(1 261 )

614

614

1 515

1 515

(1 043 )

(1 043 )

471

471

Starptautiskās organizācijas

Starptautiskās organizācijas

9 545

9 545

(5 955 )

(5 955 )

3 590

3 590

9 068

9 068

(6 020 )

(6 020 )

3 048

3 048

Citi subjekti

Citi subjekti

12 992

12 992

(7 453 )

(7 453 )

5 539

5 539

11 665

11 665

(6 432 )

(6 432 )

5 233

5 233

26 069

26 069

(15 356 )

(15 356 )

10 713

10 713

23 491

23 491

(14 276 )

(14 276 )

9 215

9 215

Kopā

Kopā

138 258

138 258

(52 068 )

(52 068 )

86 191

86 191

98 888

98 888

(43 412 )

(43 412 )

55 476

55 476

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

57 764

57 764

—

57 764

57 764

30 574

30 574

—

30 574

30 574

Īstermiņa

Īstermiņa

80 494

80 494

(52 068 )

(52 068 )

28 427

28 427

68 314

68 314

(43 412 )

(43 412 )

24 902

24 902

Priekšfinansējums ir izmaksātā nauda un tādējādi maksājumu apropriāciju izpilde. Kā izklāstīts 1.5.7. skaidrojumā, šie ir avansa maksājumi un vēl nav uzskaitīti izdevumos. Tādējādi, lai gan priekšfinansējums samazina neapmaksāto RAL (sk. 5.1. skaidrojumu), tie ir izdevumi, kas vēl jāapstiprina un jāatzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.5.7.

RAL

5.1.

Dalītās pārvaldības gadījumā gandrīz viss priekšfinansējums attiecas uz plānošanas periodu 2014.–2020. gadam. Ir sākotnējais priekšfinansējums, kas netiks dzēsts (t. i., ko atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā) pirms plānošanas perioda slēgšanas un ko uzrāda kā ilgtermiņa priekšfinansējumu.

Kohēzijas jomā ir arī ikgadējais priekšfinansējums, ko dzēš katru gadu un uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu. Jauni priekšfinansējuma maksājumi, kas veikti kohēzijas jomā, ietver 2021. gada priekšfinansējumu (7,3 miljardi EUR), kā arī maksājumus no ES Solidaritātes fonda (0,8 miljardi EUR). Jaunie maksājumi ir līdzsvaroti ar aptuveni līdzīgas vērtības pārbaudi, tāpēc nenomaksātā priekšfinansējuma līmenis šajā jomā kopumā saglabājas stabils.

Attiecībā uz tiešo pārvaldību lielākās priekšfinansējuma summas ir tās, kas saistītas ar neatmaksājamo atbalstu saistībā ar ANM instrumentu, ko uzsāka 2021. gadā, gada beigās sasniedzot neto 30,8 miljardus EUR. Citas būtiskas summas – 8,5 miljardi EUR (2020. gadā – 9,3 miljardi EUR) attiecas uz pētniecības jomu (galvenokārt programmu “Apvārsnis 2020” un “Apvārsnis Eiropa”, ko īsteno ES izpildaģentūras un Komisija).

Attiecībā uz netiešo pārvaldību priekšfinansējums galvenokārt attiecas uz iekšējās politikas programmām, piemēram, Galileo un EGNOS (kosmosa programmas), bet arī ar instrumentu “Eiropa pasaulē” saistītos instrumentus (tostarp kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentus). Ievērojamākais priekšfinansējuma palielinājums šajā pozīcijā ir saistīts ar kosmosa programmām.

Galileo

EGNOS

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Tās ir garantijas, ko Komisija, izmaksājot avansa maksājumus (priekšfinansējumu), atsevišķos gadījumos pieprasa no saņēmējiem, kas nav dalībvalstis. Šāda veida garantijām tiek uzrādītas divas vērtības – nominālā un aktuālā vērtība. Nominālo vērtību pamatojošais notikums ir saistīts ar garantijas esību. Garantijas aktuālo vērtību pamatojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums, ko veic pret garantiju un vēlāk samazina ar dzēšanu. Tādu garantiju nominālā vērtība, kas saņemtas saistībā ar priekšfinansējumu, 2021. gada 31. decembrī bija 433 miljoni EUR, bet to aktuālā vērtība bija 383 miljoni EUR (2020. gadā – attiecīgi 466 miljoni EUR un 402 miljoni EUR).

Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (FP7) un saskaņā ar programmām “Apvārsnis 2020” un “Apvārsnis Eiropa”, faktiski sedz savstarpējās apdrošināšanas mehānisms (MIM), kas iepriekš bija zināms kā Dalībnieku garantiju fonds (PGF). MIM ir savstarpēja izdevīguma instruments, kas izveidots, lai segtu riskus saistībā ar saņēmēju neveiktiem maksājumiem netiešo darbību īstenošanas laikā šo programmu ietvaros. Visi netiešo darbību dalībnieki, kas saņem ES dotāciju, iemaksā 5 % no maksimālā ES ieguldījuma MIM kapitālā, ko Komisija iegulda finanšu tirgos, lai radītu procentus. Procentus var izmantot, lai segtu nenomaksātos tā dalībnieka parādus, kurš nepilda saistības pret Savienību. Netiešās darbības beigās veiktās iemaksas tiek atmaksātas dalībniekiem. ES (ko pārstāv Komisija) darbojas kā izpildītājs MIM dalībnieku vārdā, bet fonds pieder tā dalībniekiem. Tādējādi MIM ir atsevišķs subjekts, kas nav konsolidēts šajos ES gada pārskatos.

FP7

MIM

PGF

MIM

MIM

MIM

MIM

2021. gada 31. decembrī kopējās priekšfinansējuma summas, ko sedza MIM, bija 2,4 miljardi EUR (2020. gadā – 2,3 miljardi EUR). MIM kopējie aktīvi, ieskaitot Komisijas pārvaldītos finanšu aktīvus, sasniedza 2,5 miljardus EUR (2020. gadā – 2,4 miljardi EUR).

MIM

MIM

2.5.2.   Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā | 3 647 | 3 520 |
| Atbalsta shēmas | 3 483 | 3 633 |
| Kopā | 7 130 | 7 153 |
| Ilgtermiņa | 2 901 | 3 825 |
| Īstermiņa | 4 229 | 3 327 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā

Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā

3 647

3 647

3 520

3 520

Atbalsta shēmas

Atbalsta shēmas

3 483

3 483

3 633

3 633

Kopā

Kopā

7 130

7 130

7 153

7 153

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

2 901

2 901

3 825

3 825

Īstermiņa

Īstermiņa

4 229

4 229

3 327

3 327

Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā

Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā

Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondi) programmu ietvaros dalībvalstīm var veikt avansa maksājumus no ES budžeta, lai tās varētu veikt iemaksas finanšu instrumentos (t. i., aizdevumos, kapitālieguldījumos vai garantijās). Par šo finanšu instrumentu izveidi un pārvaldību atbild dalībvalstis, nevis Komisija. Tomēr šiem instrumentiem neizlietotie naudas līdzekļi gada beigās nonāk ES īpašumā (tāpat kā viss priekšfinansējums), un tādējādi tos ES bilancē uzrāda kā aktīvus.

2014.–2020. gada periods

2014.–2020. gada periods

Tiek lēsts, ka no 14 692 miljoniem EUR, kas samaksāti saskaņā ar kohēzijas politiku, 2021. gada 31. decembrī neizmantoti bija 3547 miljoni EUR. Tie ietver dalībvalstu iemaksas MVU iniciatīvā – instrumentā, kura mērķis ir stimulēt papildu aizdevumus MVU no banku sektora (izmaksāti 1326 miljoni EUR (izņemot summas, kas vēl ir iekļautas priekšfinansējumā), no kuriem 366 miljoni EUR tiek novērtēti kā neizmantoti).

Lauku attīstībai gada beigās joprojām bija neizmantoti 97 miljoni EUR.

2007.–2013. gada periods

2007.–2013. gada periods

Visas ar kohēzijas politiku saistītās summas tiek uzskatītas par izmantotām vai pārdalītām citiem pasākumiem, tāpēc 2021. gada 31. decembrī bilancē aktīvu nav. Jānorāda, ka faktisko īstenošanu dažādajos instrumentos nākamajos gados izskatīs kā daļu no programmu slēgšanas procesa.

Atbalsta shēmas

Atbalsta shēmas

Līdzīgi iepriekš minētajam atmaksātās summas, kas atbilst avansa maksājumiem, kurus dalībvalstis veikušas dažādām atbalsta shēmām (valsts atbalsts, ELGF tirgus pasākumi vai ELFLA ieguldījumu pasākumi), un kas nebija izmantotas līdz gada beigām, grāmato kā aktīvus (avansa maksājumus) ES bilancē. Komisija aplēsusi šo avansa maksājumu vērtību, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju; rezultātā iegūtās summas ir iekļautas izdevumu apakšpozīcijā “Atbalsta shēmas” (sk. iepriekš).

2014.–2020. gada periods

2014.–2020. gada periods

Aplēstās neizmantotās summas gada beigās bija 1768 miljoni EUR kohēzijas politikai un 1649 miljoni EUR lauksaimniecībai un lauku attīstībai.

2007.–2013. gada periods

2007.–2013. gada periods

Saskaņā ar aplēsēm 2021. gada beigās neizmantoti paliek 66 miljoni EUR, kas samaksāti saistībā ar lauku attīstību.

2.6.   AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTI DEBITORU PARĀDI UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTI DEBITORU PARĀDI UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Ilgtermiņa | | | |
| Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.6.1 | 34 892 | 44 128 |
| Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.6.2 | 5 750 | 1 685 |
| | | 40 642 | 45 813 |
| Īstermiņa | | | |
| Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.6.1 | 29 473 | 26 915 |
| Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.6.2 | 2 323 | 1 766 |
| | | 31 796 | 28 681 |
| Kopā | | 72 438 | 74 493 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2021.

31.12.2020.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.6.1

2.6.1

34 892

34 892

44 128

44 128

Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.6.2

2.6.2

5 750

5 750

1 685

1 685

40 642

40 642

45 813

45 813

Īstermiņa

Īstermiņa

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.6.1

2.6.1

29 473

29 473

26 915

26 915

Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.6.2

2.6.2

2 323

2 323

1 766

1 766

31 796

31 796

28 681

28 681

Kopā

Kopā

72 438

72 438

74 493

74 493

2.6.1.   Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Ilgtermiņa | | | |
| Dalībvalstis | 2.6.1.1 | 2 497 | 2 237 |
| AK izstāšanās līgums | 2.6.1.2 | 30 839 | 40 629 |
| Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas | 2.6.1.4 | 1 556 | 1 261 |
| Citas atgūstamās summas | | — | 1 |
| | | 34 892 | 44 128 |
| Īstermiņa | | | |
| Dalībvalstis | 2.6.1.1 | 5 682 | 7 213 |
| AK izstāšanās līgums | 2.6.1.2 | 10 913 | 6 827 |
| Naudas sodi par konkurences noteikumu pārkāpumiem | 2.6.1.3 | 11 698 | 11 295 |
| Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas | 2.6.1.4 | 1 097 | 787 |
| Citas atgūstamās summas | 2.6.1.5 | 83 | 792 |
| | | 29 473 | 26 915 |
| Kopā | | 64 365 | 71 043 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2021.

31.12.2020.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Dalībvalstis

Dalībvalstis

2.6.1.1

2.6.1.1

2 497

2 497

2 237

2 237

AK izstāšanās līgums

AK izstāšanās līgums

2.6.1.2

2.6.1.2

30 839

30 839

40 629

40 629

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

2.6.1.4

2.6.1.4

1 556

1 556

1 261

1 261

Citas atgūstamās summas

Citas atgūstamās summas

—

—

1

1

34 892

34 892

44 128

44 128

Īstermiņa

Īstermiņa

Dalībvalstis

Dalībvalstis

2.6.1.1

2.6.1.1

5 682

5 682

7 213

7 213

AK izstāšanās līgums

AK izstāšanās līgums

2.6.1.2

2.6.1.2

10 913

10 913

6 827

6 827

Naudas sodi par konkurences noteikumu pārkāpumiem

Naudas sodi par konkurences noteikumu pārkāpumiem

2.6.1.3

2.6.1.3

11 698

11 698

11 295

11 295

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

2.6.1.4

2.6.1.4

1 097

1 097

787

787

Citas atgūstamās summas

Citas atgūstamās summas

2.6.1.5

2.6.1.5

83

83

792

792

29 473

29 473

26 915

26 915

Kopā

Kopā

64 365

64 365

71 043

71 043

2.6.1.1.   No dalībvalstīm atgūstamās summas

No dalībvalstīm atgūstamās summas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| A kontos iekļautie TPR | 6 137 | 5 297 |
| Atsevišķos kontos iekļautie TPR | 1 405 | 1 460 |
| Saņemamie pašu resursi | 15 | 2 188 |
| Vērtības samazinājums | (875) | (892) |
| Citi | — | — |
| Pašu resursu atgūstamās summas | 6 683 | 8 053 |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | 1 525 | 1 378 |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un citi lauku attīstības instrumenti | 668 | 720 |
| Vērtības samazinājums | (843) | (837) |
| Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību | 1 350 | 1 260 |
| Priekšfinansējuma atgūšana | 26 | 53 |
| Samaksātais un atgūstamais PVN | 45 | 35 |
| Citas no dalībvalstīm atgūstamās summas | 73 | 49 |
| Kopā | 8 178 | 9 450 |
| Ilgtermiņa | 2 497 | 2 237 |
| Īstermiņa | 5 682 | 7 213 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

A kontos iekļautie TPR

A kontos iekļautie TPR

6 137

6 137

5 297

5 297

Atsevišķos kontos iekļautie TPR

Atsevišķos kontos iekļautie TPR

1 405

1 405

1 460

1 460

Saņemamie pašu resursi

Saņemamie pašu resursi

15

15

2 188

2 188

Vērtības samazinājums

Vērtības samazinājums

(875)

(875)

(892)

(892)

Citi

Citi

—

—

—

—

Pašu resursu atgūstamās summas

Pašu resursu atgūstamās summas

6 683

6 683

8 053

8 053

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

1 525

1 525

1 378

1 378

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un citi lauku attīstības instrumenti

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un citi lauku attīstības instrumenti

668

668

720

720

Vērtības samazinājums

Vērtības samazinājums

(843)

(843)

(837)

(837)

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

1 350

1 350

1 260

1 260

Priekšfinansējuma atgūšana

Priekšfinansējuma atgūšana

26

26

53

53

Samaksātais un atgūstamais PVN

Samaksātais un atgūstamais PVN

45

45

35

35

Citas no dalībvalstīm atgūstamās summas

Citas no dalībvalstīm atgūstamās summas

73

73

49

49

Kopā

Kopā

8 178

8 178

9 450

9 450

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

2 497

2 497

2 237

2 237

Īstermiņa

Īstermiņa

5 682

5 682

7 213

7 213

Vislielākās summas, kas iekļautas ilgtermiņa aktīvos, attiecas uz summām, kas jāsaņem no dalībvalstīm, konkrēti, 2,1 miljards EUR attiecībā uz Apvienotās Karalistes (AK) pārkāpuma lietu (izskaidrota turpmāk). Tāpat kā iepriekšējos gados ilgtermiņa aktīvos ir iekļautas arī summas, kas attiecas uz neizpildītiem atbilstības noskaidrošanas lēmumiem saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF), kā arī Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA). Ar šiem lēmumiem saistītās summas tiek atgūtas kā gada maksājumi.

Pašu resursu atgūstamās summas

Pašu resursu atgūstamās summas

“A konti” attiecas uz ikmēneša pārskatiem, kuros dalībvalstis paziņo nodibinātās tradicionālo pašu resursu (TPR) tiesības. Tabulā ir uzskaitītas “A kontu” summas, kas vēl nav izmaksātas Komisijai. TPR galvenokārt ir muitas nodokļi, ko Komisijas vārdā iekasē dalībvalstis.

“A kontu” līmenis gada beigās ir bijis robežās no 3 līdz 3,5 miljardiem EUR. Tomēr pēdējos divos gados, t. i., 2021. un 2020. gadā, kopējā summā bija iekļautas papildu TPR summas saistībā ar AK pārkāpuma lietu (sk. tālāk) un citi TPR pārbaudes ziņojumi. Tā kā piemēro nokavējuma procentus 2,2 miljardu EUR apmērā (2020. gadā – 1,7 miljardi EUR), arī minētās summas ir iekļautas šajos gada pārskatos (sk. 2.6.2. un 3.9. skaidrojumu).

2.6.2.

3.9.

Attiecībā uz AK pārkāpuma lietu Komisija 2018. gada 8. martā nosūtīja AK oficiāla paziņojuma vēstuli (pārkāpums Nr. 2018/2008), jo AK nebija ES budžetā darījusi pieejamu tradicionālo pašu resursu pareizo summu. Tā kā AK nesniedza apmierinošu atbildi nedz uz oficiālā paziņojuma vēstuli, nedz uz argumentēto atzinumu, kas nosūtīts 2018. gada 24. septembrī, Komisija nolēma nodot pārkāpumu izskatīšanai ES Tiesā un iesniedza pieteikumu 2019. gada 7. martā. Lietas pirmsākums meklējams OLAF 2017. gada ziņojumā, kurā bija konstatēts, ka importētāji AK nebija nomaksājuši muitas nodokļus lielā apmērā, importēšanas procesā izmantojot fiktīvus un nepatiesus rēķinus un nepareizas muitas vērtības deklarācijas. Pamatojoties uz OLAF un JRC izstrādāto metodiku un pieejamo informāciju, Komisija aplēsa, ka AK izdarītā pārkāpuma rezultātā laikā no 2011. gada novembra līdz 2017. gada oktobrim ES budžetam ir nodarīti zaudējumi 2,1 miljarda EUR apmērā (neto summa – tā, kas atliek, no bruto summas 2,7 miljardi EUR atņemot iekasēšanas izmaksas, kuras paturēs AK). Tiesa 2022. gada 8. martā pasludināja saistīto spriedumu un apstiprināja, ka AK ir pārkāpusi savus pienākumus aizsargāt Savienības budžetu. Tomēr tā lūdza Komisiju pārrēķināt pieprasīto summu. Komisija tagad izvērtēs spriedumu un jo īpaši Tiesas komentārus par attiecīgo summu noteikšanu. Tādējādi pašlaik tiek veikta detalizēta juridiskā un operatīvā analīze, kuras secinājumi vēl nav pieejami. Tāpēc gan pamatsumma 2,1 miljarda EUR apmērā, gan aplēstie nokavējuma procenti 2,1 miljarda EUR apmērā, kas uzkrāti līdz 2021. gada beigām (salīdzinājumā ar procentiem 1,6 miljardu EUR apmērā, kas uzkrāti un atzīti līdz 2020. gada beigām), joprojām tiek klasificēti kā ilgtermiņa aktīvi, kas pašlaik ir vislabākās pieejamās aplēses.

OLAF

OLAF

JRC

Šogad, 2021. gada 31. decembrī, atgūstamās summas ietver arī 0,4 miljardu EUR apmērā aplēstos TPR zaudējumus, kas dažām dalībvalstīm radušies saistībā ar tekstilizstrādājumu un apavu importu no Ķīnas par ievērojami zemu vērtību. Šīs aplēses tiks pārskatītas, jo īpaši pēc Tiesas sprieduma AK pārkāpuma lietā.

Turklāt Komisija minētajās summās iekļāva debitoru parādu 0,17 miljardu EUR apmērā par noteiktiem muitas nodokļiem un nokavējuma procentiem, balstoties uz jaunāko pieejamo informāciju.

“Atsevišķi konti” attiecas uz konstatētām maksājumtiesībām, kas nav iekļautas “A kontos”, jo dalībvalstis nav atguvušas attiecīgās summas un to nodrošinājums (t. i., garantija) nav iesniegts (vai arī nodrošinājums ir iesniegts, bet summas ir apstrīdētas). Šo maksājumtiesību summa var samazināties, pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis iesniedz katru gadu. Kā redzams tabulā, vērtības samazinājuma summas pārsvarā ir līdzīgā līmenī katra gada beigās.

“Saņemamie pašu resursi” 2021. gadā ir summas, kas atgūstamas 2021. gada 24. novembrī pieņemtā budžeta grozījuma Nr. 6/2021 rezultātā. Par šīm summām dalībvalstis izdarīja ierakstu 2022. gada janvāra pirmajā darbdienā.

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Šajā postenī galvenokārt iekļautas summas, ko dalībvalstis bija parādā 2021. gada 31. decembrī un deklarējušas un apstiprinājušas 2021. gada 15. oktobrī. Tiek aplēstas atgūstamās summas, kas izveidojās pēc minētās deklarācijas laikā līdz 2021. gada 31. decembrim. Komisija arī veic aplēsi par daļēji norakstāmām summām, kuras ir parādā saņēmēji un kuru atgūšana ir maz ticama. Tas, ka ir veikta šāda korekcija, nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs summas nākotnē. Korekcijā ir arī iekļauts atskaitījums 20 % apmērā, kurš atbilst summām, ko dalībvalstis drīkst paturēt administratīvo izmaksu segšanai.

2.6.1.2.   AK izstāšanās līgums

AK izstāšanās līgums

Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (ats. Nr. 2019/C 384 I/01) (“Izstāšanās līgums” jeb “IL”), kas parakstīts starp ES un AK, nosaka dažādas finansiālās saistības abām pusēm. 2021. gada 31. decembrī neto debitoru parāds, ko maksā AK, pamatojoties uz šīm saistībām, sasniedza 41 753 miljonus EUR (2020. gadā – 47 456 miljoni EUR), no kuriem 10 913 miljoni EUR ir jāsamaksā 12 mēnešu laikā pēc pārskata datuma (2020. gadā – 6 827 miljoni EUR).

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 140. pants | 142. pants | Citi | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Summas, ko maksā AK | 28 620 | 14 751 | 610 | 43 982 | 49 579 |
| Summas, kas maksājamas AK | — | — | (2 229 ) | (2 229 ) | (2 122 ) |
| Kopā | 28 620 | 14 751 | (1 618 ) | 41 753 | 47 456 |
| Ilgtermiņa | 17 064 | 14 486 | (711) | 30 839 | 40 629 |
| Īstermiņa | 11 556 | 265 | (908) | 10 913 | 6 827 |

Miljonos EUR

140. pants

142. pants

Citi

31.12.2021.

31.12.2020.

Summas, ko maksā AK

Summas, ko maksā AK

28 620

28 620

14 751

14 751

610

610

43 982

43 982

49 579

49 579

Summas, kas maksājamas AK

Summas, kas maksājamas AK

—

—

(2 229 )

(2 229 )

(2 229 )

(2 229 )

(2 122 )

(2 122 )

Kopā

Kopā

28 620

28 620

14 751

14 751

(1 618 )

(1 618 )

41 753

41 753

47 456

47 456

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

17 064

17 064

14 486

14 486

(711)

(711)

30 839

30 839

40 629

40 629

Īstermiņa

Īstermiņa

11 556

11 556

265

265

(908)

(908)

10 913

10 913

6 827

6 827

AK daļas korekcija (139. pants)

AK daļas korekcija (139. pants)

Saskaņā ar 139. pantu Apvienotās Karalistes daļa no finansiālajām saistībām, kas izriet no IL, ir procentuālā daļa, ko aprēķina kā attiecību starp pašu resursiem, ko Apvienotā Karaliste darījusi pieejamus no 2014. līdz 2020. gadam, un pašu resursiem, ko minētajā periodā darījušas pieejamas visas dalībvalstis un Apvienotā Karaliste. 2021. gada martā tā tika aprēķināta 12,358072326018200 %. Tomēr saskaņā ar 139. pantu daļa ir jākoriģē, ņemot vērā PVN un NKI atlikumu (2014.–2020. gadam) summu, kas dalībvalstīm paziņota līdz 2022. gada 1. februārim. Tāpēc AK galīgā daļa ir aprēķināta 12,431681219587700 %. Pēc AK daļas korekcijas saistībā ar aprēķiniem, kas ir pamatā summām, kuras AK jau izrakstītas 2021. gadā, 2022. gada aprīlī AK tika izrakstīts rēķins par papildu summu 67 miljonu EUR apmērā.

Maksājumi saskaņā ar Izstāšanās līgumu

Maksājumi saskaņā ar Izstāšanās līgumu

Maksājumu mehānisms, kas jāpiemēro divpusējām saistībām, ir noteikts 148. pantā. Īsumā ES katra gada aprīlī un septembrī izraksta rēķinus, kas AK jāmaksā, un AK tos maksā katru mēnesi. Summas, kas uzrādītas attiecīgā gada aprīlī, ir jāmaksā četros vienādos ikmēneša maksājumos no attiecīgā gada jūnija līdz septembrim. Septembrī uzrādītās summas ir jāmaksā astoņos vienādos ikmēneša maksājumos no attiecīgā gada oktobra līdz nākamā gada maijam. Tā kā dažas uzrādītās summas noteikti ir balstītas uz prognozēm un aplēsēm, pārskatus atjaunina katru gadu, pamatojoties uz faktiskajiem skaitļiem.

2021. gadā kopējā summa, par kuru AK tika ziņots saskaņā ar 136. pantu un 140.–147. pantu, bija 11 930 miljoni EUR, no kuriem 3 763 miljoni EUR tika ziņoti 2021. gada aprīlī un 8 166 miljoni EUR tika ziņoti 2021. gada septembrī. Kopējie saņemtie maksājumi 2021. gadā bija 6 826 miljoni EUR, no kuriem 3 763 miljoni EUR bija saistīti ar aprīļa pārskatu (samaksāti četros vienādos ikmēneša maksājumos laikposmā no 2021. gada jūnija līdz septembrim) un 3 062 EUR saistīti ar septembra pārskatu (samaksāti trīs vienādos maksājumos laikposmā no 2021. gada oktobra līdz decembrim):

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021. gada aprīļa pārskats:
  (jāsamaksā un samaksāts no 2021. gada jūnija līdz 2021. gada septembrim) | 2021. gada septembra pārskats:
  (jāsamaksā un samaksāts no 2021. gada oktobra līdz 2021. gada decembrim) | Kopā |
| 140. pants | 3 696 | 3 054 | 6 750 |
| 142. pants | — | 11 | 11 |
| 136. pants | 230 | 18 | 247 |
| 147. pants | 21 | — | 21 |
| | 3 946 | 3 083 | 7 029 |
| 141. pants | — | (20) | (20) |
| 143. pants | (93) | — | (93) |
| 144. pants | (46) | — | (46) |
| 145. pants | (37) | — | (37) |
| 146. pants | (7) | — | (7) |
| | (183) | (20) | (203) |
| Kopā | 3 763 | 3 062 | 6 826 |

Miljonos EUR

2021. gada aprīļa pārskats:

(jāsamaksā un samaksāts no 2021. gada jūnija līdz 2021. gada septembrim)

2021. gada septembra pārskats:

(jāsamaksā un samaksāts no 2021. gada oktobra līdz 2021. gada decembrim)

Kopā

140. pants

140. pants

3 696

3 696

3 054

3 054

6 750

6 750

142. pants

142. pants

—

11

11

11

11

136. pants

136. pants

230

230

18

18

247

247

147. pants

147. pants

21

21

—

21

21

3 946

3 946

3 083

3 083

7 029

7 029

141. pants

141. pants

—

(20)

(20)

(20)

(20)

143. pants

143. pants

(93)

(93)

—

(93)

(93)

144. pants

144. pants

(46)

(46)

—

(46)

(46)

145. pants

145. pants

(37)

(37)

—

(37)

(37)

146. pants

146. pants

(7)

(7)

—

(7)

(7)

(183)

(183)

(20)

(20)

(203)

(203)

Kopā

Kopā

3 763

3 763

3 062

3 062

6 826

6 826

Atlikušais 2021. gada septembra rēķina atlikums gada beigās 5 104 miljonu EUR apmērā tika samaksāts piecos vienādos ikmēneša maksājumos laikposmā no 2022. gada janvāra līdz maijam.

140. pants – neizpildītās saistības

140. pants – neizpildītās saistības

AK ir apņēmusies samaksāt ES savu daļu no neizpildītajām budžeta saistībām, kādas tās ir 2020. gada 31. decembrī (tā dēvētais “Brexit RAL”) un koriģētas, ņemot vērā 140. panta prasības. 2021. gada 31. decembrī kopējā summa, kas atzīta par debitoru parādu, bija 28 620 miljoni EUR (2020. gadā – 34 966 miljoni EUR), no kuriem 11 556 miljoni EUR ir jāmaksā 12 mēnešu laikā pēc attiecīgā gada beigām. Šajā tabulā ir parādītas galvenās pārmaiņas starp kopējo summu, kas atzīta par debitoru parādu 2020. gada 31. decembrī (aprēķināta, pamatojoties uz nekoriģēto AK daļu), un kopējo summu, kas atzīta par debitoru parādu 2021. gada 31. decembrī:

Brexit RAL

| Miljonos EUR |
| --- |
| AK parādsaistības 31.12.2020. (pamatojoties uz nekoriģēto AK daļu) | 34 966 |
| AK daļas korekcija | 208 |
| AK parādsaistības 31.12.2020. (pamatojoties uz koriģēto AK daļu) | 35 174 |
| Neto finanšu korekcijas saistībā ar 2014.–2020. gada vai iepriekšējiem plānošanas periodiem (ieskaitot 2020. gada atskaitījumu korekciju) | (58) |
| TPR, kas attiecas uz 2020. gadu un darīti pieejami Savienībai 2021. gadā


  (ieskaitot 2020. gada atskaitījumu korekciju) | (82) |
| Neto maksājumi, kas saņemti no AK 2021. gadā | (6 750 ) |
| Aplēstās neizpildes korekcija | 337 |
| Kopā | 28 620 |
| Ilgtermiņa | 17 064 |
| Īstermiņa | 11 556 |

Miljonos EUR

AK parādsaistības 31.12.2020. (pamatojoties uz nekoriģēto AK daļu)

AK parādsaistības 31.12.2020. (pamatojoties uz nekoriģēto AK daļu)

34 966

34 966

AK daļas korekcija

AK daļas korekcija

208

208

AK parādsaistības 31.12.2020. (pamatojoties uz koriģēto AK daļu)

AK parādsaistības 31.12.2020. (pamatojoties uz koriģēto AK daļu)

35 174

35 174

Neto finanšu korekcijas saistībā ar 2014.–2020. gada vai iepriekšējiem plānošanas periodiem (ieskaitot 2020. gada atskaitījumu korekciju)

Neto finanšu korekcijas saistībā ar 2014.–2020. gada vai iepriekšējiem plānošanas periodiem (ieskaitot 2020. gada atskaitījumu korekciju)

(58)

TPR, kas attiecas uz 2020. gadu un darīti pieejami Savienībai 2021. gadā

TPR, kas attiecas uz 2020. gadu un darīti pieejami Savienībai 2021. gadā

(ieskaitot 2020. gada atskaitījumu korekciju)

(ieskaitot 2020. gada atskaitījumu korekciju)

(82)

Neto maksājumi, kas saņemti no AK 2021. gadā

Neto maksājumi, kas saņemti no AK 2021. gadā

(6 750 )

(6 750 )

Aplēstās neizpildes korekcija

Aplēstās neizpildes korekcija

337

337

Kopā

Kopā

28 620

28 620

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

17 064

17 064

Īstermiņa

Īstermiņa

11 556

11 556

Salīdzinājumā ar iepriekšējā gada atbilstošo periodu kopējās par debitoru parādu atzītās summas samazinājums bija 6 346 miljoni EUR, un to galvenokārt sastādīja 2021. gadā no AK saņemtie maksājumi (6 750 miljoni EUR).

AK parāda summas korekcija 2020. gada 31. decembrī, kuras rezultātā radās palielinājums 208 miljonu EUR apmērā, atspoguļo AK daļas korekciju koriģētajās budžeta saistībās 2020. gada 31. decembrī, kurām piemēro AK daļu (216,7 miljoni EUR). Ir iekļautas arī 2020. gada ES gada pārskatos iekļauto atskaitījumu korekcijas attiecībā uz neto finanšu korekcijām, kas saistītas ar 2014.–2020. gadu vai iepriekšējiem programmu periodiem, un TPR, kas attiecas uz 2020. gadu un ir darīti pieejami Savienībai 2021. gadā (2,4 miljoni EUR), un korekcija saistībā ar atskaitījumu par aplēsto saistību neizpildi (6,0 miljoni EUR).

Kopējais atskaitījums par neto finanšu korekcijām saistībā ar 2014.–2020. gada vai iepriekšējiem programmas periodiem 58,5 miljonu EUR apmērā ietver 2021. gada septembrī izrakstītās summas, kas vēl nebija iekļautas 2020. gada pārskatos (34,8 miljoni EUR, no kuriem 12,8 miljonus EUR AK samaksāja laikposmā no 2021. gada oktobra līdz decembrim un 22,0 miljonus EUR laikposmā no 2022. gada janvāra līdz maijam), AK daļas korekciju šajās summās (0,2 miljoni EUR) un summas, par kurām rēķini jāizraksta 2022. gada septembrī un kuras jāmaksā laikposmā no 2022. gada oktobra līdz decembrim (23,5 miljoni EUR).

Kopējais atskaitījums par TPR, kas attiecas uz 2020. gadu un ir darīti pieejami Savienībai 2021. gadā, 82,0 miljonu EUR apmērā, ietver 2021. gada septembrī rēķinos norādītās summas, kas vēl nebija iekļautas 2020. gada pārskatos (16,7 miljoni EUR, no kuriem 6,3 miljonus EUR AK maksāja laikposmā no 2021. gada oktobra līdz decembrim un 10,4 miljonus EUR laikposmā no 2022. gada janvāra līdz maijam), AK daļas korekciju šajās summās (0,1 miljons EUR) un 2022. gada aprīlī rēķinā izrakstītās summas (65,2 miljoni EUR).

Summa, kas jāsamaksā 12 mēnešu laikā no pārskata datuma (11 556 miljoni EUR), ietver 2021. gada septembra rēķina atlikumu (5 090 miljoni EUR), 2022. gada aprīlī rēķinā izrakstīto summu (4 029 miljoni EUR) un summu, par kuru rēķins tiks izrakstīts 2022. gada septembrī un kura jāmaksā laikposmā no 2022. gada oktobra līdz decembrim (2 437 miljoni EUR). Summa, par kuru rēķins izrakstīts 2022. gada aprīlī, sastāv no 3 280 miljoniem EUR saistībā ar AK daļu aplēstā RAL izpildē 2022. gadā, 65,2 miljoniem EUR atskaitījumiem par TPR, 70,5 miljoniem EUR AK daļas korekcijas par summām, kas norādītas rēķinā 2021. gadā, un 743,6 miljoniem EUR saistībā ar AK RAL daļas korekciju, ko paredzēts izpildīt 2021. gadā. Summu, par kuru rēķins jāizraksta 2022. gada septembrī un kura jāmaksā laikposmā no 2022. gada oktobra līdz decembrim, veido 2 460 miljoni EUR saistībā ar AK daļu no aplēstās RAL izpildes 2022. gadā un 23,5 miljoni EUR saistībā ar neto finanšu korekciju atskaitījumiem.

RAL

RAL

RAL

Pēc tam, kad 2020. gada 31. decembrī tika atjaunināta Komisijas oficiālā prognoze par saistību atcelšanu attiecībā uz visiem RAL krājumiem, AK parādsaistības palielinājās par 337 miljoniem EUR atjauninātās aplēstās neizpildes dēļ.

RAL

142. pants – Savienības saistības 2020. gada beigās

142. pants – Savienības saistības 2020. gada beigās

AK ir apņēmusies samaksāt ES savu daļu no Savienības saistībām, kādas tās ir 2020. gada beigās, izņemot saistības: a) ar atbilstošiem aktīviem un b) kuras attiecas uz budžeta darbību un pašu resursu pārvaldību (ieskaitot summas, kas jau segtas no neizpildītajām saistībām (sk. 140. pantu iepriekš)). Galvenā summa šeit attiecas uz ES pēcnodarbinātības pabalstu saistībām (pensijas un slimības apdrošināšana), kas pastāvēja 2020. gada 31. decembrī.

Neizpildītās 2020. gada saistības saskaņā ar 142. panta 6. punktu

Neizpildītās 2020. gada saistības saskaņā ar 142. panta 6. punktu

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Eiropas ierēdņu pensiju shēma | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Neizpildītās 2020. gada saistības | 104 832 | 9 675 | 114 507 | 113 676 |
| AK daļa | 13 032 | 1 203 | 14 235 | 14 048 |
| PSEO/JSIS iemaksas | 227 | 8 | 236 | 0 |
| Kopā | 13 260 | 1 211 | 14 471 | 14 048 |
| Ilgtermiņa | 13 032 | 1 203 | 14 235 | 14 048 |
| Īstermiņa | 227 | 8 | 236 | 0 |

Miljonos EUR

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

31.12.2021.

31.12.2020.

Neizpildītās 2020. gada saistības

Neizpildītās 2020. gada saistības

104 832

104 832

9 675

9 675

114 507

114 507

113 676

113 676

AK daļa

AK daļa

13 032

13 032

1 203

1 203

14 235

14 235

14 048

14 048

PSEO/JSIS iemaksas

PSEO

JSIS

227

227

8

8

236

236

0

0

Kopā

Kopā

13 260

13 260

1 211

1 211

14 471

14 471

14 048

14 048

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

13 032

13 032

1 203

1 203

14 235

14 235

14 048

14 048

Īstermiņa

Īstermiņa

227

227

8

8

236

236

0

0

Saskaņā ar noklusējuma maksājuma veidu, kas noteikts 142. panta 6. punktā, AK katru gadu veic iemaksas neto maksājumos, kas iepriekšējā gadā no Savienības budžeta veikti katram Eiropas ierēdņu pensiju shēmas (PSEO) saņēmējam, un Savienības budžeta saistītajām iemaksām katram kopīgās veselības apdrošināšanas shēmas (JSIS) saņēmējam vai personai, kas gūst labumu ar saņēmēja starpniecību. Šo ikgadējo iemaksu veikšanu plānots sākt no 2022. gada jūnija (katra gada maksājums veicams četros ikmēneša maksājumos no attiecīgā gada jūnija līdz septembrim).

PSEO

JSIS

Koriģētā AK daļa neto maksājumos, kas no Savienības budžeta 2021. gadā tika veikti PSEO un JSIS saņēmējiem, bija attiecīgi 227 miljoni EUR un 8 miljoni EUR. Šīs summas tika paziņotas AK kā daļa no 2022. gada aprīļa rēķina (un tādējādi tās ir jāmaksā četros vienādos ikmēneša maksājumos laikposmā no 2022. gada jūnija līdz septembrim).

PSEO

JSIS

Turklāt 2021. gada 31. decembrī saskaņā ar 142. panta 6. punktu AK neizpildītās 2020. gada saistības, kas attiecas uz Eiropas ierēdņu pensiju shēmu (PSEO) un kopīgo veselības apdrošināšanas shēmu (JSIS), attiecīgi bija 13 032 miljoni EUR un 1 203 miljoni EUR (2020. gadā – 12 450 miljoni EUR un 1 599 miljoni EUR). PSEO palielināšanos galvenokārt noteica aktuārie zaudējumi no izmaiņām finanšu pieņēmumos (sīkāku informāciju sk. 2.9. skaidrojumā). Jāatzīmē, ka, lai gan aktuārie zaudējumi no izmaiņām finanšu pieņēmumos ietekmē 2020. gadā neizpildīto saistību pašreizējo vērtību, kas aprēķināta, pamatojoties uz 39. SPSGS / EGN 12, tas nemaina arī pabalstu summu, kas faktiski būs jāmaksā ES vai netieši AK, iemaksas šajos maksājumos saskaņā ar 142. panta 6. punktā noteikto noklusējuma norēķinu mehānismu.

PSEO

JSIS

PSEO

2.9.

AK 2021. gada 31. decembrī nav izmantojusi pirmstermiņa norēķinu iespēju, kas paredz 2020. gada nenokārtoto PSEO un JSIS saistību apmaksu, ko aprēķina, izmantojot aktuāro novērtējumu, kas veikts saskaņā ar 39. SPSGS / EGN 12, piecos vienādos maksājumos saskaņā ar 142. panta 6. punkta pēdējā daļā noteikto procedūru.

PSEO

JSIS

Neizpildītās 2020. gada saistības saskaņā ar 142. panta 5. punktu

Neizpildītās 2020. gada saistības saskaņā ar 142. panta 5. punktu

Saskaņā ar 142. panta 5. punktu AK veic iemaksas saistībās attiecībā uz citām pensiju shēmām, kā tās tika iereģistrētas Savienības 2020. finanšu gada konsolidētajos pārskatos – 10 maksājumos, sākot no 2021. gada 31. oktobra (no kuriem katra gada maksājums jāveic astoņos ikmēneša maksājumos no oktobra līdz nākamā gada maijam). Šīs saistības Savienības konsolidētajos pārskatos 2020. finanšu gadā sasniedza 2344 miljardus EUR, kā rezultātā koriģētā AK daļa 2020. gada 31. decembrī bija 291 miljons EUR. Ņemot vērā 2021. gadā no AK saņemtās summas 11 miljonu EUR apmērā, AK vēl nenomaksātā daļa citās pensiju shēmās 2021. gada 31. decembrī samazinājās līdz 281 miljonam EUR, no kā 29 miljoni EUR ir jāizmaksā 12 mēnešu laikā pēc gada beigām.

Plašāku informāciju par darbinieku pabalstu shēmām sk. 1.5.10. un 2.9. skaidrojumā.

1.5.10.

2.9.

Citi panti

Citi panti

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Summas, ko maksā AK: | | |
| 136. pants | 557 | 230 |
| 147. pants | 53 | 46 |
| | 610 | 275 |
| Summas, kas maksājamas AK: | | |
| 141. pants | (1 818 ) | (1 766 ) |
| 143. pants | (163) | (93) |
| 144. pants | (73) | (46) |
| 145. pants | (148) | (183) |
| 146. pants | (27) | (33) |
| | (2 229 ) | (2 122 ) |
| Kopā | (1 618 ) | (1 847 ) |
| Ilgtermiņa | (711) | (1 894 ) |
| Īstermiņa | (908) | 47 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Summas, ko maksā AK:

Summas, ko maksā AK:

136. pants

136. pants

557

557

230

230

147. pants

147. pants

53

53

46

46

610

610

275

275

Summas, kas maksājamas AK:

Summas, kas maksājamas AK:

141. pants

141. pants

(1 818 )

(1 818 )

(1 766 )

(1 766 )

143. pants

143. pants

(163)

(163)

(93)

(93)

144. pants

144. pants

(73)

(73)

(46)

(46)

145. pants

145. pants

(148)

(148)

(183)

(183)

146. pants

146. pants

(27)

(27)

(33)

(33)

(2 229 )

(2 229 )

(2 122 )

(2 122 )

Kopā

Kopā

(1 618 )

(1 618 )

(1 847 )

(1 847 )

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

(711)

(711)

(1 894 )

(1 894 )

Īstermiņa

Īstermiņa

(908)

(908)

47

47

136. pants – noteikumi, kas piemērojami attiecībā uz pašu resursiem

136. pants – noteikumi, kas piemērojami attiecībā uz pašu resursiem

IL 136. pantā ir paredzēti noteikumi, kas piemērojami pēc 2020. gada 31. decembra attiecībā uz pašu resursiem. AK ir tiesīga saņemt vai attiecīgā gadījumā tai ir pienākums maksāt savu daļu, ja pašu resursi, kas saistīti ar finanšu gadiem līdz 2020. gadam (ieskaitot), ir jādara pieejami vai jākoriģē pēc 2020. gada 31. decembra. Turklāt tā saņems savu daļu no korekcijām, kas saistītas ar 2020. gada izstāšanos. Tai arī piemēro PVN un NKI pašu resursu korekcijas, kas saistītas ar finanšu gadiem līdz 2020. gadam (ieskaitot). Šīs PVN un NKI korekcijas tiks aprēķinātas katru gadu līdz 2028. gada 31. decembrim. Jāņem vērā arī atjauninājumi korekcijai attiecībā uz AK par 2018.–2019. gadu.

AK ir jāmaksā tradicionālie pašu resursi, ko tā iekasē pēc 2021. gada 28. februāra, bet kas saistīti ar 2020. gadu un agrākiem gadiem. No šīs summas pēc tam atskaita tās daļu no kopējā apjoma, ko tā darījusi pieejamu. Atsevišķais konts tradicionālajiem pašu resursiem tiks pilnībā likvidēts 2025. gada 31. decembrī.

AK neapmaksātā neto summa 2021. gada 31. decembrī ir 557 miljoni EUR, no kuriem 544 miljoni EUR būs jāsamaksā AK 12 mēnešu laikā pēc gada beigām, un 1 101 miljons EUR AK būs jāsamaksā pēc tam:

| Miljonos EUR |
| --- |
| Summa, kas AK jāiemaksā 31.12.2020. | 230 |
| AK daļas korekcija | (2) |
| 2021. gada septembrī AK izrakstītā rēķina summa | 47 |
| Maksājumi, kas saņemti 2021. gadā | (247) |
| AK korekcija | (497) |
| Nepiedalīšanās | (105) |
| PVN un NKI korekcijas (saistībā ar 2020. un iepriekšējiem gadiem) | 1 101 |
| AK neto tradicionālie pašu resursi pēc 2021. gada 28. februāra | 31 |
| Summa, kas AK jāiemaksā 31.12.2021. | 557 |
| Ilgtermiņa | 1 101 |
| Īstermiņa | (544) |

Miljonos EUR

Summa, kas AK jāiemaksā 31.12.2020.

Summa, kas AK jāiemaksā 31.12.2020.

230

230

AK daļas korekcija

AK daļas korekcija

(2)

(2)

2021. gada septembrī AK izrakstītā rēķina summa

2021. gada septembrī AK izrakstītā rēķina summa

47

47

Maksājumi, kas saņemti 2021. gadā

Maksājumi, kas saņemti 2021. gadā

(247)

(247)

AK korekcija

AK korekcija

(497)

(497)

Nepiedalīšanās

Nepiedalīšanās

(105)

(105)

PVN un NKI korekcijas (saistībā ar 2020. un iepriekšējiem gadiem)

PVN un NKI korekcijas (saistībā ar 2020. un iepriekšējiem gadiem)

1 101

1 101

AK neto tradicionālie pašu resursi pēc 2021. gada 28. februāra

AK neto tradicionālie pašu resursi pēc 2021. gada 28. februāra

31

31

Summa, kas AK jāiemaksā 31.12.2021.

Summa, kas AK jāiemaksā 31.12.2021.

557

557

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

1 101

1 101

Īstermiņa

Īstermiņa

(544)

(544)

141. pants – naudas sodi

141. pants – naudas sodi

AK ir tiesīga saņemt savu daļu no naudas sodiem, par kuriem lēmums pieņemts pirms 2020. gada 31. decembra, un arī naudas sodiem, par kuriem Savienība pieņēmusi lēmumu pēc 2020. gada 31. decembra 92. panta 1. punktā minētajā procedūrā, kad šie naudas sodi kļūst galīgi. AK būtisko naudas sodu summa, kas 2021. gada 31. decembrī vēl nebija samaksāta, ir 13,8 miljardi EUR (2020. gadā – 14,3 miljardi EUR). Samazinājums par 0,5 miljardiem EUR galvenokārt ir saistīts ar naudas sodu vērtības samazinājuma kopējo pieaugumu par 0,9 miljardiem EUR, ko līdzsvaro naudas sodu neto palielinājums par 0,3 miljardiem EUR (2021. gadā piemērotie naudas sodi bija 1,7 miljardi EUR mīnus 1,4 miljardi EUR apstiprināto un samaksāto naudas sodu, kas tika samazināti vai atcelti ar tiesas lēmumiem 2021. gada laikā). Koriģētā AK daļa no šīm nenomaksātajiem naudas sodiem 2021. gada 31. decembrī ir 1,7 miljardi EUR (2020. gadā (nekoriģētā daļa) – 1,8 miljardi EUR), no kuriem 80,8 miljoni EUR tiks iekļauti 2022. gada septembra rēķinā un izmaksāti AK laikposmā no 2022. gada oktobra līdz 2023. gada maijam. Turklāt AK ir tiesības uz koriģēto AK daļu no galīgajiem naudas sodiem, par kuriem vēl nebija izrakstīti rēķini (69,2 miljoni EUR, kas arī jāiekļauj 2022. gada septembra rēķinā un jāsamaksā AK laikposmā no 2022. gada oktobra līdz 2023. gada maijam), nekoriģēto AK daļu galīgajos naudas sodos, kas tika izrakstīti 2021. gada septembrī, bet vēl nebija samaksāti gada beigās (33,6 miljoni EUR, samaksāti AK laikposmā no 2022. gada janvāra līdz maijam), un AK naudas soda daļas korekcija, par ko rēķins tika izrakstīts 2021. gada septembrī (0,3 miljoni EUR, iekļauti 2022. gada aprīļa rēķinā un maksājami AK laikposmā no 2022. gada jūnija līdz septembrim). Tādējādi AK kopējā naudas sodu daļa ir 1,8 miljardi EUR (2020. gadā – 1,8 miljardi EUR, no kuriem 90,2 miljoni EUR ir jāsamaksā 12 mēnešu laikā pēc pārskata datuma (2020. gadā (nekoriģētā daļa) – 20 miljoni EUR).

143. pants – iespējamās finanšu saistības: aizdevumi finansiālajam atbalstam, ESIF, EFIA un ELM

143. pants – iespējamās finanšu saistības: aizdevumi finansiālajam atbalstam, ESIF, EFIA un ELM

Saskaņā ar šo pantu AK ir jāfinansē tās daļa no ES iespējamām saistībām attiecībā uz tās aizņēmumu, aizdevumu un garantiju darbībām, ja tādas rodas un ja tās netiek segtas no esošajiem garantiju fondiem – attiecībā uz saistītajām iespējamām saistībām sk. 4.1. skaidrojumu. ES atmaksās AK summas, ko AK jau iemaksājusi garantiju fondos un kas vairs nav vajadzīgas. AK ir arī tiesības uz atmaksājumiem no operācijām, attiecībā uz kurām tai ir kopējas saistības. Summa, kas maksājama AK nākamajos 12 mēnešos, 2021. gada 31. decembrī ir 163 miljoni EUR (2020. gadā (nekoriģētā daļa) – 93 miljoni EUR).

4.1.

144. pants – finanšu instrumenti

144. pants – finanšu instrumenti

Saskaņā ar šo pantu ES ir apņēmusies atmaksāt AK tās daļu no atmaksājumiem, kas izriet no finanšu operācijām, kuras apstiprinātas līdz izstāšanās dienai, kā arī tās daļu no izmaksām finanšu operācijās, kas apstiprinātas pēc izstāšanās dienas. Summa, kas maksājama AK nākamajos 12 mēnešos, 2021. gada 31. decembrī ir 73 miljoni EUR (2020. gadā (nekoriģētā daļa) – 46 miljoni EUR).

145. pants – likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (ECSC i.L.)

145. pants – likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (ECSC i.L.)

AK ir tiesīga saņemt savu daļu no likvidējamās EOTK neto aktīviem 2020. gada 31. decembrī, kura jāatmaksā piecās daļās katra gada 30. jūnijā, sākot no 2021. gada. Likvidējamās EOTK neto aktīvi 2020. gada 31. decembrī bija 1,5 miljardi EUR, no kuriem AK daļa ir 184 miljoni EUR (2020. gadā (nekoriģētā daļa) – 183 miljoni EUR). Pēc pirmās iemaksas 37 miljonu EUR apmērā veikšanas 2021. gadā nesamaksātā summa 2021. gada 31. decembrī ir 148 miljoni EUR, no kuriem 37 miljoni EUR ir jāsamaksā 12 mēnešu laikā pēc pārskata datuma.

146. pants – ieguldījums Eiropas Investīciju fondā (EIF)

146. pants – ieguldījums Eiropas Investīciju fondā (EIF)

AK ir tiesīga saņemt savu daļu no ES ieguldījuma EIF apmaksātajā akciju kapitālā, kāda tā ir 2020. gada 31. decembrī, un minētā daļa ir jāatmaksā piecās daļās katra gada 30. jūnijā, sākot no 2021. gada. ES ieguldījums EIF apmaksātajā akciju kapitālā 2020. gada 31. decembrī bija 267 miljoni EUR, no kuriem AK daļa ir 33 miljoni EUR (2020. gadā (nekoriģētā daļa) – 33 miljoni EUR). Pēc pirmās iemaksas 7 miljonu EUR apmērā, nesamaksātā summa 2021. gada 31. decembrī ir 27 miljoni EUR, no kuriem 7 miljoni EUR ir jāsamaksā 12 mēnešu laikā pēc pārskata datuma.

147. pants – tiesvedība

147. pants – tiesvedība

AK ir apņēmusies samaksāt savu daļu no ES maksājumiem, kas izriet no tiesvedības saistībā ar Savienības finanšu interesēm un kam iestājas samaksas termiņš, ar noteikumu, ka fakti, kas veido minēto tiesvedību priekšmetu, notikuši ne vēlāk kā 2020. gada 31. decembrī. Ņemot vērā konta noteiktās rezerves un uzkrājumus gada beigās, kā arī faktiskos maksājumus, ko ES veikusi tiesvedības jomā 2021. gadā (izņemot tos, par kuriem AK jau ziņots un ko AK ir samaksājusi 2021. gadā), aptuvenā summa, kas AK būs jāmaksā, ir 53 miljoni EUR (2020. gadā (nekoriģētā daļa) – 46 miljoni EUR), no kuriem 6 miljoni EUR ir jāsamaksā 12 mēnešu laikā pēc pārskata datuma.

2.6.1.3.   Atgūstamās summas no naudas sodiem par konkurences noteikumu pārkāpumiem

Atgūstamās summas no naudas sodiem par konkurences noteikumu pārkāpumiem

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Atgūstamās summas no naudas sodiem, bruto summa | 14 922 | 14 503 |
| Provizoriski maksājumi | (2 100 ) | (3 023 ) |
| Vērtības samazinājums | (1 125 ) | (186) |
| Kopā | 11 698 | 11 295 |
| Ilgtermiņa | — | — |
| Īstermiņa | 11 698 | 11 295 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Atgūstamās summas no naudas sodiem, bruto summa

Atgūstamās summas no naudas sodiem, bruto summa

14 922

14 922

14 503

14 503

Provizoriski maksājumi

Provizoriski maksājumi

(2 100 )

(2 100 )

(3 023 )

(3 023 )

Vērtības samazinājums

Vērtības samazinājums

(1 125 )

(1 125 )

(186)

(186)

Kopā

Kopā

11 698

11 698

11 295

11 295

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

—

—

Īstermiņa

Īstermiņa

11 698

11 698

11 295

11 295

Uzņēmumi, kam piespriests naudas sods un kas ir iesnieguši pārsūdzību vai plāno to darīt, var veikt provizoriskus maksājumus vai uzrādīt Komisijai banku garantijas. Par kopā nesamaksātajiem naudas sodiem gada beigās ir saņemti provizoriskie maksājumi 2 100 miljonu EUR apmērā (2020. gadā – 3023 miljoni EUR), savukārt 11 067 miljoni EUR (2020. gadā – 11 004 miljoni EUR) ir saņemti kā garantijas.

Summas, kas daļēji norakstītas vērtības samazināšanās dēļ, atspoguļo Komisijas individuālo pieeju tādu naudas sodu izvērtēšanai, kuri nav samaksāti vai par kuriem nav iesniegtas garantijas un kurus Komisijas ieskatā nepiedzīs.

Iespējamās saistības tiek norādītas attiecībā uz iespēju, ka izmaksātās summas var nākties atmaksāt uzņēmumiem, kam piespriests naudas sods (sk. 4.2.1. skaidrojumu).

4.2.1.

2.6.1.4.   Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Uzkrātie ienākumi | 2 313 | 1 755 |
| Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 340 | 293 |
| Kopā | 2 653 | 2 048 |
| Ilgtermiņa | 1 556 | 1 261 |
| Īstermiņa | 1 097 | 787 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Uzkrātie ienākumi

Uzkrātie ienākumi

2 313

2 313

1 755

1 755

Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

340

340

293

293

Kopā

Kopā

2 653

2 653

2 048

2 048

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

1 556

1 556

1 261

1 261

Īstermiņa

Īstermiņa

1 097

1 097

787

787

Uzkrātie ienākumi ietver 2 miljardus EUR (2020. gadā – 1,7 miljardi EUR), ko Komisija plāno atgūt kohēzijas jomā dalībvalstu iesniegto gada pārskatu izskatīšanas un pieņemšanas rezultātā. Paredzams, ka lielākā daļa šīs summas (1,2 miljardi EUR) tiks atgūta tikai pamatā esošo programmu slēgšanas brīdī (Investīciju iniciatīvas reaģēšanai uz koronavīrusu rezultātā), un tāpēc tā ir klasificēta kā ilgtermiņa aktīvi. Tas ietver arī 0,3 miljardus EUR, kas attiecas uz 2.6.1.1. skaidrojumā minēto nepietiekamas novērtēšanas gadījumu, jo īpaši aplēses, kuras dalībvalstis vēl nav provizoriski samaksājušas.

2.6.1.1.

2.6.1.5.   Citas atgūstamās summas

Citas atgūstamās summas

2021. gadā ir atgūti 744 miljoni EUR, kas radušies, pārvietojot neiztērētos NER 300 līdzekļus Inovāciju fondā, kuri 2020. gada beigās vēl nebija atgūti no EIB un kuri 2020. gada beigās ir iekļauti citos atgūstamajos maksājumos (sk. 2.4.2.1. skaidrojumu).

NER 300

2.4.2.1.

2.6.2.   Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Ilgtermiņa | | |
| Finanšu garantijas debitoru daļa | 2 630 | — |
| Nokavējuma procenti | 3 052 | 1 641 |
| Citi debitoru parādi | 68 | 44 |
| | 5 750 | 1 685 |
| Īstermiņa | | |
| Finanšu garantijas debitoru daļa | 485 | — |
| Klienti | 302 | 324 |
| Klientu parādu vērtības samazinājums | (172) | (188) |
| Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri saistīti ar komerciālu apmaiņu | 236 | 345 |
| Nokavējuma procenti | 1 127 | 1 085 |
| Citi | 345 | 200 |
| | 2 323 | 1 766 |
| Kopā | 8 073 | 3 450 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Finanšu garantijas debitoru daļa

Finanšu garantijas debitoru daļa

2 630

2 630

—

—

Nokavējuma procenti

Nokavējuma procenti

3 052

3 052

1 641

1 641

Citi debitoru parādi

Citi debitoru parādi

68

68

44

44

5 750

5 750

1 685

1 685

Īstermiņa

Īstermiņa

Finanšu garantijas debitoru daļa

Finanšu garantijas debitoru daļa

485

485

—

—

Klienti

Klienti

302

302

324

324

Klientu parādu vērtības samazinājums

Klientu parādu vērtības samazinājums

(172)

(172)

(188)

(188)

Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri saistīti ar komerciālu apmaiņu

Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri saistīti ar komerciālu apmaiņu

236

236

345

345

Nokavējuma procenti

Nokavējuma procenti

1 127

1 127

1 085

1 085

Citi

Citi

345

345

200

200

2 323

2 323

1 766

1 766

Kopā

Kopā

8 073

8 073

3 450

3 450

Ilgtermiņa nokavējuma procenti attiecas uz 2.6.1.1. skaidrojumā minētajiem nepietiekamas novērtēšanas gadījumiem (1,8 miljardi EUR attiecas uz AK un atlikušie 1,3 miljardi EUR attiecas uz citām dalībvalstīm), savukārt pašreizējie nokavējuma procenti galvenokārt attiecas uz uzkrātajiem ienākumiem, kas gūti no TPR pārbaudes ziņojumiem un uzkrātajiem procentiem par to uzņēmumu sniegtajām garantijām, kuriem piemēroti naudas sodi.

2.6.1.1.

Finanšu garantiju līguma (FGC) debitoru daļa atspoguļo prēmiju pašreizējo vērtību, kas jāsaņem kā atlīdzība par ES sniegtajām garantijām. Lielākā daļa ES garantiju ir bez atlīdzības vai subsidētas. Līdz ar to debitoru daļa ir ievērojami mazāka par finanšu garantiju līguma saistību (sk. 2.11.2. skaidrojumu). Izņēmums no šī noteikuma ir ESIF garantija, kas 2021. gadā sasniedza 94 % no FGC debitoru daļas, kam sekoja privātā sektora aizdevuma pilnvaru daļa no ES ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas EIB (ELM), kas 2021. gadā sasniedza 106 miljonus EUR, un programmai “Apvārsnis 2020” ar 59 miljoniem EUR. No kopējās FGC debitoru daļas summas 3 115 miljonu EUR apmērā 2021. gada 31. decembrī3 113 miljoni EUR ir klasificēti kā finanšu aktīvi, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (patiesās vērtības 3. līmenis). Salīdzinot ar sākuma atlikumu 2021. gada 1. janvārī, kas bija 3 484 miljoni EUR, kopumā debitoru daļa ir samazinājusies par 357 miljoniem EUR veikto norēķinu dēļ 2021. gadā un vēl par 12 miljoniem EUR saskaņā ar to, ka nākotnes prēmijas ir mazākas, nekā bija paredzēts.

FGC

2.11.2.

FGC

ELM

FGC

2.7.   KRĀJUMI

KRĀJUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Zinātniskie materiāli | 58 | 59 |
| Citi | 26 | 21 |
| Kopā | 84 | 80 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Zinātniskie materiāli

Zinātniskie materiāli

58

58

59

59

Citi

Citi

26

26

21

21

Kopā

Kopā

84

84

80

80

2.8.   NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI

NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Konti valstu kasēs un centrālajās bankās | | 20 121 | 11 342 |
| Norēķinu konti | | 453 | 80 |
| Avansa konti | | 8 | 8 |
| Pārvedumi (nauda ceļā) | | — | 0 |
| Bankas konti budžeta izpildei | 2.8.1 | 20 582 | 11 430 |
| NGEU | 2.8.2 | 18 027 | — |
| Finanšu instrumenti | 2.8.3 | 2 838 | 2 446 |
| Naudas sodi | 2.8.4 | 1 953 | 1 458 |
| Citas iestādes, aģentūras un struktūras | | 1 396 | 1 362 |
| Trasta fondi | | 65 | 46 |
| Kopā | | 44 860 | 16 742 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2021.

31.12.2020.

Konti valstu kasēs un centrālajās bankās

Konti valstu kasēs un centrālajās bankās

20 121

20 121

11 342

11 342

Norēķinu konti

Norēķinu konti

453

453

80

80

Avansa konti

Avansa konti

8

8

8

8

Pārvedumi (nauda ceļā)

Pārvedumi (nauda ceļā)

—

—

0

0

Bankas konti budžeta izpildei

Bankas konti budžeta izpildei

2.8.1

2.8.1

20 582

20 582

11 430

11 430

NGEU

NGEU

2.8.2

2.8.2

18 027

18 027

—

—

Finanšu instrumenti

Finanšu instrumenti

2.8.3

2.8.3

2 838

2 838

2 446

2 446

Naudas sodi

Naudas sodi

2.8.4

2.8.4

1 953

1 953

1 458

1 458

Citas iestādes, aģentūras un struktūras

Citas iestādes, aģentūras un struktūras

1 396

1 396

1 362

1 362

Trasta fondi

Trasta fondi

65

65

46

46

Kopā

Kopā

44 860

44 860

16 742

16 742

2.8.1.   Bankas konti budžeta izpildei

Bankas konti budžeta izpildei

Šī pozīcija ietver līdzekļus, ko Komisija tur savos bankas kontos katrā dalībvalstī un EBTA valstī (valsts kasē vai centrālajā bankā), kā arī komercbanku norēķinu kontos, avansa kontos un kā skaidras naudas līdzekļus sīkiem izdevumiem. Līdzekļu atlikums kasē 2021. gada beigās radās šādu būtisku elementu dēļ:

| — | gada beigās neizmantotā summa bija 14,4 miljardu EUR apmērā, no kuriem 8,6 miljardi EUR ir saistīti ar piešķirtajiem ieņēmumiem, 1,4 miljardi EUR ir saistīti ar NGEU kredītiem un 4,4 miljardi EUR ir saistīti ar maksājumu apropriācijām (tostarp 1,4 miljardi EUR ELGF), |
| --- | --- |

—

gada beigās neizmantotā summa bija 14,4 miljardu EUR apmērā, no kuriem 8,6 miljardi EUR ir saistīti ar piešķirtajiem ieņēmumiem, 1,4 miljardi EUR ir saistīti ar NGEU kredītiem un 4,4 miljardi EUR ir saistīti ar maksājumu apropriācijām (tostarp 1,4 miljardi EUR ELGF),

NGEU

| — | summa 2,2 miljardu EUR apmērā, kas pieder Komisijas pārvaldītajām aģentūru kasēm un kas gada beigās netika iztērēta, |
| --- | --- |

—

summa 2,2 miljardu EUR apmērā, kas pieder Komisijas pārvaldītajām aģentūru kasēm un kas gada beigās netika iztērēta,

| — | summa 1,7 miljardu EUR apmērā kā papildu tradicionālie pašu resursi, kas iekasēti, nav iekļauti budžetā, kā arī |
| --- | --- |

—

summa 1,7 miljardu EUR apmērā kā papildu tradicionālie pašu resursi, kas iekasēti, nav iekļauti budžetā, kā arī

| — | galīgo naudas sodu summa 1,1 miljarda EUR apmērā vēl nav iekļauta budžetā. |
| --- | --- |

—

galīgo naudas sodu summa 1,1 miljarda EUR apmērā vēl nav iekļauta budžetā.

2.8.2.   NGEU

NGEU

NGEU glabā naudu bankas kontā Eiropas Centrālajā bankā (ECB). Ieviešot diversificēto finansēšanas stratēģiju NGEU instrumentā (sk. 2.11. skaidrojumu), naudas atlikums NGEU instrumentā ir ievērojams un 2021. gada 31. decembrī sasniedza 18 miljardus EUR. Lielais naudas atlikums tiek turēts nolūkā nodrošināt, ka NGEU bankas kontā esošās summas ir pietiekamas, lai apmierinātu visas gaidāmās izmaksas un saglabātu noteiktu drošības rezervi, vienlaikus izvairoties no liekiem atlikumiem.

NGEU

NGEU

2.11.

NGEU

NGEU

2.8.3.   Finanšu instrumenti

Finanšu instrumenti

Šajā kategorijā uzrādītās naudas summas galvenokārt ir saistītas ar naudas ekvivalentiem, ko pārvalda fiduciāri Komisijas vārdā, lai īstenotu noteiktu finanšu instrumentu programmas, kuras tiek finansētas no ES budžeta: 1,8 miljardi EUR 2021. gada 31. decembrī, no kuriem 0,6 miljardi EUR attiecas uz COSME garantiju mehānismu (sk. 4.1.3. skaidrojumu). Tajā iekļauta arī nauda un naudas ekvivalenti, kas tiek glabāti KUF un gada beigās vēl nav ieguldīti vērtspapīros (1 miljards EUR 2021. gada 31. decembrī), kā arī nauda,kas pieder EIB pārvaldītajam Inovāciju fondam (sk. 2.4.2.1. skaidrojumu). Šī pozīcija neietver ar KUF saistīto likviditātes rezervi (91,6 miljoni EUR 2021. gada 31. decembrī), kas glabājas Komisijas centrālajā kasē. Finanšu instrumentiem piederošo naudu var izmantot tikai attiecīgās programmas.

COSME

4.1.3.

2.4.2.1.

2.8.4.   Naudas sodi

Naudas sodi

Šī galvenokārt ir nauda, kas saņemta saistībā ar Komisijas piemērotajiem naudas sodiem, par kuriem ierosinātā lieta vēl joprojām tiek izskatīta. Šīs summas tiek turētas īpašos noguldījuma kontos, kas netiek izmantoti citām darbībām. Ja ir iesniegta pārsūdzība vai nav zināms, vai uzņēmums, kam piemērots naudas sods, iesniegs pārsūdzību, pamatā esošā summa 4.2.1. skaidrojumā tiek norādīta kā iespējamās saistības. Kopš 2010. gada visus sekojošos provizoriski iekasētos naudas sodus Komisija pārvalda BUFI fondā, un tie tiek ieguldīti finanšu instrumentos, kas klasificēti kā finanšu aktīvi FVSD, kas ir neatvasināti instrumenti (sk. 2.4.2. skaidrojumu). Naudas palielinājums ar naudas sodiem 2021. gada beigās ir saistīts ar lielāku naudas atlikumu BUFI, salīdzinot ar 2020. gada beigām. Jāatzīmē, ka pēc ES Vispārējās tiesas sprieduma lietā Intel Corporation pret Komisiju, kas pieņemts 2022. gada janvārī, Komisija 2022. gada februārī ir atmaksājusi Intel iepriekš provizoriski samaksātu summu 1 060 miljoni EUR.

4.2.1.

BUFI

FVSD

2.4.2.

BUFI

Intel Corporation pret Komisiju

Intel

SAISTĪBAS

SAISTĪBAS

2.9.   PENSIJAS UN CITI DARBINIEKU PABALSTI

PENSIJAS UN CITI DARBINIEKU PABALSTI

2.9.1.   Darbinieku pabalstu shēmas neto saistības

Darbinieku pabalstu shēmas neto saistības

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Eiropas ierēdņu pensiju shēma | Citas pensijas pabalstu shēmas | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | Kopā 31.12.2021. | Kopā 31.12.2020. |
| Definētu pabalstu saistības | 109 679 | 2 600 | 10 647 | 122 926 | 116 468 |
| Plāna aktīvi | Neattiecas | (74) | (386) | (460) | (448) |
| Neto saistības | 109 679 | 2 526 | 10 261 | 122 466 | 116 020 |

Miljonos EUR

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

Citas pensijas pabalstu shēmas

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopā 31.12.2021.

Kopā 31.12.2020.

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

109 679

109 679

2 600

2 600

10 647

10 647

122 926

122 926

116 468

116 468

Plāna aktīvi

Plāna aktīvi

Neattiecas

Neattiecas

(74)

(74)

(386)

(386)

(460)

(460)

(448)

(448)

Neto saistības

Neto saistības

109 679

109 679

2 526

2 526

10 261

10 261

122 466

122 466

116 020

116 020

Kopējo darbinieku pabalstu saistību palielinājums galvenokārt izveidojās sakarā ar Eiropas ierēdņu pensiju shēmas (PSEO) – kas ir lielākā pastāvošā shēma – neto saistību palielinājumu. Šīs PSEO saistības ir palielinājušās galvenokārt aktuāro zaudējumu dēļ, ko radīja izmaiņas pamatā esošajos finanšu pieņēmumos (sk. 2.9.4. skaidrojumu). To veicinājis inflācijas pieaugums, kas izraisīja reālās diskonta likmes samazināšanos. Reālā diskonta likme saglabājās negatīva trešo gadu pēc kārtas – tas nozīmē, ka jebkura summa nākotnē joprojām bija vērtīgāka šobrīd nekā tad, kad tā faktiski notiks nākotnē. Jāņem vērā, ka, lai gan reālās diskonta likmes samazinājums ietekmē saistību apmēru, tas nemaina to pabalstu apmēru, kas nākamajos gados būs faktiski izmaksājami saņēmējiem no ES budžeta. Turklāt tiesības, kas gada laikā uzkrātas saistībā ar darbu, ir lielākas nekā gada laikā izmaksātie pabalsti. Palielinājumu izraisa arī gada procentu izmaksas (saistību diskonta likmes samazināšana), kā arī aktuārie zaudējumi no pieredzes korekcijām.

PSEO

PSEO

2.9.4

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

Šīs definētu pabalstu saistības atspoguļo to lpānoto nākotnes maksājumu pašreizējo vērtību, kas ES ir jāveic, lai nokārtotu pensiju saistības, kuras radušās darbinieka dienesta laikā pašreizējā un iepriekšējos periodos. Shēma tiek turpināta, un visi maksājumi, kas katru gadu jāveic no shēmas, katru gadu tiek iekļauti ES budžetā.

Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu pabalstu maksājumi, kas paredzēti darbinieku pensiju shēmā, tiek veikti no ES budžeta. Shēma tiek finansēta nosacīti, un dalībvalstis kolektīvi garantē šo pabalstu maksājumus. Obligātā pensijas iemaksa tiek atskaitīta no aktīvo biedru pamatalgas, pašlaik 10,1 % apmērā. Šīs iemaksas tiek uzskatītas par gada budžeta ieņēmumiem un kopumā palīdz finansēt ES izdevumus (sk. arī 3.8. skaidrojumu).

3.8.

Pensiju shēmas saistības tika novērtētas, pamatojoties uz PSEO darbinieku (aktīvo darbinieku, pensionēto darbinieku, bijušo aktīvo darbinieku, kuriem piešķirta invaliditāte, un mirušo darbinieku apgādājamo) skaitu 2021. gada 31. decembrī un minētajā datumā piemērojamajām Civildienesta noteikumu normām. Šis novērtējums tika veikts saskaņā ar 39. SPSGS noteikto metodiku (un attiecīgi arī ES grāmatvedības 12. noteikumu).

PSEO

Citas pensijas pabalstu shēmas

Citas pensijas pabalstu shēmas

Tas attiecas uz saistībām attiecībā uz pensiju saistībām pret Komisijas, Eiropas Savienības Tiesas, Revīzijas palātas, Padomes, Eiropas Ombuda biroja un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja biroja locekļiem un bijušajiem locekļiem. Šajā pozīcijā ir ietvertas arī saistības attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu pensijām.

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Papildus iepriekš minētajām pensijas pabalstu shēmām tiek vērtētas arī aplēstās ES saistības par kopīgo veselības apdrošināšanas shēmu (JSIS) attiecībā uz veselības aprūpes izmaksām, kas jāsedz periodos, kuri seko pēc tam, kad darbinieks ir pensionējies (atskaitot darbinieku iemaksas). Kā norādīts 1.5.10. skaidrojumā, šo saistību aprēķinā ņem vērā visu aktīvā dienesta periodu, nodrošinot, ka pastāvīgi tiek uzskaitītas darbinieku pēcnodarbinātības plāna gan pensiju, gan slimības apdrošināšanas shēmas.

JSIS

1.5.10.

Ņemot vērā pienākumu patiesi atspoguļot pamatā esošās situācijas ekonomisko būtību, kā to prasa gan EGN, gan SPSGS, 39. SPSGS nav interpretēts stingrākā nozīmē, kad pabalsti tika attiecināti uz darbības periodiem. Ja darba izmaksas JSIS shēmā 10 gadu laikposmā pilnā apjomā uzkrātos par visiem ierēdņiem, nevis par darbinieka aktīvā dienesta periodu, šādas pieejas rezultātā definētu pabalstu saistības gada beigās būtu palielinājušās par 3,1 miljardu EUR. Tomēr, kā jau norādīts, šāda stingrāka pieeja nebūtu saderīga ar patiesa atspoguļojuma kvalitatīvo aspektu, tāpēc nevarētu uzskatīt, ka tā sniedz ticamu informāciju saskaņā ar EGN 1 un SPSGS “Konceptuālais satvars”. Šo aplēsi ļoti ietekmē pašreizējā darbinieku administratīvā statusa izmaiņas (jo īpaši to terminētus līgumus noslēgušo dalībnieku skaits, kurus uzskata par tādiem, kas nākotnē varētu kļūt par ierēdņiem).

JSIS

2.9.2.   Uz darbinieku pabalstiem attiecināmo definēto pabalstu saistību pašreizējās vērtības pārmaiņas

Uz darbinieku pabalstiem attiecināmo definēto pabalstu saistību pašreizējās vērtības pārmaiņas

Definētu pabalstu saistību pašreizējā vērtība ir diskontētie plānotie nākotnes maksājumi, kuri ir nepieciešami, lai nokārtotu saistības, kas radušās darbinieka dienesta laikā pašreizējā un iepriekšējos periodos.

Turpmāk ir sniegta analīze par definētu pabalstu saistību pārmaiņām kārtējā gada laikā.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Eiropas ierēdņu pensiju shēma | Citas pensijas pabalstu shēmas | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | Kopā |
| Pašreizējā vērtība 31.12.2020. | 100 741 | 2 438 | 13 289 | 116 468 |
| Atzīts finanšu darbības rezultātu pārskatā | | | | |
| Kārtējās darba izmaksas | 4 095 | 110 | 363 | 4 567 |
| Procentu izmaksas | 401 | 5 | 66 | 473 |
| Iepriekšējās darba izmaksas | — | — | — | — |
| Atzīts neto aktīvos | | | | |
| Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana | | | | |
| Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no pieredzes | 1 457 | 26 | (209) | 1 273 |
| Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no demogrāfiskiem pieņēmumiem | — | — | — | — |
| Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no finanšu pieņēmumiem | 4 787 | 90 | (2 774 ) | 2 103 |
| Citi | | | | |
| Samaksātie pabalsti | (1 801 ) | (69) | (88) | (1 957 ) |
| Pašreizējā vērtība 31.12.2021. | 109 679 | 2 600 | 10 647 | 122 926 |

Miljonos EUR

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

Citas pensijas pabalstu shēmas

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopā

Pašreizējā vērtība 31.12.2020.

Pašreizējā vērtība 31.12.2020.

100 741

100 741

2 438

2 438

13 289

13 289

116 468

116 468

Atzīts finanšu darbības rezultātu pārskatā

Atzīts finanšu darbības rezultātu pārskatā

Kārtējās darba izmaksas

Kārtējās darba izmaksas

4 095

4 095

110

110

363

363

4 567

4 567

Procentu izmaksas

Procentu izmaksas

401

401

5

5

66

66

473

473

Iepriekšējās darba izmaksas

Iepriekšējās darba izmaksas

—

—

—

—

—

—

—

—

Atzīts neto aktīvos

Atzīts neto aktīvos

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no pieredzes

Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no pieredzes

1 457

1 457

26

26

(209)

(209)

1 273

1 273

Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no demogrāfiskiem pieņēmumiem

Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no demogrāfiskiem pieņēmumiem

—

—

—

—

—

—

—

—

Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no finanšu pieņēmumiem

Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no finanšu pieņēmumiem

4 787

4 787

90

90

(2 774 )

(2 774 )

2 103

2 103

Citi

Citi

Samaksātie pabalsti

Samaksātie pabalsti

(1 801 )

(1 801 )

(69)

(69)

(88)

(88)

(1 957 )

(1 957 )

Pašreizējā vērtība 31.12.2021.

Pašreizējā vērtība 31.12.2021.

109 679

109 679

2 600

2 600

10 647

10 647

122 926

122 926

Kārtējās darba izmaksas ir definētu pabalstu saistību pašreizējās vērtības palielinājums, kas rodas, esošajiem dalībniekiem strādājot kārtējā gadā.

Procentu izmaksas ir definēto pabalstu saistību pašreizējās vērtības palielinājums perioda laikā, kas rodas tāpēc, ka pabalsti par vienu periodu pietuvojas norēķinam.

Aktuārie guvumi un zaudējumi no pieredzes ir ietekme, ko radījusi starpība starp to, kas tika gaidīts saskaņā ar iepriekšējā gada pieņēmumiem par 2021. gadu, un to, kas faktiski noticis 2021. gadā.

Aktuārie guvumi un zaudējumi no izmaiņām aktuāra pieņēmumu vērtībās (demogrāfiskajiem mainīgajiem, piemēram, kadru mainības un mirstības, un finanšu mainīgajiem, piemēram, diskonta likmēm un paredzamajiem algu palielinājumiem) rodas, ja šos pieņēmumus atjaunina, lai tajos atspoguļotu pamatā esošo apstākļu izmaiņas.

Pabalstus (piemēram, pensijas vai medicīnisko izmaksu kompensāciju) samaksā attiecīgā gada laikā atbilstīgi shēmas noteikumiem. Šo samaksāto pabalstu iespaidā samazinās definētu pabalstu saistības.

2.9.3.   Plāna aktīvi

Plāna aktīvi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Citas pensijas pabalstu shēmas | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | Kopā |
| Pašreizējā vērtība 31.12.2020. | 94 | 354 | 448 |
| Neto pārmaiņas plāna aktīvos | (20) | 32 | 12 |
| Pašreizējā vērtība 31.12.2021. | 74 | 386 | 460 |

Miljonos EUR

Citas pensijas pabalstu shēmas

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopā

Pašreizējā vērtība 31.12.2020.

Pašreizējā vērtība 31.12.2020.

94

94

354

354

448

448

Neto pārmaiņas plāna aktīvos

Neto pārmaiņas plāna aktīvos

(20)

(20)

32

32

12

12

Pašreizējā vērtība 31.12.2021.

Pašreizējā vērtība 31.12.2021.

74

74

386

386

460

460

2.9.4.   Aktuāra pieņēmumi – darbinieku pabalsti

Aktuāra pieņēmumi – darbinieku pabalsti

Turpmāk ir norādīti galvenie aktuāra pieņēmumi, kas izmantoti, vērtējot abas galvenās ES darbinieku pabalstu shēmas.

| | 2021 | 2020 |
| --- | --- | --- |
| Eiropas ierēdņu pensiju shēma | | |
| Nominālā diskonta likme | 1,0  % | 0,4  % |
| Paredzamais inflācijas līmenis | 2,0  % | 1,2  % |
| Reālā diskonta likme | (1,0 ) % | (0,8 ) % |
| Plānotais nākotnes algas pieauguma līmenis | 1,8  % | 1,8  % |
| Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis | Neattiecas | N/A |
| Pensionēšanās vecums | 63/64/66 | 63/64/66 |
| Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | | |
| Nominālā diskonta likme | 1,0  % | 0,5  % |
| Paredzamais inflācijas līmenis | 2,0  % | 1,3  % |
| Reālā diskonta likme | (1,0 ) % | (0,8 ) % |
| Plānotais nākotnes algas pieauguma līmenis | 1,9  % | 1,8  % |
| Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis | 2,5  % | 2,6  % |
| Pensionēšanās vecums | 63/64/66 | 63/64/66 |

2021

2020

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

Nominālā diskonta likme

Nominālā diskonta likme

1,0  %

1,0  %

0,4  %

0,4  %

Paredzamais inflācijas līmenis

Paredzamais inflācijas līmenis

2,0  %

2,0  %

1,2  %

1,2  %

Reālā diskonta likme

Reālā diskonta likme

(1,0 ) %

(1,0 ) %

(0,8 ) %

(0,8 ) %

Plānotais nākotnes algas pieauguma līmenis

Plānotais nākotnes algas pieauguma līmenis

1,8  %

1,8  %

1,8  %

1,8  %

Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis

Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis

Neattiecas

Neattiecas

N/A

N/A

Pensionēšanās vecums

Pensionēšanās vecums

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Nominālā diskonta likme

Nominālā diskonta likme

1,0  %

1,0  %

0,5  %

0,5  %

Paredzamais inflācijas līmenis

Paredzamais inflācijas līmenis

2,0  %

2,0  %

1,3  %

1,3  %

Reālā diskonta likme

Reālā diskonta likme

(1,0 ) %

(1,0 ) %

(0,8 ) %

(0,8 ) %

Plānotais nākotnes algas pieauguma līmenis

Plānotais nākotnes algas pieauguma līmenis

1,9  %

1,9  %

1,8  %

1,8  %

Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis

Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis

2,5  %

2,5  %

2,6  %

2,6  %

Pensionēšanās vecums

Pensionēšanās vecums

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

Mirstības rādītāji par 2021. gadu ir balstīti uz ES civildienesta ierēdņu dzīves ilguma tabulu – EULT 2018.

EULT 2018

Nominālo diskonta likmi nosaka kā euro valūtā izteikta nulles kupona ienesīguma vērtību (tā dzēšanas termiņš ir 23 gadi, sākot no 2021. gada decembra, PSEO un 25 gadi kopīgajai veselības apdrošināšanas shēmai). Tiek izmantots inflācijas līmenis, kas ir paredzamais inflācijas līmenis līdzvērtīgā periodā. Tas jānosaka empīriski, pamatojoties uz perspektīvām vērtībām, kas izteiktas, izmantojot indeksētas obligācijas Eiropas finanšu tirgos. Reālā diskonta likme tiek aprēķināta no nominālās diskonta likmes un paredzamā ilgtermiņa inflācijas līmeņa.

PSEO

Lai gan 2021. gadā nominālās likmes sāka atgūties no iepriekš novērotā krituma, to pieauguma ietekmi līdzsvaroja inflācijas pieņēmuma būtisks pieaugums. Tā rezultātā reālā diskonta likme kopumā samazinājās, tādējādi turpinot negatīvo tendenci un veicinot aktuāros zaudējumus no finanšu pieņēmumiem gadā.

2.9.5.   Jutīguma analīze

Jutīguma analīze

Jutīguma analīzes pamatā ir simulācijas, kas, nemainot citus parametrus, maina attiecīgo pieņēmumu vērtību.

Eiropas ierēdņu pensiju shēmas jutīgums

Eiropas ierēdņu pensiju shēmas jutīgums

Ja pieņēmums par diskonta likmi mainītos par 10 bāzes punktiem (0,1 %), tas radītu šādu ietekmi:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % |
| Definētu pabalstu saistības | (2 464 ) | 2 544 | (2 247 ) | 2 319 |

Miljonos EUR

2021

2020

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(2 464 )

(2 464 )

2 544

2 544

(2 247 )

(2 247 )

2 319

2 319

Ja paredzamais algu palielinājums mainītos par 10 bāzes punktiem (0,1 %), tas radītu šādu ietekmi:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % |
| Definētu pabalstu saistības | 2 414 | (2 345 ) | 2 206 | (2 143 ) |

Miljonos EUR

2021

2020

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

2 414

2 414

(2 345 )

(2 345 )

2 206

2 206

(2 143 )

(2 143 )

Ja pieņemtais pensionēšanās vecums mainītos par vienu gadu, tam būtu šāda ietekme:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| | Palielinājums par vienu gadu | Samazinājums par vienu gadu | Palielinājums par vienu gadu | Samazinājums par vienu gadu |
| Definētu pabalstu saistības | (1 155 ) | 1 527 | (1 104 ) | 1 417 |

Miljonos EUR

2021

2020

Palielinājums par vienu gadu

Samazinājums par vienu gadu

Palielinājums par vienu gadu

Samazinājums par vienu gadu

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(1 155 )

(1 155 )

1 527

1 527

(1 104 )

(1 104 )

1 417

1 417

Kopīgās veselības apdrošināšanas shēmas jutīgums

Kopīgās veselības apdrošināšanas shēmas jutīgums

Ja pieņēmums par medicīnisko izmaksu tendenču līmeni mainītos par 10 bāzes punktiem, tas radītu šādu ietekmi:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % |
| Neto periodisko pēcnodarbinātības medicīnisko izmaksu kārtējo darba izmaksu komponenta un procentu izmaksu komponenta kopsumma | 13 | (12) | 15 | (14) |
| Definētu pabalstu saistības | 317 | (307) | 397 | (385) |

Miljonos EUR

2021

2020

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Neto periodisko pēcnodarbinātības medicīnisko izmaksu kārtējo darba izmaksu komponenta un procentu izmaksu komponenta kopsumma

Neto periodisko pēcnodarbinātības medicīnisko izmaksu kārtējo darba izmaksu komponenta un procentu izmaksu komponenta kopsumma

13

13

(12)

(12)

15

15

(14)

(14)

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

317

317

(307)

(307)

397

397

(385)

(385)

Ja pieņēmums par diskonta likmi mainītos par 10 bāzes punktiem (0,1 %), tas radītu šādu ietekmi:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % |
| Definētu pabalstu saistības | (265) | 274 | (348) | 361 |

Miljonos EUR

2021

2020

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(265)

(265)

274

274

(348)

(348)

361

361

Ja paredzamais algu palielinājums mainītos par 10 bāzes punktiem (0,1 %), tas radītu šādu ietekmi:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % |
| Definētu pabalstu saistības | (42) | 41 | (38) | 37 |

Miljonos EUR

2021

2020

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(42)

(42)

41

41

(38)

(38)

37

37

Ja pieņemtais pensionēšanās vecums mainītos par vienu gadu, tam būtu šāda ietekme:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| | Palielinājums par vienu gadu | Samazinājums par vienu gadu | Palielinājums par vienu gadu | Samazinājums par vienu gadu |
| Definētu pabalstu saistības | (317) | 334 | (401) | 421 |

Miljonos EUR

2021

2020

Palielinājums par vienu gadu

Samazinājums par vienu gadu

Palielinājums par vienu gadu

Samazinājums par vienu gadu

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(317)

(317)

334

334

(401)

(401)

421

421

2.10.   UZKRĀJUMI

UZKRĀJUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Summa 31.12.2020. | EGN 11 EGN 11pārskatīšana | Papildu uzkrājumi | Neizmantotās apvērstās summas | Izmantotās summas | Pārvietojumi starp kategorijām | Aplēses pārmaiņas | Summa 31.12.2021. |
| Tiesvedība: | | | | | | | | |
| | Lauksaimniecība |

Miljonos EUR

Summa 31.12.2020.

EGN 11 EGN 11pārskatīšana

Papildu uzkrājumi

Neizmantotās apvērstās summas

Izmantotās summas

Pārvietojumi starp kategorijām

Aplēses pārmaiņas

Summa 31.12.2021.

Tiesvedība:

Tiesvedība:

Lauksaimniecība

Lauksaimniecība

170

170

—

210

210

(25)

(25)

(1)

(1)

—

—

354

354

| | Citi |
| --- | --- |

Citi

Citi

31

31

—

5

5

(14)

(14)

(2)

(2)

—

2

2

22

22

Kodolobjektu nojaukšana

Kodolobjektu nojaukšana

2 426

2 426

—

—

—

(33)

(33)

—

46

46

2 440

2 440

Finanšu

Finanšu

2 523

2 523

(2 522 )

(2 522 )

1

1

—

(1)

(1)

—

—

1

1

Citi

Citi

254

254

—

284

284

(26)

(26)

(19)

(19)

—

37

37

530

530

Kopā

Kopā

5 405

5 405

(2 522 )

(2 522 )

500

500

(65)

(65)

(55)

(55)

—

86

86

3 348

3 348

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

3 878

3 878

(1 165 )

(1 165 )

212

212

(25)

(25)

(1)

(1)

(35)

(35)

86

86

2 950

2 950

Īstermiņa

Īstermiņa

1 527

1 527

(1 357 )

(1 357 )

288

288

(40)

(40)

(55)

(55)

35

35

(0)

(0)

398

398

Uzkrājumi ir no pagātnes notikumiem izrietošas un ticami aplēstas summas, kuras, iespējams, nākotnē būs jāizmaksā no ES budžeta.

Tiesvedība

Tiesvedība

Šī ir aplēse par summām, kas varētu būt jāmaksā pēc gada beigām saistībā ar vairākām notiekošām tiesas prāvām. Summas, kas attiecas uz lauksaimniecību, ir saistītas ar dalībvalstu tiesas prāvām pret atbilstības noskaidrošanas lēmumiem saistībā ar ELGF un ELFLA.

Kodolobjektu nojaukšana

Kodolobjektu nojaukšana

Uzkrājumu bāze 2017. gadā tika atjaunināta atbilstoši JRC ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas programmas stratēģijai (JRC Decommissioning & Waste Management Programme Strategy – D&WMP), kas atjaunināta 2017. gadā. Stratēģijas, kā arī budžeta un personāla vajadzību pārskatīšana tika veikta kopā ar neatkarīgo D&WMP ekspertu grupu. Tajā ir norādītas labākās iespējamās aplēses par budžetu un personālu, kas būs vajadzīgs JRC objektu ekspluatācijas pārtraukšanai Isprā, Gēlā, Karlsrūē un Petenā.

JRC

JRC Decommissioning & Waste Management Programme Strategy – D&WMP

D&WMP

JRC

Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem šos uzkrājumus indeksē atbilstoši inflācijai un tad diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (izmantojot euro mijmaiņas darījumu līkni). Tā rezultātā 2021. gada 31. decembrī uzkrājumu kopsumma bija 2440 miljoni EUR, kuru veido summas, ko paredzēts izmantot 2022. gadā (35 miljoni EUR) un turpmāk (2 405 miljoni EUR).

Jānorāda, ka būtiskas neskaidrības, ar ko ir saistīta kodolobjektu ekspluatācijas pārtraukšanas ilgtermiņa plānošana, varētu ietekmēt šo aplēsi, kas nākotnē varētu būtiski pieaugt. Galvenie neskaidrību avoti ir attiecināmi uz slēdzamā objekta stāvokli pirms ekspluatācijas pārtraukšanas, kodolmateriāliem, atkritumu apsaimniekošanas un likvidēšanas aspektiem, valstu tiesiskā regulējuma definīcijas nepietiekamību vai neesību, sarežģītiem un ilgstošiem licenču saņemšanas procesiem un nākotnes notikumiem objektu ekspluatācijas pārtraukšanas rūpnieciskajā tirgū.

Finanšu uzkrājumi

Finanšu uzkrājumi

Līdz 2020. gada 31. decembrim lielākā daļa finanšu garantiju tika uzskaitītas kā uzkrājumi vai atspoguļotas kā iespējamās saistības atkarībā no zaudējumu iespējamības. Sākot ar 2021. gada 1. janvāri, stājoties spēkā pārskatīto EGN 11 finanšu instrumentiem, tie ir pārklasificēti kā finanšu garantiju saistības un pārvērtēti (sk. 1. un 2.11. skaidrojumu).

1.

2.11.

Redzamais atlikums 2021. gada 31. decembrī galvenokārt ir saistīts ar paredzamajiem kredītzaudējumiem par neizmantotām neatsaucamām saistībām.

2.11.   FINANŠU SAISTĪBAS

FINANŠU SAISTĪBAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Ilgtermiņa | | | |
| Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā | 2.11.1 | 214 824 | 84 395 |
| Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 2.4.2.2 | 5 | 4 |
| Finanšu garantiju saistības | 2.11.2 | 146 | — |
| | | 214 974 | 84 399 |
| Īstermiņa | | | |
| Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā | 2.11.1 | 23 501 | 10 559 |
| Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 2.4.2.2 | — | 0 |
| Finanšu garantiju saistības | 2.11.2 | 7 648 | 90 |
| | | 31 149 | 10 649 |
| Kopā | | 246 123 | 95 048 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2021.

31.12.2020.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

2.11.1

2.11.1

214 824

214 824

84 395

84 395

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

2.4.2.2

2.4.2.2

5

5

4

4

Finanšu garantiju saistības

Finanšu garantiju saistības

2.11.2

2.11.2

146

146

—

—

214 974

214 974

84 399

84 399

Īstermiņa

Īstermiņa

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

2.11.1

2.11.1

23 501

23 501

10 559

10 559

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

2.4.2.2

2.4.2.2

—

—

0

0

Finanšu garantiju saistības

Finanšu garantiju saistības

2.11.2

2.11.2

7 648

7 648

90

90

31 149

31 149

10 649

10 649

Kopā

Kopā

246 123

246 123

95 048

95 048

2.11.1.   
  Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Aizņēmumi NGEU vajadzībām un finansiālajam atbalstam | 2.11.1.1 | 236 720 | 93 192 |
| Citas finanšu saistības | 2.11.1.2 | 1 605 | 1 761 |
| Kopā | | 238 325 | 94 954 |
| Ilgtermiņa | | 214 824 | 84 395 |
| Īstermiņa | | 23 501 | 10 559 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2021.

31.12.2020.

Aizņēmumi NGEU vajadzībām un finansiālajam atbalstam

Aizņēmumi NGEU vajadzībām un finansiālajam atbalstam

2.11.1.1

2.11.1.1

236 720

236 720

93 192

93 192

Citas finanšu saistības

Citas finanšu saistības

2.11.1.2

2.11.1.2

1 605

1 605

1 761

1 761

Kopā

Kopā

238 325

238 325

94 954

94 954

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

214 824

214 824

84 395

84 395

Īstermiņa

Īstermiņa

23 501

23 501

10 559

10 559

2.11.1.1.   Aizņēmumi NGEU vajadzībām un finansiālajam atbalstam

Aizņēmumi NGEU

| Miljonos EUR |
| --- |
| | NGEU | SURE | EFSM | MB | MFA | Euratom | Kopā |
| Kopā 31.12.2020. | | 39 503 | 47 396 | 201 | 5 813 | 279 | 93 192 |
| EGN 11 pārskatīšana | — | 420 | (114) | (1) | 24 | 1 | 329 |
| Jauni aizņēmumi – nominālvērtība | 111 947 | 50 137 | 9 750 | — | 1 665 | 100 | 173 599 |
| Atmaksa | (20 996 ) | — | (9 750 ) | — | (14) | (29) | (30 789 ) |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | 49 | 507 | (144) | 0 | (24) | — | 388 |
| Kopā 31.12.2021. | 91 000 | 90 567 | 47 138 | 201 | 7 464 | 351 | 236 720 |
| Ilgtermiņa | 70 960 | 90 502 | 43 969 | 200 | 7 425 | 327 | 213 383 |
| Īstermiņa | 20 040 | 65 | 3 169 | 1 | 39 | 24 | 23 338 |

Miljonos EUR

NGEU

SURE

EFSM

MB

MFA

Euratom

Kopā

Kopā 31.12.2020.

Kopā 31.12.2020.

39 503

39 503

47 396

47 396

201

201

5 813

5 813

279

279

93 192

93 192

EGN 11 pārskatīšana

EGN 11 pārskatīšana

—

—

420

420

(114)

(114)

(1)

(1)

24

24

1

1

329

329

Jauni aizņēmumi – nominālvērtība

Jauni aizņēmumi – nominālvērtība

111 947

111 947

50 137

50 137

9 750

9 750

—

—

1 665

1 665

100

100

173 599

173 599

Atmaksa

Atmaksa

(20 996 )

(20 996 )

—

(9 750 )

(9 750 )

—

(14)

(14)

(29)

(29)

(30 789 )

(30 789 )

Uzskaites vērtības pārmaiņas

Uzskaites vērtības pārmaiņas

49

49

507

507

(144)

(144)

0

0

(24)

(24)

—

—

388

388

Kopā 31.12.2021.

Kopā 31.12.2021.

91 000

91 000

90 567

90 567

47 138

47 138

201

201

7 464

7 464

351

351

236 720

236 720

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

70 960

70 960

90 502

90 502

43 969

43 969

200

200

7 425

7 425

327

327

213 383

213 383

Īstermiņa

Īstermiņa

20 040

20 040

65

65

3 169

3 169

1

1

39

39

24

24

23 338

23 338

Aizņēmumi galvenokārt attiecas uz ilgtermiņa obligācijām NGEU un finansiālā atbalsta programmām, tomēr no 2021. gada Komisija izdod arī ES parādzīmes ar īsu termiņu NGEU (20 miljardi EUR 2021. gada 31. decembrī).

NGEU

NGEU

No NGEU aizņēmumiem tiek finansēti ANM aizdevumi, ANM neatmaksājams atbalsts un citas DFS programmas. Attiecībā uz NGEU Komisija neaizņemas, pamatojoties uz stingru kompensēšanas principu, t. i., lai finansētu konkrētus aizdevumus. Ir izstrādāts ikgadējais aizņemšanās plāns, kas balstīts uz prognozēto aizņēmumu aizdevumiem un neatmaksājamo atbalstu. Komisija ievēro diversificēto finansēšanas stratēģiju un izmanto dažādus ilgtermiņa un īstermiņa finansēšanas instrumentus. Tas ļauj Komisijai piedāvāt ilgtermiņa aizdevumus ar pievilcīgiem nosacījumiem saņēmējām dalībvalstīm. Pēc tam aizņēmumu izmaksas atbilstoši vienotai pieejai tiek sadalītas starp aizdevumu saņēmējiem un ieskaitītas ES budžetā (neatmaksājamam atbalstam).

NGEU

NGEU

Uzskaites vērtības pārmaiņas atbilst uzkrāto procentu pārmaiņām un prēmiju / diskontu pārmaiņām (jaunas prēmijas / diskonti un amortizācija).

Iepriekš minēto aizņēmumu atmaksu galu galā garantē ES budžets (sk. 4.1.2. skaidrojumu) un attiecīgi katra dalībvalsts.

4.1.2.

Aizņēmumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons)

Aizņēmumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons)

| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| --- | --- | --- |
| NGEU | (0,95 ) % — 0,74  % | — |
| SURE | (0,48 ) % — 0,77  % | 0,00  % — 0,30  % |
| EFSM | (0,03 ) % — 3,79  % | 0,50  % — 3,75  % |
| MB | 2,95  % | 2,88  % |
| MFA | (0,14 ) % — 3,70  % | 0,00  % — 3,69  % |
| Euratom | (0,08 ) % — 1,58  % | 0,00  % — 5,68  % |
| 2020. gada skaitļi attiecas uz nominālajām procentu likmēm, savukārt 2021. gada skaitļi ir efektīvās procentu likmes saskaņā ar pārskatītajiem EGN 11. |

31.12.2021.

31.12.2020.

NGEU

NGEU

(0,95 ) % — 0,74  %

(0,95 ) % — 0,74  %

—

—

SURE

SURE

(0,48 ) % — 0,77  %

(0,48 ) % — 0,77  %

0,00  % — 0,30  %

0,00  % — 0,30  %

EFSM

EFSM

(0,03 ) % — 3,79  %

(0,03 ) % — 3,79  %

0,50  % — 3,75  %

0,50  % — 3,75  %

MB

MB

2,95  %

2,95  %

2,88  %

2,88  %

MFA

MFA

(0,14 ) % — 3,70  %

(0,14 ) % — 3,70  %

0,00  % — 3,69  %

0,00  % — 3,69  %

Euratom

Euratom

(0,08 ) % — 1,58  %

(0,08 ) % — 1,58  %

0,00  % — 5,68  %

0,00  % — 5,68  %

2020. gada skaitļi attiecas uz nominālajām procentu likmēm, savukārt 2021. gada skaitļi ir efektīvās procentu likmes saskaņā ar pārskatītajiem EGN 11.

2020. gada skaitļi attiecas uz nominālajām procentu likmēm, savukārt 2021. gada skaitļi ir efektīvās procentu likmes saskaņā ar pārskatītajiem EGN 11.

2.11.1.2.   Citas finanšu saistības

Citas finanšu saistības

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Ilgtermiņa | | |
| Saistības par finanšu nomu | 1 017 | 1 130 |
| Pa daļām apmaksātās ēkas | 291 | 346 |
| Citi | 133 | 136 |
| | 1 441 | 1 612 |
| Īstermiņa | | |
| Saistības par finanšu nomu | 103 | 101 |
| Pa daļām apmaksātās ēkas | 54 | 38 |
| Atmaksājamie naudas sodi | — | 8 |
| Citi | 6 | 2 |
| | 164 | 149 |
| Kopā | 1 605 | 1 761 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Saistības par finanšu nomu

Saistības par finanšu nomu

1 017

1 017

1 130

1 130

Pa daļām apmaksātās ēkas

Pa daļām apmaksātās ēkas

291

291

346

346

Citi

Citi

133

133

136

136

1 441

1 441

1 612

1 612

Īstermiņa

Īstermiņa

Saistības par finanšu nomu

Saistības par finanšu nomu

103

103

101

101

Pa daļām apmaksātās ēkas

Pa daļām apmaksātās ēkas

54

54

38

38

Atmaksājamie naudas sodi

Atmaksājamie naudas sodi

—

—

8

8

Citi

Citi

6

6

2

2

164

164

149

149

Kopā

Kopā

1 605

1 605

1 761

1 761

Saistības par finanšu nomu

Saistības par finanšu nomu

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Nākamo periodu maksājumi |
| < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Saistības kopā |
| Zeme un ēkas | 98 | 471 | 537 | 1 105 |
| Pārējie pamatlīdzekļi | 6 | 9 | — | 15 |
| Kopā 31.12.2021. | 103 | 480 | 537 | 1 120 |
| Procenti | 41 | 140 | 94 | 275 |
| Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2021. | 145 | 619 | 631 | 1 395 |
| Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2020. | 151 | 636 | 790 | 1 576 |

Miljonos EUR

Nākamo periodu maksājumi

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Saistības kopā

Zeme un ēkas

Zeme un ēkas

98

98

471

471

537

537

1 105

1 105

Pārējie pamatlīdzekļi

Pārējie pamatlīdzekļi

6

6

9

9

—

15

15

Kopā 31.12.2021.

Kopā 31.12.2021.

103

103

480

480

537

537

1 120

1 120

Procenti

Procenti

41

41

140

140

94

94

275

275

Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2021.

Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2021.

145

145

619

619

631

631

1 395

1 395

Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2020.

Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2020.

151

151

636

636

790

790

1 576

1 576

Šīs ar nomu un ēkām saistītās summas finansēs no nākotnes budžetiem.

2.11.2.   Finanšu garantiju saistības

Finanšu garantiju saistības

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. |
| | FGC debitoru daļa
  (2.6.2. skaidrojums) | Finanšu garantiju
  saistības |
| ES budžeta garantiju programmas | | |
| ESIF galvojums | 2 917 | 3 618 |
| EIB ELM garantijas | 106 | 2 569 |
| EFIA garantija | 2 | 139 |
| InvestEU garantija | — | — |
| NDICI ES garantija | — | 4 |
| | 3 024 | 6 330 |
| ES Finanšu instrumentu programmas | | |
| COSME | 0 | 780 |
| “Apvārsnis 2020” | 59 | 410 |
| CCS | — | 110 |
| Citi | 32 | 165 |
| | 90 | 1 464 |
| Kopā | 3 115 | 7 794 |
| Ilgtermiņa | 2 630 | 146 |
| Īstermiņa | 485 | 7 648 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

FGC debitoru daļa

FGC

(2.6.2. skaidrojums)

Finanšu garantiju

saistības

ES budžeta garantiju programmas

ES budžeta garantiju programmas

ESIF galvojums

ESIF galvojums

2 917

2 917

3 618

3 618

EIB ELM garantijas

EIB ELM garantijas

106

106

2 569

2 569

EFIA garantija

EFIA garantija

2

2

139

139

InvestEU garantija

InvestEU garantija

—

—

NDICI ES garantija

NDICI ES garantija

—

4

4

3 024

3 024

6 330

6 330

ES Finanšu instrumentu programmas

ES Finanšu instrumentu programmas

COSME

COSME

0

0

780

780

“Apvārsnis 2020”

“Apvārsnis 2020”

59

59

410

410

CCS

CCS

—

110

110

Citi

Citi

32

32

165

165

90

90

1 464

1 464

Kopā

Kopā

3 115

3 115

7 794

7 794

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

2 630

2 630

146

146

Īstermiņa

Īstermiņa

485

485

7 648

7 648

Iepriekšējos gados kā finanšu garantiju līgumi tika uzskaitītas tikai garantijas ar tirgus atlīdzību, kas ir ESIF garantija parāda portfelim, ko EIB izmaksāja saskaņā ar ESIF infrastruktūras un inovācijas investīciju platformu (IIW), un neliela ārējo aizdevuma pilnvaru (ELM) apakškopas garantija, kas attiecas tikai uz EIB aizdevumiem, ko izmaksā EIB noturības iniciatīvas (ERI) ietvaros.

IIW

ELM

Pārskatīto EGN 11 piemērošana 2021. gada 1. janvārī izraisīja finanšu garantiju, kas iepriekš tika uzskaitītas kā uzkrājumi, pārklasificēšanu uz finanšu garantiju līgumiem (FGC). Turklāt garantiju saistības tika pārvērtētas saskaņā ar jauno paredzamo kredītzaudējumu perspektīvu. Informāciju par pārskatīto EGN 11 piemērošanas ietekmi sk. 1. skaidrojumā.

FGC

1.

No 2021. gada ES piemēro finanšu garantiju līgumu bruto uzrādīšanu, kur ieņēmumi, kas vēl jāsaņem saskaņā ar garantiju, tiek atzīti kā FGC debitoru daļa (uzrāda pozīcijā “Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi” – sk. 2.6.2. skaidrojumu) un FGC saistības, kas atspoguļo ES saistības par nākotnes garantijas prasību segšanu. Iepriekš ESIF un ELM garantijas tika uzrādītas neto, t. i., ieskaitot garantijas paredzamos debitoru parādus un saistības.

FGC

2.6.2.

FGC

ELM

ESIF garantija joprojām ir finansiāli nozīmīgākā no finanšu garantiju programmām ar finanšu garantiju līguma saistībām 3 618 miljonu EUR apmērā, kam seko ELM garantija, kuras saistības ir 2 569 miljoni EUR. Lai gan apmaiņā pret ESIF garantiju ES pienākas paredzamā atlīdzība 2 917 miljoni EUR, kas atzīta kā finanšu garantiju līgums – debitoru parādu daļai lielā mērā nosedzot saistības, ELM garantijai paredzamā debitoru parādu daļa ir tikai 106 miljoni EUR, tādējādi sedzot tikai nelielu daļu no garantijas –, ko nosaka saistībā ar lielo ES subsidēto ELM daļu.

ELM

ELM

ELM

Lielākā daļa atlikušo ES garantiju programmu, jo īpaši tās, kas paredzētas lielāka riska finansējumam MVU vai inovāciju nozarei, netiek apmaksātas. Sk. 2.4.2.1. skaidrojumu, lai iegūtu plašāku informāciju par garantijām saskaņā ar programmu H2020, un 4.1.3. skaidrojumu saistībā ar COSME.

2.4.2.1.

4.1.3.

COSME

2.12.   PARĀDI KREDITORIEM

PARĀDI KREDITORIEM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Bruto summa | Korekcijas | Neto summa 31.12.2021. | Bruto summa | Korekcijas | Neto summa 31.12.2020. |
| Izmaksu atlīdzināšanas prasījumi un rēķini, kas saņemti no: | | | | | | |
| Dalībvalstis | | | | | | |
| ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti | 30 | (0) | 30 | 17 | — | 17 |
| ERAF un KF | 6 484 | (1 878 ) | 4 606 | 12 651 | (2 698 ) | 9 954 |
| Citi | 3 311 | (596) | 2 715 | 3 479 | (370) | 3 109 |
| ANM (NGEU) | 19 118 | | 19 118 | — | — | — |
| Citi | 663 | (58) | 605 | 792 | (90) | 701 |
| Privāti un publiski subjekti | 1 563 | (320) | 1 244 | 1 485 | (182) | 1 302 |
| Saņemtie izmaksu atlīdzināšanas prasījumi un rēķini kopā | 31 169 | (2 851 ) | 28 318 | 18 424 | (3 341 ) | 15 083 |
| ELGF | 15 650 | Neattiecas | 15 650 | 16 160 | Neattiecas | 16 160 |
| Dažādi parādi kreditoriem | 2 068 | Neattiecas | 2 068 | 784 | Neattiecas | 784 |
| Citi | 335 | Neattiecas | 335 | 381 | Neattiecas | 381 |
| Kopā | 49 223 | (2 851 ) | 46 372 | 35 748 | (3 341 ) | 32 408 |

Miljonos EUR

Bruto summa

Korekcijas

Neto summa 31.12.2021.

Bruto summa

Korekcijas

Neto summa 31.12.2020.

Izmaksu atlīdzināšanas prasījumi un rēķini, kas saņemti no:

Izmaksu atlīdzināšanas prasījumi un rēķini, kas saņemti no:

Dalībvalstis

Dalībvalstis

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

30

30

(0)

(0)

30

30

17

17

—

—

17

17

ERAF un KF

ERAF un KF

6 484

6 484

(1 878 )

(1 878 )

4 606

4 606

12 651

12 651

(2 698 )

(2 698 )

9 954

9 954

Citi

Citi

3 311

3 311

(596)

(596)

2 715

2 715

3 479

3 479

(370)

(370)

3 109

3 109

ANM (NGEU)

ANM (NGEU)

19 118

19 118

19 118

19 118

—

—

—

—

—

—

Citi

Citi

663

663

(58)

(58)

605

605

792

792

(90)

(90)

701

701

Privāti un publiski subjekti

Privāti un publiski subjekti

1 563

1 563

(320)

(320)

1 244

1 244

1 485

1 485

(182)

(182)

1 302

1 302

Saņemtie izmaksu atlīdzināšanas prasījumi un rēķini kopā

Saņemtie izmaksu atlīdzināšanas prasījumi un rēķini kopā

31 169

31 169

(2 851 )

(2 851 )

28 318

28 318

18 424

18 424

(3 341 )

(3 341 )

15 083

15 083

ELGF

ELGF

15 650

15 650

Neattiecas

Neattiecas

15 650

15 650

16 160

16 160

Neattiecas

Neattiecas

16 160

16 160

Dažādi parādi kreditoriem

Dažādi parādi kreditoriem

2 068

2 068

Neattiecas

Neattiecas

2 068

2 068

784

784

Neattiecas

Neattiecas

784

784

Citi

Citi

335

335

Neattiecas

Neattiecas

335

335

381

381

Neattiecas

Neattiecas

381

381

Kopā

Kopā

49 223

49 223

(2 851 )

(2 851 )

46 372

46 372

35 748

35 748

(3 341 )

(3 341 )

32 408

32 408

Parādi kreditoriem ietver rēķinus un izmaksu atlīdzināšanas prasījumus, kas gada beigās ir saņemti, bet vēl nav samaksāti. Rēķinu/izmaksu atlīdzināšanas prasījumu saņemšanas laikā tie tiek sākotnēji atzīti atbilstīgi pieprasītajām summām. Vēlāk kreditoriem maksājamo parādu summas tiek koriģētas, lai atspoguļotu tikai summas, kas apstiprinātas pēc izmaksu izvērtēšanas, un summas, kas novērtētas kā attiecināmas. Par neattiecināmām uzskatītās summas tiek iekļautas ailē “Korekcijas”; lielākās summas attiecas uz strukturālajām darbībām.

Būtisko pieaugumu salīdzinājumā ar iepriekšējā gada beigām galvenokārt izraisījis ANM (NGEU) instruments, kurš tika uzsākts 2021. gadā un kurā nenomaksātie parādi kreditoriem 2021. gada 31. decembrī sasniedza 19,1 miljardu EUR.

NGEU

2014.–2020. gada plānošanas periodā Eiropas Parlamenta un Padomes Kopīgo noteikumu regula (ES) Nr. 2013/1303 (27) (KNR), ko piemēro struktūrfondiem (ERAF un ESF), Kohēzijas fondam un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (EJZF), paredz, ka ES budžets tiek aizsargāts, sistemātiski saglabājot 10 % no veiktajiem starpposma maksājumiem. Līdz februārim, kas seko KNR pārskata gada beigām (no 1. jūlija līdz 30. jūnijam), kontroles ciklu pabeidz gan vadošo iestāžu veiktajās pārvaldības pārbaudēs, gan revīzijas iestāžu veiktajās revīzijās. Komisija pārbauda dalībvalstu attiecīgo iestāžu iesniegtos apliecinājuma dokumentus un pārskatus. Galīgā atlikuma apmaksa/atgūšana tiek veikta tikai pēc tam, kad šis novērtējums ir pabeigts un pārskati pieņemti. Saskaņā ar šo noteikumu aizturētā summa 2021. gada beigās sasniedza 10,4 miljardus EUR. Tiek lēsts, ka daļa no šīs summas (2,1 miljards EUR) ir neattiecināma, pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis ir norādījušas savos pārskatos, un tā ir arī iekļauta ailē “Korekcijas”.

27

Kopumā parādi kreditoriem palielinājās par 14 miljardiem EUR galvenokārt tāpēc, ka 2021. gadā tika uzsākts ANM (NGEU). To daļēji kompensēja ERAF maksājamo summu samazinājums, ko galvenokārt izraisīja mazāka izmaksu atlīdzināšanas prasījumu summa, kas tika saņemta 2021. gada beigās, salīdzinot ar situāciju iepriekšējā gadā.

NGEU

Dažādu kreditoriem maksājamo parādu palielināšanās galvenokārt ir saistīta ar provizoriskajiem maksājumiem, kas saņemti no uzņēmumiem, kuriem piemēroti naudas sodi, kas šiem uzņēmumiem jāatmaksā pēc gada beigām.

Priekšfinansējuma pieprasījumi

Priekšfinansējuma pieprasījumi

Papildus iepriekš minētajām summām 2021. gada beigās bija saņemti, bet līdz gada beigām vēl nebija samaksāti priekšfinansējuma pieprasījumi 0,7 miljardu EUR apmērā. Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem šīs summas nav iegrāmatotas kā parādi kreditoriem.

2.13.   UZKRĀTĀS MAKSAS UN NĀKAMO PERIODU IENĀKUMI

UZKRĀTĀS MAKSAS UN NĀKAMO PERIODU IENĀKUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Uzkrātās maksas | 77 819 | 64 383 |
| Nākamo periodu ienākumi | 126 | 128 |
| Citi | 123 | 74 |
| Kopā | 78 068 | 64 584 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Uzkrātās maksas

Uzkrātās maksas

77 819

77 819

64 383

64 383

Nākamo periodu ienākumi

Nākamo periodu ienākumi

126

126

128

128

Citi

Citi

123

123

74

74

Kopā

Kopā

78 068

78 068

64 584

64 584

Uzkrāto maksu sadalījums ir šāds:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| ANM (NGEU) | 8 263 | — |
| ELGF | 25 241 | 24 599 |
| ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti | 19 245 | 18 622 |
| ERAF un KF | 10 710 | 8 766 |
| Citi | 3 499 | 3 009 |
| Citi | 10 859 | 9 386 |
| Kopā | 77 819 | 64 383 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

ANM (NGEU)

ANM (NGEU)

8 263

8 263

—

—

ELGF

ELGF

25 241

25 241

24 599

24 599

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

19 245

19 245

18 622

18 622

ERAF un KF

ERAF un KF

10 710

10 710

8 766

8 766

Citi

Citi

3 499

3 499

3 009

3 009

Citi

Citi

10 859

10 859

9 386

9 386

Kopā

Kopā

77 819

77 819

64 383

64 383

Uzkrātās maksas attiecas uz atzītiem izdevumiem, par kuriem Savienība vēl nav saņēmusi izmaksu atlīdzināšanas prasījumus. Kohēzijas politikā ERAF un KF uzkrāto maksu palielinājums galvenokārt ir saistīts ar 2014.–2020. gada perioda izpildi. ANM (NGEU) instruments sāka darboties tikai 2021. gadā, un tas ir galvenais iemesls lielajam uzkrājumu pieaugumam kopš iepriekšējā gada beigām.

NGEU

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

2.14.   REZERVES

REZERVES

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Patiesās vērtības rezerve | 2.14.1 | — | 496 |
| Garantiju fonda rezerve | 2.14.2 | — | 3 043 |
| Citas rezerves | 2.14.3 | 1 325 | 1 523 |
| Kopā | | 1 325 | 5 062 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2021.

31.12.2020.

Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

2.14.1

2.14.1

—

—

496

496

Garantiju fonda rezerve

Garantiju fonda rezerve

2.14.2

2.14.2

—

—

3 043

3 043

Citas rezerves

Citas rezerves

2.14.3

2.14.3

1 325

1 325

1 523

1 523

Kopā

Kopā

1 325

1 325

5 062

5 062

2.14.1.   Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

Saskaņā ar iepriekšējo EGN 11 versiju, kas bija spēkā līdz 2020. gada 31. decembrim, pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu patiesās vērtības korekcijas uzskaita patiesās vērtības rezervē. No 2021. gada 1. janvāra pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi tika pārklasificēti par finanšu aktīviem FVSD (sk. 2.4. skaidrojumu). Tādēļ saistītā patiesās vērtības rezerve tiek atbrīvota uzkrātajam rezultātam (sk. 1. skaidrojumu).

FVSD

2.4.

1.

2.14.2.   Garantiju fonda rezerve

Garantiju fonda rezerve

Līdz 2020. gada 31. decembrim no ES budžeta garantēto neatmaksāto summu mērķa summa 9 % apmērā saskaņā ar EIB ārējo aizdevumu pilnvarām tika atzīta par Garantiju fonda rezervi neto aktīvos. Pēc EGN 11 pārskatīšanas EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantija, ko sedz Garantiju fonds ārējai darbībai, tiek uzskaitīta par finanšu garantijas saistībām. Tāpēc saistības par turpmākajiem garantiju pieprasījumiem saskaņā ar EIB ārējo aizdevumu pilnvarām tika atzītas bilancē (sk. 2.11.2. skaidrojumu) un Garantiju fonda rezerve tika atbrīvota uzkrātajam rezultātam (sk. 1. skaidrojumu).

2.11.2.

1.

2.14.3.   Citas rezerves

Citas rezerves

Šī summa galvenokārt attiecas uz likvidējamās EOTK rezervi (997 miljons EUR), kas paredzēta Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīviem, kurus izveidoja saistībā ar EOTK likvidāciju.

2.15.   NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2020. | 38 480 |
| Pārskatīto EGN 11 ietekme (sk. 1. skaidrojumu) | (1 719 ) |
| Atlikums 1.1.2021. | 36 761 |
| Dalībvalstīm kreditētie 2020. gada budžeta izpildes rezultāti | 1 769 |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | — |
| Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana | 3 257 |
| Citi | (262) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | 42 100 |
| Kopējās no dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2021. | 83 624 |

Miljonos EUR

No dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2020.

No dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2020.

38 480

38 480

Pārskatīto EGN 11 ietekme (sk. 1. skaidrojumu)

Pārskatīto EGN 11 ietekme (sk. 1. skaidrojumu)

(1 719 )

(1 719 )

Atlikums 1.1.2021.

Atlikums 1.1.2021.

36 761

36 761

Dalībvalstīm kreditētie 2020. gada budžeta izpildes rezultāti

Dalībvalstīm kreditētie 2020. gada budžeta izpildes rezultāti

1 769

1 769

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

—

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

3 257

3 257

Citi

Citi

(262)

(262)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

42 100

42 100

Kopējās no dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2021.

Kopējās no dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2021.

83 624

83 624

Šī summa atspoguļo to līdz 31. decembrim radušos ES izdevumu daļu, kas jāsedz no turpmāko gadu budžetiem. Saskaņā ar uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem daudzus izdevumus atzīst N gadā, lai gan faktiski tie var tikt apmaksāti n+1 gadā (vai vēlāk) un tādējādi finansēti, izmantojot n+1 (vai vēlāka) gada budžetu. Ja šīs saistības iekļauj finanšu pārskatos un attiecīgās summas finansē no turpmāko gadu budžetiem, gada beigās saistības ievērojami pārsniedz aktīvus. Nozīmīgākās norādāmās summas ir ELGF pasākumi un darbinieku pabalstu saistības.

Jāņem vērā arī tas, ka iepriekš minētais neietekmē budžeta izpildes rezultātu – budžeta ieņēmumiem vienmēr būtu jāsakrīt ar budžeta izdevumiem vai vajadzētu būt lielākiem par tiem, un ieņēmumu pārpalikums tiek atdots dalībvalstīm.

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana attiecas uz aktuāriem guvumiem un zaudējumiem, kas rodas šo saistību aktuāra vērtējuma rezultātā.

No dalībvalstīm pieprasāmo summu ievērojamais palielinājums galvenokārt ir atkarīgs no aizņēmumiem saistībā ar neatmaksājamo atbalstu, kas ņemts NGEU ietvaros 2021. gadā.

NGEU

3.   SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI: PAŠU RESURSI

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI: PAŠU RESURSI

3.1.   NKI RESURSI

NKI RESURSI

Pašu resursu ieņēmumi ir ES pamatdarbības ieņēmumu galvenais elements. NKI (nacionālā kopienākuma) ieņēmumi 2021. gadā ir 115 955 miljoni EUR (2020. gadā – 125 393 miljoni EUR), un tā ir visnozīmīgākā no trijām pašu resursu kategorijām. Katras dalībvalsts NKI piemēro vienotu procentu likmi. NKI ieņēmumi līdzsvaro ieņēmumus un izdevumus, t. i., finansē to budžeta daļu, kas nav apmaksāta no citiem ienākuma avotiem. NKI ieņēmumu samazinājums no 2021. līdz 2020. gadam ir saistīts gan ar jauna pašu resursa ieviešanu (pamatojoties uz nereciklēto izlietoto plastmasas iepakojumu), gan citu ieņēmumu palielināšanos.

3.2.   TRADICIONĀLIE PAŠU RESURSI

TRADICIONĀLIE PAŠU RESURSI

Tradicionālie pašu resursi galvenokārt attiecas uz muitas nodokļiem, kur dalībvalstis kā iekasēšanas izmaksas patur 20 % no summām, tāpēc iepriekš minētie skaitļi ir uzrādīti pēc šā samazinājuma atskaitīšanas. Muitas nodokļu iekasēšana salīdzinājumā ar pagājušo gadu saglabājusies līdzīgā līmenī.

3.3.   PVN RESURSI

PVN RESURSI

PVN pašu resursus aprēķina, pamatojoties uz dalībvalstu PVN bāzēm, kas šim nolūkam ir saskaņotas atbilstīgi ES noteikumiem. Vienota piesaistīšanas likme 0,30 % apmērā tiek piemērota katras dalībvalsts kopējai PVN ieņēmumu summai, kas iekasēta par visām ar nodokli apliekamajām precēm, kas dalīta ar vidējo svērto PVN likmi. PVN bāze ir ierobežota un nepārsniedz 50 % no katras dalībvalsts NKI. PVN resursi salīdzinājumā ar pagājušo gadu kopumā ir saglabājušies līdzīgā līmenī.

3.4.   PAŠU RESURSI, KAS PAMATOJAS UZ IZLIETOTĀ PLASTMASAS IEPAKOJUMA DAUDZUMU

PAŠU RESURSI, KAS PAMATOJAS UZ IZLIETOTĀ PLASTMASAS IEPAKOJUMA DAUDZUMU

Vienota piesaistīšanas likme 0,80 EUR par kilogramu attiecas uz katrā dalībvalstī radītā nereciklētā izlietotā plastmasas iepakojuma svaru. Izlietoto plastmasas iepakojumu, kas konkrētajā gadā netiek reciklēts, aprēķina kā starpību starp radīto izlietoto plastmasas iepakojumu un attiecīgajā gadā dalībvalstī reciklēto izlietoto plastmasas iepakojumu. Bulgārijai, Čehijai, Igaunijai, Grieķijai, Spānijai, Horvātijai, Itālijai, Kiprai, Latvijai, Lietuvai, Ungārijai, Maltai, Polijai, Portugālei, Rumānijai, Slovēnijai un Slovākijai ir tiesības uz īpašu ikgadēju vienreizēju maksājumu samazinājumu to attiecīgajām pašu resursu, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, iemaksām. Šis ir jauns pašu resurss, kas tika ieviests 2021. gadā, stājoties spēkā jaunajam Lēmumam par pašu resursiem 2020/2053.

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI: PĀRVIETOJUMI

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI: PĀRVIETOJUMI

3.5.   NAUDAS SODI

NAUDAS SODI

Ieņēmumi 1 990 miljonu EUR apmērā (2020. gadā – 452 miljoni EUR) attiecas uz naudas sodiem, ko Komisija ir piemērojusi uzņēmumiem par ES konkurences noteikumu pārkāpumiem, kā arī naudas sodiem, ko Komisija piemērojusi dalībvalstīm par ES tiesību aktu pārkāpumiem. Komisija atzīst ieņēmumus no naudas sodiem, kad tā pieņem lēmumu piespriest šādu naudas sodu un oficiāli paziņo par to lēmuma saņēmējam. Šīs summas galvenokārt ir saistītas ar naudas sodiem par konkurences noteikumu pārkāpumiem (1 762 miljoni EUR). Lielākās lietas ir saistītas ar ES konkurences noteikumu pārkāpumiem, t. i., naudas sodiem, kas uzlikti BMW un Volkswagen grupai (Volkswagen, Audi un Porsche) par kopējo summu 875 miljoni EUR par slepenas vienošanās noslēgšanu par tehnisko attīstību slāpekļa oksīda tīrīšanas jomā, kā arī naudas sodiem, kas uzlikti Nomura, UBS un UniCredit par kopējo summu 371 miljons EUR par tirgotāju grupas dalību kartelī Eiropas valsts obligāciju primārajā un sekundārajā tirgū.

BMW

Volkswagen

Volkswagen

Audi

Porsche

Nomura

UBS

UniCredit

3.6.   IZDEVUMU ATGŪŠANA

IZDEVUMU ATGŪŠANA

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Dalīta pārvaldība | 1 682 | 1 281 |
| Tieša pārvaldība | 61 | 53 |
| Netieša pārvaldība | 51 | 21 |
| Kopā | 1 794 | 1 355 |

Miljonos EUR

2021

2020

Dalīta pārvaldība

Dalīta pārvaldība

1 682

1 682

1 281

1 281

Tieša pārvaldība

Tieša pārvaldība

61

61

53

53

Netieša pārvaldība

Netieša pārvaldība

51

51

21

21

Kopā

Kopā

1 794

1 794

1 355

1 355

Šī pozīcija galvenokārt atspoguļo Komisijas izdotos atgūšanas rīkojumus, kuros paredzētā summa ir iekasēta vai kompensēta (t. i., atskaitīta) no turpmākiem Komisijas grāmatvedības sistēmā iegrāmatotiem maksājumiem. Atgūšanas rīkojumi ir izdoti, lai atgūtu izdevumus, kas iepriekš izmaksāti no ES budžeta. Līdzekļu atgūšanas pamatā ir pārbaudes, revīzijas vai attiecināmības analīze, un tāpēc ar šīm operācijām aizsargā ES budžetu no izdevumiem, kas radīti, pārkāpjot tiesību aktus.

Ir iekļauti arī atgūšanas rīkojumi, kurus dalībvalstis izdevušas ELGF izdevumu saņēmējiem, kā arī uzkrāto ienākumu aplēses pārmaiņas no iepriekšējā gada beigām līdz kārtējā gada beigām.

Iepriekšējā tabulā norādītās summas rāda ieņēmumus, kas gūti pēc atgūšanas rīkojumu izdošanas. Tāpēc šie skaitļi nevar uzrādīt un neuzrāda visus pasākumus, kas tiek veikti, lai aizsargātu ES budžetu, jo īpaši saistībā ar kohēzijas politiku, kur pastāv īpaši mehānismi, ar kuriem nodrošina neattiecināmu izdevumu korekcijas un no kuriem lielākā daļa neietver atgūšanas rīkojumu izdošanu. Nav iekļautas summas, kas atgūtas, tās kompensējot no izdevumiem, summas, kas atgūtas atsaucot, un atgūtās priekšfinansējuma summas.

Dalītā pārvaldībā atgūtās summas veido lielāko daļu no kopsummas:

Lauksaimniecība: ELGF un lauku attīstība

Lauksaimniecība: ELGF un lauku attīstība

Saistībā ar ELGF un ELFLA summas, kas šajā pozīcijā iegrāmatotas kā gada ieņēmumi, ir gada finanšu korekcijas un atmaksājumi, ko dalībvalstis ir deklarējušas un kas ir atgūti attiecīgā gada laikā, kā arī dalībvalstu deklarēto nesamaksāto summu neto palielinājums, kas jāatgūst gada beigās un attiecas uz krāpšanu un pārkāpumiem.

Kohēzijas politika

Kohēzijas politika

Saistībā ar kohēzijas politiku galvenās summas atbilst uzkrātajiem ienākumiem 0,7 miljardu EUR apmērā (2020. gadā – 0,4 miljardi EUR), ko Komisija plāno atgūt no dalībvalstīm. Atgūšana notiks dalībvalstu 2022. gada sākumā iesniegto gada pārskatu izpētes un pieņemšanas rezultātā. Atgūstamās summas būtībā ir starpība starp summām, kas sākotnēji deklarētas kā attiecināmas pārskata gadā, un summām, kas apstiprinātas kā attiecināmas dalībvalstu gada pārskatos. Maza summa nozīmē, ka dalībvalstu līmenī ieviestās kontroles ir ļāvušas atklāt neattiecināmas summas jau agrīnā procesa posmā.

3.7.   AK IZSTĀŠANĀS LĪGUMS

AK IZSTĀŠANĀS LĪGUMS

Šie ieņēmumi attiecas uz neto summām, ko AK ir parādā saskaņā ar IL, kas parakstīts pēc tās izstāšanās no Savienības 2020. gadā (sk. 2.6.1.2. skaidrojumu).

2.6.1.2.

3.8.   CITI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

CITI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Dalībvalstu iemaksas Inovāciju fondā | 2 187 | 2 080 |
| Darbinieku nodokļi un iemaksas | 1 367 | 1 316 |
| Iemaksas no trešām valstīm | 1 056 | 1 592 |
| Dalībvalstu iemaksas ESI un ārējai palīdzībai | 199 | 1 073 |
| Aktīvu pārvešana | 356 | 317 |
| Budžeta korekcijas | 1 245 | 214 |
| Citi | 326 | 524 |
| Kopā | 6 737 | 7 116 |

Miljonos EUR

2021

2020

Dalībvalstu iemaksas Inovāciju fondā

Dalībvalstu iemaksas Inovāciju fondā

2 187

2 187

2 080

2 080

Darbinieku nodokļi un iemaksas

Darbinieku nodokļi un iemaksas

1 367

1 367

1 316

1 316

Iemaksas no trešām valstīm

Iemaksas no trešām valstīm

1 056

1 056

1 592

1 592

Dalībvalstu iemaksas ESI un ārējai palīdzībai

Dalībvalstu iemaksas ESI un ārējai palīdzībai

199

199

1 073

1 073

Aktīvu pārvešana

Aktīvu pārvešana

356

356

317

317

Budžeta korekcijas

Budžeta korekcijas

1 245

1 245

214

214

Citi

Citi

326

326

524

524

Kopā

Kopā

6 737

6 737

7 116

7 116

Dalībvalstu iemaksas Inovāciju fondā ir ieņēmumi, kuri galvenokārt saistīti ar emisijas kvotu pārdošanu un kuri izmantojami, lai atbalstītu inovāciju mazoglekļa tehnoloģijās.

Ieņēmumi no darbinieku nodokļiem un iemaksām ir saistīti galvenokārt ar atskaitījumiem no darbinieku algām. Pensiju iemaksas un ienākuma nodoklis veido lielākās summas šajā kategorijā.

Iemaksas no trešām valstīm galvenokārt ir iemaksas no EBTA valstīm (460 miljoni EUR), kā arī trešo valstu finanšu ieguldījumi programmā “Apvārsnis Eiropa” (379 miljoni EUR) un programmā ERASMUS+ (119 miljoni EUR).

ERASMUS+

Dalībvalstis ir iemaksājušas 166 miljonus EUR, lai finansētu Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā.

Budžeta korekcijas galvenokārt atspoguļo iepriekšējā gadā radušos budžeta pārpalikumu, kas sasniedza 1 769 miljonus EUR (2020. gadā – 3 218 miljoni EUR), un to līdzsvaroja ikgadējā PVN un NKI korekcija, kas bija 534 miljoni EUR (2020. gadā – 3 165 miljoni EUR). Citi ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, ietver ITER uzņēmējvalsts un dalībnieku iemaksas “Fusion for Energy” – ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotajā Eiropas kopuzņēmumā (135 miljoni EUR).

ITER

ITER

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

3.9.   FINANŠU IEŅĒMUMI

FINANŠU IEŅĒMUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Procenti par šādām kategorijām: | | |
| Novēloti maksājumi | 1 529 | 1 129 |
| Aizdevumi | 1 160 | 1 167 |
| Aizņēmumi | 220 | — |
| Citi | 10 | 63 |
| Akciju emisijas uzcenojums | 2 | 674 |
| Ieņēmumi no finanšu garantiju līgumiem | 987 | 258 |
| Ieņēmumi no finanšu aktīviem vai saistībām FVSD: | | |
| Neatvasinātie instrumenti | 324 | — |
| Atvasinātie instrumenti | 815 | 70 |
| Realizētā peļņa no pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem | — | 48 |
| Dividendes | 30 | 22 |
| Citi | 14 | 3 |
| Kopā | 5 092 | 3 434 |

Miljonos EUR

2021

2020

Procenti par šādām kategorijām:

Procenti par šādām kategorijām:

Novēloti maksājumi

Novēloti maksājumi

1 529

1 529

1 129

1 129

Aizdevumi

Aizdevumi

1 160

1 160

1 167

1 167

Aizņēmumi

Aizņēmumi

220

220

—

—

Citi

Citi

10

10

63

63

Akciju emisijas uzcenojums

Akciju emisijas uzcenojums

2

2

674

674

Ieņēmumi no finanšu garantiju līgumiem

Ieņēmumi no finanšu garantiju līgumiem

987

987

258

258

Ieņēmumi no finanšu aktīviem vai saistībām FVSD:

Ieņēmumi no finanšu aktīviem vai saistībām FVSD:

Neatvasinātie instrumenti

Neatvasinātie instrumenti

324

324

—

—

Atvasinātie instrumenti

Atvasinātie instrumenti

815

815

70

70

Realizētā peļņa no pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem

Realizētā peļņa no pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem

—

—

48

48

Dividendes

Dividendes

30

30

22

22

Citi

Citi

14

14

3

3

Kopā

Kopā

5 092

5 092

3 434

3 434

Procentu ieņēmumi par novēlotiem maksājumiem galvenokārt ir saistīti ar naudas sodiem un pašu resursu iemaksām, kas nav veiktas laikus. Galvenās summas attiecas uz 2.6.1.1. skaidrojumā minētajiem nepietiekamas novērtēšanas gadījumiem (1,4 miljardi EUR).

2.6.1.1.

Procentu ieņēmumi par aizdevumiem galvenokārt attiecas uz EFSM aizdevumiem (1 miljards EUR), kuriem ir visaugstākā efektīvā procentu likme (sk. 2.4.1. skaidrojumu). Procentu ieņēmumi no aizņēmumiem galvenokārt attiecas uz NGEU un SURE un ir saistīti ar negatīvām efektīvām procentu likmēm atsevišķiem darījumiem.

2.4.1.

NGEU

SURE

Akciju emisijas uzcenojums ir samazinājies, jo saskaņā ar pārskatītajiem EGN 11 tagad tās tiek amortizētas visā aizdevumu darbības laikā, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi, nevis tieši norādītas finanšu darbības rezultātu pārskatā (sk. iepriekšējo punktu un 2.4.1. skaidrojumu).

2.4.1.

Ieņēmumi no finanšu garantiju līgumiem galvenokārt attiecas uz finanšu garantiju saistību amortizāciju. To var interpretēt kā ES atbrīvošanu no garantiju saistībām par periodu, kurā ES bija gatava kompensēt garantiju turētājiem viņu kredīta zaudējumus. Tādējādi ieņēmumu atzīšana par finanšu garantijām atspoguļo laika ritējumu un garantēto apjomu. Amortizācija attiecas uz abiem garantiju veidiem – gan garantijām, par kurām tiek saņemta atlīdzība, gan tām, par kurām ES neiekasē nekādu atlīdzību vai iekasē nominālu atlīdzību (sk. 2.11.2. skaidrojumu). No atlīdzinātajām garantijām nozīmīgākā ir ESIF garantija, kas sniegta EIB infrastruktūras un inovācijas investīciju platformas (IIW) parāda portfelim (sk. 4.1.1. skaidrojumu). 2021. gadā ar ESIF garantiju gūtie ieņēmumi saistībā ar IIW parāda portfeli bija 320 miljoni EUR.

2.11.2.

IIW

4.1.1.

IIW

Ar finanšu garantiju saistībām saistītos ieņēmumus 987 EUR ar ieskaitu kompensē zaudējumi no finanšu garantiju saistību vērtības samazināšanās 947 miljonu EUR apmērā saistībā ar garantiju pieprasījumiem par neto summu atmaksu (276 miljoni EUR) un nerealizētie zaudējumi no vērtības samazināšanās 671 miljona EUR apmērā (sk. 3.15. skaidrojumu). Turklāt EK ir subsidējusi finanšu garantiju programmas (233 miljoni EUR), nemaz neiekasējot garantijas prēmijas vai tās iekasējot zem tirgus likmes (3.15. skaidrojums). Kopumā finanšu garantiju programmu neto rezultāti ir novērtējami kā 193 miljonu EUR deficīts.

3.15.

3.15.

3.10.   CITI IEŅĒMUMI, KAS SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

CITI IEŅĒMUMI, KAS SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Ieņēmumi no maksas par pakalpojumu sniegšanu (aģentūras) | 689 | 640 |
| Ieņēmumi no ārvalstu valūtas maiņas | 299 | 370 |
| Preču pārdošana | 53 | 48 |
| Daļa no EIF neto rezultāta | 169 | 38 |
| Ieņēmumi no komisijas maksām un prēmijām saistībā ar finanšu instrumentiem | 1 | 34 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi | 2 | 5 |
| Citi | 284 | 269 |
| Kopā | 1 497 | 1 404 |

Miljonos EUR

2021

2020

Ieņēmumi no maksas par pakalpojumu sniegšanu (aģentūras)

Ieņēmumi no maksas par pakalpojumu sniegšanu (aģentūras)

689

689

640

640

Ieņēmumi no ārvalstu valūtas maiņas

Ieņēmumi no ārvalstu valūtas maiņas

299

299

370

370

Preču pārdošana

Preču pārdošana

53

53

48

48

Daļa no EIF neto rezultāta

Daļa no EIF neto rezultāta

169

169

38

38

Ieņēmumi no komisijas maksām un prēmijām saistībā ar finanšu instrumentiem

Ieņēmumi no komisijas maksām un prēmijām saistībā ar finanšu instrumentiem

1

1

34

34

Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi

Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi

2

2

5

5

Citi

Citi

284

284

269

269

Kopā

Kopā

1 497

1 497

1 404

1 404

Ieņēmumi no maksas par pakalpojumu sniegšanu galvenokārt ietver tirdzniecības atļauju izsniegšanas maksu, ko iekasē Eiropas Zāļu aģentūra, un maksu par preču zīmēm, ko iekasē Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs.

IZDEVUMI

IZDEVUMI

3.11.   DALĪTA PĀRVALDĪBA

DALĪTA PĀRVALDĪBA

| Miljonos EUR |
| --- |
| Īstenojušas dalībvalstis | 2021 | 2020 |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds | 40 829 | 40 461 |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti | 15 451 | 14 467 |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds | 46 932 | 41 118 |
| Eiropas Sociālais fonds | 16 727 | 13 677 |
| Citi | 4 835 | 2 701 |
| Kopā | 124 774 | 112 425 |

Miljonos EUR

Īstenojušas dalībvalstis

2021

2020

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

40 829

40 829

40 461

40 461

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

15 451

15 451

14 467

14 467

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

46 932

46 932

41 118

41 118

Eiropas Sociālais fonds

Eiropas Sociālais fonds

16 727

16 727

13 677

13 677

Citi

Citi

4 835

4 835

2 701

2 701

Kopā

Kopā

124 774

124 774

112 425

112 425

Šis palielinājums galvenokārt attiecas uz kohēzijas politiku (ERAF, KF), kur gandrīz visi izdevumi ir saistīti ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu, kurā darbības turpinās. Palielinājumu nosaka arī augstākas līdzfinansējuma likmes, kas piemērotas 2020.–2021. pārskata gadam saistībā ar CRII+ paketi.

CRII+

Citi izdevumi galvenokārt ietver turpmāk norādīto: Brexit korekcijas rezerve (1,7 miljardi EUR), Patvēruma un migrācijas fonds (0,6 miljardi EUR), Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (0,6 miljardi EUR), Iekšējās drošības fonds (0,4 miljardi EUR), Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (0,8 miljardi EUR) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (0,7 miljardi EUR).

Brexit

3.12.   TIEŠA PĀRVALDĪBA

TIEŠA PĀRVALDĪBA

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Īstenojusi Komisija | 48 265 | 11 429 |
| tostarp ANM (NGEU) | 42 940 | — |
| Īstenojušas ES izpildaģentūras | 14 232 | 10 029 |
| Īstenojuši trasta fondi | 503 | 636 |
| Kopā | 63 000 | 22 094 |

Miljonos EUR

2021

2020

Īstenojusi Komisija

Īstenojusi Komisija

48 265

48 265

11 429

11 429

tostarp ANM (NGEU)

tostarp ANM (NGEU)

42 940

42 940

—

—

Īstenojušas ES izpildaģentūras

Īstenojušas ES izpildaģentūras

14 232

14 232

10 029

10 029

Īstenojuši trasta fondi

Īstenojuši trasta fondi

503

503

636

636

Kopā

Kopā

63 000

63 000

22 094

22 094

Neskarot ANM izdevumus (43 miljardi EUR), pārējās summas galvenokārt attiecas uz pētniecības politikas (8,1 miljards EUR), Attīstības sadarbības instrumenta (1,1 miljards EUR), Eiropas kaimiņattiecību politikas (1,3 miljardi EUR) un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta izpildi, un kopējais infrastruktūras fonds viedo tīklu ieviešanai transporta, enerģētikas un telesakaru jomā (2,1 miljards EUR).

Tiešo pārvaldības izdevumu palielinājums, ko īsteno ES izpildaģentūras, galvenokārt izriet no darbību nodošanas no Komisijas dienestiem uz izpildaģentūrām pētniecības jomā.

3.13.   NETIEŠA PĀRVALDĪBA

NETIEŠA PĀRVALDĪBA

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras | 3 154 | 3 530 |
| Īstenojušas trešās valstis | 890 | 559 |
| Īstenojušas starptautiskās organizācijas | 3 622 | 3 619 |
| Īstenojuši citi subjekti | 3 225 | 3 257 |
| Kopā | 10 891 | 10 965 |

Miljonos EUR

2021

2020

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

3 154

3 154

3 530

3 530

Īstenojušas trešās valstis

Īstenojušas trešās valstis

890

890

559

559

Īstenojušas starptautiskās organizācijas

Īstenojušas starptautiskās organizācijas

3 622

3 622

3 619

3 619

Īstenojuši citi subjekti

Īstenojuši citi subjekti

3 225

3 225

3 257

3 257

Kopā

Kopā

10 891

10 891

10 965

10 965

No netieši pārvaldītajiem izdevumiem 3,9 miljardi EUR attiecas uz ārējo darbību (galvenokārt uz pirmspievienošanās, humānās palīdzības, starptautiskās sadarbības un kaimiņattiecību jomu). Vēl 4,7 miljardi EUR ir saistīti ar Eiropas konkurētspējas uzlabošanu (tādās jomās kā pētniecība, satelītu kosmosa programmas un izglītība).

3.14.   PERSONĀLA UN PENSIJU IZMAKSAS

PERSONĀLA UN PENSIJU IZMAKSAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Personāla izmaksas | 7 377 | 7 028 |
| Pensiju izmaksas | 5 040 | 4 967 |
| Kopā | 12 417 | 11 995 |

Miljonos EUR

2021

2020

Personāla izmaksas

Personāla izmaksas

7 377

7 377

7 028

7 028

Pensiju izmaksas

Pensiju izmaksas

5 040

5 040

4 967

4 967

Kopā

Kopā

12 417

12 417

11 995

11 995

Pensiju izmaksas atspoguļo to pārmaiņu elementus, kas radušās pēc darbinieku pabalstu saistību aktuāra vērtējuma un nav atzītas neto aktīvos. Tāpēc tās neparāda faktiskos pensiju maksājumus gadā, kas ir daudz mazāki – 2,2 miljardi EUR.

3.15.   FINANŠU IZMAKSAS

FINANŠU IZMAKSAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Procentu izdevumi: | | |
| Aizņēmumi | 1 209 | 1 160 |
| Aizdevumi | 146 | — |
| Finanšu noma | 56 | 62 |
| Citi | 103 | 24 |
| Emisijas izmaksas | — | 672 |
| Finanšu garantiju līgumi – subsidētā atlīdzība | 233 | — |
| Neto zaudējumi no vērtības samazināšanās: | | |
| Finanšu garantiju līgumi | 947 | 70 |
| Aizdevumi un debitoru parādi | 1 244 | 110 |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | — | 41 |
| Zaudējumi no finanšu aktīviem vai saistībām FVSD: | | |
| Neatvasinātie instrumenti | 210 | — |
| Atvasinātie instrumenti | 40 | 21 |
| Realizētie zaudējumi no pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem | — | 5 |
| Citi | 13 | 22 |
| Kopā | 4 201 | 2 188 |

Miljonos EUR

2021

2020

Procentu izdevumi:

Procentu izdevumi:

Aizņēmumi

Aizņēmumi

1 209

1 209

1 160

1 160

Aizdevumi

Aizdevumi

146

146

—

—

Finanšu noma

Finanšu noma

56

56

62

62

Citi

Citi

103

103

24

24

Emisijas izmaksas

Emisijas izmaksas

—

—

672

672

Finanšu garantiju līgumi – subsidētā atlīdzība

Finanšu garantiju līgumi – subsidētā atlīdzība

233

233

—

—

Neto zaudējumi no vērtības samazināšanās:

Neto zaudējumi no vērtības samazināšanās:

Finanšu garantiju līgumi

Finanšu garantiju līgumi

947

947

70

70

Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi

1 244

1 244

110

110

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

—

—

41

41

Zaudējumi no finanšu aktīviem vai saistībām FVSD:

Zaudējumi no finanšu aktīviem vai saistībām FVSD:

Neatvasinātie instrumenti

Neatvasinātie instrumenti

210

210

—

—

Atvasinātie instrumenti

Atvasinātie instrumenti

40

40

21

21

Realizētie zaudējumi no pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem

Realizētie zaudējumi no pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem

—

—

5

5

Citi

Citi

13

13

22

22

Kopā

Kopā

4 201

4 201

2 188

2 188

Procentu izdevumu apjoms par aizņēmumiem galvenokārt atbilst EFSM darījumiem (1 miljards EUR), kas atbilst procentu ienākumiem no aizdevumiem (kompensējošie darījumi). Procentu izdevumi par aizdevumiem galvenokārt attiecas uz SURE un izriet no negatīvām efektīvām procentu likmēm atsevišķiem darījumiem.

SURE

Emisijas izmaksas ir samazinājušās, jo saskaņā ar pārskatītajiem EGN 11 tās tagad tiek amortizētas aizņēmumu dzīves laikā, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi, nevis tieši atzītas finanšu darbības rezultātu pārskatā (sk. 2.4.1. skaidrojumu).

2.4.1.

Sīkāku informāciju par izdevumiem, kas saistīti ar finanšu garantijām, sk. 3.9. skaidrojumā.

3.9.

3.16.   CITI IZDEVUMI

CITI IZDEVUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Administratīvie un IT izdevumi | 2 105 | 1 984 |
| Uzkrājumu koriģēšana | 583 | 1 390 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | 1 205 | 1 319 |
| Zemes un ēku apsaimniekošanas izdevumi | 591 | 661 |
| Zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas | 171 | 578 |
| Operatīvās nomas izdevumi | 447 | 423 |
| Citi | 660 | 593 |
| Kopā | 5 762 | 6 946 |

Miljonos EUR

2021

2020

Administratīvie un IT izdevumi

Administratīvie un IT izdevumi

2 105

2 105

1 984

1 984

Uzkrājumu koriģēšana

Uzkrājumu koriģēšana

583

583

1 390

1 390

Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

1 205

1 205

1 319

1 319

Zemes un ēku apsaimniekošanas izdevumi

Zemes un ēku apsaimniekošanas izdevumi

591

591

661

661

Zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas

Zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas

171

171

578

578

Operatīvās nomas izdevumi

Operatīvās nomas izdevumi

447

447

423

423

Citi

Citi

660

660

593

593

Kopā

Kopā

5 762

5 762

6 946

6 946

To pētniecības un izstrādes izdevumu kopējā summa, kuri atzīti kā izdevumi 2021. gadā, ir šāda:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Pētniecības izmaksas | 401 | 402 |
| Nekapitalizētās izstrādes izmaksas | 122 | 118 |
| Kopā | 523 | 520 |

Miljonos EUR

2021

2020

Pētniecības izmaksas

Pētniecības izmaksas

401

401

402

402

Nekapitalizētās izstrādes izmaksas

Nekapitalizētās izstrādes izmaksas

122

122

118

118

Kopā

Kopā

523

523

520

520

3.17.   PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DAUDZGADU FINANŠU SHĒMAS (DFS) IZDEVUMU KATEGORIJĀM

PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DAUDZGADU FINANŠU SHĒMAS (DFS) IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija | Kohēzija un vērtības | Dabas resursi un vide | Migrācija un robežu pārvaldība | Noturība, drošība un aizsardzība | Kaimiņattiecības un pasaule | Eiropas publiskā pārvalde | Nav piešķirta DFS izdevumu kategorija (4) | Kopā |
| NKI resursi | — | — | — | — | — | — | — | 115 955 | 115 955 |
| Tradicionālie pašu resursi | — | — | — | — | — | — | — | 20 590 | 20 590 |
| PVN | — | — | — | — | — | — | — | 18 340 | 18 340 |
| Jauni pašu resursi | — | — | — | — | — | — | — | 5 831 | 5 831 |
| Naudas sodi | — | — | — | — | — | — | — | 1 990 | 1 990 |
| Izdevumu atgūšana | 24 | 809 | 893 | 8 | 0 | 27 | 0 | 34 | 1 794 |
| AK izstāšanās līgums | — | — | — | — | — | — | — | 1 122 | 1 122 |
| Citi | 384 | 132 | 46 | — | — | 41 | 1 559 | 4 574 | 6 737 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 408 | 941 | 939 | 8 | 0 | 68 | 1 559 | 168 434 | 172 357 |
| Finanšu ieņēmumi | 1 913 | 45 | 0 | — | 0 | 217 | 1 | 2 916 | 5 092 |
| Citi | 257 | (16) | (18) | 0 | (5) | 8 | 329 | 941 | 1 497 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2 170 | 29 | (17) | 0 | (5) | 225 | 330 | 3 857 | 6 589 |
| Ieņēmumi kopā | 2 578 | 970 | 922 | 8 | (5) | 293 | 1 889 | 172 291 | 178 946 |
| Izdevumi, ko īstenojušas dalībvalstis: | | | | | | | | | |
| ELGF | — | — | (40 829 ) | — | — | — | — | — | (40 829 ) |
| ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti | — | — | (15 451 ) | — | — | — | — | — | (15 451 ) |
| ERAF un KF | — | (46 932 ) | — | — | — | — | — | — | (46 932 ) |
| Citi | — | (16 727 ) | — | — | — | — | — | — | (16 727 ) |
| Citi | — | 24 | (710) | (837) | (101) | (233) | — | (2 979 ) | (4 835 ) |
| Īstenojusi EK, izpildaģentūras un trasta fondi | (12 207 ) | (45 753 ) | (662) | (289) | (244) | (3 954 ) | (24) | 132 | (63 000 ) |
| Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras | (2 374 ) | (703) | (77) | (680) | (359) | (15) | (312) | 1 365 | (3 154 ) |
| Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas | (243) | 37 | 113 | (171) | (213) | (4 025 ) | (3) | (7) | (4 512 ) |
| Īstenojuši citi subjekti | 573 | (3 301 ) | 73 | (7) | (103) | (460) | (0) | 0 | (3 225 ) |
| Personāla un pensiju izmaksas | (453) | (9) | (1) | (0) | (1) | (136) | (10 487 ) | (1 330 ) | (12 417 ) |
| Finanšu izmaksas | (771) | (43) | (24) | (0) | (0) | (445) | (95) | (2 823 ) | (4 201 ) |
| Citi izdevumi | (1 609 ) | (134) | (251) | (5) | (52) | (240) | (3 069 ) | (401) | (5 762 ) |
| Izdevumi kopā | (17 083 ) | (113 541 ) | (57 820 ) | (1 990 ) | (1 071 ) | (9 507 ) | (13 990 ) | (6 042 ) | (221 046 ) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | (14 505 ) | (112 571 ) | (56 899 ) | (1 982 ) | (1 076 ) | (9 215 ) | (12 101 ) | 166 249 | (42 100 ) |

Miljonos EUR

Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

Kohēzija un vērtības

Dabas resursi un vide

Migrācija un robežu pārvaldība

Noturība, drošība un aizsardzība

Kaimiņattiecības un pasaule

Eiropas publiskā pārvalde

Nav piešķirta DFS izdevumu kategorija (4)

4

Kopā

NKI resursi

NKI resursi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

115 955

115 955

115 955

115 955

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

20 590

20 590

20 590

20 590

PVN

PVN

—

—

—

—

—

—

—

—

—

18 340

18 340

18 340

18 340

Jauni pašu resursi

Jauni pašu resursi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

5 831

5 831

5 831

5 831

Naudas sodi

Naudas sodi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 990

1 990

1 990

1 990

Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

24

24

809

809

893

893

8

8

0

0

27

27

0

0

34

34

1 794

1 794

AK izstāšanās līgums

AK izstāšanās līgums

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 122

1 122

1 122

1 122

Citi

Citi

384

384

132

132

46

46

—

—

—

—

41

41

1 559

1 559

4 574

4 574

6 737

6 737

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

408

408

941

941

939

939

8

8

0

0

68

68

1 559

1 559

168 434

168 434

172 357

172 357

Finanšu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

1 913

1 913

45

45

0

0

—

—

0

0

217

217

1

1

2 916

2 916

5 092

5 092

Citi

Citi

257

257

(16)

(16)

(18)

(18)

0

0

(5)

(5)

8

8

329

329

941

941

1 497

1 497

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

2 170

2 170

29

29

(17)

(17)

0

0

(5)

(5)

225

225

330

330

3 857

3 857

6 589

6 589

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

2 578

2 578

970

970

922

922

8

8

(5)

(5)

293

293

1 889

1 889

172 291

172 291

178 946

178 946

Izdevumi, ko īstenojušas dalībvalstis:

Izdevumi, ko īstenojušas dalībvalstis:

ELGF

ELGF

—

—

—

(40 829 )

(40 829 )

—

—

—

—

—

—

—

(40 829 )

(40 829 )

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

—

—

—

(15 451 )

(15 451 )

—

—

—

—

—

—

—

(15 451 )

(15 451 )

ERAF un KF

ERAF un KF

—

—

(46 932 )

(46 932 )

—

—

—

—

—

—

—

—

(46 932 )

(46 932 )

Citi

Citi

—

—

(16 727 )

(16 727 )

—

—

—

—

—

—

—

—

(16 727 )

(16 727 )

Citi

Citi

—

—

24

24

(710)

(710)

(837)

(837)

(101)

(101)

(233)

(233)

—

—

(2 979 )

(2 979 )

(4 835 )

(4 835 )

Īstenojusi EK, izpildaģentūras un trasta fondi

Īstenojusi EK, izpildaģentūras un trasta fondi

(12 207 )

(12 207 )

(45 753 )

(45 753 )

(662)

(662)

(289)

(289)

(244)

(244)

(3 954 )

(3 954 )

(24)

(24)

132

132

(63 000 )

(63 000 )

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

(2 374 )

(2 374 )

(703)

(703)

(77)

(77)

(680)

(680)

(359)

(359)

(15)

(15)

(312)

(312)

1 365

1 365

(3 154 )

(3 154 )

Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas

Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas

(243)

(243)

37

37

113

113

(171)

(171)

(213)

(213)

(4 025 )

(4 025 )

(3)

(3)

(7)

(7)

(4 512 )

(4 512 )

Īstenojuši citi subjekti

Īstenojuši citi subjekti

573

573

(3 301 )

(3 301 )

73

73

(7)

(7)

(103)

(103)

(460)

(460)

(0)

(0)

0

0

(3 225 )

(3 225 )

Personāla un pensiju izmaksas

Personāla un pensiju izmaksas

(453)

(453)

(9)

(9)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(136)

(136)

(10 487 )

(10 487 )

(1 330 )

(1 330 )

(12 417 )

(12 417 )

Finanšu izmaksas

Finanšu izmaksas

(771)

(771)

(43)

(43)

(24)

(24)

(0)

(0)

(0)

(0)

(445)

(445)

(95)

(95)

(2 823 )

(2 823 )

(4 201 )

(4 201 )

Citi izdevumi

Citi izdevumi

(1 609 )

(1 609 )

(134)

(134)

(251)

(251)

(5)

(5)

(52)

(52)

(240)

(240)

(3 069 )

(3 069 )

(401)

(401)

(5 762 )

(5 762 )

Izdevumi kopā

Izdevumi kopā

(17 083 )

(17 083 )

(113 541 )

(113 541 )

(57 820 )

(57 820 )

(1 990 )

(1 990 )

(1 071 )

(1 071 )

(9 507 )

(9 507 )

(13 990 )

(13 990 )

(6 042 )

(6 042 )

(221 046 )

(221 046 )

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

(14 505 )

(14 505 )

(112 571 )

(112 571 )

(56 899 )

(56 899 )

(1 982 )

(1 982 )

(1 076 )

(1 076 )

(9 215 )

(9 215 )

(12 101 )

(12 101 )

166 249

166 249

(42 100 )

(42 100 )

Ieņēmumu un izdevumu norādīšana pa DFS izdevumu kategorijām balstās uz aplēsēm, jo ne visas saistības tiek piesaistītas kādai DFS izdevumu kategorijai.

4.   IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN AKTĪVI

Iespējamās saistības ir ES iespējamas nākotnes maksājumu saistības, kas var rasties pagātnes notikumu dēļ vai juridiski saistošu apņemšanos rezultātā, bet kas būs atkarīgas no nākotnes notikumiem, kurus ES pilnībā nekontrolē. Tās galvenokārt attiecas uz sniegtajām garantijām un juridiskiem riskiem. Visas iespējamās saistības, izņemot tās, kas saistītas ar naudas sodiem, garantijām un finanšu instrumentiem līdz līmenim, kādā tos sedz no fondiem (sk. 2.4.2.1. skaidrojumu), nākamajos gados nepieciešamības gadījumā finansēs no ES budžeta (un tādējādi arī no ES dalībvalstu līdzekļiem).

Visas iespējamās saistības, izņemot tās, kas saistītas ar naudas sodiem, garantijām un finanšu instrumentiem līdz līmenim, kādā tos sedz no fondiem (sk. 2.4.2.1. skaidrojumu), nākamajos gados nepieciešamības gadījumā finansēs no ES budžeta (un tādējādi arī no ES dalībvalstu līdzekļiem).

4.1.   ES BUDŽETA SNIEGTĀS GARANTIJAS

ES BUDŽETA SNIEGTĀS GARANTIJAS

4.1.1.   Garantijas, kas piešķirtas saskaņā ar ES budžeta garantiju programmām (nominālas)

Garantijas, kas piešķirtas saskaņā ar ES budžeta garantiju programmām (nominālas)

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. |
| Piešķirtās garantijas | Nodrošinātie līdzekļi (28) |
| Maksimālais apjoms | Parakstīts | Izmaksāts |
| EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas | 33 026 | 33 026 | 20 835 | 2 700 |
| ESIF galvojums | 25 826 | 24 730 | 20 358 | 8 602 |
| EFIA garantija | 1 391 | 611 | 535 | 796 |
| NDICI Ārējās darbības garantija | 200 | 200 | 200 | — |
| Kopā | 60 442 | 58 566 | 41 928 | 12 098 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

Piešķirtās garantijas

Nodrošinātie līdzekļi (28)

28

Maksimālais apjoms

Parakstīts

Izmaksāts

EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas

EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas

33 026

33 026

33 026

33 026

20 835

20 835

2 700

2 700

ESIF galvojums

ESIF galvojums

25 826

25 826

24 730

24 730

20 358

20 358

8 602

8 602

EFIA garantija

EFIA garantija

1 391

1 391

611

611

535

535

796

796

NDICI Ārējās darbības garantija

NDICI Ārējās darbības garantija

200

200

200

200

200

200

—

Kopā

Kopā

60 442

60 442

58 566

58 566

41 928

41 928

12 098

12 098

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. |
| Piešķirtās garantijas | Nodrošinātie līdzekļi (29) |
| Maksimālais apjoms | Parakstīts | Izmaksāts |
| EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas | 35 372 | 32 530 | 20 050 | 2 813 |
| ESIF galvojums | 25 543 | 23 831 | 18 590 | 8 028 |
| EFIA garantija | 1 370 | 438 | 34 | 804 |
| Kopā | 62 285 | 56 799 | 38 673 | 11 645 |

Miljonos EUR

31.12.2020.

Piešķirtās garantijas

Nodrošinātie līdzekļi (29)

29

Maksimālais apjoms

Parakstīts

Izmaksāts

EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas

EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas

35 372

35 372

32 530

32 530

20 050

20 050

2 813

2 813

ESIF galvojums

ESIF galvojums

25 543

25 543

23 831

23 831

18 590

18 590

8 028

8 028

EFIA garantija

EFIA garantija

1 370

1 370

438

438

34

34

804

804

Kopā

Kopā

62 285

62 285

56 799

56 799

38 673

38 673

11 645

11 645

Iepriekšējās tabulās ir parādīts, cik lielā mērā iespējamie nākotnes maksājumi, kas saistīti ar EIB grupai vai citām finanšu iestādēm piešķirtajām garantijām, ietekmē ES budžetu. Izmaksātās summas ir summas, kas jau piešķirtas galasaņēmējiem, savukārt parakstītās summas ietver šīs izmaksātās summas plus nolīgumus, kuri jau ir parakstīti ar saņēmējiem vai finanšu starpniekiem, bet kuros paredzētās summas vēl nav izmaksātas (16 638 miljoni EUR). Maksimālais apjoms ir kopējā garantija, ko ES budžets un tādējādi ES dalībvalstis ir apņēmušās segt, jo, lai atklātu maksimālo ietekmi uz ES 2021. gada 31. decembrī, ir jāiekļauj arī darbības, kas ir apstiprinātas parakstīšanai, bet vēl nav parakstītas (1 876 miljoni EUR). 2020. finanšu gadā summas ir norādītas, atskaitot finanšu uzkrājumus vai finanšu saistības, kas atzīti attiecībā uz minētajām programmām.

Budžeta garantiju programmas tiek nodrošinātas ar uzkrājumiem, kas pakāpeniski tiek veidoti no budžeta un tiek glabāti kopējā uzkrājumu fondā (KUF) kā likviditātes spilvens, lai segtu turpmākos garantiju pieprasījumus (sk. 2.4.2.1. skaidrojumu). Uzkrājumu summa 2021. gada 31. decembrī sasniedza 12 098 miljonus EUR. Sk. 6.2. skaidrojumu par pasākumiem, kas veikti nolūkā nodrošināt, ka uzkrājumi ir pietiekami, lai segtu garantiju pieprasījumus vidējā termiņā. Jebkuri zaudējumi, kas radušies saistībā ar budžeta garantiju programmām, pārsniedzot rezervētos uzkrājumus, jebkurā gadījumā būtu jāsedz no turpmākajiem budžetiem.

2.4.2.1.

6.2.

EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas

EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas

No ES budžeta garantē aizdevumus, kurus EIB parakstījusi un piešķīrusi no EIB pašu resursiem trešām valstīm. 2021. gada 31. decembrī neapmaksāto un ar ES galvojumu segto aizdevumu kopējais apjoms sasniedza 20 835 miljonus EUR. No ES budžeta garantē:

| — | 20 268 miljonus EUR, izmantojot KUF nodalījumu “Garantiju fonds ārējai darbībai”, kā arī |
| --- | --- |

—

20 268 miljonus EUR, izmantojot KUF nodalījumu “Garantiju fonds ārējai darbībai”, kā arī

| — | 567 miljonus EUR tieši aizdevumiem, kas piešķirti dalībvalstīm pirms pievienošanās. |
| --- | --- |

—

567 miljonus EUR tieši aizdevumiem, kas piešķirti dalībvalstīm pirms pievienošanās.

ES ārējo aizdevumu pilnvaru garantija Eiropas Investīciju bankas piešķirtajiem aizdevumiem ir ierobežota līdz 65 % no nesamaksātā atlikuma par nolīgumiem, kas noslēgti pēc 2007. gada (pilnvaras 2007.–2013. gadam un 2014.–2020. gadam). Attiecībā uz nolīgumiem, kas noslēgti pirms 2007. gada, ES garantijas apjoms ir ierobežots līdz procentuālajai daļai no atļauto kredītlīniju maksimālā apjoma, vairumā gadījumu 65 %, bet arī 70 %, 75 % vai 100 % apmērā. Ja maksimālais apjoms netiek sasniegts, ES garantija sedz visu summu.

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2018/412 (30) tika izveidotas privātā sektora aizdevumu pilnvaras projektiem, kuru mērķis ir nodrošināt bēgļu, migrantu, uzņemošo un tranzīta kopienu ilgtermiņa ekonomisko noturību saskaņā ar EIB noturības iniciatīvu (ERI). Savienības budžets tiek atlīdzināts par risku, kas uzņemts saistībā ar garantijām, kuras piešķirtas EIB finansēšanas darbībām saskaņā ar ERI privāto pilnvaru, kas izskaidro prēmiju, kas jāsaņem par ELM garantiju, kura citādi ir bezatlīdzības garantija (sk. 2.11.2. skaidrojumu).

30

ERI

ERI

ELM

2.11.2.

Jauno darījumu parakstīšanas termiņš saskaņā ar ELM 2014.–2020. gadam beidzās 2021. gadā, līdz ar to garantijas pieejamais apjoms ir beidzies jebkurai neizmantotajai summai. Paredzēts, ka jauno EIB pilnvarojumu segs Ārējās darbības garantija, kas izveidota ar NDICI regulu (sk. tālāk), taču tā vēl nav parakstīta.

ELM

NDICI

ES garantiju maksājumus veic no KUF nodalījuma “Garantiju fonds ārējai darbībai”: 2021. gada laikā ir izmaksāti garantiju pieprasījumi 93 miljonu EUR apmērā (2020. gadā – 52 miljoni EUR).

Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) galvojums

Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) galvojums

ESIF iniciatīvas nolūks ir palielināt EIB grupas spēju uzņemties risku, tādējādi ļaujot EIB veikt vairāk ieguldījumu ES. ESIF mērķis ir atbalstīt papildu ieguldījumus ES un mazu uzņēmumu piekļuvi finansējumam. ES budžets nodrošina galvojumu līdz 26 miljardiem EUR (“ESIF ES galvojums”) saskaņā ar līgumu starp ES un EIB, turpmāk “ESIF nolīgums”, lai aizsargātu EIB no zaudējumiem, kas tai varētu rasties saistībā ar tās finansēšanas un ieguldīšanas darbībām.

ESIF darbības tiek veiktas divās platformās – Infrastruktūras un inovācijas investīciju platforma (IIW), ko īsteno EIB (ESIF ES galvojums 19,250 miljonu EUR apmērā), un MVU platforma (SMEW), ko īsteno EIF (ESIF ES galvojums 6 750 miljonu EUR apmērā), un abām platformām ir parāda portfelis un kapitāla portfelis. EIF darbojas saskaņā ar nolīgumu ar EIB, pamatojoties uz EIB galvojumu, kuru savukārt garantē ar ESIF ES galvojumu atbilstīgi ESIF nolīgumam.

IIW

SMEW

ES un EIB ir atšķirīgas lomas saistībā ar ESIF. ESIF ir izveidots EIB sastāvā, kas finansē darbības (parāda vērtspapīros veiktie ieguldījumi un kapitālieguldījumi), un šajā nolūkā aizņemas nepieciešamos līdzekļus kapitāla tirgos. EIB grupa neatkarīgi pieņem investīciju lēmumus un pārvalda darbības saskaņā ar saviem noteikumiem un procedūrām. ES nodrošina galvojumu šīm darbībām un sedz EIB radušos zaudējumus līdz šā galvojuma maksimālajam apjomam.

Lai nodrošinātu, ka ESIF ietvaros veiktās investīcijas paliek vērstas uz īpašo mērķi pievērsties tirgus nepilnībām un ka tās ir atbilstīgas ES galvojuma aizsardzībai, ir ieviesta speciāla pārvaldības struktūra, kas ietver Investīciju komiteju, kuras locekļi ir neatkarīgi eksperti un kura pārbauda katra projekta, ko IIW daļā ierosinājusi EIB, atbilstību ES galvojuma saņemšanai, un ESIF valdi, kas nodrošina programmas pārraudzību.

IIW

Tā kā kontroles kritēriji un grāmatvedības prasības attiecībā uz konsolidāciju, kas noteiktas ES grāmatvedības noteikumos (un SPSGS), nav izpildīti, attiecīgie garantētie aktīvi netiek uzskaitīti ES konsolidētajos gada pārskatos.

ES galvojums, kas piešķirts EIB grupai ESIF ietvaros, tiek uzskaitīts kā finanšu garantiju saistības attiecībā uz IIW parāda portfeli un SMEW parāda portfeli (sk. 2.11.2. skaidrojumu) un kā atvasinājums (finanšu aktīvi vai saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā) attiecībā uz abiem pašu kapitāla portfeļiem (sk. 2.4.2.2. skaidrojumu). Minētajā ESIF garantijā ir iekļauta tā programmu COSME, H2020, CCS LGF un EaSI darbību daļa, ko sedz ESIF ES galvojums SMEW parāda portfelī.

IIW

SMEW

2.11.2.

2.4.2.2.

COSME

CCS LGF

EaSI

SMEW

2021. gadā netika izmaksāti garantiju pieprasījumi no KUF nodalījuma “ESIF galvojuma fonds” (2020. gadā – 1 miljons EUR).

Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai, kas izveidots ar EFIA regulu, ir iniciatīva, kuras mērķis ir atbalstīt ieguldījumus Āfrikā un Eiropas kaimiņvalstīs, tādējādi veicinot ilgtspējīgas attīstības sasniegšanu un pievēršoties konkrētiem migrācijas sociāli ekonomiskajiem pamatcēloņiem. Saskaņā ar EFIA regulu ES būtu jādara pieejamas garantijas 1,5 miljardu EUR apmērā (ko vēl palielina ar ārējām iemaksām) īstenošanas partneriem saistībā ar to ieguldīšanas un finansēšanas darbībām, lai mazinātu to ieguldījumu riskus. EFIA garantiju nodrošina KUF (sk. 2.4.2.1. skaidrojumu). 2021. gada 31. decembrī spēkā esoši bija sešpadsmit EFIA garantiju līgumi, kuru kopējais garantijas apjoma ierobežojums bija 1 391 miljons EUR, savukārt darījumu partneru parakstītās un ES garantētās darbības saskaņā ar šiem līgumiem bija 611 miljoni EUR.

2.4.2.1.

NDICI Ārējās darbības garantija

NDICI

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947 (31) izveidoja Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” (“instruments”), tostarp Eiropas fondu Ilgtspējīgai attīstībai plus (“EFIA+”) un Ārējās darbības garantiju DFS 2021.–2027. gadam par tā laikposmu. NDICI regulas mērķis ir palielināt ES ārējo darbību saskaņotību un efektivitāti, tādējādi uzlabojot dažādu ārējās darbības politikas jomu īstenošanu.

31

NDICI

Ārējās darbības garantija atbalsta EFIA+ darbības, uz kurām attiecas budžeta garantijas, makrofinansiālais atbalsts un aizdevumi trešām valstīm.

2021. gada 31. decembrī tika parakstīts viens budžeta garantijas līgums par kopējo maksimālo summu 200 miljoni EUR.

InvestEU garantija

InvestEU

InvestEU regula (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido InvestEU programmu un groza Regulu (ES) 2015/1017 (32)), paredz ES garantiju līdz 26,2 miljardiem EUR, kas nodrošina īstenošanas partneru finansējumus un ieguldījumus, kuri tādējādi veicina Savienības iekšpolitikas mērķu sasniegšanu četros politikas virzienos: ilgtspējīga infrastruktūra, pētniecība, inovācijas un digitalizācija, mazie un vidējie uzņēmumi un sociālie ieguldījumi un prasmes. ES pakāpeniski atliek naudu (“uzkrājumus”) no InvestEU budžeta, lai izveidotu kapitāla rezervi garantiju pieprasījumiem. InvestEU regula paredz nodrošinājuma likmi 40 % apmērā no garantijas InvestEU ES nodalījumam. Šobrīd summa ir 300 miljoni EUR, kas ieguldīti KUF (sk. 2.4.2.1. skaidrojumu). Pirmais garantijas līgums InvestEU ietvaros tika parakstīts 2022. gada martā ar EIB grupu, paredzot ES garantiju līdz maksimālajam apjomam 19,6 miljardu EUR apmērā. InvestEU regula pieļauj arī dalībvalstu (dalībvalstu nodalījumā) un trešo valstu iemaksas.

InvestEU

InvestEU

32

InvestEU

InvestEU

InvestEU

2.4.2.1.

InvestEU

InvestEU

AK saistības, kas izriet no tās izstāšanās no ES

AK saistības, kas izriet no tās izstāšanās no ES

Saskaņā ar Izstāšanās līguma 143. pantu AK ir jāatmaksā Savienībai tās daļa no iespējamām finanšu saistībām, kas saistītas ar ESIF, EFIA un EIB ārējo aizdevumu pilnvaru operācijām, kuras apstiprinātas līdz izstāšanās dienai, proti, 2020. gada 31. janvārim. Saskaņā ar 143. pantu attiecībā uz garantijas pieprasījumu par finanšu operāciju, kas apstiprināta pirms izstāšanās dienas, AK ir jāatmaksā Savienībai tās daļa no maksājumiem, ko Savienība veikusi minēto operāciju ietvaros, ja vien to nevar segt ar AK daļu no uzkrājumiem, kas tiek turēti garantiju fondā, ja piemērojams.

Attiecībā uz EIB ārējo aizdevumu pilnvaru aizdevumiem (ELM) ES budžeta garantijas vērtība izstāšanās dienā līdz izstāšanās dienai apstiprinātajām operācijām bija 33,7 miljardi EUR. 2021. gada 31. decembrī tā bija mainījusies līdz 27,6 miljardiem EUR. AK daļa no šīm iespējamām saistībām 2021. gada 31. decembrī tādējādi ir 3,4 miljardi EUR. Tomēr, kā minēts iepriekš, jebkuras neizpildītās saistības par šiem aizdevumiem vispirms sedz no KUF nodalījuma “Garantiju fonds ārējai darbībai”, un no AK summas tiks pieprasītas tikai tad, ja AK uzkrājums šim fondam, kas 2021. gada 31. decembrī ir 338 miljoni EUR, nebūs pietiekams.

ELM

Attiecībā uz ESIF operācijām ES budžeta garantijas vērtība izstāšanās dienā līdz izstāšanās dienai apstiprinātajām operācijām bija 23,5 miljardi EUR. 2021. gada 31. decembrī tā bija mainījusies līdz 18,8 miljardiem EUR. AK daļa no šīm iespējamām saistībām 2021. gada 31. decembrī tādējādi ir 2,3 miljardi EUR. Visus garantiju pieprasījumus ESIF ietvaros vispirms sedz no KUF nodalījuma “ESIF galvojuma fonds”, un no AK summas tiks pieprasītas tikai tad, ja AK uzkrājums šim fondam, kas 2021. gada 31. decembrī ir 1,1 miljards EUR, nebūs pietiekams.

Tā kā līdz izstāšanās dienai īstenošanas partneri nebija apstiprinājuši nevienu operāciju saistībā ar EFIA garantiju, AK šajā ziņā nav saistību.

AK daļa no 2021. gadā veiktajiem maksājumiem par operācijām, kas apstiprinātas izstāšanās datumā vai pēc tās un līdz 2021. gada 31. decembrim, sasniedza 47 miljonus EUR (35 miljonus EUR ESIF un 12 miljonus EUR ELM vajadzībām), attiecīgi samazinot AK uzkrājumus. AK maksājamā summa 2022. gadā 163 miljoni EUR (sk. 2.6.1.2. skaidrojumu) izriet no AK daļas no atgūtajiem līdzekļiem un tīrajiem ieņēmumiem, kas iekasēti 2021. gadā (70 miljoni EUR), no uzkrājumu pārsnieguma (92 miljoni EUR) kā arī no galīgā AK daļas aprēķina ietekmes uz summām, kas jāmaksā 2021. gadā (“panākšana”).

ELM

2.6.1.2.

4.1.2.   Garantijas, kas izmaksātas, lai segtu NGEU un finansiālā atbalsta aizņēmumus

Garantijas, kas izmaksātas, lai segtu NGEU un finansiālā atbalsta aizņēmumus

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| NGEU | 91 002 | — |
| SURE | 89 702 | 39 503 |
| EFSM | 47 270 | 47 396 |
| MB | 201 | 201 |
| MFA | 7 466 | 5 813 |
| Euratom | 350 | 279 |
| Kopā | 235 991 | 93 193 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

NGEU

NGEU

91 002

91 002

—

SURE

SURE

89 702

89 702

39 503

39 503

EFSM

EFSM

47 270

47 270

47 396

47 396

MB

MB

201

201

201

201

MFA

MFA

7 466

7 466

5 813

5 813

Euratom

Euratom

350

350

279

279

Kopā

Kopā

235 991

235 991

93 193

93 193

Aizņēmumu summas šajā tabulā ir nominālās summas un uzkrātie procenti. ES budžets garantē Komisijas izsniegtos aizņēmumus NGEU instrumentam un finansiālā atbalsta programmām. No NGEU neatmaksātajiem aizņēmumiem 2021. gada 31. decembrī 18 miljardi EUR ir izmaksāti kā ANM aizdevumi, 46,4 miljardi EUR kā ANM neatmaksājams atbalsts un 7,2 miljardi EUR kā iemaksas DFS programmās, savukārt atlikušie 19,4 miljardi EUR vēl nav izmaksāti un paliek skaidrā naudā un naudas ekvivalentos (sk. 2.8. skaidrojumu).

NGEU

NGEU

2.8.

Ja saistības attiecībā uz šiem aizņēmumiem izsniegtajiem aizdevumiem netiek pildītas, ES budžetam galu galā būtu jāsedz visas neizpildītās summas izmaksas:

| — | NGEU aizņēmumus un aizņēmumus, kas saistīti ar EFSM, MB un Euratom aizdevumiem dalībvalstīm, garantē tikai no ES budžeta, |
| --- | --- |

—

NGEU aizņēmumus un aizņēmumus, kas saistīti ar EFSM, MB un Euratom aizdevumiem dalībvalstīm, garantē tikai no ES budžeta,

NGEU

Euratom

| — | ar SURE saistītus aizņēmumus garantē ES budžets, un tie ir balstīti uz dalībvalstu garantijām 25 miljardu EUR apmērā (25 % no finansiālā atbalsta maksimālās summas, kas ir 100 miljardi EUR), kā arī |
| --- | --- |

—

ar SURE saistītus aizņēmumus garantē ES budžets, un tie ir balstīti uz dalībvalstu garantijām 25 miljardu EUR apmērā (25 % no finansiālā atbalsta maksimālās summas, kas ir 100 miljardi EUR), kā arī

SURE

| — | MFA un Euratom aizņēmumus aizdevumiem trešām valstīm vispirms sedz no KUF nodalījuma “Garantiju fonds ārējai darbībai” (sk. 2.4.2. skaidrojumu) un pēc tam no ES budžeta. |
| --- | --- |

—

MFA un Euratom aizņēmumus aizdevumiem trešām valstīm vispirms sedz no KUF nodalījuma “Garantiju fonds ārējai darbībai” (sk. 2.4.2. skaidrojumu) un pēc tam no ES budžeta.

Euratom

2.4.2.

AK saistības, kas izriet no tās izstāšanās no ES

AK saistības, kas izriet no tās izstāšanās no ES

Saskaņā ar Izstāšanās līguma 143. pantu AK ir jāatmaksā Savienībai tās daļa no iespējamām finanšu saistībām, kas saistītas ar aizdevumiem finansiālajai palīdzībai (EFSM, MFA, MB un Euratom), kuri apstiprināti / par kuriem pieņemts lēmums līdz izstāšanās dienai, proti, 2020. gada 31. janvārim. Saskaņā ar 143. pantu, ja netiek pildītas saistības par aizdevumu finansiālajai palīdzībai, kas apstiprināts pirms izstāšanās dienas, AK ir jāatmaksā Savienībai tās daļa no maksājumiem, ko Savienība veikusi neizpildīto maksājumu saistību operācijas ietvaros, ja vien to nevar segt ar AK daļu no uzkrājumiem, kas tiek turēti KUF nodalījumā “Garantiju fonds ārējai darbībai” (t. i., MFA un Euratom aizdevumi trešās valstīs) – sk. 4.1.1. skaidrojumu.

Euratom

Euratom

4.1.1.

ES neizpildītās iespējamās saistības attiecībā uz minētajiem aizdevumiem finansiālajai palīdzībai līdz izstāšanās dienai bija 53,9 miljardi EUR. Pēc atmaksām, kas veiktas kopš minētā datuma, šo no ES garantijas segto aizdevumu summa 2021. gada 31. decembrī ir 53,0 miljardi EUR – AK daļa no tiem ir 6,6 miljardi EUR.

4.1.3.   Garantijas, kas izmaksātas ES finanšu instrumentu programmu ietvaros (nominālās)

Garantijas, kas izmaksātas ES finanšu instrumentu programmu ietvaros (nominālās)

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. |
| “Apvārsnis 2020” | 2 590 |
| Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments | 568 |
| COSME | 782 |
| Citi | 653 |
| Kopā | 4 593 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

“Apvārsnis 2020”

“Apvārsnis 2020”

2 590

2 590

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

568

568

COSME

COSME

782

782

Citi

Citi

653

653

Kopā

Kopā

4 593

4 593

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. |
| “Apvārsnis 2020” | 1 860 |
| Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments | 579 |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms | 37 |
| Citi | 49 |
| Kopā | 2 524 |

Miljonos EUR

31.12.2020.

“Apvārsnis 2020”

“Apvārsnis 2020”

1 860

1 860

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

579

579

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

37

37

Citi

Citi

49

49

Kopā

Kopā

2 524

2 524

Kā minēts FR 210. panta 1. punktā, ar finanšu instrumentu un ES finanšu saistībām saistītie budžeta izdevumi nekādā gadījumā nepārsniedz tiem noteikto attiecīgo budžeta saistību summu, tādējādi nepieļaujot iespējamās saistības, kas būtu jāsedz no budžeta. Praksē tas nozīmē, ka šīm saistībām pretī ir postenis bilances aktīvu pusē vai tās tiek segtas ar nenokārtotām budžeta saistībām, kas vēl nav iekļautas izdevumos.

nekādā gadījumā nepārsniedz tiem noteikto attiecīgo budžeta saistību summu

Summas 2021. gada 31. decembrī uzrāda garantiju nenomaksātās nominālvērtības, savukārt iespējamās saistības 2020. gada 31. decembrī ir uzrādītas, atskaitot finanšu uzkrājumus un finanšu saistības, kas atzītas par šiem instrumentiem – sk. 2.10. un 2.11.2. skaidrojumu.

2.10.

2.11.2.

COSME aizdevumu garantiju mehānisms (LGF) galvenokārt sastāv no maksimālā apjoma ierobežotām garantijām attiecībā uz portfeļiem ar augstāka riska parāda finansēšanu (galvenokārt aizdevumiem), ko finanšu starpnieki piedāvā MVU. COSME LGF ES vārdā īsteno EIF.

COSME

LGF

COSME LGF

Sīkāku informāciju par programmu “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu sk. arī 2.4.2.1. skaidrojumā.

2.4.2.1.

AK saistības, kas izriet no tās izstāšanās no ES

AK saistības, kas izriet no tās izstāšanās no ES

Attiecībā uz ES iespējamām saistībām par summām, kas apstiprinātas līdz izstāšanās dienai saistībā ar ES finanšu instrumentiem, ieskaitot iepriekš minētās summas, ja kāda no šīm saistībām īstenojas, tā tiks segta no ES budžeta, izmantojot fiduciārajos kontos turēto naudu. Tādējādi no AK principā netiks pieprasītas nekādas summas, izņemot tās daļu no budžeta RAL, kā izklāstīts IL 140. pantā (sk. 2.6.1.2. skaidrojumu).

RAL

2.6.1.2.

4.2.   TIESVEDĪBAS REZULTĀTĀ IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

TIESVEDĪBAS REZULTĀTĀ IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

4.2.1.   Tiesvedības naudas sodu jomā

Tiesvedības naudas sodu jomā

2021. gada 31. decembrī iespējamās saistības naudas sodu jomā bija 2 111 miljoni EUR (2020. gadā – 2 985 miljoni EUR). Šīs summas galvenokārt attiecas uz tādiem Komisijas piemērotiem naudas sodiem par konkurences noteikumu pārkāpumiem, kurus attiecīgie uzņēmumi ir provizoriski samaksājuši un par kuriem ir iesniegta pārsūdzība vai par kuriem nav zināms, vai tie tiks pārsūdzēti. Iespējamās saistības saglabājas, līdz Tiesa pieņem galīgo lēmumu lietā, vai arī līdz pārsūdzības perioda beigām. Saņemtie procenti par provizoriskajiem maksājumiem ir iekļauti gada saimnieciskās darbības rezultātā un arī kā iespējamās saistības, lai atspoguļotu Komisijas tiesību uz šīm summām nenoteiktību.

Ja ES zaudēs kādā no šiem procesiem, kas saistīti ar uzliktajiem naudas sodiem, summas, kas provizoriski saņemtas, tiks atmaksātas uzņēmumiem, neradot ietekmi uz budžetu. Naudas soda summa tiek atzīta kā budžeta ieņēmumi tikai tad, kad naudas sods ir nepārsūdzams (FR 107. pants).

4.2.2.   Citas tiesvedības

Citas tiesvedības

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Lauksaimniecība | 79 | 66 |
| Kohēzija | 210 | 341 |
| Citi | 1 153 | 2 169 |
| Kopā | 1 443 | 2 576 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Lauksaimniecība

Lauksaimniecība

79

79

66

66

Kohēzija

Kohēzija

210

210

341

341

Citi

Citi

1 153

1 153

2 169

2 169

Kopā

Kopā

1 443

1 443

2 576

2 576

Lauksaimniecība

Lauksaimniecība

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar ELGF un lauku attīstības atbilstības lēmumiem līdz Tiesas spriedumam. Saistību galīgā apjoma un tā gada noteikšana, kurā sekmīgas apelācijas rezultātā summas tiks izmaksātas no budžeta, būs atkarīga no tiesas procesa ilguma.

Kohēzija

Kohēzija

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar kohēzijas politikas darbībām, attiecībā uz kurām vēl nav noteikts mutiskās uzklausīšanas datums vai Tiesa nav sagatavojusi spriedumu.

Citas tiesvedības

Citas tiesvedības

Šī pozīcija attiecas uz prasībām, kas pašlaik iesniegtas pret ES par zaudējumu atlīdzināšanu, citiem juridiskiem strīdiem un lēstiem tiesāšanās izdevumiem. Jāņem vērā, ka prasībā par zaudējumu atlīdzināšanu saskaņā ar LESD 340. pantu prasības iesniedzējam ir jāpierāda, ka iestāde ir izdarījusi pietiekami nopietnu tādas tiesību normas pārkāpumu, ar kuru personām tiek piešķirtas tiesības, kā arī iesniedzējam faktiski nodarītais kaitējums un tieša cēloņsakarība starp nelikumīgo rīcību un kaitējumu. Ievērojamais samazinājums salīdzinājumā ar iepriekšējā gada beigām galvenokārt ir saistīts ar zaudējumu atlīdzināšanas prasību pret Komisiju par apvienošanās aizlieguma lēmumu, kuru Tiesa galu galā noraidīja.

AK saistības, kas izriet no tās izstāšanās no ES

AK saistības, kas izriet no tās izstāšanās no ES

Saskaņā ar IL 147. pantu Apvienotajai Karalistei ir jāsedz tās daļa no maksājumiem, kas vajadzīgi, lai izpildītu Savienības iespējamās saistības, kurām iestājas termiņš, sakarā ar tiesvedību par Savienības finanšu saistībām, ar nosacījumu, ka minēto tiesvedību priekšmetu veidojošie fakti notikuši ne vēlāk kā 2020. gada 31. decembrī. Paredzamā maksimālā AK maksājamā summa šeit ir 179 miljoni EUR (2020. gadā – 318 miljoni EUR). Attiecībā uz tiesvedību, kurā tiek uzskatīts par iespējamu, ka summas tiks samaksātas no ES budžeta (sk. 2.10. skaidrojumu), AK daļa ir iekļauta kā daļa no kopējās summas, ko maksā AK – sīkāku informāciju sk. 2.6.1.2. skaidrojumā.

2.10.

2.6.1.2.

4.3.   IESPĒJAMIE AKTĪVI

IESPĒJAMIE AKTĪVI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Saņemtās garantijas: | | |
| | izpildes garantijas |

Miljonos EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Saņemtās garantijas:

Saņemtās garantijas:

izpildes garantijas

izpildes garantijas

287

287

318

318

| | Citas garantijas |
| --- | --- |

Citas garantijas

Citas garantijas

8

8

8

8

Citi iespējamie aktīvi

Citi iespējamie aktīvi

98

98

58

58

Kopā

Kopā

393

393

384

384

Izpildes garantijas tiek pieprasītas, lai nodrošinātu, ka ES finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas noteikti saņēmēju līgumos ar ES.

5.   BUDŽETA UN JURIDISKĀS SAISTĪBAS

Šajā skaidrojumā sniegta informācija par budžeta procesu un nākotnes finansējuma vajadzībām, nevis saistībām, kuras pastāv 2021. gada 31. decembrī.

Daudzgadu finanšu shēmā (DFS), par kuru vienojušās dalībvalstis, ir definētas programmas un noteikti saistību apropriāciju izdevumu kategoriju maksimālie apjomi un maksājumu apropriāciju kopsumma, kuras robežās ES var uzņemties budžeta un juridiskās saistības un galu galā veikt maksājumus septiņu gadu periodā, – sk. 1.1. tabulu budžeta izpildes pārskatu skaidrojumos.

Juridiskās saistības atbilst parakstītajām programmām, projektiem, nolīgumiem vai līgumiem, kas ES tādējādi ir juridiski saistoši. Juridiskas saistības ir akts, ar kuru kredītrīkotājs noslēdz vai nodibina saistību (ES vajadzībām), kas rada maksājumu (FR 2. panta 37. punkts).

Budžeta saistības principā uzņemas pirms juridisko saistību uzņemšanās, bet attiecībā uz dažām daudzgadu programmām/projektiem tas ir otrādi – attiecīgās budžeta saistības uzņemas gada maksājumu veidā vairāku gadu laikā, ja to paredz pamatakts. Piemēram, attiecībā uz kohēziju Kopīgo noteikumu regulas (KNR) (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (33)) 86. pantā noteikts, ka Komisijas lēmums, ar ko pieņem programmu, veido juridiskas saistības Finanšu regulas nozīmē, taču Savienības budžeta saistības attiecībā uz katru programmu uzņemas gada maksājumu veidā par katru fondu laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim. Citos juridiskajos pamatos var būt ietverti līdzīgi noteikumi. Šā iemesla dēļ var būt summas, kuras ES ir likumīgi apņēmusies maksāt, bet budžeta saistību uzņemšanās vēl nav notikusi – sk. 5.2. skaidrojumu turpmāk.

33

5.2.

Ja budžeta saistību uzņemšanās ir notikusi, bet turpmāki maksājumi vēl nav veikti, neizpildīto saistību summa tiek dēvēta par “reste à liquider” (RAL). Tās var būt programmas vai projekti, nereti daudzgadēji, kuri ir parakstīti, bet par kuriem maksājumi tiks veikti tikai vēlākos gados. Tie atspoguļo maksājumu saistības turpmākajiem gadiem. Tā kā finanšu pārskatus sagatavo, izmantojot uzkrāšanas principu, bet budžeta izpildes pārskatus sagatavo, pamatojoties uz naudas plūsmas principu, daļa no kopējās nesamaksātās summas (RAL) jau ir iekļauta izdevumos un bilancē atzīta kā saistības (sk. 2.12. un 2.13. skaidrojumu). Šo izdevumu aprēķins tiek veikts, pamatojoties uz saņemtajiem izmaksu atlīdzināšanas prasījumiem / rēķiniem vai programmas vai projekta īstenošanas aplēsēm, ja līdz pārskata datumam ES vēl nav iesniegti prasījumi (sk. 5.1. skaidrojumu). Tiklīdz ar RAL saistītie maksājumi ir veikti, saistību atzīšana bilancē tiek pārtraukta. RAL daļa, kas vēl nav iekļauta izdevumos, nav iekļauta saistībās, bet ir norādīta turpmāk.

reste à liquider

RAL

RAL

2.12.

2.13.

5.1.

RAL

RAL

Tādējādi turpmāk sniegtā informācija atspoguļo summas 2021. gada 31. decembrī, kuras ES ir apņēmusies maksāt, pamatojoties uz līgumisko vienošanos izpildi, un tāpēc tās plānots finansēt no nākamajiem ES budžetiem.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos | 5.1. | 266 526 | 249 309 |
| Būtiskas juridiskās saistības | 5.2. | 135 181 | 14 481 |
| Kopā | | 401 707 | 263 790 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2021.

31.12.2020.

Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

5.1.

5.1.

266 526

266 526

249 309

249 309

Būtiskas juridiskās saistības

Būtiskas juridiskās saistības

5.2.

5.2.

135 181

135 181

14 481

14 481

Kopā

Kopā

401 707

401 707

263 790

263 790

5.1.   NEIZPILDĪTĀS BUDŽETA SAISTĪBAS, KAS VĒL NAV IEKĻAUTAS IZDEVUMOS

NEIZPILDĪTĀS BUDŽETA SAISTĪBAS, KAS VĒL NAV IEKĻAUTAS IZDEVUMOS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos | 266 526 | 249 309 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

266 526

266 526

249 309

249 309

Iepriekš norādītā summa ir budžeta RAL (“reste à liquider”) 341 634 miljonu EUR apmērā (sk. 6.4. tabulu budžeta izpildes pārskatu skaidrojumos), no kā atskaitītas saistītās summas, kuras jau iekļautas bilancē kā saistības un finanšu darbības rezultātu pārskatā kā izdevumi. Budžeta RAL ir summa, kas raksturo neizpildītās saistības, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai kuras vēl nav atceltas. Tā ir parasta parādība saistībā ar daudzgadu programmām.

RAL

reste à liquider

RAL

Jānorāda, ka kopējie neatmaksātie priekšfinansējuma avansa maksājumi 2021. gada 31. decembrī bija 93,4 miljardi EUR (sk. 2.5. skaidrojumu). Tas atspoguļo budžeta saistības, kas samaksātas, samazinot RAL, taču samaksātās summas joprojām tiek uzskatītas par piederīgām ES, nevis saņēmējam līdz brīdim, kad tiek izpildītas attiecīgās līgumsaistības. Tādējādi tās ir kā iepriekš aprakstītās RAL, kas vēl nav iekļautas izdevumos.

2.5.

RAL

RAL

5.2.   BŪTISKAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS

BŪTISKAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| ANM (NGEU) neatmaksājamās atbalsta saistības | 99 530 | — |
| ITER | 6 121 | 6 837 |
| ELFLA
   (34) | 17 662 | — |
| Kosmosa programmas | 4 189 | — |
| Zvejas nolīgumi | 412 | 172 |
| HorizonEU | 382 | — |
| EURATOM | 445 | — |
| Brexit korekcijas rezerve | 3 072 | — |
| Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments | — | 4 140 |
| Operatīvās nomas saistības | 2 492 | 2 547 |
| Citas līgumsaistības | 876 | 785 |
| Kopā | 135 181 | 14 481 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

ANM (NGEU) neatmaksājamās atbalsta saistības

ANM (NGEU) neatmaksājamās atbalsta saistības

99 530

99 530

—

ITER

ITER

6 121

6 121

6 837

6 837

ELFLA
   (34)

ELFLA

34

17 662

17 662

—

Kosmosa programmas

Kosmosa programmas

4 189

4 189

—

Zvejas nolīgumi

Zvejas nolīgumi

412

412

172

172

HorizonEU

HorizonEU

382

382

—

EURATOM

EURATOM

445

445

—

Brexit korekcijas rezerve

Brexit korekcijas rezerve

3 072

3 072

—

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

—

4 140

4 140

Operatīvās nomas saistības

Operatīvās nomas saistības

2 492

2 492

2 547

2 547

Citas līgumsaistības

Citas līgumsaistības

876

876

785

785

Kopā

Kopā

135 181

135 181

14 481

14 481

Šīs summas atspoguļo ilgtermiņa juridiskās saistības, kuras gada beigās nebija iekļautas budžeta saistību apropriācijās. Šie saistošie pienākumi tiks iekļauti budžetā un samaksāti turpmākajos gados.

Noteiktas svarīgas programmas (sk. turpmāk) var īstenot, izmantojot gada maksājumus, saskaņā ar FR 112. panta 2. punktu. Tas ļauj ES uzņemties juridiskas saistības (parakstīt dotāciju nolīgumus, deleģēšanas nolīgumus un iepirkuma līgumus), pārsniedzot konkrētajā gadā pieejamās saistību apropriācijas. Tādējādi par būtisku pašreizējās DFS kopējā piešķīruma summu jau varētu būt uzņemtas saistības. Tas jo īpaši attiecas uz turpmāk aprakstītajām programmām.

NGEU (ANM) neatmaksājamās atbalsta saistības

NGEU

ANM ir galvenā ES atveseļošanas instrumenta NGEU programma. Tā tika izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (35). Tā finansē reformas un ieguldījumus dalībvalstīs no koronavīrusa pandēmijas sākuma 2020. gada februārī līdz 2026. gadam. Šeit norādītā summa attiecas uz juridisko saistību daļu par ANM neatmaksājamu atbalstu, kas 2021. gada beigās nebija segta ar budžeta saistībām. Regulas (ES) 2021/241 23. pants atļauj gada maksājumu izmantošanu.

NGEU

35

ITER – Starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors

ITER

Šīs saistības ir paredzētas ITER iekārtu turpmāko finansējuma vajadzību apmierināšanai laikposmā līdz 2027. gadam. ES (Euratom), tostarp dalībvalstu un Šveices, ieguldījums ITER International tiek nodrošināts ar Kodolsintēzes enerģijas aģentūras starpniecību. Šī summa atspoguļo perspektīvo finansējumu atbilstīgi DFS 2021.–2027. gadam, kas izveidota ar Padomes Lēmumu (Euratom) 2021/281 (36), ar kuru groza Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām, un ar kuru ir atļauts izmantot gada maksājumus. ITER tika izveidots, lai pārvaldītu ITER iekārtas, sekmētu ITER iekārtu ekspluatāciju, veicinātu sabiedrības izpratni par kodolsintēzes enerģiju un tās pieņemšanu un veiktu jebkuras citas darbības, kas ir vajadzīgas tā mērķa sasniegšanai. ITER ir iesaistīta ES kopā ar dažādām citām valstīm.

ITER

Euratom

ITER International

36

ITER

ITER

ITER

ITER

ITER

ELFLA

ELFLA

Tās ir juridiskas saistības, ko ES ir apņēmusies maksāt, pieņemot ELFLA programmu, kas aptver 2014.–2022. gada periodu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/2220 (37). Komisijas lēmums, ar ko pieņem darbības programmu, ir finansēšanas lēmums FR 110. panta nozīmē, un, sākot no brīža, kad par to tiek informēta attiecīgā dalībvalsts, – juridiskas saistības minētās regulas nozīmē.

37

Kosmosa programmas

Kosmosa programmas

Kosmosa programma ietver šādus komponentus: Galileo, EGNOS, Copernicus, Govsatcom un SSA. Nozīmīgākie ir Galileo, kas izstrādā Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmu, un Copernicus, kas ir saistīts ar Eiropas Zemes novērošanu. Šīs saistības uzņemtas uz laikposmu līdz 2027. gadam. Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 2021/696 (38), Komisija parakstīja deleģēšanas nolīgumus ar Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA), EUMETSAT, Mercator un Eiropas Vidēja termiņa laika prognožu centru. Regulas (ES) 2021/696 11. panta 6. punkts atļauj gada maksājumu izmantošanu.

Galileo, EGNOS, Copernicus, Govsatcom

SSA

Galile

Copernicus

38

EUMETS

Mercator

Zvejas nolīgumi

Zvejas nolīgumi

Šie nolīgumi ir saistības, kas uzņemtas ar trešām valstīm par darbībām saskaņā ar starptautiskiem zvejas nolīgumiem līdz 2026. gadam. Uzņemtās saistības ir balstītas uz Padomes lēmumiem par katru trešo valsti (piemēram, nolīgums starp ES un Seišelu salu Republiku un tā īstenošanas protokols; OV L 60, 28.2.2020.) un tiek uzskatītas par īpašiem starptautiskiem līgumiem ar daudzgadu tiesībām un pienākumiem.

Programma “Apvārsnis Eiropa”

Programma “Apvārsnis Eiropa”

Tās ir summas, kas paredzētas programmai “Apvārsnis Eiropa” dažādu kosmosa komponentu iepriekšējām un turpmākā posma darbībām. Šīs saistības uzņemas uz laikposmu līdz 2027. gadam. Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (39), Komisija parakstīja deleģēšanas nolīgumu ar EKA un vēl vienu ar ES Kosmosa programmas aģentūru (EUSPA). Regulas (ES) 2021/695 12. panta 8. punkts atļauj gada maksājumu izmantošanu.

39

EUSPA

Euratom

Euratom

EUROfusion (Eiropas Konsorcijs kodolsintēzes enerģijas attīstībai) ir ES laboratoriju un institūtu konsorcijs, kas ir saņēmējs, kura uzdevums ir veikt priekšdarbus attiecībā uz kodolsintēzes enerģijas reaktoriem. Lai to paveiktu, konsorcijs finansē savu 30 dalībnieku pētniecību, pamatojoties uz “Eiropas ceļvedi kodolsintēzes enerģijas ieviešanai” kā kopīgu programmu Euratom līdzfinansētās Eiropas partnerības ietvaros. Juridiskais pamats ir Padomes Regula (Euratom) 2021/765 (40), ar ko izveido Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2021.–2025. gadam, kas papildina pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, kuras 4. pantā paredzēta gada maksājuma (iemkasu) izmantošana.

EUROfusion

Euratom

40

Brexit korekcijas rezerve (BKR)

Brexit

Brexit korekcijas rezerves (BKR) mērķis ir novērst ekonomiskās un sociālās sekas, ko radīja Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības (ES) 2020. gada februārī. Tā tika izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1755 (41). Atklātā summa atspoguļo juridiskās saistības, kas vēl jāīsteno BKR atbalstīto pasākumu ietvaros. Šeit ir atklāta tikai tā juridisko saistību daļa, kas vēl nav segta ar budžeta saistībām.

Brexit

41

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

EISI sniedz finansiālu atbalstu Eiropas tīkliem, atbalstot kopēju interešu projektus tādās jomās kā transporta, telesakaru un enerģētikas infrastruktūra. EISI programmas juridiskās saistības aptver īstenošanas laikposmu no 2014. līdz 2024. gadam EISI transporta instrumentam un līdz 2025. gada 31. decembrim EISI enerģētikas instrumentam. Šo saistību juridiskais pamats ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 2013. gada 20. decembris), un tās 19. pantā ir paredzēta gada maksājuma izmantošana. 2021. gada beigās juridiskās saistības ir pilnībā segtas no budžeta saistībām.

Operatīvās nomas saistības

Operatīvās nomas saistības

Minimālās summas, par kurām saskaņā ar pamatā esošajiem līgumiem ir saistības tās samaksāt atlikušajā nomas līguma darbības laikā, ir šādas:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Minimālie nomas maksājumi |
| < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Ēkas | 414 | 953 | 1 074 | 2 442 |
| IT materiāli un cits aprīkojums | 14 | 27 | 9 | 50 |
| Kopā | 428 | 980 | 1 083 | 2 492 |

Miljonos EUR

Minimālie nomas maksājumi

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Ēkas

Ēkas

414

414

953

953

1 074

1 074

2 442

2 442

IT materiāli un cits aprīkojums

IT materiāli un cits aprīkojums

14

14

27

27

9

9

50

50

Kopā

Kopā

428

428

980

980

1 083

1 083

2 492

2 492

Saistībā ar Apvienotās Karalistes paziņojumu par tās nodomu izstāties no Eiropas Savienības un pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1718 (42), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2004/726, Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) mītnesvieta 2019. gada martā tika pārcelta no Londonas uz Amsterdamu. Aģentūra 2019. gada 2. jūlijā vienojās ar ēkas īpašnieku un kopš tā laika savas telpas ēkā izīrē apakšīrniekam ar nosacījumiem, kas atbilst pamatnomas nosacījumiem, ieskaitot apakšnomas termiņu, kas ilgst līdz EMA pamatnomas termiņa beigām 2039. gada jūnijā.

42

Iepriekšējā tabulā norādītās summas ietver 383 miljonus EUR, kas vēl ir jāsaņem saskaņā ar pamatnomas līgumu. Paredzams, ka maksājumus par tādu pašu summu saņems apakšīrnieks saskaņā ar neatceļamo apakšnomas līgumu.

Citas līgumsaistības

Citas līgumsaistības

Norādītās summas atbilst saistībām par summām, kas jāmaksā līgumu darbības laikā. Visbūtiskākā šeit iekļautā summa attiecas uz līgumu (JMO2) par Komisijas ēku Luksemburgā (393 miljoni EUR).

6.   FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

Turpmāk atklātā informācija par ES finanšu risku pārvaldību attiecas uz:

| — | aizņēmumu un aizdevumu darbībām saistībā ar finansiālo atbalstu, ko sniedz Komisija ar NGEU, EFSM, MB, MFA, SURE un Euratom darbību starpniecību, |
| --- | --- |

—

aizņēmumu un aizdevumu darbībām saistībā ar finansiālo atbalstu, ko sniedz Komisija ar NGEU, EFSM, MB, MFA, SURE un Euratom darbību starpniecību,

NGEU

SURE

Eurato

| — | Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei, tostarp naudas sodu saņemšanai, |
| --- | --- |

—

Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei, tostarp naudas sodu saņemšanai,

| — | budžeta garantiju kopējā uzkrājumu fondā un likvidējamajā EOTK esošiem aktīviem, |
| --- | --- |

—

budžeta garantiju kopējā uzkrājumu fondā un likvidējamajā EOTK esošiem aktīviem,

| — | finanšu instrumentiem, ko finansē no ES budžeta, kā arī |
| --- | --- |

—

finanšu instrumentiem, ko finansē no ES budžeta, kā arī

| — | ES budžeta garantiju programmām. |
| --- | --- |

—

ES budžeta garantiju programmām.

Ar NGEU sākšanos 2021. gadā, Komisija iecēla galveno riska ekspertu, izveidoja atbilstošu pārvaldības struktūru un pieņēma riska politiku, kas aptver NGEU darbības.

NGEU

NGEU

6.1.   RISKU VEIDI

RISKU VEIDI

Tirgus risks ir risks, ka tirgus cenu izmaiņu dēļ var svārstīties finanšu instrumenta patiesā vērtība vai nākotnes naudas plūsmas. Tirgus risks ietver ne tikai iespējamos zaudējumus, bet arī iespējamo peļņu. Tas ietver valūtas risku, procentu likmes risku un citas cenas risku (piemēram, kapitāla risku).

Tirgus risks

valūtas risku

procentu likmes risku

citas cenas risku

| — | Valūtas risks ir risks, ka ES darbības vai ieguldījumu vērtību ietekmēs valūtas kursa pārmaiņas. Šo risku rada tas, ka mainās vienas valūtas cena attiecībā pret otru valūtu. |
| --- | --- |

—

Valūtas risks ir risks, ka ES darbības vai ieguldījumu vērtību ietekmēs valūtas kursa pārmaiņas. Šo risku rada tas, ka mainās vienas valūtas cena attiecībā pret otru valūtu.

Valūtas risks

| — | Procentu likmes risks ir iespējamība, ka procentu likmju kāpuma dēļ samazināsies vērtspapīra, jo īpaši obligācijas, vērtība. Parasti augstākas procentu likmes izraisa nemainīgas likmes obligāciju cenu kritumu un otrādi. |
| --- | --- |

—

Procentu likmes risks ir iespējamība, ka procentu likmju kāpuma dēļ samazināsies vērtspapīra, jo īpaši obligācijas, vērtība. Parasti augstākas procentu likmes izraisa nemainīgas likmes obligāciju cenu kritumu un otrādi.

Procentu likmes risks

| — | Citas cenas risks ir risks, ka finanšu instrumenta patiesā vērtība vai nākotnes naudas plūsmas svārstīsies tirgus cenu izmaiņu dēļ (kas nav tās, kas rodas no procentu likmes riska vai valūtas riska), vai nu šīs izmaiņas rada faktori, kas ir specifiski atsevišķam finanšu instrumentam vai tā emitentam, vai faktori, kas ietekmē visus līdzīgos tirgū tirgotos finanšu instrumentus. |
| --- | --- |

—

Citas cenas risks ir risks, ka finanšu instrumenta patiesā vērtība vai nākotnes naudas plūsmas svārstīsies tirgus cenu izmaiņu dēļ (kas nav tās, kas rodas no procentu likmes riska vai valūtas riska), vai nu šīs izmaiņas rada faktori, kas ir specifiski atsevišķam finanšu instrumentam vai tā emitentam, vai faktori, kas ietekmē visus līdzīgos tirgū tirgotos finanšu instrumentus.

Citas cenas risks

Kredītrisks ir risks ciest zaudējumus, kurus rada parādnieka/aizņēmēja neveikts maksājums par aizdevumu vai citu kredītlīniju (pamatsummas vai procentu, vai abu summu maksājums) vai citu līgumsaistību nepildīšana. Saistību neizpildes gadījumi ietver atmaksas kavēšanu, aizņēmēja atmaksas pārstrukturēšanu un bankrotu.

Kredītrisks

Likviditātes risks ir risks, ka ES struktūrai būs grūtības izpildīt pienākumus attiecībā uz finanšu saistībām, par kurām norēķinus veic ar naudas vai citu finanšu aktīvu iemaksu.

Likviditātes risks

6.2.   RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA

RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA

Finanšu instrumentu novērtēšana

Finanšu instrumentu novērtēšana

Šādas finanšu aktīvu un saistību klases netiek novērtētas to patiesajā vērtībā: nauda un naudas ekvivalenti, aizdevumi, ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi, kas nav finanšu garantiju līguma debitoru parādi, ja tie klasificēti kā finanšu aktīvi FVSD, aizņēmumi, finanšu garantiju līgumi un citas finanšu saistības, kas novērtētas amortizētajā vērtībā. Šo finanšu aktīvu un saistību uzskaites vērtība tiek uzskatīta par pamatotu tuvinājumu to patiesajai vērtībai.

FVSD

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Aizņēmumu un aizdevumu darījumus veic ES saskaņā ar attiecīgajām Padomes regulām, Padomes un Eiropas Parlamenta lēmumiem un, ja piemērojams, ar iekšējām pamatnostādnēm. Ir izstrādātas rakstiskas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā aizņēmumi un aizdevumi, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās vienības. Aizdevumu darbības, izņemot NGEU, tiek finansētas, izmantojot kompensējošus aizņēmumus, tāpēc neveidojas atvērtas procentu likmju vai valūtas pozīcijas.

NGEU

Aizdevumiem, kas izdoti saskaņā ar NGEU, netiek izmantota kompensējošo darbību pieeja, kā tas tiek darīts attiecībā uz citiem finansiālā atbalsta instrumentiem. Tā vietā NGEU ir izstrādāta daudzveidīga un kopīga finansēšanas stratēģija, kas apvieno plašu finansēšanas instrumentu klāstu. Diversificētās apvienotās stratēģijas vajadzībām ir izstrādātas un ieviestas efektīvas riska pārvaldības pamatnostādnes un procedūras NGEU instrumentam, kas ikdienā aktīvi risina saistītos riskus.

NGEU

NGEU

NGEU

Kase

Kase

Komisijas kases operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804 (43)) un Finanšu regulā.

43

Saskaņā ar iepriekš minētajām regulām ir piemērojami turpmāk izklāstītie pamatprincipi.

| — | Pašu resursus maksā dalībvalstis, veicot iemaksas kontā, ko šajā nolūkā Komisijas vārdā atver valsts kasē vai centrālajā bankā. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai apmierinātu savas vajadzības pēc naudas līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

Pašu resursus maksā dalībvalstis, veicot iemaksas kontā, ko šajā nolūkā Komisijas vārdā atver valsts kasē vai centrālajā bankā. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai apmierinātu savas vajadzības pēc naudas līdzekļiem.

| — | Pašu resursus dalībvalstis maksā savas valsts valūtā, turpretī Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro. |
| --- | --- |

—

Pašu resursus dalībvalstis maksā savas valsts valūtā, turpretī Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro.

| — | Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt. Šis ierobežojums neattiecas uz Komisijas pašu resursu kontiem gadījumā, ja nav izpildītas saistības attiecībā uz aizdevumiem, par ko noslēgts līgums vai kas garantēti saskaņā ar ES Padomes regulām un lēmumiem, un ar konkrētiem nosacījumiem arī gadījumos, kad prasības pēc naudas līdzekļiem pārsniedz kontos esošos naudas līdzekļus. |
| --- | --- |

—

Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt. Šis ierobežojums neattiecas uz Komisijas pašu resursu kontiem gadījumā, ja nav izpildītas saistības attiecībā uz aizdevumiem, par ko noslēgts līgums vai kas garantēti saskaņā ar ES Padomes regulām un lēmumiem, un ar konkrētiem nosacījumiem arī gadījumos, kad prasības pēc naudas līdzekļiem pārsniedz kontos esošos naudas līdzekļus.

| — | Bankas kontos turētos līdzekļus, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro. |
| --- | --- |

—

Bankas kontos turētos līdzekļus, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro.

Papildus pašu resursu kontiem Komisija atver citus bankas kontus centrālajās bankās un komercbankās, lai veiktu maksājumus un saņemtu citus ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Kases un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz mūsdienīgām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Komisijas kases un maksājumu operāciju pārvaldību reglamentē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kura mērķis ir samazināt darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tie aptver dažādas darbības jomas (piemēram, maksājumu izpildi un naudas pārvaldību, naudas plūsmas prognozēšanu, darbības nepārtrauktību utt.), turklāt pamatnostādņu un procedūru ievērošana regulāri tiek pārbaudīta.

Naudas sodi

Naudas sodi

Provizoriski iekasēti naudas sodi: noguldījumi

Provizoriski iekasēti naudas sodi: noguldījumi

Summas, kas saņemtas pirms 2010. gada, paliek tādu banku kontos, kuras ir īpaši izvēlētas provizoriski iekasētu naudas sodu noguldījumu turēšanai. Bankas tiek izvēlētas atbilstīgi Finanšu regulā noteiktajām konkursa procedūrām. Līdzekļu izvietošanu konkrētās bankās nosaka saskaņā ar iekšējo riska pārvaldības politiku, kurā definētas kredītreitinga prasības un līdzekļu apjoms, kādu var izvietot un kas ir proporcionāls darījuma partnera pašu kapitālam. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējai politikai un procedūrām.

Provizoriski iekasēti naudas sodi: BUFI portfelis

Provizoriski iekasēti naudas sodi: BUFI portfelis

Sākot no 2010. gada, piemēroto un provizoriski iekasēto naudas sodu summas iegulda īpaši izveidotā BUFI portfelī. Portfeļa galvenais mērķis ir samazināt ar finanšu tirgiem saistītos riskus un nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visiem subjektiem, piemērojot garantētu atdevi, ko aprēķina uz vienas un tās pašas bāzes, naudas soda nominālajai summai. Tomēr minimālā garantētā atdeve, ko piemēro subjektiem pirms jaunās Finanšu regulas stāšanās spēkā 2018. augustā, ir nulle. Aktīvu pārvaldību provizoriski iekasētajiem naudas sodiem veic Komisija saskaņā ar iekšējām aktīvu pārvaldības pamatnostādnēm. Ir izstrādātas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā kases operāciju pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās vienības. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējām pamatnostādnēm un procedūrām.

BUFI

Aktīvu pārvaldības darbību mērķis ir ieguldīt Komisijai provizoriski samaksātos naudas sodus tā, lai:

| — | nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību vajadzības gadījumā, vienlaikus |
| --- | --- |

—

nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību vajadzības gadījumā, vienlaikus

| — | cenšoties parastos apstākļos panākt atdevi, kas vidēji atbilst BUFI kritērija atdevei, atskaitot radušās izmaksas un saglabājot naudas sodu nominālvērtību. |
| --- | --- |

—

cenšoties parastos apstākļos panākt atdevi, kas vidēji atbilst BUFI kritērija atdevei, atskaitot radušās izmaksas un saglabājot naudas sodu nominālvērtību.

BUFI

Ieguldījumi ir ierobežoti un būtībā attiecas tikai uz šādām kategorijām: termiņnoguldījumi dalībvalstu centrālajās bankās, valsts parāds aģentūrās, valstij pilnībā piederošās vai valsts garantētās bankās vai pārvalstiskās iestādēs, kā arī obligācijas, vekseļi un noguldījumu sertifikāti, ko emitējušas valsts vai pārvalstiskas iestādes.

Saņemtās finanšu garantijas

Saņemtās finanšu garantijas

Ievērojamas summas no finanšu iestāžu piešķirtām garantijām Komisija tur saistībā ar naudas sodiem, ko tā piemēro uzņēmumiem par ES konkurences noteikumu pārkāpumiem (sk. 2.6.1.3. skaidrojumu). Uzņēmumi, kuriem tiek uzlikts naudas sods, nodrošina šādas garantijas kā alternatīvu provizoriska maksājuma veikšanai. Garantijas tiek pārvaldītas atbilstīgi iekšējai riska pārvaldības politikai. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējai politikai un procedūrām.

2.6.1.3.

ES budžeta garantiju programmas

ES budžeta garantiju programmas

Finanšu regulas X sadaļā ir iekļauti vairāki drošības pasākumi, lai aizsargātu ES budžetu pret finanšu riskiem, ko rada budžeta garantiju izmantošana. Tos var iedalīt četrās pamatkategorijās.

1.   Pasākumi iespējamo saistību apjoma ierobežošanai

Pirmkārt, ES garantijas apjoms vienmēr ir ierobežots skaidri noteiktā veidā. Finanšu regulā ir noteikts, ka finanšu saistības un kopējie neto maksājumi no budžeta nedrīkst pārsniegt budžeta garantijas apjomu, kas apstiprināts ar tās pamataktu. Iespējamās saistības, ko rada budžeta garantija, var pārsniegt finanšu aktīvus, kas paredzēti ES finanšu saistību segšanai, tikai tad, ja tas ir paredzēts attiecīgajā pamataktā saskaņā ar tajā izklāstītajiem īpašajiem nosacījumiem.

Otrkārt, ES garantēto darījumu / finanšu produktu vēlamo riska profilu iespēju robežās nosaka ex ante, t. i., garantiju nolīgumu parakstīšanas brīdī.

ex ante

2.   Īstenošanas partneru atlases pasākumi

Budžeta garantiju programmas tiek īstenotas kopā ar uzticamiem, pīlāru novērtētiem partneriem. Tas cita starpā nodrošina šo īstenošanas partneru (IP) grāmatvedības, finanšu un riska pārvaldības sistēmu uzticamību. Turklāt šiem IP ir jāpiešķir pašu resursi, kas noved pie turpmākas interešu saskaņošanas ar Savienību.

3.   Pasākumi, kas nodrošina pietiekamu ex ante budžeta spēju absorbēt garantiju pieprasījumus

ex ante

Budžeta garantiju programmas ir nodrošinātas ar noteikumiem, kas tiek droši glabāti KUF. Uzkrājumu likme katras programmas pamataktā ir noteikta tādā līmenī, lai budžeta apropriāciju plānošana veidotu uzkrājumu, kas ļautu segt zaudējumus bez budžeta traucējumiem. Tādējādi uzkrājumi ir pietiekami, lai segtu paredzamos un līdz zināmam līmenim arī neparedzētos šo budžeta garantiju zaudējumus.

Pēc tam Komisija (katru gadu) nodrošinās, ka uzkrājumu apjoms atbilst nodrošinājuma likmei, kā noteikts pamataktā, un ir saskaņā ar Finanšu regulas principiem un finanšu plānojumu.

4.   Pasākumi, lai risinātu realizētos zaudējumus, kas pārsniedz ex ante aplēses

ex ante

Finanšu regulā ir ieviesti divi agrīnās brīdināšanas sliekšņi (t. i., kad 50 % un 30 % no nodrošinājuma mērķa paliek pieejami). Šie brīdināšanas sliekšņi ļauj Komisijai paredzēt iespējamo uzkrājumu izsmelšanu pirms budžeta garantijas izbeigšanās un ļauj Komisijai izvērtēt, vai tā var izņēmuma kārtā ierosināt papildu uzkrājumus.

Turklāt tiek regulāri pārskatīta uzkrājumu likmes atbilstība (vismaz reizi trijos gados). Šis pārskats nodrošina uzkrājumu likmes atbilstību nenokārtoto saistību faktiskajam riska profilam.

Gadījumā, ja nepieciešami papildu uzkrājumi, ir ieviestas procedūras, lai nodrošinātu pietiekamu likviditāti (pārskaitījumi starp KUF nodalījumiem un centrālās kases likviditātes izmantošana), un ir pieejama budžeta telpa (saistību un maksājumu apropriācijas).

Turklāt 2020. gadā tika izveidota no budžeta garantijām izrietošo iespējamo saistību vadības komiteja, kas darbojas budžeta komisāra pakļautībā. Tā iejaucas jautājumos, kas attiecas uz budžeta garantijām un finansiālo atbalstu, radot iespējamās saistības pret budžetu, kas rodas, īstenojot Finanšu regulas X sadaļu, tostarp tos noteikumus, kas paredzēti Iekšējos noteikumos par Savienības vispārējā budžeta izpildi. Tas ietver riska pārvaldības sistēmu, attiecīgos kopējos standarta līgumu horizontālos noteikumus un integrēto pārskatu sniegšanu, lai noteiktu korporatīvās prasības iespējamo saistību ilgtspējīgai pārvaldībai.

Kopējais uzkrājumu fonds

Kopējais uzkrājumu fonds

Ar Komisijas 2020. gada 25. marta Lēmumu C(2020 1896 par KUF (AMG) aktīvu pārvaldības pamatnostādnēm KUF finanšu pārvaldnieka pienākumi un uzdevumi tika deleģēti Budžeta ģenerāldirektorāta (BUDG ĢD) ģenerāldirektoram. KUF tiek turēts atsevišķi no citiem BUDG ĢD pārvaldītajiem portfeļiem. Fonds kā atsevišķa juridiska persona nepastāv.

BUDG

BUDG

KUF tiek pārvaldīts saskaņā ar aktīvu pārvaldības pamatnostādnēm. Mērķis ir nodrošināt nepieciešamo likviditāti, lai pilnībā un ātri apmierinātu visas prasītās aizplūdes, piemēram, garantiju pieprasījumus, un nodrošināt kapitāla saglabāšanu fonda ieguldījumu periodā ar augstu ticamības līmeni.

Lai sasniegtu iepriekš aprakstīto vispārējo mērķi, KUF finanšu pārvaldnieks pārvalda aktīvus saskaņā ar piesardzības noteikumiem un pareizas finanšu pārvaldības principiem un saskaņā ar Komisijas grāmatveža noteiktajiem noteikumiem un procedūrām. Ir izstrādātas rakstveida procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā kases operāciju pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās vienības. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējām pamatnostādnēm un procedūrām.

KUF portfeli veido tā, lai nodrošinātu augstu diversifikācijas pakāpi starp atbilstīgo aktīvu klasēm, ģeogrāfiskajiem apgabaliem, emitentiem un termiņiem nolūkā pārvaldīt portfeļa vērtības svārstības.

Aktīvu pārvaldības pamatnostādnēs, riska un investīciju stratēģijās ir noteikti konkrēti limiti un ierobežojumi, lai ierobežotu portfeļa kredītrisku, kas ir ierobežots līdz investīcijas pakāpei, izņemot attiecībā uz ES dalībvalstu kredītrisku.

Tā kā vienīgais darījuma partneris visiem spēkā esošajiem regulētā tirgū netirgotajiem valūtas nākotnes līgumiem 2021. gada 31. decembrī bija Banque de France, šajā datumā nebija nodrošināti nekādi kredītkvalitātes uzlabojumi, piemēram, nodrošinājums, savstarpējo prasījumu ieskaita līgumi vai garantijas. Maksimālais kredītrisks ārvalstu valūtas atvasinātajiem instrumentiem ar pozitīvu patieso vērtību pārskata perioda beigās ir vienāds ar uzskaites vērtību bilancē.

Banque de France

Finanšu instrumentu programmas

Finanšu instrumentu programmas

Jau daudzus gadus ES budžeta izpildē paļaujas uz finanšu instrumentu programmu izmantošanu. Sīkāku informāciju par attiecīgajām summām sk. 2.4.2. skaidrojumā.

2.4.2.

Lielākajai daļai finanšu instrumentu kopīgs ir tas, ka to īstenošana tiek deleģēta EIB grupai (tostarp EIF) vai citām finanšu iestādēm, pamatojoties uz nolīgumu starp Komisiju un finanšu iestādi. Nolīgumi, kas parakstīti ar šīm finanšu iestādēm, ietver stingrus nosacījumus un starpnieku saistības, lai nodrošinātu pienācīgu ES naudas pārvaldību un pārskatu iesniegšanu. Kad ir pausta apņemšanās veikt finanšu iemaksu kādā no instrumentiem, līdzekļi tiek pārvesti uz īpaši izveidotu bankas kontu, ko atvērusi finanšu iestāde savā vārdā, bet pārstāvot Komisiju (t. i., fiduciāro kontu). Atkarībā no attiecīgā instrumenta finanšu iestāde var izmantot šajā fiduciārajā kontā esošos līdzekļus aizdevumu sniegšanai, parāda instrumentu emitēšanai, investīcijām pašu kapitāla instrumentos vai garantiju pieprasījumu segšanai. Parasti ieņēmumi no finanšu instrumentiem tiek atmaksāti ES budžetā.

Attiecībā uz šiem finanšu instrumentiem risks ir ierobežots un nepārsniedz maksimālo apjomu, kas ir norādīts pamatā esošajos nolīgumos kā instrumentam budžetā paredzētā summa. Tā kā Komisija bieži uzņemas “pirmās kārtas zaudējumu daļu” un instrumenti ir paredzēti, lai finansētu riskantākus saņēmējus (kam ir grūtības iegūt finansējumu no komerciāliem aizdevējiem), ir iespējams, ka ES budžetam radīsies kādi zaudējumi.

6.3.   VALŪTAS RISKS

VALŪTAS RISKS

Valūtas risks 2021. gada 31. decembrī

Valūtas risks 2021. gada 31. decembrī

ES finanšu instrumentu valūtas risks gada beigās: neto pozīcija

ES finanšu instrumentu valūtas risks gada beigās: neto pozīcija

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. |
| USD | GBP | PLN | SEK | Citi | EUR | Kopā |
| Finanšu aktīvi | | | | | | | |
| Amortizētajās izmaksās novērtētie finanšu aktīvi
   (5) | 63 | 18 | — | — | 7 | 88 | 176 |
| Finanšu aktīvi FVSD | | | | | | | |
| | Neatvasinātie instrumenti |

Miljonos EUR

31.12.2021.

USD

GBP

PLN

SEK

Citi

EUR

Kopā

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Amortizētajās izmaksās novērtētie finanšu aktīvi
   (5)

Amortizētajās izmaksās novērtētie finanšu aktīvi

5

63

63

18

18

—

—

7

7

88

88

176

176

Finanšu aktīvi FVSD

Finanšu aktīvi FVSD

Neatvasinātie instrumenti

Neatvasinātie instrumenti

934

934

51

51

—

23

23

75

75

23 141

23 141

24 223

24 223

| | Atvasinātie instrumenti |
| --- | --- |

Atvasinātie instrumenti

Atvasinātie instrumenti

(646)

(646)

—

—

—

—

1 474

1 474

828

828

Debitoru parādi
   (6)

Debitoru parādi

6

109

109

98

98

108

108

4

4

88

88

7 372

7 372

7 780

7 780

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

85

85

24

24

1 014

1 014

591

591

1 692

1 692

41 455

41 455

44 860

44 860

545

545

192

192

1 121

1 121

618

618

1 862

1 862

73 529

73 529

77 866

77 866

Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu garantiju saistības

Finanšu garantiju saistības

(1 047 )

(1 047 )

(0)

(0)

(62)

(62)

(19)

(19)

(248)

(248)

(6 418 )

(6 418 )

(7 794 )

(7 794 )

Finanšu saistības FVSD

Finanšu saistības FVSD

(1)

(1)

—

—

—

(4)

(4)

—

(5)

(5)

(1 048 )

(1 048 )

(0)

(0)

(62)

(62)

(19)

(19)

(251)

(251)

(6 418 )

(6 418 )

(7 798 )

(7 798 )

Kopā

Kopā

(503)

(503)

192

192

1 059

1 059

599

599

1 611

1 611

67 111

67 111

70 068

70 068

Ja euro kurss pret citām valūtām būtu paaugstinājies par 10 %, tam būtu bijusi šāda ietekme:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 |
| USD | GBP | PLN | SEK |
| Saimnieciskās darbības rezultāts | 46 | (17) | (96) | (54) |

Miljonos EUR

2021

USD

GBP

PLN

SEK

Saimnieciskās darbības rezultāts

Saimnieciskās darbības rezultāts

46

46

(17)

(17)

(96)

(96)

(54)

(54)

Ja euro kurss pret šīm valūtām būtu pazeminājies par 10 %, tam būtu bijusi šāda ietekme:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 |
| USD | GBP | PLN | SEK |
| Saimnieciskās darbības rezultāts | (56) | 21 | 118 | 67 |

Miljonos EUR

2021

USD

GBP

PLN

SEK

Saimnieciskās darbības rezultāts

Saimnieciskās darbības rezultāts

(56)

(56)

21

21

118

118

67

67

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz NGEU un finansiālo atbalstu

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz NGEU

Finanšu aktīvi un saistības patlaban ir tikai euro valūtā, tāpēc ES nav ārvalstu valūtas riska.

Kase

Kase

Dalībvalstu samaksātie pašu resursi valūtās, kas nav euro, tiek turēti pašu resursu kontos saskaņā ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804). Kad tie ir vajadzīgi maksājumu veikšanai, tos konvertē euro. Šo līdzekļu pārvaldības procedūras nosaka iepriekš minētā regula. Atsevišķos gadījumos šos līdzekļus izmanto tieši, lai veiktu maksājumus tajās pašās valūtās.

Komisijai komercbankās ir vairāki konti ES valūtās, kas nav euro, tostarp konti ASV dolāros, Lielbritānijas mārciņās un Šveices frankos, lai veiktu maksājumus šajās valūtās. Šos kontus papildina atkarībā no veicamo maksājumu summas, tāpēc to atlikumi nav pakļauti valūtas riskam.

Ja dažādi ieņēmumi (ieņēmumi, kas nav pašu resursi) tiek saņemti valūtās, kas nav euro, tos pārskaita uz Komisijas kontiem attiecīgajās valūtās, ja tie ir vajadzīgi maksājumu izpildei, vai konvertē euro un pārskaita uz euro kontiem. Avansa konti, kuri tiek turēti valūtās, kas nav euro, tiek papildināti atkarībā no aplēsto vietējo īstermiņa maksājumu vajadzībām attiecīgajā valūtā. Šo kontu atlikumi tiek uzturēti atbilstoši to attiecīgajam maksimālajam līmenim.

Naudas sodi

Naudas sodi

Visus naudas sodus piemēro, maksā vai provizoriski sedz euro valūtā, un tāpēc tie nerada ārvalstu valūtas risku, ja tie tiek turēti BUFI fondā.

BUFI

Budžeta garantijas

Budžeta garantijas

Budžeta garantijas parasti tiek paplašinātas ar maksimālo robežu, kas noteikta euro valūtā. Tomēr daži pamatdarījumi var būt denominēti citās valūtās (ASV dolāros vai citās vietējās valūtās).

Valūtas risks ir daļa no apsvērumiem, kas tiek ņemti vērā, nosakot uzkrājumu veidošanas vajadzības.

Kopējais uzkrājumu fonds

Kopējais uzkrājumu fonds

KUF valūtas šobrīd ir gan euro, gan ASV dolāri. Valūtas risku pārvalda, noslēdzot atvasināto instrumentu līgumus (regulētā tirgū netirgoti ārvalstu valūtas nākotnes līgumi), kas ierobežo ASV dolāros veikto investīciju portfeļa tirgus vērtību. Neierobežota ārvalstu valūtas riska maksimālais limits ir noteikts 1 % apmērā no kopējās portfeļa vērtības kritērija un gada stratēģijas piešķīrumu ietvaros. Tādējādi, ja ASV dolāru investīciju tirgus vērtība pieaug vai samazinās, pārsniedzot 1 % robežu vai nokrītoties zem tās, rodas līdzsvarojoša tirdzniecība (jauns regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums ar tādu pašu vai pretējo virzienu), attiecīgi koriģējot vai apvēršot pozīciju, kuras risks tiek ierobežots.

Aizdevumi, kurus ES pārņem fondam izdoto pieprasījumu rezultātā pēc tam, kad aizdevuma saņēmējs neveic maksājumus (sk. 2.4.1.2. skaidrojumu), tiek īstenoti to oriģinālajā valūtā un tāpēc rada ES valūtas risku. Tā kā pastāv pārņemto aizdevumu atmaksas grafika nenoteiktība, nav pasākumu, kas kompensētu ārvalstu valūtas svārstības (riska ierobežošanas darbības).

2.4.1.2.

Valūtas risks 2020. gada 31. decembrī

Valūtas risks 2020. gada 31. decembrī

ES finanšu instrumentu valūtas risks gada beigās: neto pozīcija

ES finanšu instrumentu valūtas risks gada beigās: neto pozīcija

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Citi | Kopā |
| Finanšu aktīvi | | | | | | | |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 593 | 42 | 15 | 14 | 18 904 | 20 | 19 587 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | (417) | — | — | — | 616 | — | 199 |
| Aizdevumi
   (44) | 21 | 40 | — | — | 46 | 9 | 116 |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 22 | 1 208 | 116 | 176 | 72 233 | 738 | 74 493 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 115 | 64 | 178 | 367 | 14 429 | 1 589 | 16 742 |
| | 334 | 1 353 | 310 | 557 | 106 228 | 2 356 | 111 137 |
| Finanšu saistības | | | | | | | |
| Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | — | — | — | — | (1) | (4) | (4) |
| Parādi kreditoriem | (3) | (0) | (19) | (1) | (32 366 ) | (19) | (32 408 ) |
| | (3) | (0) | (19) | (1) | (32 367 ) | (22) | (32 412 ) |
| Kopā | 331 | 1 353 | 291 | 556 | 73 861 | 2 333 | 78 725 |

Miljonos EUR

31.12.2020.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Citi

Kopā

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

593

593

42

42

15

15

14

14

18 904

18 904

20

20

19 587

19 587

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

(417)

(417)

—

—

—

616

616

—

199

199

Aizdevumi
   (44)

Aizdevumi

44

21

21

40

40

—

—

46

46

9

9

116

116

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Debitoru parādi un atgūstamās summas

22

22

1 208

1 208

116

116

176

176

72 233

72 233

738

738

74 493

74 493

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

115

115

64

64

178

178

367

367

14 429

14 429

1 589

1 589

16 742

16 742

334

334

1 353

1 353

310

310

557

557

106 228

106 228

2 356

2 356

111 137

111 137

Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

—

—

—

—

(1)

(1)

(4)

(4)

(4)

(4)

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

(3)

(3)

(0)

(0)

(19)

(19)

(1)

(1)

(32 366 )

(32 366 )

(19)

(19)

(32 408 )

(32 408 )

(3)

(3)

(0)

(0)

(19)

(19)

(1)

(1)

(32 367 )

(32 367 )

(22)

(22)

(32 412 )

(32 412 )

Kopā

Kopā

331

331

1 353

1 353

291

291

556

556

73 861

73 861

2 333

2 333

78 725

78 725

Ja euro kurss pret citām valūtām būtu paaugstinājies par 10 %, tam būtu bijusi šāda ietekme:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2020 |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| Saimnieciskās darbības rezultāts | (13) | (119) | (27) | (49) |
| Neto aktīvi | (17) | (4) | (1) | (1) |

Miljonos EUR

2020

USD

GBP

DKK

SEK

Saimnieciskās darbības rezultāts

Saimnieciskās darbības rezultāts

(13)

(13)

(119)

(119)

(27)

(27)

(49)

(49)

Neto aktīvi

Neto aktīvi

(17)

(17)

(4)

(4)

(1)

(1)

(1)

(1)

Ja euro kurss pret šīm valūtām būtu pazeminājies par 10 %, tam būtu bijusi šāda ietekme:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2020 |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| Saimnieciskās darbības rezultāts | 16 | 146 | 33 | 60 |
| Neto aktīvi | 21 | 5 | 2 | 2 |

Miljonos EUR

2020

USD

GBP

DKK

SEK

Saimnieciskās darbības rezultāts

Saimnieciskās darbības rezultāts

16

16

146

146

33

33

60

60

Neto aktīvi

Neto aktīvi

21

21

5

5

2

2

2

2

6.4.   PROCENTU LIKMES RISKS

PROCENTU LIKMES RISKS

Tabulā turpmāk ir attēlots parāda vērtspapīru procentu likmju jutīgums, pieņemot, ka iespējamās izmaiņas procentu likmēs ir +/–100 bāzes punkti (1 %).

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Palielinājums (+) / samazinājums (–) bāzes punktos | Saimnieciskās darbības rezultāts |
| 2021. gads: Finanšu aktīvi FVSD | + 100 | (622) |
| – 100 | 660 |
| 2020. gads: Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | + 100 | (479) |
| – 100 | 513 |

Miljonos EUR

Palielinājums (+) / samazinājums (–) bāzes punktos

Saimnieciskās darbības rezultāts

2021. gads: Finanšu aktīvi FVSD

2021. gads: Finanšu aktīvi FVSD

+ 100

+ 100

(622)

(622)

– 100

– 100

660

660

2020. gads: Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

2020. gads: Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

+ 100

+ 100

(479)

(479)

– 100

– 100

513

513

Jutīgums pret naudas tirgus instrumentu un obligāciju konkrēta portfeļa procentu likmju izmaiņām palielinās līdz ar portfeļa termiņu. Galveno Komisijas pārvaldīto aktīvu portfeļu termiņš ir aprakstīts turpmāk.

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz NGEU un finansiālo atbalstu

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz NGEU

Eiropas Savienībai savas aizņēmumu un aizdevumu darbības veida dēļ ir ievērojami aktīvi un saistības, par kuriem tiek maksāti procenti. Tomēr finansiālā atbalsta instrumentiem, izņemot NGEU, procentu likmes riska nav, jo aizņēmumi tiek kompensēti ar līdzvērtīgiem aizdevumiem ar tādiem pašiem nosacījumiem (kompensējošās darbības).

NGEU

NGEU instruments nepiemēro stingru kompensējošo darbību pieeju, un tāpēc procentu likmes risks ir jāsedz, ieviešot procedūras un mehānismus, kas mazina procentu likmes risku. NGEU diversificētās finansēšanas stratēģijas pamatprincips ir sadalīt finansējuma izmaksas un visas citas ar NGEU saistītās izmaksas saņēmējiem (lai segtu aizdevumus) un ES budžetam (neatmaksājamam atbalstam) pārredzamā veidā. NGEU programma tiek vadīta saskaņā ar pilnīgas izmaksu atgūšanas un bezpeļņas darbības principiem. Tāpēc ES nodod tālāk tirgū iegūto finansējumu visrentablākajā un taisnīgākajā veidā, pamatojoties uz ikdienas procentu aprēķiniem. Tas nodrošina, ka dalībvalstis sedz visas ar aizdevumu saistītās izmaksas, kas radušās Savienībai.

NGEU

NGEU

NGEU

NGEU

NGEU glabā skaidru naudu, lai saglabātu noteiktu drošības rezervi kā daļu no diversificētās finansēšanas stratēģijas, vienlaikus izvairoties no liekiem atlikumiem. NGEU naudas līdzekļi tiek glabāti Eiropas Centrālajā bankā. Pamatojoties uz savstarpēju nolīgumu, naudas atlikumam virs 20 miljardiem EUR piemērojami negatīvi procenti pēc ECB noguldījumu iespējas likmes, kas 2021. gadā bija – 0,5 %. NGEU naudas līdzekļi tiek glabāti ECB.

NGEU

NGEU

NGEU

Kase

Kase

Izņemot aizņēmumus, kas saistīti ar NGEU programmu, Komisija neaizņemas naudu savu darbības izdevumu finansēšanai. Papildus NGEU procentu likmēm tiek aprēķināti procenti par atlikumiem dažādos banku kontos. Tāpēc Komisija ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka gūtie procentu ienākumi (pozitīvi vai negatīvi) no tās bankas kontiem regulāri atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamajām svārstībām.

NGEU

NGEU

Konti, kas ir atvērti dalībvalstu valsts kasēs pašu resursu ieņēmumiem, nesaņem procentu ienākumus un ir bezmaksas. Par kontu atlikumiem valstu centrālajās bankās (pašu resursi un citi) var saņemt atlīdzību saskaņā ar katrā iestādē piemērotajām oficiālajām likmēm. Ņemot vērā pašreizējo negatīvo procentu vidi, dažas no šiem kontiem piemērotajām atlīdzībām pašlaik var būt negatīvas. Ir ieviestas naudas pārvaldības procedūras, lai līdz minimumam samazinātu šajos kontos esošos atlikumus, un tiek ievēroti atbilstošie maksimālie apjomi saskaņā ar banku nosacījumiem. Pašu resursu kontus no negatīvas procentu likmes ietekmes aizsargā atbilstīgi Padomes Regulai (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804).

Par komercbanku kontos turētajiem diennakts atlikumiem katru dienu maksā procentus. To pamatā ir mainīgas tirgus likmes, kurām piemēro līgumā noteikto peļņas normu (pozitīvu vai negatīvu). Komercbanku piemērotās likmes parasti ir noteiktas nulles līmenī operatīvajiem atlikumiem līdz noteiktam maksimālajam apjomam.

Naudas sodi

Naudas sodi

Provizoriski iekasētie naudas sodi tiek ieguldīti naudas tirgus instrumentu portfelī un ilgtermiņa obligācijās ar vidējo portfeļa termiņu 1,75 gadi.

Kopējais uzkrājumu fonds

Kopējais uzkrājumu fonds

Fondi KUF tiek ieguldīti naudas tirgus instrumentu portfelī un ilgtermiņa obligācijās ar kopējo vidējo portfeļa termiņu 3,10 gadi.

Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

Likvidējamās EOTK summas tiek ieguldītas naudas tirgus instrumentu portfelī un ilgtermiņa obligācijās ar vidējo portfeļa termiņu 3,24 gadi.

6.5.   KREDĪTRISKS

KREDĪTRISKS

Kredītrisks 2021. gada 31. decembrī

Kredītrisks 2021. gada 31. decembrī

Maksimālā kredītriska darbība

Maksimālā kredītriska darbība

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. |
| Finanšu aktīvi | |
| Aizdevumi | 163 568 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 44 860 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi
   (45) | 7 780 |
| Finanšu aktīvi FVSD: parāda vērtspapīri | 19 326 |
| Finanšu aktīvi FVSD: atvasinātie instrumenti | 828 |
| Piešķirtās garantijas | |
| Finanšu garantiju līgumi | 55 267 |
| Kopā 31.12.2021. | 291 628 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Aizdevumi

Aizdevumi

163 568

163 568

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

44 860

44 860

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi
   (45)

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi

45

7 780

7 780

Finanšu aktīvi FVSD: parāda vērtspapīri

Finanšu aktīvi FVSD: parāda vērtspapīri

19 326

19 326

Finanšu aktīvi FVSD: atvasinātie instrumenti

Finanšu aktīvi FVSD: atvasinātie instrumenti

828

828

Piešķirtās garantijas

Piešķirtās garantijas

Finanšu garantiju līgumi

Finanšu garantiju līgumi

55 267

55 267

Kopā 31.12.2021.

Kopā 31.12.2021.

291 628

291 628

Aizdevumi: kredītkvalitāte

Aizdevumi: kredītkvalitāte

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. |
| 1. posms | 2. posms | 3. posms | POCI | Kopā |
| Kredītreitings | | | | | |
| Augstākā un augsta kategorija | 10 379 | — | — | — | 10 379 |
| Augšējā vidējā kategorija | 58 991 | — | — | — | 58 991 |
| Apakšējā vidējā kategorija | 79 672 | — | — | — | 79 672 |
| Neieguldījumu kategorija (t. sk. noklusējuma) | 8 819 | 5 965 | 29 | 48 | 14 860 |
| Bruto uzskaites vērtība | 157 861 | 5 965 | 29 | 48 | 163 903 |
| Mīnus zaudējumu uzkrājumi | (10) | (299) | (26) | — | (336) |
| Neto uzskaites vērtība | 157 851 | 5 665 | 3 | 48 | 163 568 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

1. posms

2. posms

3. posms

POCI

Kopā

Kredītreitings

Kredītreitings

Augstākā un augsta kategorija

Augstākā un augsta kategorija

10 379

10 379

—

—

—

10 379

10 379

Augšējā vidējā kategorija

Augšējā vidējā kategorija

58 991

58 991

—

—

—

58 991

58 991

Apakšējā vidējā kategorija

Apakšējā vidējā kategorija

79 672

79 672

—

—

—

79 672

79 672

Neieguldījumu kategorija (t. sk. noklusējuma)

Neieguldījumu kategorija (t. sk. noklusējuma)

8 819

8 819

5 965

5 965

29

29

48

48

14 860

14 860

Bruto uzskaites vērtība

Bruto uzskaites vērtība

157 861

157 861

5 965

5 965

29

29

48

48

163 903

163 903

Mīnus zaudējumu uzkrājumi

Mīnus zaudējumu uzkrājumi

(10)

(299)

(26)

—

(336)

(336)

Neto uzskaites vērtība

Neto uzskaites vērtība

157 851

157 851

5 665

5 665

3

3

48

48

163 568

163 568

Četru iepriekš minēto riska kategoriju pamatā principā ir ārējā reitinga aģentūru vērtējuma kategorijas, un tās atbilst šādiem vērtējumiem:

| — | augstākā un augsta kategorija: Moody’s P–1, no Aaa līdz Aa3; S&P A–1+, A–1, no AAA līdz AA–; Fitch F1+, F1, no AAA līdz AA– un līdzvērtīgs, |
| --- | --- |

—

augstākā un augsta kategorija: Moody’s P–1, no Aaa līdz Aa3; S&P A–1+, A–1, no AAA līdz AA–; Fitch F1+, F1, no AAA līdz AA– un līdzvērtīgs,

Moody’s

S&P

Fitch

| — | augšējā vidējā kategorija: Moody’s P–2, no A1 līdz A3; S&P A–2, no A+ līdz A–; Fitch F2, no A+ līdz A– un līdzvērtīgs, |
| --- | --- |

—

augšējā vidējā kategorija: Moody’s P–2, no A1 līdz A3; S&P A–2, no A+ līdz A–; Fitch F2, no A+ līdz A– un līdzvērtīgs,

Moody’s

S&P

Fitch

| — | apakšējā vidējā kategorija: Moody’s P–3, no Baa1 līdz Baa3, S&P A–3, no BBB+ līdz BBB–; Fitch F3, no BBB+līdz BBB– un līdzvērtīgs, |
| --- | --- |

—

apakšējā vidējā kategorija: Moody’s P–3, no Baa1 līdz Baa3, S&P A–3, no BBB+ līdz BBB–; Fitch F3, no BBB+līdz BBB– un līdzvērtīgs,

Moody’s

S&P

Fitch

| — | neieguldījumu kategorija: Moody’s kategorija, kas nav augstākā, no Ba1 līdz C; S&P B, C, D, no BB+ līdz D; Fitch B, C, D, no BB+ līdz D un līdzvērtīgs. |
| --- | --- |

—

neieguldījumu kategorija: Moody’s kategorija, kas nav augstākā, no Ba1 līdz C; S&P B, C, D, no BB+ līdz D; Fitch B, C, D, no BB+ līdz D un līdzvērtīgs.

Moody’s

S&P

Fitch

| — | Jāņem vērā, ka ES šo ārējā reitinga aģentūru kategorijas izmanto kā atskaites punktu īpaši attiecībā uz finanšu instrumentiem un komercbankām, bet pēc atsevišķu gadījumu analīzes ES var glabāt summas kādā no iepriekš minētajām riska kategorijām pat tad, ja viena vai vairākas no iepriekš minētajām kredītreitinga aģentūrām ir pazeminājušas atbilstošā darījuma partnera reitingu. |
| --- | --- |

—

Jāņem vērā, ka ES šo ārējā reitinga aģentūru kategorijas izmanto kā atskaites punktu īpaši attiecībā uz finanšu instrumentiem un komercbankām, bet pēc atsevišķu gadījumu analīzes ES var glabāt summas kādā no iepriekš minētajām riska kategorijām pat tad, ja viena vai vairākas no iepriekš minētajām kredītreitinga aģentūrām ir pazeminājušas atbilstošā darījuma partnera reitingu.

Summas, kas iepriekš norādītas kategorijā “neieguldījumu kategorija”, ir galvenokārt saistītas ar finansiālā atbalsta aizdevumiem, ko Komisija izmaksājusi finanšu grūtībās nonākušām partnervalstīm. Visi dalībvalstīm veiktie aizdevumi ir 1. posmā. POCI aizdevumi ir pārņemtie aizdevumi no ESIF un ELM programmām.

POCI

ELM

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz NGEU un finansiālo atbalstu

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz NGEU

Pakļaušana kredītriskam tiek pārvaldīta, iegūstot valsts garantijas Euratom gadījumā (sk. 2.4.1.1. skaidrojumu).

Euratom

2.4.1.1.

Aizdevumi, ko piešķir dalībvalstīm saskaņā ar SURE instrumentu, ir balstīti uz sistēmu, ko veido dalībvalstu brīvprātīgas garantijas, kuras ir 25 % no maksimālā apjoma, kas pieejams saistītajam finansiālajam atbalstam.

SURE

Debitoru saistību nepildīšanas gadījumā un lai izpildītu visus saistītos parādus, Komisija var izmantot aktīvus, kas tiek glabāti KUF (attiecībā uz MFA un Euratom aizdevumiem trešām valstīm), kā arī aicināt dalībvalstis, vienlaikus ievērojot pašu resursu maksimālo apjomu (sk. 6.6. skaidrojumu).

Euratom

6.6

Aizdevumi: zaudējumu uzkrājumu vērtības samazināšanās pārmaiņas

Aizdevumi: zaudējumu uzkrājumu vērtības samazināšanās pārmaiņas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 1. posms | 2. posms | 3. posms | POCI | Kopā |
| Zaudējumu uzkrājumi 1.1.2021. | 49 | 6 | 19 | — | 73 |
| Pāreja uz 1. posmu | 0 | — | — | — | 0 |
| Pāreja uz 2. posmu | (41) | 41 | — | — | — |
| Pāreja uz 3. posmu | (0) | (1) | 1 | — | (0) |
| Jauni aizdevumi | 4 | 69 | 0 | — | 73 |
| Atzīšanas pārtraukšana – atmaksas | (0) | (0) | (0) | — | (0) |
| Atzīšanas pārtraukšana – norakstījumi | — | — | — | — | — |
| Zaudējumu uzkrājumu pārrēķins | (1) | 185 | 6 | — | 189 |
| Citi | (0) | — | 0 | — | (0) |
| Zaudējumu uzkrājumi 31.12.2021. | 10 | 299 | 26 | — | 336 |

Miljonos EUR

1. posms

2. posms

3. posms

POCI

Kopā

Zaudējumu uzkrājumi 1.1.2021.

Zaudējumu uzkrājumi 1.1.2021.

49

49

6

6

19

19

—

73

73

Pāreja uz 1. posmu

Pāreja uz 1. posmu

0

0

—

—

—

0

0

Pāreja uz 2. posmu

Pāreja uz 2. posmu

(41)

(41)

41

41

—

—

—

Pāreja uz 3. posmu

Pāreja uz 3. posmu

(0)

(0)

(1)

(1)

1

1

—

(0)

(0)

Jauni aizdevumi

Jauni aizdevumi

4

4

69

69

0

0

—

73

73

Atzīšanas pārtraukšana – atmaksas

Atzīšanas pārtraukšana – atmaksas

(0)

(0)

(0)

(0)

(0)

(0)

—

(0)

(0)

Atzīšanas pārtraukšana – norakstījumi

Atzīšanas pārtraukšana – norakstījumi

—

—

—

—

—

Zaudējumu uzkrājumu pārrēķins

Zaudējumu uzkrājumu pārrēķins

(1)

(1)

185

185

6

6

—

189

189

Citi

Citi

(0)

(0)

—

0

0

—

(0)

(0)

Zaudējumu uzkrājumi 31.12.2021.

Zaudējumu uzkrājumi 31.12.2021.

10

10

299

299

26

26

—

336

336

Aizdevumi: posmu noteikšanas novērtējums

Aizdevumi: posmu noteikšanas novērtējums

Kā minēts nozīmīgajā grāmatvedības politikā, vērtības samazināšanās uzkrājumi amortizētajās izmaksās novērtētajiem finanšu aktīviem, kas nav debitoru parādi, ir atkarīgi no posma, kurā finanšu aktīvs ir klasificēts.

Sadalījums pa posmiem galvenokārt ir atkarīgs no darījuma partnera kredītreitinga. Posmu noteikšanas modelis balstās uz relatīvu kredītriska novērtējumu, tas ir, ES var būt dažādi aizdevumi ar vienu un to pašu darījuma partneri dažādos posmos atkarībā no darījuma partnera kredītriska to izsniegšanas brīdī. ES, kam ir unikāls institucionālais statuss, aizdod naudu savām dalībvalstīm vai grūtībās nonākušām valdībām. Tā rezultātā ES piemēro arī kvalitatīvu kredītriska novērtējumu, pamatojoties uz grūtībās nonākušu aizņēmēju ekonomiskās situācijas uzraudzību.

1. posms – nav būtiska kredītriska pieauguma

1. posms – nav būtiska kredītriska pieauguma

Aizdevumi darījumu partneriem, kuru kredītreitings ir ieguldījumu kategorijā (t. i., starp AAA (Aaa) un BBB– (Baa3) pēc S&P/Fitch (Moody's) reitingu skalas vai līdzvērtīga ārējā vai iekšējā reitinga) pārskata datumā, tiek uzskatīti par zemu kredītreitingu riska aizdevumiem un tādējādi tiek turēti 1. posmā, izņemot gadījumus, ja to termiņš ir ilgāks par 30 dienām (sk. 2. posmu). Turklāt visi aizdevumi, kuriem nav bijis būtisks kredītriska pieaugums, kā noteikts turpmāk, tiek klasificēti 1. posmā. Finanšu aktīviem 1. posmā vērtības samazināšanās uzkrājumi tiek noteikti 12 mēnešu paredzamo kredītzaudējumu (ECL) līmenī.

S&P/Fitch

oody's

ECL

2. posms – būtisks kredītreitinga pieaugums

2. posms – būtisks kredītreitinga pieaugums

Lai noteiktu, vai kopš kredītriska izveidošanas ir bijis būtisks pieaugums un – līdz ar to – vai tas ir pārcelts uz 2. posmu, ES piemēro kvantitatīvo un kvalitatīvo novērtējumu kombināciju.

Visi aizdevumi, kuriem līgumā noteikto maksājumu kavējums ir no 31 līdz 90 dienām, tiek pārvietoti uz 2. posmu.

Darījumu partneriem, kuru kredītreitingi sākotnējās atzīšanas datumā ir no AAA (Aaa) līdz BB– (Ba3): ja vien nav piemērojams zema riska gadījums (iepriekš 1. posmā), pasliktināšanos uzskata par būtisku, ja starpība starp reitingu sākuma brīdī un reitingu pārskata datumā ir vienāda ar vai lielāka par 3 pakāpēm.

Darījumu partneriem ar kredītreitingiem B+ (B1) vai B (B2) sākotnējās atzīšanas datumā: pasliktināšanās tiek uzskatīta par būtisku, ja starpība starp sākotnējo vērtējumu un pašreizējo reitingu ir vienāda ar vai lielāka par 2 pakāpēm.

Darījumu partneriem, kuru kredītreitings ir B– (B3) vai zemāks (CCC/Caa diapazonā): pasliktināšanās tiek uzskatīta par būtisku, ja starpība starp sākotnējo reitingu un pašreizējo reitingu pārskata datumā ir vienāda ar vai lielāka par 1 pakāpi.

Aizdevumi, kas izsniegti pirms pārejas uz pārskatītajiem EGN 11 (t. i., 2021. gada 1. janvāra), par kuriem nav pieejama informācija par kredītrisku sākotnējās atzīšanas brīdī bez nevajadzīgām izmaksām un pūlēm, tiek klasificēti 2. posmā.

Aizdevumiem 2. posmā vērtības samazināšanās uzkrājumi tiek noteikti darbības laikā paredzamo kredītzaudējumu līmenī.

3. posms – aizdevumi ar samazinātu kredītvēsturi

3. posms – aizdevumi ar samazinātu kredītvēsturi

Aizdevumi tiek klasificēti 3. posmā, ja to atmaksas termiņš ir 90 dienas vai kad pēc aizdevuma izsniegšanas notiek viens vai vairāki notikumi, kas negatīvi ietekmē šā finanšu aktīva aplēstās nākotnes naudas plūsmas. Piemēram, aizdevums tiek klasificēts 3. posmā, ja:

| — | kļūst ticams, ka aizņēmējam tiks piemērota maksātnespējas procedūra vai tiks veikta cita veida finansiāla reorganizācija, |
| --- | --- |

—

kļūst ticams, ka aizņēmējam tiks piemērota maksātnespējas procedūra vai tiks veikta cita veida finansiāla reorganizācija,

| — | aizņēmējam ir D reitinga klase, ko publicējusi ārējā reitinga aģentūra, kā arī |
| --- | --- |

—

aizņēmējam ir D reitinga klase, ko publicējusi ārējā reitinga aģentūra, kā arī

| — | aizņēmējs nepilda nekādas finansiālas saistības pret ES vai finansiāla atbalsta aizdevumu gadījumā, ja aizņēmējs nepilda saistības pret jebkuru citu starptautisku organizāciju, kas finansē programmu. |
| --- | --- |

—

aizņēmējs nepilda nekādas finansiālas saistības pret ES vai finansiāla atbalsta aizdevumu gadījumā, ja aizņēmējs nepilda saistības pret jebkuru citu starptautisku organizāciju, kas finansē programmu.

Aizdevumiem 3. posmā vērtības samazināšanās uzkrājumi tiek noteikti darbības laikā paredzamo kredītzaudējumu līmenī.

Iegādāts vai izsniegts ar kredītvēsturi (POCI)

Iegādāts vai izsniegts ar kredītvēsturi (POCI)

ES glabā arī “iegādātus vai izsniegtus aizdevumus ar kredītvēsturi” (POCI). Tie ir saistību nepildīšanas garantētie aizdevumi, kuros ES ir samaksājusi garantiju pieprasījumu īstenošanas partnerim. Šiem aizdevumiem visas tiesības ir pārņēmusi ES. ES tos atzīst savā bilancē patiesajā vērtībā sākotnējās atzīšanas brīdī. ES tos klasificē kā POCI aizdevumus un aprēķina vērtības samazināšanās uzkrājumus, pamatojoties uz darbības laika ECL. Saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem, kas noslēgti starp ES un īstenošanas partneriem, ES vārdā tiek veiktas piedziņas procedūras, lai atgūtu visas nesamaksātās summas.

POCI

ECL

Aizdevumi: ECL novērtējums

Aizdevumi: ECL

ECL novērtējums ir ar varbūtību svērts starpības novērtējums starp līgumā noteiktajām naudas plūsmām un paredzamajām naudas plūsmām. ES šajā aplēsē izmanto šādus kredītriska parametrus:

ECL

| — | saistību nepildīšanas varbūtība (PD), |
| --- | --- |

—

saistību nepildīšanas varbūtība (PD),

PD

| — | saistību nepildīšanas zaudējumi (LGD), kā arī |
| --- | --- |

—

saistību nepildīšanas zaudējumi (LGD), kā arī

LGD

| — | riska darījums, kurā netiek pildītas saistības (EAD). |
| --- | --- |

—

riska darījums, kurā netiek pildītas saistības (EAD).

EAD

PD ir procentuālā daļa, un tā atspoguļo iespējamību, ka darījuma partneris nepildīs savas finansiālās saistības vai nu nākamo 12 mēnešu laikā (izmanto “12 mēnešu ECL”), vai atlikušajā saistību spēkā esamības laikā (izmanto “darbības laika ECL”).

PD

ECL

ECL

LGD ir procentuālā daļa, kas parāda paredzamo naudas iztrūkumu, t. i., riska darījuma daļu, kas tiks zaudēta pēc saistību nepildīšanas, ņemot vērā atgūtos līdzekļus un nodrošinājumus. Lai novērtētu valdību riska darījumu LGD, ES ņem vērā tās vēlamā kreditora de facto statusu.

LGD

LGD

de facto

EAD ir neapmaksātais riska darījums (summa) saistību neizpildes brīdī.

EAD

Aplēstās naudas plūsmas finanšu aktīva paredzamajā darbības laikā tiek diskontētas ar efektīvo procentu likmi.

ES uzskata par saprātīgu un pamatotu uz nākotni vērstu informāciju, kas ir pieejama bez pārmērīgām izmaksām un pūlēm, un vajadzības gadījumā pielāgo modeļa parametrus.

Nauda un naudas ekvivalenti: kredītkvalitāte

Nauda un naudas ekvivalenti: kredītkvalitāte

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. |
| Kredītreitings | |
| Augstākā un augsta kategorija | 40 716 |
| Augšējā vidējā kategorija | 3 650 |
| Apakšējā vidējā kategorija | 306 |
| Neieguldījumu kategorija | 189 |
| Bruto uzskaites vērtība | 44 860 |
| Mīnus zaudējumu uzkrājumi | — |
| Neto uzskaites vērtība | 44 860 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

Kredītreitings

Kredītreitings

Augstākā un augsta kategorija

Augstākā un augsta kategorija

40 716

40 716

Augšējā vidējā kategorija

Augšējā vidējā kategorija

3 650

3 650

Apakšējā vidējā kategorija

Apakšējā vidējā kategorija

306

306

Neieguldījumu kategorija

Neieguldījumu kategorija

189

189

Bruto uzskaites vērtība

Bruto uzskaites vērtība

44 860

44 860

Mīnus zaudējumu uzkrājumi

Mīnus zaudējumu uzkrājumi

—

Neto uzskaites vērtība

Neto uzskaites vērtība

44 860

44 860

Kase

Kase

Iepriekš tabulā norādītās naudas un naudas ekvivalentu summas galvenokārt attiecas uz skaidru naudu, ko pārvalda Komisijas kase. Lielākā daļa Komisijas kases līdzekļu saskaņā ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (kas grozīta ar Padomes Regulu 804/2016) par pašu resursiem tiek turēti kontos, kurus dalībvalstis atvērušas savu pašu resursu iemaksu veikšanai (galvenokārt NKI, PVN un TPR). Visi šie konti ir atvērti dalībvalstu valsts kasē vai valsts centrālajā bankā. Šīs iestādes nodrošina Komisijai zemāko kredīta (vai darījuma partnera) risku, jo risku uzņemas dalībvalstis. Attiecībā uz Komisijas kases līdzekļiem komercbankās, kurus tur maksājumu izpildes vajadzībām, – šos kontus papildina nepieciešamības brīdī, un tos automātiski pārvalda kases naudas pārvaldības sistēma. Katrā kontā tur naudas apjomu minimālā līmenī, kas atbilst vidējai no šāda konta veikto ikdienas maksājumu summai. Tā rezultātā šajos kontos diennaktī turētās kopsummas vienmēr ir nelielas (vidēji kopumā mazāk par 54 miljoniem EUR, un šī summa ir sadalīta starp aptuveni 25 kontiem), tādējādi nodrošinot, ka risks Komisijai ir ierobežots. Šīs summas ir jāskata kontekstā ar dienas vispārējiem līdzekļu atlikumiem kasē, kuri 2021. gadā bija robežās no 1 miljarda EUR līdz 38 miljardiem EUR, un vispārējais no Komisijas bankas kontiem veikto maksājumu apmērs 2021. gadā pārsniedza 170 miljardus EUR.

Turklāt komercbanku atlasei piemēro īpašas pamatnostādnes, lai vēl vairāk samazinātu darījuma partnera risku, kas pastāv Komisijai:

| — | visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais ilgtermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir S&P A– vai līdzvērtīgs. Īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis, |
| --- | --- |

—

visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais ilgtermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir S&P A– vai līdzvērtīgs. Īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis,

S&P

| — | to komercbanku kredītreitings, kurās Komisijai ir konti, tiek regulāri uzraudzīts, kā arī |
| --- | --- |

—

to komercbanku kredītreitings, kurās Komisijai ir konti, tiek regulāri uzraudzīts, kā arī

| — | delegācijās ārpus ES avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties pa valstīm. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamajā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības), tie tiek regulāri papildināti, un piemēroto maksimālo apjomu katru gadu pārskata. |
| --- | --- |

—

delegācijās ārpus ES avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties pa valstīm. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamajā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības), tie tiek regulāri papildināti, un piemēroto maksimālo apjomu katru gadu pārskata.

NGEU

NGEU

Finansiālā atbalsta aizdevuma un aizņēmuma instrumenti parasti neglabā nekādus neizpildītus naudas atlikumus finansiālā atbalsta aizdevumu pamatā esošā kompensēšanas principa dēļ. Tomēr, ieviešot NGEU instrumentā diversificētu finansēšanas stratēģiju, NGEU glabā naudu nolūkā nodrošināt, ka NGEU bankas kontā turētās summas ir pietiekamas, lai apmierinātu visas gaidāmās izmaksas un saglabātu noteiktu drošības rezervi, vienlaikus izvairoties no liekiem atlikumiem. Nauda tiek ieskaitīta bankas kontā ECB, līdz ar to kredītrisks ir ļoti zems.

NGEU

NGEU

NGEU

Provizoriski iekasēti naudas sodi: noguldījumi

Provizoriski iekasēti naudas sodi: noguldījumi

Bankas, kurās tiek turēti noguldījumi naudas sodiem, kas provizoriski iekasēti līdz 2010. gadam, ir izvēlētas konkursa kārtībā atbilstīgi riska pārvaldības politikai, kas nosaka kredītreitinga prasības un līdzekļu apjomu, kādu var turēt proporcionāli darījuma partnera pašu kapitālam.

Komercbankām, kuras ir īpaši atlasītas provizoriski iekasētu naudas sodu glabāšanai, parasti ir jābūt ar minimālo ilgtermiņa reitingu A– (S&P vai līdzvērtīgs), un parasti ir vajadzīgas divas reitinga aģentūras. Ja šīs grupas bankām tiek pazemināts reitings, veic īpašus pasākumus. Turklāt katrā bankā glabātā summa ir ierobežota un nepārsniedz noteiktu procentuālo daļu no tās pašu kapitāla, un šī procentuālā daļa mainās atkarībā no katras iestādes reitinga līmeņa. Šāda ierobežojuma aprēķināšanā vērā tiek ņemta arī tādu nenokārtoto garantiju summa, kuras Komisijai izsniegusi tā pati iestāde. Regulāri tiek pārskatīta visu esošo noguldījumu atbilstība piemērojamajām politikas prasībām.

S&P

Debitoru parādi: kredītkvalitāte

Debitoru parādi: kredītkvalitāte

| Miljonos EUR |
| --- |
| 31.12.2021. |
| | Nav iestājies | Kavēts | Kavēts | Kavēts | Kavēts | Kopā |
| 0–30 dienas | 31–90 dienas | No 91 dienas līdz 1 gadam | > 1 gads |
| Bruto uzskaites vērtība | 2 785 | 15 | 9 | 578 | 1 453 | 4 840 |
| Mīnus zaudējumu uzkrājumi | (2) | (1) | (4) | (18) | (147) | (173) |
| Neto uzskaites vērtība | 2 783 | 14 | 5 | 560 | 1 305 | 4 667 |
| Šajā tabulā norādītās summas neietver atliktās maksas un FGC debitoru daļu, kas noteikta FVSD (sk. 2.6.2. skaidrojumu), jo uz tām neattiecas vērtības samazināšanās prasības. |

Miljonos EUR

31.12.2021.

Nav iestājies

Kavēts

Kavēts

Kavēts

Kavēts

Kopā

0–30 dienas

31–90 dienas

No 91 dienas līdz 1 gadam

> 1 gads

Bruto uzskaites vērtība

Bruto uzskaites vērtība

2 785

15

9

578

1 453

4 840

4 840

Mīnus zaudējumu uzkrājumi

Mīnus zaudējumu uzkrājumi

(2)

(1)

(4)

(18)

(147)

(173)

(173)

Neto uzskaites vērtība

Neto uzskaites vērtība

2 783

2 783

14

14

5

5

560

560

1 305

1 305

4 667

4 667

Šajā tabulā norādītās summas neietver atliktās maksas un FGC debitoru daļu, kas noteikta FVSD (sk. 2.6.2. skaidrojumu), jo uz tām neattiecas vērtības samazināšanās prasības.

Šajā tabulā norādītās summas neietver atliktās maksas un FGC debitoru daļu, kas noteikta FVSD (sk. 2.6.2. skaidrojumu), jo uz tām neattiecas vērtības samazināšanās prasības.

Komisija 2020. gada 10. jūlijā un 2021. gada 8. jūlijā pieņēma lēmumus grozīt savus iekšējos noteikumus par debitoru parādu atgūšanu, lai mazinātu Covid-19 pandēmijas ietekmi uz Komisijas debitoriem. Ar minēto lēmumu uz laiku tika pagarināti jauno parādsaistību apmaksas termiņi un paredzēta iespēja piešķirt papildu laiku to parādu samaksai, kas bija neatmaksāti.

Finanšu aktīvi FVSD – parāda vērtspapīri: kredītkvalitāte

Finanšu aktīvi FVSD

Kopējais uzkrājumu fonds

Kopējais uzkrājumu fonds

KUF portfeļa vidējais svērtais kredītreitings ir A– (S&P vai līdzvērtīgs).

S&P

Provizoriski iekasēti naudas sodi: BUFI portfelis

Provizoriski iekasēti naudas sodi: BUFI portfelis

Attiecībā uz valsts parāda vērtspapīros veiktajiem ieguldījumiem no provizoriski iekasētiem naudas sodiem, kas piemēroti no 2010. gada, Komisija uzņemas kredītrisku. Vislielākā riska darījumu koncentrācija ir ar Spāniju – 10 % no portfeļa. Piecas valstis ar visaugstāko riska darījumu apjomu (Spānija, Francija, Itālija, Vācija un Nīderlande) kopā veido 30 % no ieguldījumu portfeļa. Portfeļa vidējais svērtais kredītreitings ir A (S&P vai līdzvērtīgs).

S&P

Saņemtās finanšu garantijas

Saņemtās finanšu garantijas

Šādu garantiju pieņemšanai piemērotā riska pārvaldības politika nodrošina Komisijai augstu kredītkvalitāti. Minētā politika ietver maksimālās pakļautības kredītriskam noteikšanu attiecībā uz konkrētu finanšu nozares subjektu, pamatojoties uz tā kredītreitingu un subjekta kapitāla līmeni, kas uzskaitīts tā SFPS finanšu pārskatos. Tiek regulāri pārskatīta piešķirto garantiju atbilstība piemērojamajām politikas prasībām.

Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

Aktīvu pārvaldības pamatnostādnēs, riska un investīciju stratēģijās ir noteikti konkrēti limiti un ierobežojumi, lai ierobežotu portfeļa kredītrisku, kas ir ierobežots līdz investīciju pakāpei, izņemot attiecībā uz ES dalībvalstu kredītrisku. Portfeļa vidējais svērtais kredītreitings ir BBB+ (S&P vai līdzvērtīgs).

Finanšu aktīvi FVSD – atvasinātie instrumenti: kredītkvalitāte

Finanšu aktīvi FVSD

Atvasinātie aktīvi galvenokārt attiecas uz galvojumiem pašu kapitāla portfeļiem un uz valūtas nākotnes līgumiem. Tāpēc kredītrisks ir ierobežots ar darījuma partnera saistību neizpildes risku. Par pašu kapitāla garantiju norēķināsies ar ES īstenošanas partneri – EIB grupu, kuras reitings ir AAA. Vienīgais darījuma partneris visiem spēkā esošajiem regulētā tirgū netirgotajiem valūtas nākotnes līgumiem 2021. gada 31. decembrī bija Banque de France, līdz ar to šajā datumā netika izpildīti nekādi kredītkvalitātes uzlabojumi, piemēram, nodrošinājums, savstarpējo prasījumu ieskaita līgumi vai garantijas.

Banque de France

Finanšu garantiju līgumi: kredītkvalitāte

Finanšu garantiju līgumi: kredītkvalitāte

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. |
| 1. posms | 2. posms | Kopā |
| Ilgtermiņa reitings | | | |
| Augstākā un augsta kategorija | 0 | 1 | 1 |
| Augšējā vidējā kategorija | 2 | — | 2 |
| Apakšējā vidējā kategorija | 219 | — | 219 |
| Neieguldījumu kategorija | 3 964 | 51 079 | 55 043 |
| Pārvalda kolektīvi / nav novērtēti | 2 | — | 2 |
| Kopā | 4 187 | 51 080 | 55 267 |

Miljonos EUR

31.12.2021.

1. posms

2. posms

Kopā

Ilgtermiņa reitings

Ilgtermiņa reitings

Augstākā un augsta kategorija

Augstākā un augsta kategorija

0

1

1

1

Augšējā vidējā kategorija

Augšējā vidējā kategorija

2

—

2

2

Apakšējā vidējā kategorija

Apakšējā vidējā kategorija

219

—

219

219

Neieguldījumu kategorija

Neieguldījumu kategorija

3 964

51 079

55 043

55 043

Pārvalda kolektīvi / nav novērtēti

Pārvalda kolektīvi / nav novērtēti

2

—

2

2

Kopā

Kopā

4 187

4 187

51 080

51 080

55 267

55 267

Finanšu garantiju līgumi: zaudējumu uzkrājumu pārmaiņas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 1. posms | 2. posms | Kopā |
| Zaudējumu uzkrājumi 1.1.2021. | 859 | 5 143 | 6 002 |
| Pāreja uz 2. posmu | (494) | 494 | 0 |
| Pāreja uz 1. posmu | — | — | — |
| Palielinājumi | 8 | 623 | 630 |
| Garantiju atbrīvošana | (0) | (0) | (0) |
| Pārvērtēšana | 112 | 789 | 900 |
| Zaudējumu uzkrājumi 31.12.2021. | 485 | 7 048 | 7 533 |
| Finanšu garantiju saistību uzskaites summa 31.12.2021. | 610 | 7 183 | 7 794 |
| * Pārskaitījumi no 1. posma / 2. posma un uz to tiek novērtēti, izmantojot sākuma atlikuma vērtības samazināšanās uzkrājumu, savukārt summas izmaiņas, kas izriet no posma maiņas (t. i., novērtēšana 12 mēnešos vai darbības laika ECL), ir daļa no atkārtotas novērtēšanas. |

Miljonos EUR

1. posms

2. posms

Kopā

Zaudējumu uzkrājumi 1.1.2021.

Zaudējumu uzkrājumi 1.1.2021.

859

5 143

6 002

6 002

Pāreja uz 2. posmu

Pāreja uz 2. posmu

(494)

494

0

0

Pāreja uz 1. posmu

Pāreja uz 1. posmu

—

—

—

Palielinājumi

Palielinājumi

8

623

630

630

Garantiju atbrīvošana

Garantiju atbrīvošana

(0)

(0)

(0)

(0)

Pārvērtēšana

Pārvērtēšana

112

789

900

900

Zaudējumu uzkrājumi 31.12.2021.

Zaudējumu uzkrājumi 31.12.2021.

485

485

7 048

7 048

7 533

7 533

Finanšu garantiju saistību uzskaites summa 31.12.2021.

Finanšu garantiju saistību uzskaites summa 31.12.2021.

610

610

7 183

7 183

7 794

7 794

- Pārskaitījumi no 1. posma / 2. posma un uz to tiek novērtēti, izmantojot sākuma atlikuma vērtības samazināšanās uzkrājumu, savukārt summas izmaiņas, kas izriet no posma maiņas (t. i., novērtēšana 12 mēnešos vai darbības laika ECL), ir daļa no atkārtotas novērtēšanas.

- Pārskaitījumi no 1. posma / 2. posma un uz to tiek novērtēti, izmantojot sākuma atlikuma vērtības samazināšanās uzkrājumu, savukārt summas izmaiņas, kas izriet no posma maiņas (t. i., novērtēšana 12 mēnešos vai darbības laika ECL), ir daļa no atkārtotas novērtēšanas.

Finanšu garantiju līgumi: posmu noteikšanas politikas

Finanšu garantiju līgumi: posmu noteikšanas politikas

Galvenais riska rādītājs FGC sadalei pa posmiem ir garantētā parāda kredītreitings. Posmu noteikšanas modelis salīdzina kredītreitingu sākumā ar kredītreitingu pārskata datumā. Portfeļa garantijām tiek ņemts vērā garantētā portfeļa vidējais svērtais kredītreitings.

FGC

1. posms – nav būtiska kredītriska pieauguma

1. posms – nav būtiska kredītriska pieauguma

FGC ar kredītreitingiem ieguldījumu kategorijā (t. i., starp AAA (Aaa) un BBB– (Baa3) pēc S&P/Fitch (Moody's) reitingu skalas vai līdzvērtīga ārējā vai iekšējā reitinga) pārskata datumā tiek uzskatīti par tādiem, kam ir zems kredītrisks neatkarīgi no to sākotnējā kredītreitinga un kas tiek turēti 1. posmā. Turklāt visi FGC, kas nebija pakļauti būtiska kredītriska pieaugumam, kā noteikts tālāk, tiek klasificēti 1. posmā. FGC 1. posmā vērtības samazināšanās uzkrājumi tiek noteikti 12 mēnešu ECL līmenī.

FGC

S&P/Fitch

Moody's

FGC

FGC

ECL

2. posms – būtisks kredītreitinga pieaugums

2. posms – būtisks kredītreitinga pieaugums

Šāda kredītreitinga pasliktināšanās tiek uzskatīta par būtisku un noved pie FGC pārklasificēšanas uz 2. posmu:

FGC

| — | garantijām, kuru kredītreitings ir no AAA (Aa1) līdz BB– (Ba3) pēc S&P/Fitch (Moody's) reitingu skalas vai līdzvērtīga ārējā vai iekšējā reitinga sākotnējās atzīšanas brīdī, reitinga pasliktināšanās tiek uzskatīta par būtisku, ja starpība starp sākotnējo reitingu un pārskata datumā esošo ir vienāda ar vai augstāka par 3 pakāpēm garantijām, kas attiecas uz vienu parāda instrumentu, un par 2 pakāpēm garantijām, kas attiecas uz parāda portfeli, |
| --- | --- |

—

garantijām, kuru kredītreitings ir no AAA (Aa1) līdz BB– (Ba3) pēc S&P/Fitch (Moody's) reitingu skalas vai līdzvērtīga ārējā vai iekšējā reitinga sākotnējās atzīšanas brīdī, reitinga pasliktināšanās tiek uzskatīta par būtisku, ja starpība starp sākotnējo reitingu un pārskata datumā esošo ir vienāda ar vai augstāka par 3 pakāpēm garantijām, kas attiecas uz vienu parāda instrumentu, un par 2 pakāpēm garantijām, kas attiecas uz parāda portfeli,

S&P/Fitch

Moody's

| — | garantijām, kuru kredītreitings sākotnējās atzīšanas brīdī ir no B+ (B1) vai B (B2), reitinga pasliktināšanās tiek uzskatīta par būtisku, ja starpība starp sākotnējo reitingu un reitingu pārskata datumā ir vienāda ar vai lielāka par 2 pakāpēm garantijām, kas attiecas uz vienu parāda instrumentu, un par 1 pakāpi garantijām, kas attiecas uz parāda portfeli, kā arī |
| --- | --- |

—

garantijām, kuru kredītreitings sākotnējās atzīšanas brīdī ir no B+ (B1) vai B (B2), reitinga pasliktināšanās tiek uzskatīta par būtisku, ja starpība starp sākotnējo reitingu un reitingu pārskata datumā ir vienāda ar vai lielāka par 2 pakāpēm garantijām, kas attiecas uz vienu parāda instrumentu, un par 1 pakāpi garantijām, kas attiecas uz parāda portfeli, kā arī

| — | garantijām, kuru kredītreitings sākotnējā atzīšanas brīdī ir no B– (B3) vai zemāks, reitinga pasliktināšanās tiek uzskatīta par būtisku, ja starpība starp sākotnējo reitingu un reitingu pārskata datumā ir vienāda ar vai lielāka par 1 pakāpi (viens parāds un portfelis). |
| --- | --- |

—

garantijām, kuru kredītreitings sākotnējā atzīšanas brīdī ir no B– (B3) vai zemāks, reitinga pasliktināšanās tiek uzskatīta par būtisku, ja starpība starp sākotnējo reitingu un reitingu pārskata datumā ir vienāda ar vai lielāka par 1 pakāpi (viens parāds un portfelis).

Ja informācija par kredītreitingu nav pieejama, bet sākotnējās atzīšanas brīdī ir veikts paredzamo ikgadējo atlīdzību aprēķins, faktiskais prasību līmenis salīdzinājumā ar sākotnējo plānošanu arī tiek uzskatīts par saprātīgu riska rādītāju SICR novērtēšanai.

SICR

Papildus iepriekš minētajiem kritērijiem ES var piemērot kvalitatīvu SICR novērtējumu, pamatojoties uz pieejamo papildu, saprātīgu un pamatotu informāciju.

SICR

FGC, kas radās pirms pārejas uz pārskatītajiem EGN 11 (t. i., pirms 2021. gada 1. janvāra), par kuru sākotnējās atzīšanas brīdī nav pieejama informācija par kredītrisku bez pārmērīgām izmaksām un pūlēm, klasificē 2. posmā.

FGC

Attiecībā uz FGC 2. posmā vērtības samazināšanās uzkrājumi tiek noteikti darbības laikā paredzamo kredītzaudējumu līmenī.

FGC

Klasifikāciju 3. posmā un POCI nepiemēro attiecībā uz FGC.

POCI

FGC

Budžeta garantijas

Budžeta garantijas

Savienība galvenokārt ir pakļauta kredītriskam, veicot darījumus, kurus tā garantē. Pasliktinoties pamatā esošo darījumu kredītkvalitātei, saistību neizpildes gadījumi kļūst arvien biežāki, un līdz ar to ir vajadzīgas arī ES garantijas.

Lai uzraudzītu un pārvaldītu šo risku, Komisija paļaujas uz kredītriska modeli, lai novērtētu iespējamos zaudējumus, cita starpā izmantojot īstenošanas partneru sniegtos datus. Šo modeļu rezultāti tiek interpretēti un apvienoti ar ekspertu vērtējumu, lai iegūtu riska novērtējumu, kas atbilst darījuma būtībai un attiecīgajiem ekonomiskajiem apstākļiem.

Kredītrisks 2020. gada 31. decembrī

Kredītrisks 2020. gada 31. decembrī

Tādu finanšu aktīvu termiņa analīze, kuru vērtība nav samazinājusies

Tādu finanšu aktīvu termiņa analīze, kuru vērtība nav samazinājusies

| Miljonos EUR |
| --- |
| 31.12.2020. |
| | Kopā | Termiņš nav kavēts, un vērtība nav samazinājusies | Termiņš kavēts, bet vērtība nav samazinājusies |
| < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi |
| Aizdevumi | 93 309 | 93 308 | 0 | — | — |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 74 493 | 59 702 | 505 | 14 030 | 257 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 199 | 199 | — | — | — |
| Kopā 31.12.2020. | 168 001 | 153 209 | 505 | 14 030 | 257 |

Miljonos EUR

31.12.2020.

Kopā

Termiņš nav kavēts, un vērtība nav samazinājusies

Termiņš kavēts, bet vērtība nav samazinājusies

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Aizdevumi

Aizdevumi

93 309

93 309

93 308

93 308

0

0

—

—

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Debitoru parādi un atgūstamās summas

74 493

74 493

59 702

59 702

505

505

14 030

14 030

257

257

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

199

199

199

199

—

—

—

Kopā 31.12.2020.

Kopā 31.12.2020.

168 001

168 001

153 209

153 209

505

505

14 030

14 030

257

257

To finanšu aktīvu kredītkvalitāte, kuru termiņš nav nokavēts un vērtība nav samazinājusies

To finanšu aktīvu kredītkvalitāte, kuru termiņš nav nokavēts un vērtība nav samazinājusies

| Miljonos EUR |
| --- |
| 31.12.2020. |
| | AFS
   (46) | Finanšu aktīvi FVSD
   (47) | Aizdevumi | Debitoru parādi un atgūstamās summas | Nauda | Kopā |
| Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu | | | | | | |
| Augstākā un augsta kategorija | 9 005 | 199 | 2 040 | 52 817 | 13 896 | 77 956 |
| Augšējā vidējā kategorija | 3 415 | — | 35 040 | 1 535 | 1 011 | 41 001 |
| Apakšējā vidējā kategorija | 2 133 | — | 48 139 | 1 886 | 1 651 | 53 809 |
| Neieguldījumu kategorija | 310 | — | 7 964 | 142 | 165 | 8 580 |
| | 14 862 | 199 | 93 182 | 56 380 | 16 723 | 181 347 |
| Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga | | | | | | |
| Debitori bez saistību neizpildes pagātnē | — | — | 126 | 3 318 | 19 | 3 463 |
| Debitori bez saistību neizpildes pagātnē | — | — | — | 4 | — | 4 |
| | — | — | 126 | 3 322 | 19 | 3 466 |
| Kopā | 14 862 | 199 | 93 309 | 59 702 | 16 742 | 184 814 |

Miljonos EUR

31.12.2020.

AFS
   (46)

AFS

46

Finanšu aktīvi FVSD
   (47)

FVSD

47

Aizdevumi

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Nauda

Kopā

Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu

Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu

Augstākā un augsta kategorija

Augstākā un augsta kategorija

9 005

9 005

199

199

2 040

2 040

52 817

52 817

13 896

13 896

77 956

77 956

Augšējā vidējā kategorija

Augšējā vidējā kategorija

3 415

3 415

—

35 040

35 040

1 535

1 535

1 011

1 011

41 001

41 001

Apakšējā vidējā kategorija

Apakšējā vidējā kategorija

2 133

2 133

—

48 139

48 139

1 886

1 886

1 651

1 651

53 809

53 809

Neieguldījumu kategorija

Neieguldījumu kategorija

310

310

—

7 964

7 964

142

142

165

165

8 580

8 580

14 862

14 862

199

199

93 182

93 182

56 380

56 380

16 723

16 723

181 347

181 347

Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga

Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga

Debitori bez saistību neizpildes pagātnē

Debitori bez saistību neizpildes pagātnē

—

—

126

126

3 318

3 318

19

19

3 463

3 463

Debitori bez saistību neizpildes pagātnē

Debitori bez saistību neizpildes pagātnē

—

—

—

4

4

—

4

4

—

—

126

126

3 322

3 322

19

19

3 466

3 466

Kopā

Kopā

14 862

14 862

199

199

93 309

93 309

59 702

59 702

16 742

16 742

184 814

184 814

6.6.   LIKVIDITĀTES RISKS

LIKVIDITĀTES RISKS

Likviditātes risks 2021. gada 31. decembrī

Likviditātes risks 2021. gada 31. decembrī

Neatvasināto instrumentu finanšu saistību termiņu analīze dalījumā pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

Neatvasināto instrumentu finanšu saistību termiņu analīze dalījumā pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

| Miljonos EUR |
| --- |
| 31.12.2021. |
| | Nediskontētās līgumā noteiktās naudas plūsmas | Uzskaites vērtība |
| < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Aizņēmumi | (23 769 ) | (45 030 ) | (180 660 ) | (249 459 ) | (236 720 ) |
| Parādi kreditoriem | (46 372 ) | — | — | (46 372 ) | (46 372 ) |
| Citi | (218) | (830) | (890) | (1 938 ) | (1 605 ) |
| Kopā 31.12.2021. | (70 358 ) | (45 860 ) | (181 550 ) | (297 769 ) | (284 697 ) |

Miljonos EUR

31.12.2021.

Nediskontētās līgumā noteiktās naudas plūsmas

Uzskaites vērtība

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Aizņēmumi

Aizņēmumi

(23 769 )

(23 769 )

(45 030 )

(45 030 )

(180 660 )

(180 660 )

(249 459 )

(249 459 )

(236 720 )

(236 720 )

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

(46 372 )

(46 372 )

—

—

(46 372 )

(46 372 )

(46 372 )

(46 372 )

Citi

Citi

(218)

(218)

(830)

(830)

(890)

(890)

(1 938 )

(1 938 )

(1 605 )

(1 605 )

Kopā 31.12.2021.

Kopā 31.12.2021.

(70 358 )

(70 358 )

(45 860 )

(45 860 )

(181 550 )

(181 550 )

(297 769 )

(297 769 )

(284 697 )

(284 697 )

Atvasināmo instrumentu finanšu saistību termiņu analīze dalījumā pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

Atvasināmo instrumentu finanšu saistību termiņu analīze dalījumā pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

| Miljonos EUR |
| --- |
| 31.12.2021. |
| | Nediskontētās līgumā noteiktās naudas plūsmas | Uzskaites vērtība |
| < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija | (646) | (5) | — | (651) | |
| Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija | 648 | — | — | 648 | |
| Neto naudas plūsmas 31.12.2021. | 2 | (5) | — | (3) | (3) |

Miljonos EUR

31.12.2021.

Nediskontētās līgumā noteiktās naudas plūsmas

Uzskaites vērtība

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija

Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija

(646)

(646)

(5)

(5)

—

(651)

(651)

Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija

Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija

648

648

—

—

648

648

Neto naudas plūsmas 31.12.2021.

Neto naudas plūsmas 31.12.2021.

2

2

(5)

(5)

—

(3)

(3)

(3)

(3)

Izsniegto finanšu garantiju līgumu termiņa analīze pēc agrākā laikposma, kurā garantiju varēja pieprasīt

Izsniegto finanšu garantiju līgumu termiņa analīze pēc agrākā laikposma, kurā garantiju varēja pieprasīt

| Miljonos EUR |
| --- |
| 31.12.2021. |
| | Garantijas maksimālā summa | Uzskaites vērtība |
| < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Finanšu garantiju līgumi | (55 381 ) | (878) | (1) | (56 259 ) | (7 794 ) |
| Kopā 31.12.2021. | (55 381 ) | (878) | (1) | (56 259 ) | (7 794 ) |

Miljonos EUR

31.12.2021.

Garantijas maksimālā summa

Uzskaites vērtība

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Finanšu garantiju līgumi

Finanšu garantiju līgumi

(55 381 )

(55 381 )

(878)

(878)

(1)

(1)

(56 259 )

(56 259 )

(7 794 )

(7 794 )

Kopā 31.12.2021.

Kopā 31.12.2021.

(55 381 )

(55 381 )

(878)

(878)

(1)

(1)

(56 259 )

(56 259 )

(7 794 )

(7 794 )

Aizņēmumu darbības NGEU vajadzībām un finansiālajam atbalstam

Aizņēmumu darbības NGEU

Pirmā iespēja atmaksāt aizņēmumus finansiālam atbalstam ir savlaicīga ar to saistītā finansiālā atbalsta un NGEU aizdevumu atmaksas iekasēšana. Taču pastāv papildu drošības pasākumi, kas būtu piemērojami kreditoru maksājumu saistību nepildīšanas vai aizņēmēju maksājumu kavējumu gadījumā.

NGEU

MFA un Euratom aizdevumiem trešām valstīm KUF nodalījumā “Garantiju fonds ārējai darbībai” ir paredzēta likviditātes rezerve. Tāpēc Garantiju fonda pieejamie aktīvi vispirms tiktu izmantoti, lai atmaksātu saistītos aizņēmumus (bet tikai pēc pirmās palīdzības sniegšanas Euratom trešās puses galvotājiem – sk. 6.4. skaidrojumu). Ja kādā brīdī izrādīsies, ka ar pieejamiem līdzekļiem nepietiek, lai segtu faktiskos zaudējumus, Komisija aktivizēs pasākumus, lai nodrošinātu papildu resursus (piemēram, īslaicīgi izmantos Komisijas kases likviditāti, izmantos pagaidu pārskaitījumus un/vai papildu izdevumus no ES budžeta).

Euratom

Euratom

6.4.

Attiecībā uz NGEU Komisija var arī piemērot aktīvu naudas pārvaldību un īstermiņa aizņēmumus, lai izpildītu ES parādus, savukārt attiecībā uz SURE Komisija var pagarināt saistītos aizņēmumus, kas noslēgti Savienības vārdā.

NGEU

SURE

Visiem finansiālā atbalsta aizņēmumiem, kā arī NGEU aizņēmumiem Komisija var pieprasīt resursus līdz pieejamajai pašu resursu rezervei, lai segtu ES parādus. Tiesību aktos par pašu resursiem ir noteikts pašu resursu maksimālais apjoms, lai segtu ikgadējās apropriācijas maksājumiem 1,40 % apmērā no dalībvalstu NKI, kā arī papildu pagaidu palielinājumu par 0,6 procentpunktiem NGEU vajadībām. 2021. gada budžetā kopumā bija iekļauti pašu resursi, lai finansētu izdevumus 1,12 % apmērā no NKI. Tas nozīmē, ka 2021. gada 31. decembrī šo saistību segšanai bija pieejama rezerve 0,88 % apmērā. Šajā nolūkā ES ir tiesības vērsties pie visām dalībvalstīm, lai nodrošinātu ES juridiskā pienākuma izpildi pret aizdevējiem.

NGEU

NGEU

Visbeidzot aizdevumi, ko piešķir dalībvalstīm saskaņā ar SURE instrumentu, ir balstīti uz sistēmu, ko veido dalībvalstu brīvprātīgas garantijas, kuras ir 25 % no maksimālā apjoma, kas pieejams saistītajam finansiālajam atbalstam. Pirms dalībvalstu sniegto garantiju pieprasīšanas Komisijai ir jāizvērtē iespējas izmantot rezervi, kas līdz pašu resursu maksimālajai summai ir pieejama maksājumu apropriācijām, tādā mērā, kādā Komisija to uzskata par ilgtspējīgu, cita starpā ņemot vērā kopējās iespējamās Savienības saistības un Savienības vispārējā budžeta ilgtspēju. Šāda izskatīšana neietekmē to, ka sniegtās garantijas ir neatsaucamas, beznosacījumu un sniegtas pēc pieprasījuma.

SURE

Kase

Kase

ES budžeta principi nodrošina, lai vispārējie naudas resursi gadam vienmēr būtu pietiekami visu maksājumu veikšanai. Faktiski dalībvalstu kopējās iemaksas apvienojumā ar dažādiem ieņēmumiem ir vienādas ar maksājumu apropriāciju summu budžeta gadam. Tomēr dalībvalstu iemaksas tiek saņemtas kā 12 mēneša maksājumi gada laikā un ir balstītas uz pieņemto budžetu, savukārt maksājumi ir atkarīgi no operatīvajām vajadzībām. Turklāt saskaņā ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus pašu resursus, kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804) dalībvalstu iemaksas saistībā ar budžeta grozījumiem, kas tiek apstiprināti konkrētā mēnesī (N), kļūst pieejamas tikai N+1 mēnesī (ja tās apstiprinātas līdz konkrētā mēneša 16. datumam) vai N+2 mēneša pirmajā darbdienā (ja tās apstiprinātas konkrētā mēneša 16. datumā vai vēlāk), savukārt saistītās maksājumu apropriācijas ir pieejamas uzreiz.

Lai nodrošinātu, ka pieejamie kases resursi vienmēr ir pietiekami, lai segtu katrā mēnesī veicamos maksājumus, tiek ieviesta regulāra naudas līdzekļu prognozēšanas kārtība. Vajadzības gadījumā no dalībvalstīm avansā var pieprasīt pašu resursus vai papildu finansējumu, nepārsniedzot noteiktus ierobežojumus un ievērojot konkrētus nosacījumus, kas paredzēti Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 609/2014, kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804. Operatīvo vajadzību un pēdējos gados pieredzēto vispārējo budžeta ierobežojumu dēļ ir vairāk jāuzrauga maksājumu ritms gada laikā. Papildus iepriekš minētajam Komisijas ikdienas kases operāciju kontekstā automatizēti naudas pārvaldības rīki nodrošina pietiekamu likviditāti ikvienā Komisijas bankas kontā katru dienu.

Naudas sodi

Naudas sodi

BUFI fondu, kurā iegulda provizoriski samaksāto naudas sodu, pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem jābūt pietiekami likvīdiem un izmantojamiem attiecīgajām saistībām. Portfelis sastāv galvenokārt no vērtspapīriem ar augstu likviditāti, ko var pārdot, lai segtu īstermiņa izejošās naudas plūsmas. Turklāt tās naudas, naudas ekvivalentu un vērtspapīru īpatsvars, kam termiņš ir līdz vienam gadam, ir virs 50 %.

BUFI

Budžeta garantijas

Budžeta garantijas

Finanšu garantiju termiņa analīzē tiek izmantota piesardzīga pieeja, saskaņā ar kuru garantijas maksimālā summa tiek attiecināta uz agrāko laikposmu, kurā garantija var tikt pieprasīta. Ņemot vērā to, ka lielākā daļa ES garantiju tiek sniegtas pēc pirmā pieprasījuma, pirmajam laikposmam tiek piešķirta ievērojama summa. Taču varbūtība, ka ES tiks pieprasītas visas garantijas par visu summu pirmajā laikposmā, ir maza. Turklāt summa, ko ES pieļauj zaudēt, bieži vien ir daudz zemāka par garantijas maksimālo apjomu, tāpēc likviditātes riska apmērs ir jāskata kopsakarā ar garantijas saistību uzskaites vērtību.

Iespējamo saistību riska pārvaldības sistēmas galvenais mērķis ir nodrošināt, lai ES budžets jebkurā laikā spētu īstenot savu saistību izpildi, vienlaikus netraucējot normālu budžeta izpildi. Tas ietver arī ar budžeta garantijām saistītā likviditātes riska mazināšanu, t. i., risku, ka Savienībai nepietiks līdzekļu, lai laikus izpildītu visas ar garantiju saistītās maksājumu saistības (kas pēc tam varētu izraisīt, piemēram, citu izdevumu izspiešanu un maksājumu atlikšanu uz nākamajiem budžeta gadiem).

Šajā ziņā katra budžeta garantija ir nodrošināta ar pietiekamiem uzkrājumiem, kas iemaksāti KUF, lai nodrošinātu, ka vienmēr ir pietiekami daudz likviditātes garantiju pieprasījumu savlaicīgai samaksai.

ES regulāri uzrauga katras budžeta garantiju programmas nodrošinājuma likmes atbilstību un katru gadu ziņo (48) par savām aplēsēm, vai šīs summas ir pietiekamas, lai ar konkrētu noteiktības līmeni nosegtu risku nākamajiem 5 gadiem.

48

Turklāt ir ieviestas papildu drošības procedūras (pagaidu pārskaitījumi starp KUF nodalījumiem un centrālās kases likviditātes izmantošana), lai nodrošinātu pietiekamu likviditāti.

Kopējais uzkrājumu fonds

Kopējais uzkrājumu fonds

KUF tiek pārvaldīts, ievērojot principu, ka aktīviem jābūt pietiekami likvīdiem un izmantojamiem attiecīgajām saistībām. Portfelis sastāv no likvīdiem aktīviem, ko var pārdot, lai pēc vajadzības segtu īstermiņa izejošās naudas plūsmas. Turklāt tās naudas, naudas ekvivalentu un vērtspapīru īpatsvars, kam termiņš ir līdz vienam gadam, ir 26 %.

Atvasināto instrumentu līgumu norēķins ir norādīts bruto vērtībā un ir balstīts uz līgumā noteikto termiņu. Saistības tiek pildītas, pārdodot ASV dolāros denominētos aktīvus un/vai veicot mijmaiņas darījumus, kā rezultātā var rasties naudas aizplūde ārvalstu valūtas maiņas kursu starpības dēļ. Attiecībā uz nodrošinājuma vai drošības rezerves prasībām nav nepieciešama likviditātes pārvaldība, jo pašreizējais riska ierobežošanas darījuma partneris piekrīt strādāt ar Komisiju bez jebkādām prasībām attiecībā uz nodrošinājumu vai drošības rezervi.

Likviditātes risks 2020. gada 31. decembrī

Likviditātes risks 2020. gada 31. decembrī

Finanšu saistību termiņu analīze dalījumā pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

Finanšu saistību termiņu analīze dalījumā pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

| Miljonos EUR |
| --- |
| 31.12.2020. |
| | < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Aizņēmumi | (10 410 ) | (20 230 ) | (62 553 ) | (93 192 ) |
| Parādi kreditoriem | (32 408 ) | — | — | (32 408 ) |
| Finanšu garantiju saistības | (90) | — | — | (90) |
| Citas finanšu saistības | (149) | (665) | (947) | (1 761 ) |
| Kopā 31.12.2020. | (43 057 ) | (20 895 ) | (63 500 ) | (127 451 ) |

Miljonos EUR

31.12.2020.

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Aizņēmumi

Aizņēmumi

(10 410 )

(10 410 )

(20 230 )

(20 230 )

(62 553 )

(62 553 )

(93 192 )

(93 192 )

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

(32 408 )

(32 408 )

—

—

(32 408 )

(32 408 )

Finanšu garantiju saistības

Finanšu garantiju saistības

(90)

(90)

—

—

(90)

(90)

Citas finanšu saistības

Citas finanšu saistības

(149)

(149)

(665)

(665)

(947)

(947)

(1 761 )

(1 761 )

Kopā 31.12.2020.

Kopā 31.12.2020.

(43 057 )

(43 057 )

(20 895 )

(20 895 )

(63 500 )

(63 500 )

(127 451 )

(127 451 )

Finanšu instrumenti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu instrumenti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

| Miljonos EUR |
| --- |
| 31.12.2020. |
| | < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija | (417) | (4) | (1) | (421) |
| Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija | 423 | — | — | 423 |
| Neto naudas plūsmas 31.12.2020. | 5 | (4) | (1) | 1 |

Miljonos EUR

31.12.2020.

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija

Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija

(417)

(417)

(4)

(4)

(1)

(1)

(421)

(421)

Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija

Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija

423

423

—

—

423

423

Neto naudas plūsmas 31.12.2020.

Neto naudas plūsmas 31.12.2020.

5

5

(4)

(4)

(1)

(1)

1

1

6.7.   CITAS CENAS RISKS

CITAS CENAS RISKS

2021. gada 31. decembrī ES ir pakļauta citas cenas riskiem (pašu kapitāla riskam), ko rada nekotēti kapitālieguldījumi (piemēram, riska kapitāls un citi ieguldījumu fondi), naudas tirgus fondi (piemēram, EIB vienotais fonds) un ieguldījumi apvienotos portfeļos (sk. 2.4.2.1. skaidrojumu), kā arī izsniedzot garantijas, kas sedz nekotētus kapitālieguldījumus un kvazikapitāla ieguldījumus un ko uzskata par atvasinātajiem instrumentiem patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (sk. 2.4.2.2. skaidrojumu).

2.4.2.1.

2.4.2.2.

Pašu kapitāla cenas risks ir risks, ka kapitālieguldījumu patiesās vērtības mainās pašu kapitāla cenu un/vai garantijas kapitālieguldījumu vērtības izmaiņu rezultātā. Iepriekš minēto instrumentu 10 % vērtības palielināšanās vai samazināšanās ietekme uz pārpalikumu vai deficītu būtu šāda:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 10 % | (10) % |
| Kapitālieguldījumi | 238 | (238) |
| Naudas tirgus fondi un ieguldījumi apvienotajos portfeļos | 251 | (251) |
| Garantijas pašu kapitālam
   (49) | 415 | (415) |
| Kopā 31.12.2021. | 905 | (905) |

Miljonos EUR

10 %

(10) %

Kapitālieguldījumi

Kapitālieguldījumi

238

238

(238)

(238)

Naudas tirgus fondi un ieguldījumi apvienotajos portfeļos

Naudas tirgus fondi un ieguldījumi apvienotajos portfeļos

251

251

(251)

(251)

Garantijas pašu kapitālam
   (49)

Garantijas pašu kapitālam

49

415

415

(415)

(415)

Kopā 31.12.2021.

Kopā 31.12.2021.

905

905

(905)

(905)

ES iegulda nekotētos aktīvos vai izsniedz garantiju nekotētiem aktīviem, kuru vērtības nav publiski pieejamas. Lielāko daļu šo finanšu instrumentu īsteno pilnvarotie subjekti, kas ir nozares eksperti un regulāri novērtē un uzrauga šos aktīvus.

7.   INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM

7.1.   SAISTĪTĀS PERSONAS

SAISTĪTĀS PERSONAS

ES saistītās personas ir ES konsolidētie subjekti, asociētie uzņēmumi un šo subjektu augstākie vadītāji. Tā kā darījumi starp šiem subjektiem notiek ES parasto darbību ietvaros, tad atbilstīgi ES grāmatvedības noteikumiem attiecībā uz šādiem darījumiem nav nepieciešamas īpašas informācijas atklāšanas prasības.

7.2.   AUGSTĀKAJIEM VADĪTĀJIEM PIEŠĶIRTĀS SUMMAS

AUGSTĀKAJIEM VADĪTĀJIEM PIEŠĶIRTĀS SUMMAS

Lai sniegtu informāciju par saistīto personu darījumiem attiecībā uz ES augstāko vadību, šādas personas ir iedalītas piecās kategorijās.

1. kategorija – Eiropadomes priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētājs un Eiropas Savienības Tiesas priekšsēdētājs;

1. kategorija

2. kategorija – Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un ES Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos, kā arī pārējie Komisijas priekšsēdētāja vietnieki;

2. kategorija

3. kategorija – Padomes ģenerālsekretārs, Komisijas locekļi, Eiropas Savienības Tiesas tiesneši un ģenerāladvokāti, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs un locekļi, ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs;

3. kategorija

4. kategorija – Eiropas Revīzijas palātas priekšsēdētājs un locekļi;

4. kategorija

5. kategorija – iestāžu un aģentūru augstāko kategoriju ierēdņi.

5. kategorija

Kopsavilkums par tiem piešķirtajām summām ir sniegts turpmāk, un papildinformāciju var atrast tīmekļa vietnē Europa publicētajos Civildienesta noteikumos, kas ir oficiāls dokuments, kurā aprakstītas visu ES ierēdņu tiesības un pienākumi. Augstākie vadītāji nav saņēmuši no ES aizdevumus ar atvieglotiem noteikumiem.

Europa

AUGSTĀKAJAI VADĪBAI PIEŠĶIRTĀS FINANŠU SUMMAS

AUGSTĀKAJAI VADĪBAI PIEŠĶIRTĀS FINANŠU SUMMAS

| EUR |
| --- |
| Piešķirtās summas (vienam darbiniekam) | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| Pamatalga (mēnesī) | 29 205,17 | 26 453,96  –


  27 512,13 | 21 163,17  –


  23 808,57 | 22 856,23  –


  24 337,65 | 13 456,68  –


  21 163,17 |
| | | | | | |
| Uzturēšanās/ekspatriācijas pabalsts | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | no 0–4 % līdz 16 % |
| | | | | | |
| Ģimenes pabalsti: | | | | | |
| Mājsaimniecība (% no algas) | 2 % + 196,44 | 2 % + 196,44 | 2 % + 196,44 | 2 % + 196,44 | 2 % + 196,44 |
| Apgādājams bērns | 429,24 | 429,24 | 429,24 | 429,24 | 429,24 |
| Pirmsskola | 104,86 | 104,86 | 104,86 | 104,86 | 104,86 |
| Izglītība vai | 291,24 | 291,24 | 291,24 | 291,24 | 291,24 |
| izglītība ārpus darbavietas | 582,48 | 582,48 | 582,48 | 582,48 | 582,48 |
| Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas | Neattiecas | Neattiecas | 668,22 | Neattiecas | Neattiecas |
| | | | | | |
| Reprezentācijas pabalsts | 1 582,67 | 1 017,17 | 668,22 | Neattiecas | Neattiecas |
| | | | | | |
| Ikgadējie ceļa izdevumi | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Atmaksā |
| | | | | | |
| Pārvedumi dalībvalstīm: | | | | | |
| Pabalsts izglītībai (7) | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| % no algas (7) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % no algas bez KK | ne vairāk par 25 % | ne vairāk par 25 % | ne vairāk par 25 % | ne vairāk par 25 % | ne vairāk par 25 % |
| Reprezentācijas izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Neattiecas | Neattiecas |
| | | | | | |
| Sākot pildīt pienākumus: | | | | | |
| Iekārtošanās izdevumi
  (1.–4. kategorija: divu mēnešu pamatalga) | 58 410,36 | 52 907,93 –


  55 024,27 | 42 326,35 –


  47 617,14 | 45 712,46 –


  48 675,31 | Atmaksā |
| Ģimenes ceļa izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Beidzot pildīt pienākumus: | | | | | |
| Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā
  (1.–4. kategorija: viena mēneša pamatalga) | 29 205,17 | 26 453,96 –


  27 512,13 | 21 163,17 –


  23 808,57 | 22 856,23 –


  24 337,65 | Atmaksā |
| Ģimenes ceļa izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Pāreja (% no algas) (8) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | Neattiecas |
| Veselības apdrošināšana | Sedz | Sedz | Sedz | Sedz | Sedz |
| Pensija (% no algas, pirms nodokļiem) | Ne vairāk par 70 % | Ne vairāk par 70 % | Ne vairāk par 70 % | Ne vairāk par 70 % | Ne vairāk par 70 % |
| | | | | | |
| Atskaitījumi: | | | | | |
| Kopienas nodoklis | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Veselības apdrošināšana (% no algas) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Īpaša algas nodeva | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Pensijas atskaitījums | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | 10,1  % |
| Personu skaits gada beigās | 3 | 8 | 93 | 27 | 118 |

EUR

Piešķirtās summas (vienam darbiniekam)

Piešķirtās summas (vienam darbiniekam)

1. kategorija

1. kategorija

2. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

5. kategorija

Pamatalga (mēnesī)

Pamatalga (mēnesī)

29 205,17

29 205,17

26 453,96  –

26 453,96  –

27 512,13

27 512,13

21 163,17  –

21 163,17  –

23 808,57

23 808,57

22 856,23  –

22 856,23  –

24 337,65

24 337,65

13 456,68  –

13 456,68  –

21 163,17

21 163,17

Uzturēšanās/ekspatriācijas pabalsts

Uzturēšanās/ekspatriācijas pabalsts

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

no 0–4 % līdz 16 %

no 0–4 % līdz 16 %

Ģimenes pabalsti:

Ģimenes pabalsti:

Mājsaimniecība (% no algas)

2 % + 196,44

2 % + 196,44

2 % + 196,44

2 % + 196,44

2 % + 196,44

2 % + 196,44

2 % + 196,44

2 % + 196,44

2 % + 196,44

2 % + 196,44

Apgādājams bērns

429,24

429,24

429,24

429,24

429,24

429,24

429,24

429,24

429,24

429,24

Pirmsskola

104,86

104,86

104,86

104,86

104,86

104,86

104,86

104,86

104,86

104,86

Izglītība vai

291,24

291,24

291,24

291,24

291,24

291,24

291,24

291,24

291,24

291,24

izglītība ārpus darbavietas

582,48

582,48

582,48

582,48

582,48

582,48

582,48

582,48

582,48

582,48

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

668,22

668,22

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Reprezentācijas pabalsts

Reprezentācijas pabalsts

1 582,67

1 582,67

1 017,17

1 017,17

668,22

668,22

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Ikgadējie ceļa izdevumi

Ikgadējie ceļa izdevumi

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Atmaksā

Atmaksā

Pārvedumi dalībvalstīm:

Pārvedumi dalībvalstīm:

Pabalsts izglītībai (7)

7

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

% no algas (7)

7

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% no algas bez KK

ne vairāk par 25 %

ne vairāk par 25 %

ne vairāk par 25 %

ne vairāk par 25 %

ne vairāk par 25 %

ne vairāk par 25 %

ne vairāk par 25 %

ne vairāk par 25 %

ne vairāk par 25 %

ne vairāk par 25 %

Reprezentācijas izdevumi

Reprezentācijas izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Sākot pildīt pienākumus:

Sākot pildīt pienākumus:

Iekārtošanās izdevumi

(1.–4. kategorija: divu mēnešu pamatalga)

58 410,36

58 410,36

52 907,93 –

52 907,93 –

55 024,27

55 024,27

42 326,35 –

42 326,35 –

47 617,14

47 617,14

45 712,46 –

45 712,46 –

48 675,31

48 675,31

Atmaksā

Atmaksā

Ģimenes ceļa izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Beidzot pildīt pienākumus:

Beidzot pildīt pienākumus:

Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā

(1.–4. kategorija: viena mēneša pamatalga)

29 205,17

29 205,17

26 453,96 –

26 453,96 –

27 512,13

27 512,13

21 163,17 –

21 163,17 –

23 808,57

23 808,57

22 856,23 –

22 856,23 –

24 337,65

24 337,65

Atmaksā

Atmaksā

Ģimenes ceļa izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Pāreja (% no algas) (8)

8

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

Neattiecas

Neattiecas

Veselības apdrošināšana

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Pensija (% no algas, pirms nodokļiem)

Pensija (% no algas, pirms nodokļiem)

Ne vairāk par 70 %

Ne vairāk par 70 %

Ne vairāk par 70 %

Ne vairāk par 70 %

Ne vairāk par 70 %

Ne vairāk par 70 %

Ne vairāk par 70 %

Ne vairāk par 70 %

Ne vairāk par 70 %

Ne vairāk par 70 %

Atskaitījumi:

Atskaitījumi:

Kopienas nodoklis

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Veselības apdrošināšana (% no algas)

Veselības apdrošināšana (% no algas)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Īpaša algas nodeva

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

6-7 %

Pensijas atskaitījums

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

10,1  %

10,1  %

Personu skaits gada beigās

Personu skaits gada beigās

3

3

8

8

93

93

27

27

118

118

8.   NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Šo pārskatu parakstīšanas dienā Komisijas grāmatvedei nedz bija zināmas, nedz tika ziņots par būtiskām problēmām, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā sadaļā, izņemot turpmāk īpaši izcelto jautājumu. Finanšu pārskati un attiecīgi skaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota šajā dokumentā.

Ukraina

Ukraina

Saskaņā ar ES grāmatvedības 19. noteikumu “Notikumi pēc pārskata datuma” 2022. gada februārī sāktais karš Ukrainā tiek uzskatīts par nekoriģējošu notikumu, tādējādi 2021. gada 31. decembrī šajā finanšu pārskatā nav jāveic korekcijas. Kā norādīts 2.4. skaidrojumā, ES 2021. gada 31. decembrī ir neatmaksāti aizdevumi (finansēti ar aizņēmumiem, sk. 2.11. skaidrojumu) 4,7 miljardu EUR apmērā (nominālvērtība), jo Ukraina ietilpst MFA un Euratom programmās.

2.4.

2.11.

Euratom

Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2022. gada 24. februāra Lēmumu (ES) 2022/313, Komisija piešķīra Ukrainai papildu aizdevumus 1,2 miljardu EUR apmērā saskaņā ar MFA programmu, no kuriem 600 miljoni EUR tika izmaksāti martā un vēl 600 miljoni EUR 2022. gada maijā.

Turklāt EIB bija piešķīrusi Ukrainai aizdevumus 2,1 miljarda EUR vērtībā (2021. gada 31. decembrī neizmaksātā pamatsumma) saskaņā ar tās ārējo aizdevumu pilnvarām, ko garantē ES budžets (sk. 4.1. skaidrojumu). Attiecīgās summas tiek novērtētas, pamatojoties uz situāciju gada beigās, nevis šo finanšu pārskatu sagatavošanas laikā.

4.1.

Pamatojoties uz faktiem un apstākļiem šo finanšu pārskatu sagatavošanas laikā, jo īpaši uz situācijas attīstību, Ukrainas kara finansiālo ietekmi uz ES finansēm nevar ticami novērtēt.

9.   KONSOLIDĀCIJAS DARBĪBAS JOMA

A.   KONTROLĒTIE SUBJEKTI (55)

KONTROLĒTIE SUBJEKTI (55)

1.   Iestādes un padomdevējas struktūras (11)

Iestādes un padomdevējas struktūras (11)

Eiropas Parlaments

Eiropas Parlaments

Eiropadome

Eiropadome

Eiropas Komisija

Eiropas Komisija

Eiropas Revīzijas palāta

Eiropas Revīzijas palāta

Eiropas Savienības Tiesa

Eiropas Savienības Tiesa

Eiropas Ārējās darbības dienests

Eiropas Ārējās darbības dienests

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ombuds

Eiropas Ombuds

Eiropas Reģionu komiteja

Eiropas Reģionu komiteja

Eiropas Savienības Padome

Eiropas Savienības Padome

2.   ES aģentūras (42)

ES aģentūras (42)

2.1.   
  Izpildaģentūras (7)

Izpildaģentūras (7)

Eiropas Izglītības un kultūras izpildaģentūra (EACEA)

Eiropas Izglītības un kultūras izpildaģentūra (EACEA)

Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra (CHAFEA) (līdz 2021. gada 31. martam)

Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra (CHAFEA) (līdz 2021. gada 31. martam)

Eiropas Veselības un digitālā izpildaģentūra (HaDEA) (no 2021. gada 1. aprīļa)

Eiropas Veselības un digitālā izpildaģentūra (HaDEA) (no 2021. gada 1. aprīļa)

Eiropas Pētniecības izpildaģentūra (REA)

Eiropas Pētniecības izpildaģentūra (REA)

Eiropas Inovācijas padomes un MVU izpildaģentūra (EISMEA)

Eiropas Inovācijas padomes un MVU izpildaģentūra (EISMEA)

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (ERCEA)

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (ERCEA)

Eiropas Klimata, infrastruktūras un vides izpildaģentūra (CINEA)

Eiropas Klimata, infrastruktūras un vides izpildaģentūra (CINEA)

2.2.   
  Decentralizētas aģentūras (35)

Decentralizētas aģentūras (35)

Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA)

Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA)

Eiropas Zāļu aģentūra (EMA)

Eiropas Zāļu aģentūra (EMA)

Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA)

Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA)

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE)

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE)

Eiropas Vides aģentūra (EVA)

Eiropas Vides aģentūra (EVA)

Eiropas Banku iestāde (EBA)

Eiropas Banku iestāde (EBA)

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO)

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO)

Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra (ENISA)

Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra (ENISA)

Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra (CEPOL)

Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra (CEPOL)

Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūra (EUSPA)

Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūra (EUSPA)

Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust)

Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust)

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra (EU-OSHA)

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra (EU-OSHA)

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC)

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC)

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (CEDEFOP)

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (CEDEFOP)

Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūra (ACER)

Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūra (ACER)

Atbalsta aģentūra Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādei (BEREC birojs)

Atbalsta aģentūra Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādei (BEREC birojs)

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex)

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex)

Eiropas Darba iestāde (EDI) (no 2021. gada 26. maija)

Eiropas Darba iestāde (EDI) (no 2021. gada 26. maija)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA)

Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra (ERA)

Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra (ERA)

Kopienas Augu šķirņu birojs (CPVO)

Kopienas Augu šķirņu birojs (CPVO)

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (EFCA)

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (EFCA)

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO)

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO)

Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (EASA)

Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (EASA)

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI)

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI)

Eiropas Izglītības fonds (ETF)

Eiropas Izglītības fonds (ETF)

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Eurofound)

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Eurofound)

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (EMCDDA)

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (EMCDDA)

Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai (EIROPOLS)

Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai (EIROPOLS)

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA)

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA)

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI)

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI)

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs (CdT)

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs (CdT)

Eiropas kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģijas attīstība (“Fusion for Energy”)

Eiropas kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģijas attīstība (“Fusion for Energy”)

Eiropas Savienības Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)

Eiropas Savienības Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)

Eiropas Prokuratūra (EPPO) (no 2021. gada 24. jūnija)

Eiropas Prokuratūra (EPPO) (no 2021. gada 24. jūnija)

3.   Citi kontrolētie subjekti (2)

Citi kontrolētie subjekti (2)

Likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (ECSC i.L.)

Likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (ECSC i.L.)

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT)

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT)

B.   ASOCIĒTIE UZŅĒMUMI (1)

ASOCIĒTIE UZŅĒMUMI (1)

Eiropas Investīciju fonds (EIF)

Eiropas Investīciju fonds (EIF)

MAZIE SUBJEKTI

MAZIE SUBJEKTI

Pamatojoties uz to nebūtisko ietekmi, turpmāk uzskaitītie subjekti nav konsolidēti ES 2021. gada konsolidētajos finanšu pārskatos, izmantojot pašu kapitāla metodi.

MAZIE SUBJEKTI (8)

MAZIE SUBJEKTI (8)

Kopuzņēmums “Apritīga biobāzēta Eiropa” (kopuzņēmums CBE) (Kopuzņēmuma “Biobāzētas nozares” juridiskais un universālais pēctecis)

Kopuzņēmums “Apritīga biobāzēta Eiropa” (kopuzņēmums CBE) (Kopuzņēmuma “Biobāzētas nozares” juridiskais un universālais pēctecis)

Kopuzņēmums “Tīra aviācija” (CAJU) (Kopuzņēmuma “Clean Sky 2” juridiskais un universālais pēctecis)

Kopuzņēmums “Tīra aviācija” (CAJU) (Kopuzņēmuma “Clean Sky 2” juridiskais un universālais pēctecis)

Kopuzņēmums “Tīrs ūdeņradis” (Clean H2 JU) (Kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis 2” juridiskais un universālais pēctecis)

Kopuzņēmums “Tīrs ūdeņradis” (Clean H2 JU) (Kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis 2” juridiskais un universālais pēctecis)

Kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš” (EU-RAIL JU) (Kopuzņēmuma “Shift2Rail” juridiskais un universālais pēctecis)

Kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš” (EU-RAIL JU) (Kopuzņēmuma “Shift2Rail” juridiskais un universālais pēctecis)

Kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” (IHI JU) (Kopuzņēmuma “2. iniciatīva inovatīvu zāļu jomā” juridiskais un universālais pēctecis)

Kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” (IHI JU) (Kopuzņēmuma “2. iniciatīva inovatīvu zāļu jomā” juridiskais un universālais pēctecis)

Kopuzņēmums “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” (KDT JU) (kopuzņēmuma ECSEL juridiskais un universālais pēctecis)

Kopuzņēmums “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” (KDT JU) (kopuzņēmuma ECSEL juridiskais un universālais pēctecis)

Kopuzņēmums “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” (SESAR 3 JU) (Kopuzņēmuma SESAR juridiskais un universālais pēctecis)

Kopuzņēmums “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” (SESAR 3 JU) (Kopuzņēmuma SESAR juridiskais un universālais pēctecis)

Kopuzņēmums “EuroHPC” (“EuroHPC”)

Kopuzņēmums “EuroHPC” (“EuroHPC”)

Iepriekš minēto subjektu gada pārskati ir publiski pieejami to attiecīgajās tīmekļa vietnēs.

BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI (50)

50

SATURA RĀDĪTĀJS

SATURA RĀDĪTĀJS

| 1. | ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS | 148 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATI | 149 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATU SKAIDROJUMI | 153 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | ES BUDŽETA SISTĒMA | 153 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2021.–2027. GADAM | 153 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | SĪKI IZSTRĀDĀTAS DFS IZDEVUMU KATEGORIJAS (PROGRAMMAS) | 155 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | NextGenerationEU | 155 |
| --- | --- | --- |

3.4.

NextGenerationEU

| 3.5. | GADA BUDŽETS | 156 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.6. | IEŅĒMUMI | 157 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.7. | SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOJUMS AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM | 158 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 4. | 2021. GADA ES BUDŽETA IZPILDE | 160 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | ES BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDE | 161 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | KOPSAVILKUMS PAR ES BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI | 161 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 6. | ES BUDŽETA IZDEVUMU IZPILDE | 162 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS | 162 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE | 163 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE | 164 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL) PĀRMAIŅAS | 165 |
| --- | --- | --- |

6.4.

RAL

| 6.5. | DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS | 166 |
| --- | --- | --- |

6.5.

| 6.6. | DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA APROPRIĀCIJU VEIDIEM | 167 |
| --- | --- | --- |

6.6.

| 6.7. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS | 168 |
| --- | --- | --- |

6.7.

| 6.8. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE | 178 |
| --- | --- | --- |

6.8.

| 6.9. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE | 188 |
| --- | --- | --- |

6.9.

| 6.10. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL) PĀRMAIŅAS | 198 |
| --- | --- | --- |

6.10.

RAL

| 6.11. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS | 207 |
| --- | --- | --- |

6.11.

| 6.12. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA APROPRIĀCIJU VEIDIEM | 213 |
| --- | --- | --- |

6.12.

| 7. | BUDŽETA IZPILDE PA IESTĀDĒM | 222 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDE | 222 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE | 224 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE | 225 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 8. | AĢENTŪRU BUDŽETA IZPILDE | 226 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | BUDŽETA IEŅĒMUMI | 226 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM | 228 |
| --- | --- | --- |

8.2.

1.   ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

| Miljonos EUR |
| --- |
| Skaidrojums | 2021 | 2020 |
| a | Ieņēmumi finanšu gadā | 239 596 | 174 306 |
| b | Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām | (226 175 ) | (171 721 ) |
| c | Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | (4 244 ) | (2 086 ) |
| d | To neizmantoto apropriāciju atcelšana, kas pārnestas no N–1 gada | 265 | 78 |
| e | Piešķirto ieņēmumu attīstība (B)-(A) | (6 338 ) | 1 398 |
| | Neizmantotās apropriācijas kārtējā gada beigās (A) | 14 032 | 7 694 |
| | Neizmantotās apropriācijas iepriekšējā gada beigās (B) | 7 694 | 9 092 |
| f | Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā | 126 | (207) |
| | Budžeta izpildes rezultāti | 3 230 | 1 768 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

2021

2020

a

Ieņēmumi finanšu gadā

239 596

174 306

b

Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām

(226 175 )

(171 721 )

c

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

(4 244 )

(2 086 )

d

To neizmantoto apropriāciju atcelšana, kas pārnestas no N–1 gada

265

78

e

Piešķirto ieņēmumu attīstība (B)-(A)

(6 338 )

1 398

Neizmantotās apropriācijas kārtējā gada beigās (A)

Neizmantotās apropriācijas kārtējā gada beigās (A)

14 032

14 032

7 694

7 694

Neizmantotās apropriācijas iepriekšējā gada beigās (B)

Neizmantotās apropriācijas iepriekšējā gada beigās (B)

7 694

7 694

9 092

9 092

f

Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā

126

(207)

Budžeta izpildes rezultāti

Budžeta izpildes rezultāti

3 230

3 230

1 768

1 768

ES budžeta izpildes rezultāti tiks atdoti dalībvalstīm 2021. gadā, samazinot summas, kas tām jāmaksā. Tos aprēķina saskaņā ar 1. panta 1. punktu Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 608/2014 (51), ar ko nosaka pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus. Vairāk informācijas pieejams 1.5. sadaļā “Budžeta izpildes rezultātu aprēķins”.

51

1.5.

| a. | Ieņēmumi finanšu gadā – 5.1. tabula “Kopsavilkums par ES budžeta ieņēmumu izpildi”, 8. aile “Ieņēmumi kopā”. |
| --- | --- |

a.

Ieņēmumi finanšu gadā – 5.1. tabula “Kopsavilkums par ES budžeta ieņēmumu izpildi”, 8. aile “Ieņēmumi kopā”.

| b. | Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām: 6.3. tabula “DFS – maksājumu apropriāciju īstenošana”, 2. aile “Maksājumi no pieņemtā budžeta” un 4. aile “Maksājumi no piešķirtajiem ieņēmumiem”. |
| --- | --- |

b.

Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām: 6.3. tabula “DFS – maksājumu apropriāciju īstenošana”, 2. aile “Maksājumi no pieņemtā budžeta” un 4. aile “Maksājumi no piešķirtajiem ieņēmumiem”.

| c. | Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu: 6.3. tabula “DFS – maksājumu apropriāciju īstenošana”, 7. aile “Automātiski pārnestas” un 8. aile “Pārnestas atbilstoši lēmumam”. |
| --- | --- |

c.

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu: 6.3. tabula “DFS – maksājumu apropriāciju īstenošana”, 7. aile “Automātiski pārnestas” un 8. aile “Pārnestas atbilstoši lēmumam”.

| d. | Tādu neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N–1 gada: ņem vērā pārnesto maksājumu apropriāciju (automātiski pārnesto un ar lēmumu pārnesto) summu iepriekšējā gada beigās un kārtējā gada “Maksājumus no pārnestajām apropriācijām”, kā norādīts 6.3. tabulas “DFS – maksājumu apropriāciju īstenošana” 3. ailē. |
| --- | --- |

d.

Tādu neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N–1 gada: ņem vērā pārnesto maksājumu apropriāciju (automātiski pārnesto un ar lēmumu pārnesto) summu iepriekšējā gada beigās un kārtējā gada “Maksājumus no pārnestajām apropriācijām”, kā norādīts 6.3. tabulas “DFS – maksājumu apropriāciju īstenošana” 3. ailē.

| e. | Kopējo piešķirto ieņēmumu apropriāciju attīstība gada beigās: aprēķina starpību starp piešķirto ieņēmumu apropriāciju summu iepriekšējā gada beigās (pluss) un piešķirto ieņēmumu apropriāciju summu kārtējā gada beigās (kā norādīts 6.3. tabulas “DFS – maksājumu apropriāciju īstenošana” 9. ailē – mīnuss), lai iegūtu piešķirto ieņēmumu neto izmaiņas kārtējā gadā. |
| --- | --- |

e.

Kopējo piešķirto ieņēmumu apropriāciju attīstība gada beigās: aprēķina starpību starp piešķirto ieņēmumu apropriāciju summu iepriekšējā gada beigās (pluss) un piešķirto ieņēmumu apropriāciju summu kārtējā gada beigās (kā norādīts 6.3. tabulas “DFS – maksājumu apropriāciju īstenošana” 9. ailē – mīnuss), lai iegūtu piešķirto ieņēmumu neto izmaiņas kārtējā gadā.

| f. | Valūtas kursa starpības ietver realizētās un nerealizētās valūtas kursa starpības. |
| --- | --- |

f.

Valūtas kursa starpības ietver realizētās un nerealizētās valūtas kursa starpības.

2.   BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATI

Budžeta ieņēmumi

Budžeta ieņēmumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Konstatētās maksājumtiesības | Ieņēmumi |
| 1. | Pašu resursi | 156 867 | 156 993 | 160 869 | 158 632 |
| | 11 – cukura nodevas | 0 | 0 | 1 | 1 |
| | 12 – muitas nodokļi | 17 606 | 17 348 | 21 274 | 19 037 |
| | 13 – PVN | 17 967 | 17 941 | 17 934 | 17 934 |
| | 14 – NKI | 121 294 | 115 858 | 115 819 | 115 819 |
| | 16 – NKI samazināšana, pamatojoties uz dažām dalībvalstīm piešķirto ieguldījumu | 0 | — | 11 | 11 |
| | 17 – izlietotais plastmasas iepakojums | 0 | 5 847 | 5 831 | 5 831 |
| 2. | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | 0 | 1 769 | 1 779 | 1 772 |
| 3. | Administratīvie ieņēmumi | 1 726 | 1 726 | 2 306 | 2 230 |
| 4. | Finanšu ieņēmumi, nokavējuma procenti un naudas sodi | 119 | 515 | 18 494 | 1 633 |
| 5. | Budžeta garantijas, aizņēmumu un aizdevumu darbības | 0 | 0 | 55 501 | 55 501 |
| 6. | Ieņēmumi, iemaksas un atmaksātie līdzekļi saistībā ar Savienības rīcībpolitikām | 7 348 | 7 008 | 26 114 | 19 827 |
| Kopā | 166 060 | 168 011 | 265 063 | 239 596 |
| tostarp NextGenerationEU (NGEU) | — | — | 55 501 | 55 501 |

Miljonos EUR

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Konstatētās maksājumtiesības

Ieņēmumi

1.

Pašu resursi

156 867

156 993

160 869

158 632

11 – cukura nodevas

11 – cukura nodevas

0

0

0

0

1

1

1

1

12 – muitas nodokļi

12 – muitas nodokļi

17 606

17 606

17 348

17 348

21 274

21 274

19 037

19 037

13 – PVN

13 – PVN

17 967

17 967

17 941

17 941

17 934

17 934

17 934

17 934

14 – NKI

14 – NKI

121 294

121 294

115 858

115 858

115 819

115 819

115 819

115 819

16 – NKI samazināšana, pamatojoties uz dažām dalībvalstīm piešķirto ieguldījumu

16 – NKI samazināšana, pamatojoties uz dažām dalībvalstīm piešķirto ieguldījumu

0

0

—

—

11

11

11

11

17 – izlietotais plastmasas iepakojums

17 – izlietotais plastmasas iepakojums

0

0

5 847

5 847

5 831

5 831

5 831

5 831

2.

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

0

1 769

1 779

1 772

3.

Administratīvie ieņēmumi

1 726

1 726

2 306

2 230

4.

Finanšu ieņēmumi, nokavējuma procenti un naudas sodi

119

515

18 494

1 633

5.

Budžeta garantijas, aizņēmumu un aizdevumu darbības

0

0

55 501

55 501

6.

Ieņēmumi, iemaksas un atmaksātie līdzekļi saistībā ar Savienības rīcībpolitikām

7 348

7 008

26 114

19 827

Kopā

Kopā

166 060

166 060

168 011

168 011

265 063

265 063

239 596

239 596

tostarp NextGenerationEU (NGEU)

tostarp NextGenerationEU (NGEU)

—

—

—

—

55 501

55 501

55 501

55 501

Budžeta izdevumi: saistības pa daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategorijām

Budžeta izdevumi: saistības pa daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategorijām

| Miljonos EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības |
| 1. | Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija | 20 817 | 20 817 | 34 960 | 25 683 |
| 2. | Kohēzija, noturība un vērtības | 52 862 | 53 219 | 452 326 | 151 947 |
| | 2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 48 191 | 48 191 | 106 413 | 48 468 |
| | 2.b. Noturība un vērtības | 4 671 | 5 029 | 345 913 | 103 479 |
| 3. | Dabas resursi un vide | 58 569 | 58 574 | 79 377 | 59 723 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 40 368 | 40 371 | 41 518 | 40 818 |
| 4. | Migrācija un robežu pārvaldība | 2 279 | 2 303 | 2 368 | 1 644 |
| 5. | Drošība un aizsardzība | 1 709 | 1 706 | 1 741 | 1 625 |
| 6. | Kaimiņattiecības un pasaule | 16 097 | 17 031 | 17 474 | 15 372 |
| 7. | Eiropas publiskā pārvalde | 10 448 | 10 443 | 11 404 | 10 930 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 4 313 | 4 307 | 4 879 | 4 590 |
| O | Ārpus DFS | — | — | 3 922 | 199 |
| S | Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti) | 1 471 | 2 739 | 2 759 | 1 223 |
| Kopā | 164 251 | 166 833 | 606 331 | 268 345 |
| tostarp NextGenerationEU (NGEU) | — | — | 421 070 | 143 525 |

Miljonos EUR

DFS izdevumu kategorija

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

1.

Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

20 817

20 817

34 960

25 683

2.

Kohēzija, noturība un vērtības

52 862

53 219

452 326

151 947

2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

48 191

48 191

48 191

48 191

106 413

106 413

48 468

48 468

2.b. Noturība un vērtības

2.b. Noturība un vērtības

4 671

4 671

5 029

5 029

345 913

345 913

103 479

103 479

3.

Dabas resursi un vide

58 569

58 574

79 377

59 723

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

40 368

40 368

40 371

40 371

41 518

41 518

40 818

40 818

4.

Migrācija un robežu pārvaldība

2 279

2 303

2 368

1 644

5.

Drošība un aizsardzība

1 709

1 706

1 741

1 625

6.

Kaimiņattiecības un pasaule

16 097

17 031

17 474

15 372

7.

Eiropas publiskā pārvalde

10 448

10 443

11 404

10 930

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

4 313

4 313

4 307

4 307

4 879

4 879

4 590

4 590

O

Ārpus DFS

—

—

3 922

199

S

Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

1 471

2 739

2 759

1 223

Kopā

Kopā

164 251

164 251

166 833

166 833

606 331

606 331

268 345

268 345

tostarp NextGenerationEU (NGEU)

tostarp NextGenerationEU (NGEU)

—

—

—

—

421 070

421 070

143 525

143 525

Budžeta izdevumi: maksājumi pa daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategorijām

Budžeta izdevumi: maksājumi pa daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategorijām

| Miljonos EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi |
| 1. | Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija | 17 192 | 16 670 | 22 478 | 18 532 |
| 2. | Kohēzija, noturība un vērtības | 66 154 | 67 614 | 131 414 | 126 454 |
| | 2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 61 868 | 63 855 | 79 628 | 75 591 |
| | 2.b. Noturība un vērtības | 4 286 | 3 758 | 51 787 | 50 863 |
| 3. | Dabas resursi un vide | 56 804 | 56 021 | 58 310 | 56 831 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 40 354 | 40 303 | 41 467 | 40 760 |
| 4. | Migrācija un robežu pārvaldība | 2 686 | 2 519 | 2 734 | 2 547 |
| 5. | Drošība un aizsardzība | 671 | 714 | 726 | 708 |
| 6 | Kaimiņattiecības un pasaule | 10 811 | 11 455 | 12 258 | 10 935 |
| 7. | Eiropas publiskā pārvalde | 10 450 | 10 444 | 12 368 | 10 705 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 4 313 | 4 307 | 5 492 | 4 436 |
| O | Ārpus DFS | — | — | 3 931 | 61 |
| S | Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti) | 1 293 | 2 574 | 2 593 | 1 223 |
| Kopā | 166 060 | 168 011 | 246 812 | 227 996 |
| tostarp NextGenerationEU (NGEU) | — | — | 55 501 | 53 618 |

Miljonos EUR

DFS izdevumu kategorija

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

1.

Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

17 192

16 670

22 478

18 532

2.

Kohēzija, noturība un vērtības

66 154

67 614

131 414

126 454

2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

61 868

61 868

63 855

63 855

79 628

79 628

75 591

75 591

2.b. Noturība un vērtības

2.b. Noturība un vērtības

4 286

4 286

3 758

3 758

51 787

51 787

50 863

50 863

3.

Dabas resursi un vide

56 804

56 021

58 310

56 831

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

40 354

40 354

40 303

40 303

41 467

41 467

40 760

40 760

4.

Migrācija un robežu pārvaldība

2 686

2 519

2 734

2 547

5.

Drošība un aizsardzība

671

714

726

708

6

Kaimiņattiecības un pasaule

10 811

11 455

12 258

10 935

7.

Eiropas publiskā pārvalde

10 450

10 444

12 368

10 705

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

4 313

4 313

4 307

4 307

5 492

5 492

4 436

4 436

O

Ārpus DFS

—

—

3 931

61

S

Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

1 293

2 574

2 593

1 223

Kopā

Kopā

166 060

166 060

168 011

168 011

246 812

246 812

227 996

227 996

tostarp NextGenerationEU (NGEU)

tostarp NextGenerationEU (NGEU)

—

—

—

—

55 501

55 501

53 618

53 618

Budžeta izdevumi: neizpildītās saistības pa daudzgadu finanšu shēmas (DFS) pozīcijām

Budžeta izdevumi: neizpildītās saistības pa daudzgadu finanšu shēmas (DFS) pozīcijām

| Miljonos EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Neizpildītās saistības, kas pārnestas no 2020. gada | No 2020. gada pārnesto neizpildīto saistību likvidācija | Jaunas neizpildītās saistības no 2021. gada | Kopā neizpildītās saistī- bas |
| | 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 |
| 1. | Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija | 42 361 | (14 410 ) | 20 766 | 48 717 |
| 2. | Kohēzija, noturība un vērtības | 183 747 | (70 192 ) | 95 478 | 209 033 |
| | 2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 180 084 | (68 550 ) | 41 305 | 152 839 |
| | 2.b. Noturība un vērtības | 3 662 | (1 641 ) | 54 174 | 56 195 |
| 3. | Dabas resursi un vide | 40 860 | (15 330 ) | 18 161 | 43 691 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 286 | (86) | 133 | 333 |
| 4. | Migrācija un robežu pārvaldība | 4 950 | (1 872 ) | 901 | 3 980 |
| 5. | Drošība un aizsardzība | 1 503 | (521) | 1 415 | 2 397 |
| 6. | Kaimiņattiecības un pasaule | 28 785 | (8 507 ) | 12 257 | 32 535 |
| 7 | Eiropas publiskā pārvalde | 981 | (981) | 1 075 | 1 076 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 627 | (627) | 684 | 684 |
| O | Ārpus DFS | 11 | (4) | 140 | 147 |
| S | Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti) | 0 | (0) | — | — |
| Kopā | 303 197 | (111 816 ) | 150 194 | 341 575 |
| tostarp NextGenerationEU (NGEU) | — | — | 89 907 | 89 907 |
| neskaitot NextGenerationEU (NGEU) | 303 197 | (111 816 ) | 60 288 | 251 668 |

Miljonos EUR

DFS izdevumu kategorija

Neizpildītās saistības, kas pārnestas no 2020. gada

No 2020. gada pārnesto neizpildīto saistību likvidācija

Jaunas neizpildītās saistības no 2021. gada

Kopā neizpildītās saistī- bas

1

2

3

4=1+2+3

1.

1.

Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

42 361

42 361

(14 410 )

(14 410 )

20 766

20 766

48 717

48 717

2.

2.

Kohēzija, noturība un vērtības

Kohēzija, noturība un vērtības

183 747

183 747

(70 192 )

(70 192 )

95 478

95 478

209 033

209 033

2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

180 084

180 084

(68 550 )

(68 550 )

41 305

41 305

152 839

152 839

2.b. Noturība un vērtības

2.b. Noturība un vērtības

3 662

3 662

(1 641 )

(1 641 )

54 174

54 174

56 195

56 195

3.

3.

Dabas resursi un vide

Dabas resursi un vide

40 860

40 860

(15 330 )

(15 330 )

18 161

18 161

43 691

43 691

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

286

286

(86)

(86)

133

133

333

333

4.

Migrācija un robežu pārvaldība

4 950

(1 872 )

901

3 980

5.

Drošība un aizsardzība

1 503

(521)

1 415

2 397

6.

6.

Kaimiņattiecības un pasaule

Kaimiņattiecības un pasaule

28 785

28 785

(8 507 )

(8 507 )

12 257

12 257

32 535

32 535

7

7

Eiropas publiskā pārvalde

Eiropas publiskā pārvalde

981

981

(981)

(981)

1 075

1 075

1 076

1 076

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

627

627

(627)

(627)

684

684

684

684

O

Ārpus DFS

11

(4)

140

147

S

Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

0

(0)

—

—

Kopā

Kopā

303 197

303 197

(111 816 )

(111 816 )

150 194

150 194

341 575

341 575

tostarp NextGenerationEU (NGEU)

tostarp NextGenerationEU (NGEU)

—

—

—

—

89 907

89 907

89 907

89 907

neskaitot NextGenerationEU (NGEU)

neskaitot NextGenerationEU (NGEU)

303 197

303 197

(111 816 )

(111 816 )

60 288

60 288

251 668

251 668

3.   BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATU SKAIDROJUMI

3.1.   ES BUDŽETA SISTĒMA

ES BUDŽETA SISTĒMA

Budžeta konti tiek turēti atbilstīgi Finanšu regulai (FR). Vispārējais budžets ir instruments, ar kuru katru gadu nosaka un apstiprina Savienības ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar maksimālajiem apjomiem un citiem noteikumiem, kas paredzēti DFS, atbilstoši tiesību aktiem par daudzgadu programmām, kas pieņemtas saskaņā ar minēto shēmu.

3.2.   DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2021.–2027. GADAM

DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2021.–2027. GADAM

| Miljonos EURpašreizējās cenās |
| --- |
| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| 1. | Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija |

Miljonos EURpašreizējās cenās

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

1.

Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

20 919

21 288

21 125

20 984

21 272

21 847

22 077

149 512

| 2. | Kohēzija, noturība un vērtības |
| --- | --- |

2.

Kohēzija, noturība un vērtības

52 786

55 314

57 627

60 761

63 387

66 536

70 283

426 694

| | 2.a. | Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija |
| --- | --- | --- |

2.a.

2.a.

Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

48 191

48 191

49 739

49 739

51 333

51 333

53 077

53 077

54 873

54 873

56 725

56 725

58 639

58 639

372 577

372 577

| | 2.b. | Noturība un vērtības |
| --- | --- | --- |

2.b.

2.b.

Noturība un vērtības

4 595

4 595

5 575

5 575

6 294

6 294

7 684

7 684

8 514

8 514

9 811

9 811

11 644

11 644

54 117

54 117

| 3. | Dabas resursi un vide |
| --- | --- |

3.

Dabas resursi un vide

58 624

56 519

56 849

57 003

57 112

57 332

57 557

400 996

| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi |
| --- | --- |

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

40 368

40 368

41 257

41 257

41 518

41 518

41 649

41 649

41 782

41 782

41 913

41 913

42 047

42 047

290 534

290 534

| 4. | Migrācija un robežu pārvaldība |
| --- | --- |

4.

Migrācija un robežu pārvaldība

2 467

3 043

3 494

3 697

4 218

4 315

4 465

25 699

| 5. | Drošība un aizsardzība |
| --- | --- |

5.

Drošība un aizsardzība

1 805

1 868

1 918

1 976

2 215

2 435

2 705

14 922

| 6. | Kaimiņattiecības un pasaule |
| --- | --- |

6.

Kaimiņattiecības un pasaule

16 247

16 802

16 329

15 830

15 304

14 754

15 331

110 597

| 7. | Eiropas publiskā pārvalde |
| --- | --- |

7.

Eiropas publiskā pārvalde

10 635

11 058

11 419

11 773

12 124

12 506

12 959

82 474

| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi |
| --- | --- |

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

8 216

8 216

8 528

8 528

9

9

9 006

9 006

9 219

9 219

9 464

9 464

9 786

9 786

62 991

62 991

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

163 483

163 483

165 892

165 892

168 761

168 761

172 024

172 024

175 632

175 632

179 725

179 725

185 377

185 377

1 210 894

1 210 894

Maksājumu apropriācijas kopā

Maksājumu apropriācijas kopā

166 140

166 140

167 585

167 585

165 542

165 542

168 853

168 853

172 230

172 230

175 674

175 674

179 187

179 187

1 195 211

1 195 211

Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (52), ar ko nosaka DFS 2021.–2027. gadam, tika pieņemta 2020. gada 17. decembrī. Komisija 2020. gada 18. decembrī pieņēma paziņojumu par 2021. gada daudzgadu finanšu shēmas tehnisko korekciju (53). Iepriekšējā tabulā ir norādīti DFS maksimālie apjomi pašreizējās cenās saskaņā ar fiksēto gada deflatoru 2 % apmērā atbilstīgi DFS regulas 4. panta 2. punktā noteiktajam. 2021. gads bija pirmais finanšu gads, uz kuru attiecās DFS 2021.–2027. gadam. Kopējais saistību apropriāciju maksimālais apjoms 2021. gadam bija 163 483 miljoni EUR, savukārt maksājumu apropriāciju attiecīgais maksimālais apjoms bija 166 140 miljoni EUR.

52

53

Saskaņā ar LESD 312. panta 3. punktu DFS nosaka saistību apropriāciju gada maksimālos apjomus pa izdevumu kategorijām (“kategorijas”) un maksājumu apropriāciju gada maksimālos apjomus. DFS izdevumu kategorijas atbilst Savienības galvenajām darbības nozarēm. Salīdzinājumā ar iepriekšējo DFS 2014.–2020. gadam būtiski mainījās izdevumu kategoriju struktūra un saturs. Turpmāk ir sniegts paskaidrojums par dažādajām DFS 2021.–2027. gadam izdevumu kategorijām.

DFS 2021.–2027. gadam veidos 1 211 miljardus EUR (1 074 miljardus EUR 2018. gada cenās), ieskaitot Eiropas Attīstības fondu (EAF). Turklāt NextGenerationEU nodrošinās papildu summu 806,9 miljardu EUR apmērā (750 miljardus EUR 2018. gada cenās) līdz 2023. gadam saistībās un līdz 2026. gadam maksājumos.

NextGenerationEU

Ikgadējā budžeta procedūrā budžeta nomenklatūra tiek strukturēta pēc politikas “kopām”, nodrošinot papildu skaidrību par to, kā atsevišķas izdevumu programmas veicina Savienības politikas mērķu sasniegšanu.

1. izdevumu kategorija – Vienotais tirgus, inovācijas un digitālā joma

1. izdevumu kategorija – Vienotais tirgus, inovācijas un digitālā joma

Šajā kategorijā ir iekļautas galvenās ES programmas, kas atbalsta pētniecības un inovācijas, digitālās pārveides, stratēģiskās infrastruktūras, vienotā tirgus stiprināšanas un stratēģiskus kosmosa projektus. Šajā kategorijā ir ietvertas šādas programmas: “Apvārsnis Eiropa”, InvestEU fonds, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, Vienotā tirgus programma un Eiropas Kosmosa programma.

InvestEU

Programmas, kas saņem iemaksas no NGEU (ārējie piešķirtie ieņēmumi) šajā kategorijā: “Apvārsnis Eiropa” un InvestEU fonds.

NGEU

InvestEU

2. izdevumu kategorija – Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

2. izdevumu kategorija – Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

Šī kategorija ir sadalīta divās apakškategorijās: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija (2.a) un Noturība un vērtības (2.b).

Izdevumi šajā kategorijā ir paredzēti, lai stiprinātu noturību un kohēziju starp ES dalībvalstīm. Finansējums palīdz samazināt atšķirības ES reģionos un starp tiem, dalībvalstu iekšienē un starp tām, kā arī veicina ilgtspējīgu teritoriālo attīstību (Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Sociālais fonds Plus). Tas arī atbalsta Savienības solidaritāti un veicina sadarbību gatavībai uz katastrofām un to risināšanai (Savienības civilās aizsardzības mehānisms un rescEU). Turklāt programmas šajā kategorijā cenšas padarīt ES noturīgāku pret pašreizējiem un nākotnes izaicinājumiem, ieguldot zaļās un digitālās pārkārtošanās procesā, jaunatnē (Erasmus), veselībā (EU4Health) un darbībās, lai aizsargātu ES vērtības (tiesiskums, tiesības un vērtības), un veicināt kultūras daudzveidību (“Radošā Eiropa”).

rescEU

Erasmus

EU4Healt

Šajā kategorijā ir iekļauts ANM, kas darbojas, izmantojot lielāko daļu no NGEU nodrošinātā finansējuma laikposmā no 2021. līdz 2023. gadam. Citas programmas, kas saņem iemaksas no NGEU (ārējie piešķirtie ieņēmumi) šajā kategorijā, ir šādas: REACT-EU, Savienības civilās aizsardzības mehānisms (rescEU).

NGEU

NGEU

REACT-EU

rescEU

| Miljonos EUR |
| --- |
| DFS programma | Saistību apropriācijas | Uzņemtās saistības | Maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Neizpildītās saistības 2021. gada beigās |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) | 31 458 | 24 038 | 6 058 | 4 926 | 19 112 |
| Eiropas Sociālais fonds (ESF) | 19 161 | 15 435 | 2 267 | 2 081 | 13 354 |
| Kopā REACT-EU pakete | 50 620 | 39 473 | 8 325 | 7 007 | 32 466 |

Miljonos EUR

DFS programma

Saistību apropriācijas

Uzņemtās saistības

Maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Neizpildītās saistības 2021. gada beigās

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF)

31 458

24 038

6 058

4 926

19 112

Eiropas Sociālais fonds (ESF)

19 161

15 435

2 267

2 081

13 354

Kopā REACT-EU pakete

Kopā REACT-EU

50 620

50 620

39 473

39 473

8 325

8 325

7 007

7 007

32 466

32 466

3. izdevumu kategorija – Dabas resursi un vide

3. izdevumu kategorija – Dabas resursi un vide

Izdevumi saskaņā ar šo kategoriju tiek ieguldīti ilgtspējīgā lauksaimniecībā (kopējā lauksaimniecības politika) un zivsaimniecības un jūrniecības politikā (Eiropas Jūrniecības, zivsaimniecības un akvakultūras fonds), kā arī programmās, kas veltītas vides aizsardzībai un klimata pasākumiem (LIFE programma, Taisnīgas pārkārtošanās fonds).

LIFE

Programmas, kas saņem iemaksas no NGEU (ārējie piešķirtie ieņēmumi) šajā kategorijā: lauku attīstība, Taisnīgas pārkārtošanās fonds.

NGEU

4. izdevumu kategorija – Migrācija un robežu pārvaldība

4. izdevumu kategorija – Migrācija un robežu pārvaldība

Programmas (Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds, Integrētās robežu pārvaldības fonds) un decentralizētās aģentūras (piemēram, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex) un Eiropas Savienības Patvēruma aģentūra), ko finansē saskaņā ar šo kategoriju, cenšas risināt problēmas, kas saistītas ar migrāciju un ES ārējo robežu pārvaldību un patvēruma sistēmas aizsardzību ES ietvaros.

Frontex

5. izdevumu kategorija – Drošība un aizsardzība

5. izdevumu kategorija – Drošība un aizsardzība

Šī kategorija atspoguļo pieaugošo vajadzību pēc sadarbības Savienības līmenī, lai novērstu drošības apdraudējumus un palielinātu tās stratēģisko autonomiju. Tajā ir iekļautas programmas, kuru uzdevums ir uzlabot Eiropas pilsoņu drošību un drošumu (Iekšējās drošības fonds), stiprināt Eiropas aizsardzības spējas (Eiropas Aizsardzības fonds) un nodrošināt instrumentus, kas nepieciešami, lai risinātu iekšējās un ārējās drošības problēmas.

6. izdevumu kategorija – Kaimiņattiecības un pasaule

6. izdevumu kategorija – Kaimiņattiecības un pasaule

Programmas šajā kategorijā pastiprina ES sociāli ekonomisko ietekmi tās kaimiņvalstīs, jaunattīstības valstīs un pārējā pasaulē. Jaunajā NDICI“Eiropa pasaulē” ir apvienoti vairāki bijušie ES ārējā finansējuma instrumenti, tostarp sadarbība ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm, ko iepriekš finansēja Eiropas Attīstības fonds. Šajā kategorijā ir iekļauta atbalsta sniegšana valstīm, kas gatavojas pievienoties ES (pirmspievienošanās atbalsts), un Savienības humānās palīdzības programma.

NDICI

7. izdevumu kategorija – Eiropas publiskā pārvalde

7. izdevumu kategorija – Eiropas publiskā pārvalde

Šī izdevumu kategorija attiecas uz visu iestāžu administratīvajiem izdevumiem, pensijām un Eiropas skolām.

9. izdevumu kategorija – Īpaši instrumenti

9. izdevumu kategorija – Īpaši instrumenti

ES budžeta elastības mehānismi ļauj ES mobilizēt nepieciešamos līdzekļus, lai reaģētu uz neparedzētiem notikumiem, piemēram, krīzēm un ārkārtas situācijām. Ikgadējā budžeta nomenklatūrā un izpildē tie ir norādīti 9. kategorijā, lai gan tos var mobilizēt, pārsniedzot DFS izdevumiem maksimāli noteiktos apjomus. To darbības joma, finanšu piešķīrums un darbības nosacījumi paredzēti DFS regulā un Iestāžu nolīgumā. Tie nodrošina, ka budžeta resursi var reaģēt uz mainīgajām prioritātēm, lai katrs euro tiktu izmantots tur, kur tas visvairāk vajadzīgs.

3.3.   SĪKI IZSTRĀDĀTAS DFS IZDEVUMU KATEGORIJAS (PROGRAMMAS)

SĪKI IZSTRĀDĀTAS DFS IZDEVUMU KATEGORIJAS (PROGRAMMAS)

DFS izdevumu kategorijas ir sadalītas sīkākās izdevumu kategorijās, kas atbilst galvenajām izdevumu programmām (piemēram, “Apvārsnis 2020”, “Erasmus+” utt.). Juridiskais pamats budžeta izpildei tiek pieņemts šajā programmu līmenī. Programmas ir parastais formāts, kas tiek izmantots ziņošanai par īstenošanu un rezultātiem. Tabulas par katru programmu ir pieejamas budžeta izpildes pārskatos (sk. 6.7.–6.12. tabulu tālāk).

6.7.–6.12.

3.4.   
  NextGenerationEU

NextGenerationEU

Tā kā neatmaksājamam atbalstam (dotācijām) ir paredzēts 421,1 miljards EUR, NGEU būtiski ietekmē ES kopējos gada budžetus no 2021. līdz 2026. gadam un to izpildi. 2021. gadā šī summa tika pilnībā iekļauta kā piešķirto ieņēmumu apropriācijas. Visas saistības par neatmaksājamo atbalstu tiks reģistrētas līdz 2023. gada 31. decembrim, un tās tiks izpildītas ar maksājumiem līdz 2026. gada 31. decembrim saskaņā ar EURI regulas 3. panta 4. un 9. punktu (54).

NGEU

EURI

54

Visaptverošam pārskatam par NGEU darbībām sk. iedaļas “Gada būtiskākās norises finanšu jomā”2.2. un 2.3. sadaļu.

NGEU

2.2.

2.3.

3.5.   GADA BUDŽETS

GADA BUDŽETS

Budžeta pieņemšanas procedūra ir noteikta Līguma par ES darbību 314. pantā. Turpmāk sniegtajā diagrammā ir norādīti budžeta pieņemšanas termiņi un posmi.

Image 13

Komisijas budžeta struktūru veido administratīvās un darbības apropriācijas. Pārējām iestādēm ir tikai administratīvās apropriācijas. Turklāt budžetā ir nodalītas divu veidu apropriācijas – nediferencētās un diferencētās. Nediferencētās apropriācijas izmanto, lai finansētu vienam gadam paredzētas darbības (tās atbilst gada pārskata principam). Diferencētās apropriācijas izmanto, lai gada pārskata principu saskaņotu ar vajadzību pārvaldīt daudzgadu darbības. Diferencētās apropriācijas tiek iedalītas saistību un maksājumu apropriācijās:

| — | saistību apropriācijas – sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kas uzņemtas kārtējā finanšu gadā par darbībām, kuru ilgums ir vairāki gadi. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var tikt sadalītas vairākiem gadiem atbilstošos gada maksājumos, ja tas paredzēts pamataktā, |
| --- | --- |

—

saistību apropriācijas – sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kas uzņemtas kārtējā finanšu gadā par darbībām, kuru ilgums ir vairāki gadi. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var tikt sadalītas vairākiem gadiem atbilstošos gada maksājumos, ja tas paredzēts pamataktā,

saistību apropriācijas

| — | maksājumu apropriācijas – sedz izdevumus par saistībām, kas radušās kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados. |
| --- | --- |

—

maksājumu apropriācijas – sedz izdevumus par saistībām, kas radušās kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados.

maksājumu apropriācijas

Pārskatos šāda veida finansējums tiek sagrupēts divos galvenajos posteņos:

| — | galīgās pieņemtās budžeta apropriācijas, kā arī |
| --- | --- |

—

galīgās pieņemtās budžeta apropriācijas, kā arī

| — | papildu apropriācijas, kurās iekļauti:






  — | pārnesumi no iepriekšējā gada (Finanšu regula ļauj dažos gadījumos pārnest neiztērētās summas no iepriekšējā gada uz kārtējo gadu), kā arī |
| --- | --- | --- |

—

papildu apropriācijas, kurās iekļauti:

—

pārnesumi no iepriekšējā gada (Finanšu regula ļauj dažos gadījumos pārnest neiztērētās summas no iepriekšējā gada uz kārtējo gadu), kā arī

| — | piešķirtie ieņēmumi, kas izriet no atlīdzinājumiem, trešo personu / valstu iemaksām ES programmās un trešo personu vajadzībām veiktā darba; tie ir tieši piešķirti attiecīgajām izdevumu budžeta pozīcijām un veido trešo finansējuma pīlāru. |
| --- | --- |

—

piešķirtie ieņēmumi, kas izriet no atlīdzinājumiem, trešo personu / valstu iemaksām ES programmās un trešo personu vajadzībām veiktā darba; tie ir tieši piešķirti attiecīgajām izdevumu budžeta pozīcijām un veido trešo finansējuma pīlāru.

Visi finansējuma veidi kopā veido pieejamās apropriācijas.

3.6.   IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

3.6.1.   Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi

Lielākā daļa ieņēmumu ir no pašu resursiem, kas sastāv no turpmāk minētajām kategorijām.

| 1) | Tradicionālie pašu resursi (TPR): 2021. gadā veidoja aptuveni 12 % no pašu resursu ieņēmumiem. |
| --- | --- |

1)

Tradicionālie pašu resursi (TPR): 2021. gadā veidoja aptuveni 12 % no pašu resursu ieņēmumiem.

| 2) | Uz pievienotās vērtības nodokli (PVN) balstīti resursi: 2021. gadā veidoja aptuveni 11 % no pašu resursu ieņēmumiem. |
| --- | --- |

2)

Uz pievienotās vērtības nodokli (PVN) balstīti resursi: 2021. gadā veidoja aptuveni 11 % no pašu resursu ieņēmumiem.

| 3) | Uz nereciklēta izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu balstīti resursi: 2021. gadā veidoja aptuveni 4 % no pašu resursu ieņēmumiem. |
| --- | --- |

3)

Uz nereciklēta izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu balstīti resursi: 2021. gadā veidoja aptuveni 4 % no pašu resursu ieņēmumiem.

| 4) | Uz nacionālā kopienākuma (NKI) balstīti resursi: 2021. gadā veidoja aptuveni 73 % no pašu resursu ieņēmumiem. |
| --- | --- |

4)

Uz nacionālā kopienākuma (NKI) balstīti resursi: 2021. gadā veidoja aptuveni 73 % no pašu resursu ieņēmumiem.

Padomes Lēmumā (ES, Euratom) 2020/2053 (2020. gada 14. decembris) par ES pašu resursu sistēmu (2020. gada Lēmums par pašu resursiem) ir noteiktas pašu resursu kategorijas un noteiktas to aprēķināšanas metodes. Lēmums stājās spēkā 2021. gada 1. jūnijā un tika piemērots ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra.

2020. gada Lēmums par pašu resursiem nosaka, ka kopējā pašu resursu summa, kas Savienībai piešķirta gada maksājumu apropriāciju segšanai, nepārsniedz 1,40 % no visu dalībvalstu NKI summas. Turklāt lēmums pilnvaro Komisiju izņēmuma kārtā Savienības vārdā īslaicīgi aizņemties kapitāla tirgos līdz 750 miljardiem EUR 2018. gada cenās, lai novērstu Covid-19 pandēmijas sekas, izmantojot atveseļošanas instrumentu NextGenerationEU. Pašu resursu maksimālais apjoms maksājumu apropriācijām tiks īslaicīgi palielināts par 0,6 procentpunktiem, lai segtu visas saistības, kas izriet no šī aizņēmuma.

NextGenerationEU

Sākot no 2021. gada, pārējie ES budžeta ieņēmumi ietver Apvienotās Karalistes finanšu iemaksas, lai segtu tās saistības pret ES un ES saistības pret Apvienoto Karalisti, kas izriet no 2014.–2020. gada perioda.

3.6.2.   Tradicionālie pašu resursi (TPR)

Tradicionālie pašu resursi (TPR)

TPR sastāv no muitas nodokļiem, ko dalībvalstis ES vārdā iekasē no uzņēmējiem par importu no trešām valstīm. Tomēr dalībvalstis patur 25 %, lai segtu iekasēšanas izmaksas. Visas konstatētās TPR summas jāiegrāmato vienā no šiem kompetento iestāžu kontiem:

| — | parastajos kontos, kas paredzēti Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 6. panta 3. punktā: visas atgūtās vai garantētās summas, |
| --- | --- |

—

parastajos kontos, kas paredzēti Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 6. panta 3. punktā: visas atgūtās vai garantētās summas,

| — | atsevišķos kontos, kas paredzēti minētajā pantā: visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas. |
| --- | --- |

—

atsevišķos kontos, kas paredzēti minētajā pantā: visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas.

Dalībvalstīm ar savas valsts kases vai valsts centrālās bankas starpniecību jāiegrāmato TPR Komisijas kontā ne vēlāk kā pirmajā darbdienā pēc 19. datuma otrajā mēnesī pēc mēneša, kurā tika konstatētas maksājumtiesības (vai atsevišķa konta gadījumā – atgūtas attiecīgās summas).

3.6.3.   Pievienotās vērtības nodoklis (PVN)

Pievienotās vērtības nodoklis (PVN)

PVN pašu resursus aprēķina, pamatojoties uz dalībvalstu PVN bāzēm, kas šim nolūkam ir saskaņotas atbilstīgi ES noteikumiem. Vienota piesaistīšanas likme 0,30 % apmērā tiek piemērota katras dalībvalsts kopējai PVN ieņēmumu summai, kas iekasēta par visām ar nodokli apliekamajām precēm, kas dalīta ar vidējo svērto PVN likmi. PVN bāze ir ierobežota un nepārsniedz 50 % no katras dalībvalsts NKI.

3.6.4.   Nereciklēts izlietots plastmasas iepakojums

Nereciklēts izlietots plastmasas iepakojums

Vienota piesaistīšanas likme 0,80 EUR par kilogramu attiecas uz katrā dalībvalstī radītā nereciklētā izlietotā plastmasas iepakojuma svaru. Izlietoto plastmasas iepakojumu, kas konkrētajā gadā netiek reciklēts, aprēķina kā starpību starp radīto izlietoto plastmasas iepakojumu un attiecīgajā gadā dalībvalstī reciklēto izlietoto plastmasas iepakojumu. Bulgārijai, Čehijai, Igaunijai, Grieķijai, Spānijai, Horvātijai, Itālijai, Kiprai, Latvijai, Lietuvai, Ungārijai, Maltai, Polijai, Portugālei, Rumānijai, Slovēnijai un Slovākijai ir tiesības uz īpašu ikgadēju vienreizēju maksājumu samazinājumu to attiecīgajām pašu resursu, kas pamatojas uz izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, iemaksām.

3.6.5.   Nacionālais kopienākums (NKI)

Nacionālais kopienākums (NKI)

Resursus, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI), izmanto, lai finansētu to budžeta daļu, ko nesedz citi ieņēmumu avoti. Katras dalībvalsts NKI piemēro vienotu piesaistīšanas likmi, ko nosaka saskaņā ar ES noteikumiem.

PVN resursus un NKI resursus nosaka, pamatojoties uz attiecīgo bāzu prognozēm, ko izstrādā budžeta projekta sagatavošanas laikā. Šīs prognozes pēc tam pārskata un atjaunina attiecīgajā budžeta gadā, veicot budžeta grozījumus. Pozitīvās vai negatīvās starpības starp summām, kas dalībvalstīm ir jāmaksā, ņemot vērā faktiskās bāzes, un summām, kas ir faktiski samaksātas, pamatojoties uz (pārskatītajām) prognozēm, Komisija pieprasa dalībvalstīm nodrošināt līdz pirmajai jūnija darbdienai otrajā gadā, kurš seko attiecīgajam budžeta gadam. Faktiskajās PVN un NKI bāzēs joprojām var veikt korekcijas turpmākajos četros gados, ja vien netiek sniegta atruna. Šīs atrunas atspoguļo potenciālās prasības dalībvalstīm par precīzi nenosakāmām summām, jo to finansiālo ietekmi nevar precīzi aplēst. Ja ir iespējams noteikt precīzu summu, attiecīgie PVN un NKI resursi tiek pieprasīti saistībā ar PVN un NKI atlikumiem vai izmantojot atsevišķus līdzekļu pieprasījumus.

3.6.6.   Bruto samazinājums

Bruto samazinājums

Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam turpmāk minētās dalībvalstis gūst labumu no to ikgadējo NKI iemaksu bruto samazinājuma: 565 miljoni EUR Austrijai, 377 miljoni EUR Dānijai, 3 671 miljons EUR Vācijai, 1 921 miljons EUR Nīderlandei un 1 069 miljoni EUR Zviedrijai. Šos bruto samazinājumus nosaka 2020. gada cenās, un tos finansē visas dalībvalstis.

3.7.   SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOJUMS AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM

SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOJUMS AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI | (42 100 ) | 57 416 |
| Ieņēmumi | | |
| Kārtējā gadā konstatētās, bet vēl neiekasētās maksājumtiesības | (7 068 ) | (1 295 ) |
| Iepriekšējos gados konstatētās un kārtējā gadā iekasētās maksājumtiesības | 64 356 | 3 886 |
| Uzkrātie ieņēmumi (neto) | (5 434 ) | (48 762 ) |
| | 51 854 | (46 171 ) |
| Izdevumi | | |
| Uzkrātie izdevumi (neto) | 53 108 | 8 258 |
| Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā | (1 046 ) | (457) |
| Priekšfinansējuma neto ietekme | (47 608 ) | (17 547 ) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu | (4 449 ) | (2 268 ) |
| Maksājumi, kas veikti no pārnestajām apropriācijām, un neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana | (4 047 ) | 3 248 |
| Uzkrājumu pārmaiņas | 1 032 | 3 873 |
| Citi | (3 577 ) | (4 441 ) |
| | (6 587 ) | (9 334 ) |
| Saimnieciskās darbības rezultāti aģentūrām un likvidējamajai EOTK | 61 | (142) |
| GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS | 3 230 | 1 768 |

Miljonos EUR

2021

2020

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

(42 100 )

(42 100 )

57 416

57 416

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Kārtējā gadā konstatētās, bet vēl neiekasētās maksājumtiesības

Kārtējā gadā konstatētās, bet vēl neiekasētās maksājumtiesības

(7 068 )

(7 068 )

(1 295 )

(1 295 )

Iepriekšējos gados konstatētās un kārtējā gadā iekasētās maksājumtiesības

Iepriekšējos gados konstatētās un kārtējā gadā iekasētās maksājumtiesības

64 356

64 356

3 886

3 886

Uzkrātie ieņēmumi (neto)

Uzkrātie ieņēmumi (neto)

(5 434 )

(5 434 )

(48 762 )

(48 762 )

51 854

51 854

(46 171 )

(46 171 )

Izdevumi

Izdevumi

Uzkrātie izdevumi (neto)

Uzkrātie izdevumi (neto)

53 108

53 108

8 258

8 258

Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā

Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā

(1 046 )

(1 046 )

(457)

(457)

Priekšfinansējuma neto ietekme

Priekšfinansējuma neto ietekme

(47 608 )

(47 608 )

(17 547 )

(17 547 )

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

(4 449 )

(4 449 )

(2 268 )

(2 268 )

Maksājumi, kas veikti no pārnestajām apropriācijām, un neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana

Maksājumi, kas veikti no pārnestajām apropriācijām, un neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana

(4 047 )

(4 047 )

3 248

3 248

Uzkrājumu pārmaiņas

Uzkrājumu pārmaiņas

1 032

1 032

3 873

3 873

Citi

Citi

(3 577 )

(3 577 )

(4 441 )

(4 441 )

(6 587 )

(6 587 )

(9 334 )

(9 334 )

Saimnieciskās darbības rezultāti aģentūrām un likvidējamajai EOTK

Saimnieciskās darbības rezultāti aģentūrām un likvidējamajai EOTK

61

61

(142)

(142)

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

3 230

3 230

1 768

1 768

Saskaņā ar Finanšu regulu gada saimnieciskās darbības rezultātus aprēķina, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības principiem un ES grāmatvedības noteikumiem, bet budžeta izpildes rezultāti ir balstīti uz mainītiem naudas plūsmas grāmatvedības noteikumiem. Tā kā saimnieciskās darbības rezultātu un budžeta izpildes rezultātu nosaka vieni un tie paši pamatā esošie darījumi (izņēmums ir pārējie (nebudžeta) aģentūru un likvidējamās EOTK ieņēmumu un izdevumu avoti, ko iekļauj tikai saimnieciskās darbības rezultātos), gada saimnieciskās darbības rezultāta saskaņošana ar gada budžeta izpildes rezultātu kalpo kā noderīga saskaņotības pārbaude.

Saskaņošanas posteņi – ieņēmumi

Saskaņošanas posteņi – ieņēmumi

Faktiskie finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par maksājumtiesībām, kuras konstatētas attiecīgā gada laikā, un summām, kas iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajām maksājumtiesībām. Tāpēc kārtējā gadā konstatētās, bet vēl neiekasētās maksājumtiesības saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskās darbības rezultātiem, jo tās nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētās un kārtējā gadā iekasētās maksājumtiesības saskaņošanas nolūkā jāpieskaita saimnieciskās darbības rezultātiem.

Uzkrātie ieņēmumi galvenokārt sastāv no uzkrātajiem ieņēmumiem, kas saistīti ar AK izstāšanos no ES, finanšu korekcijām, pašu resursiem, procentiem un dividendēm. Ņem vērā tikai neto ietekmi, t. i., kārtējā gadā uzkrātos ieņēmumus, no kuriem atskaitīti iepriekšējā gadā uzkrātie ieņēmumi.

Saskaņošanas posteņi – izdevumi

Saskaņošanas posteņi – izdevumi

Uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrātie izdevumi gada beigu noslēguma mērķiem, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies ES līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots Komisijai. Ņem vērā tikai neto ietekmi, t. i., kārtējā gadā uzkrātos izdevumus, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gadā uzkrāto izdevumu apvērse. Kārtējā gadā veikti maksājumi, kas attiecas uz iepriekšējos gados iegrāmatotiem rēķiniem, ir iekļauti kārtējā gada budžeta izdevumos un šā iemesla dēļ saskaņošanas nolūkos ir jāpieskaita saimnieciskās darbības rezultātam.

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu elementu apvienojums: 1) jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā un atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem, un 2) priekšfinansējuma summu dzēšana ar kārtējā gadā apstiprinātajām attiecināmajām izmaksām. Pēdējais no tiem ir izdevumi uzkrājumu izteiksmē, bet ne budžeta kontos, jo samaksas brīdī sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem.

Papildus maksājumiem, kas veikti uz attiecīgā gada apropriāciju pamata, minētā gada apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu, arī ir jāņem vērā, aprēķinot attiecīgā gada budžeta izpildes rezultātus (saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 608/2014 1. panta 1. punktu). Tas pats attiecas arī uz budžeta maksājumiem, kas veikti kārtējā gadā no apropriācijām, kuras pārnestas no iepriekšējiem gadiem, un uz neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšanu.

Uzkrājumu pārmaiņas attiecas uz gada beigu aplēsēm finanšu pārskatos (galvenokārt darbinieku pabalsti), kuras neietekmē budžeta kontus. Citas saskaņojamās summas ietver dažādus elementus, piemēram, aktīvu amortizāciju/nolietojumu, aktīvu iegādi, kapitāla nomas maksājumus un finansiālo līdzdalību, kuriem ir atšķirīga budžeta un uzkrājumu grāmatvedība.

Saskaņošanas postenis – aģentūru un likvidējamās EOTK saimnieciskās darbības rezultāts

Saskaņošanas postenis – aģentūru un likvidējamās EOTK saimnieciskās darbības rezultāts

Gada budžeta izpildes rezultāts ir nekonsolidēts skaitlis un neietver pārējos (nebudžeta) konsolidēto aģentūru un likvidējamās EOTK ieņēmumu un izdevumu avotus (sk. 6. skaidrojumu). Lai saskaņotu gada saimnieciskās darbības rezultātu – konsolidētu skaitli, kas ietver šīs summas – ar gada budžeta izpildes rezultātu, kā saskaņojamo posteni norāda visu aģentūru un likvidējamās EOTK konsolidēto gada saimnieciskās darbības rezultātu.

6.

4.   2021. GADA ES BUDŽETA IZPILDE

Sk. iedaļas “Gada būtiskākās norises finanšu jomā” 4. sadaļu “Budžeta izpildes kopsavilkums” par 2021. gada budžeta izpildi attiecībā uz ieņēmumiem un izdevumiem, neizpildītajām saistībām un budžeta izpildes rezultātiem.

5.   ES BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDE

5.1.   KOPSAVILKUMS PAR ES BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI

KOPSAVILKUMS PAR ES BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI

| Miljonos EUR |
| --- |
| Sadaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētās maksājumtiesības | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nav samaksāts |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Kārtējā gada | Pārnestās summas | Kopā | Par kārtējā gada maksājumtiesībām | Par pārnestajām maksājumtiesībām | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 1. | Pašu resursi | 156 867 | 156 993 | 158 629 | 2 241 | 160 869 | 158 624 | 8 | 158 632 | 101 % | 2 237 |
| | 11 – cukura nodevas | 0 | 0 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | — | (0) |
| | 12 – muitas nodokļi | 17 606 | 17 348 | 19 033 | 2 241 | 21 274 | 19 028 | 8 | 19 037 | 110 % | 2 237 |
| | 13 – PVN | 17 967 | 17 941 | 17 934 | — | 17 934 | 17 934 | — | 17 934 | 100 % | — |
| | 14 – NKI | 121 294 | 115 858 | 115 819 | — | 115 819 | 115 819 | — | 115 819 | 100 % | — |
| | 16 – NKI samazināšana, pamatojoties uz dažām dalībvalstīm piešķirto ieguldījumu | 0 | — | 11 | — | 11 | 11 | — | 11 | — | — |
| | 17 – izlietotais plastmasas iepakojums | 0 | 5 847 | 5 831 | — | 5 831 | 5 831 | — | 5 831 | 100 % | — |
| 2. | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | 0 | 1 769 | 1 772 | 7 | 1 779 | 1 772 | — | 1 772 | 100 % | 7 |
| 3. | Administratīvie ieņēmumi | 1 726 | 1 726 | 2 254 | 52 | 2 306 | 2 195 | 35 | 2 230 | 129 % | 76 |
| 4 | Finanšu ieņēmumi, nokavējuma procenti un naudas sodi | 119 | 515 | 2 082 | 16 412 | 18 494 | 1 060 | 573 | 1 633 | 317 % | 16 861 |
| 5. | Budžeta garantijas, aizņēmumu un aizdevumu darbības | 0 | 0 | 55 501 | — | 55 501 | 55 501 | — | 55 501 | — | — |
| 6. | Ieņēmumi, iemaksas un atmaksātie līdzekļi saistībā ar Savienības rīcībpolitikām | 7 348 | 7 008 | 25 403 | 711 | 26 114 | 19 359 | 468 | 19 827 | 283 % | 6 287 |
| Kopā | 166 060 | 168 011 | 245 641 | 19 422 | 265 063 | 238 511 | 1 085 | 239 596 | 143 % | 25 467 |

Miljonos EUR

Sadaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētās maksājumtiesības

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nav samaksāts

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Kārtējā gada

Pārnestās summas

Kopā

Par kārtējā gada maksājumtiesībām

Par pārnestajām maksājumtiesībām

Kopā

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

1.

Pašu resursi

156 867

156 993

158 629

2 241

160 869

158 624

8

158 632

101 %

2 237

11 – cukura nodevas

11 – cukura nodevas

0

0

0

0

1

1

—

1

1

1

1

—

1

1

—

(0)

(0)

12 – muitas nodokļi

12 – muitas nodokļi

17 606

17 606

17 348

17 348

19 033

19 033

2 241

2 241

21 274

21 274

19 028

19 028

8

8

19 037

19 037

110 %

110 %

2 237

2 237

13 – PVN

13 – PVN

17 967

17 967

17 941

17 941

17 934

17 934

—

17 934

17 934

17 934

17 934

—

17 934

17 934

100 %

100 %

—

14 – NKI

14 – NKI

121 294

121 294

115 858

115 858

115 819

115 819

—

115 819

115 819

115 819

115 819

—

115 819

115 819

100 %

100 %

—

16 – NKI samazināšana, pamatojoties uz dažām dalībvalstīm piešķirto ieguldījumu

16 – NKI samazināšana, pamatojoties uz dažām dalībvalstīm piešķirto ieguldījumu

0

0

—

11

11

—

11

11

11

11

—

11

11

—

—

17 – izlietotais plastmasas iepakojums

17 – izlietotais plastmasas iepakojums

0

0

5 847

5 847

5 831

5 831

—

5 831

5 831

5 831

5 831

—

5 831

5 831

100 %

100 %

—

2.

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

0

1 769

1 772

7

1 779

1 772

—

1 772

100 %

7

3.

Administratīvie ieņēmumi

1 726

1 726

2 254

52

2 306

2 195

35

2 230

129 %

76

4

Finanšu ieņēmumi, nokavējuma procenti un naudas sodi

119

515

2 082

16 412

18 494

1 060

573

1 633

317 %

16 861

5.

Budžeta garantijas, aizņēmumu un aizdevumu darbības

0

0

55 501

—

55 501

55 501

—

55 501

—

—

6.

Ieņēmumi, iemaksas un atmaksātie līdzekļi saistībā ar Savienības rīcībpolitikām

7 348

7 008

25 403

711

26 114

19 359

468

19 827

283 %

6 287

Kopā

Kopā

166 060

166 060

168 011

168 011

245 641

245 641

19 422

19 422

265 063

265 063

238 511

238 511

1 085

1 085

239 596

239 596

143 %

143 %

25 467

25 467

6.   ES BUDŽETA IZDEVUMU IZPILDE

6.1.   DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Pieejamās apropriācijas kopā | Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Pieejamās apropriācijas kopā |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozījumi un pārvietojumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi | Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozījumi un pārvietojumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+ 4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+ 10+11 |
| 1. | Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija | 20 817 | 1 | 20 817 | 33 | 14 110 | 34 960 | 17 192 | (521) | 16 670 | 137 | 5 671 | 22 478 |
| 2. | Kohēzija, noturība un vērtības | 52 862 | 358 | 53 219 | 9 | 399 098 | 452 326 | 66 154 | 1 460 | 67 614 | 426 | 63 375 | 131 414 |
| | 2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 48 191 | 0 | 48 191 | 8 | 58 215 | 106 413 | 61 868 | 1 987 | 63 855 | 13 | 15 760 | 79 628 |
| | 2.b. Noturība un vērtības | 4 671 | 358 | 5 029 | 1 | 340 883 | 345 913 | 4 286 | (527) | 3 758 | 413 | 47 615 | 51 787 |
| 3. | Dabas resursi un vide | 58 569 | 5 | 58 574 | 475 | 20 328 | 79 377 | 56 804 | (783) | 56 021 | 499 | 1 790 | 58 310 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 40 368 | 4 | 40 371 | 475 | 672 | 41 518 | 40 354 | (51) | 40 303 | 493 | 672 | 41 467 |
| 4. | Migrācija un robežu pārvaldība | 2 279 | 24 | 2 303 | — | 65 | 2 368 | 2 686 | (167) | 2 519 | 4 | 210 | 2 734 |
| 5. | Drošība un aizsardzība | 1 709 | (3) | 1 706 | — | 35 | 1 741 | 671 | 43 | 714 | 0 | 12 | 726 |
| 6. | Kaimiņattiecības un pasaule | 16 097 | 934 | 17 031 | — | 443 | 17 474 | 10 811 | 644 | 11 455 | 37 | 766 | 12 258 |
| 7. | Eiropas publiskā pārvalde | 10 448 | (5) | 10 443 | 85 | 876 | 11 404 | 10 450 | (5) | 10 444 | 1 045 | 879 | 12 368 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 4 313 | (6) | 4 307 | 85 | 488 | 4 879 | 4 313 | (6) | 4 307 | 695 | 489 | 5 492 |
| O | Ārpus DFS | — | — | — | — | 3 922 | 3 922 | — | — | — | — | 3 931 | 3 931 |
| S | Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti) | 1 471 | 1 269 | 2 739 | — | 20 | 2 759 | 1 293 | 1 280 | 2 574 | 0 | 20 | 2 593 |
| Kopā | 164 251 | 2 582 | 166 833 | 602 | 438 896 | 606 331 | 166 060 | 1 951 | 168 011 | 2 149 | 76 653 | 246 812 |

Miljonos EUR

DFS izdevumu kategorija

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozījumi un pārvietojumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozījumi un pārvietojumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

1

2

3=1+2

4

5

6=3+ 4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+ 10+11

1.

Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

20 817

1

20 817

33

14 110

34 960

17 192

(521)

16 670

137

5 671

22 478

2.

Kohēzija, noturība un vērtības

52 862

358

53 219

9

399 098

452 326

66 154

1 460

67 614

426

63 375

131 414

2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

48 191

48 191

0

0

48 191

48 191

8

8

58 215

58 215

106 413

106 413

61 868

61 868

1 987

1 987

63 855

63 855

13

13

15 760

15 760

79 628

79 628

2.b. Noturība un vērtības

2.b. Noturība un vērtības

4 671

4 671

358

358

5 029

5 029

1

1

340 883

340 883

345 913

345 913

4 286

4 286

(527)

(527)

3 758

3 758

413

413

47 615

47 615

51 787

51 787

3.

Dabas resursi un vide

58 569

5

58 574

475

20 328

79 377

56 804

(783)

56 021

499

1 790

58 310

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

40 368

40 368

4

4

40 371

40 371

475

475

672

672

41 518

41 518

40 354

40 354

(51)

(51)

40 303

40 303

493

493

672

672

41 467

41 467

4.

Migrācija un robežu pārvaldība

2 279

24

2 303

—

65

2 368

2 686

(167)

2 519

4

210

2 734

5.

Drošība un aizsardzība

1 709

(3)

1 706

—

35

1 741

671

43

714

0

12

726

6.

Kaimiņattiecības un pasaule

16 097

934

17 031

—

443

17 474

10 811

644

11 455

37

766

12 258

7.

Eiropas publiskā pārvalde

10 448

(5)

10 443

85

876

11 404

10 450

(5)

10 444

1 045

879

12 368

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

4 313

4 313

(6)

(6)

4 307

4 307

85

85

488

488

4 879

4 879

4 313

4 313

(6)

(6)

4 307

4 307

695

695

489

489

5 492

5 492

O

Ārpus DFS

—

—

—

—

3 922

3 922

—

—

—

—

3 931

3 931

S

Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

1 471

1 269

2 739

—

20

2 759

1 293

1 280

2 574

0

20

2 593

Kopā

Kopā

164 251

164 251

2 582

2 582

166 833

166 833

602

602

438 896

438 896

606 331

606 331

166 060

166 060

1 951

1 951

168 011

168 011

2 149

2 149

76 653

76 653

246 812

246 812

6.2.   DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE

DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE

| Miljonos EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības | Uz 2022. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | no galīgā pieņemtā budžeta | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3 +4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+ 11+12 |
| 1. | Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija | 34 960 | 20 700 | 33 | 4 950 | 25 683 | 73 % | 113 | 9 160 | 9 273 | 4 | — | 1 | 4 |
| 2. | Kohēzija, noturība un vērtības | 452 326 | 6 760 | 9 | 145 178 | 151 947 | 34 % | 0 | 253 653 | 253 653 | 46 460 | — | 267 | 46 726 |
| | 2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 106 413 | 1 751 | 8 | 46 709 | 48 468 | 46 % | — | 11 240 | 11 240 | 46 439 | — | 265 | 46 705 |
| | 2.b. Noturība un vērtības | 345 913 | 5 009 | 1 | 98 469 | 103 479 | 30 % | 0 | 242 413 | 242 413 | 20 | — | 1 | 22 |
| 3. | Dabas resursi un vide | 79 377 | 56 094 | 470 | 3 160 | 59 723 | 75 % | 686 | 16 779 | 17 466 | 1 794 | 5 | 389 | 2 188 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 41 518 | 39 679 | 470 | 669 | 40 818 | 98 % | 686 | 2 | 689 | 6 | 5 | 0 | 11 |
| 4. | Migrācija un robežu pārvaldība | 2 368 | 1 626 | — | 19 | 1 644 | 69 % | — | 47 | 47 | 677 | — | 0 | 677 |
| 5. | Drošība un aizsardzība | 1 741 | 1 597 | — | 28 | 1 625 | 93 % | — | 7 | 7 | 109 | — | 0 | 109 |
| 6. | Kaimiņattiecības un pasaule | 17 474 | 15 130 | — | 242 | 15 372 | 88 % | 1 900 | 200 | 2 100 | 2 | — | 1 | 2 |
| 7 | Eiropas publiskā pārvalde | 11 404 | 10 286 | 85 | 559 | 10 930 | 96 % | 22 | 315 | 337 | 135 | — | 2 | 137 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 4 879 | 4 171 | 85 | 335 | 4 590 | 94 % | 22 | 153 | 175 | 114 | — | 1 | 115 |
| O | Ārpus DFS | 3 922 | — | — | 199 | 199 | 5 % | — | 3 723 | 3 723 | — | — | — | — |
| S | Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti) | 2 759 | 1 223 | — | — | 1 223 | 44 % | 1 343 | 7 | 1 350 | 173 | — | 13 | 186 |
| Kopā | 606 331 | 113 415 | 596 | 154 334 | 268 345 | 44 % | 4 065 | 283 891 | 287 956 | 49 354 | 5 | 671 | 50 030 |

Miljonos EUR

DFS izdevumu kategorija

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

Uz 2022. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

no galīgā pieņemtā budžeta

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5=2+3 +4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+ 11+12

1.

Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

34 960

20 700

33

4 950

25 683

73 %

113

9 160

9 273

4

—

1

4

2.

Kohēzija, noturība un vērtības

452 326

6 760

9

145 178

151 947

34 %

0

253 653

253 653

46 460

—

267

46 726

2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

106 413

106 413

1 751

1 751

8

8

46 709

46 709

48 468

48 468

46 %

46 %

—

—

11 240

11 240

11 240

11 240

46 439

46 439

—

265

265

46 705

46 705

2.b. Noturība un vērtības

2.b. Noturība un vērtības

345 913

345 913

5 009

5 009

1

1

98 469

98 469

103 479

103 479

30 %

30 %

0

0

242 413

242 413

242 413

242 413

20

20

—

1

1

22

22

3.

Dabas resursi un vide

79 377

56 094

470

3 160

59 723

75 %

686

16 779

17 466

1 794

5

389

2 188

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

41 518

41 518

39 679

39 679

470

470

669

669

40 818

40 818

98 %

98 %

686

686

2

2

689

689

6

6

5

5

0

0

11

11

4.

Migrācija un robežu pārvaldība

2 368

1 626

—

19

1 644

69 %

—

47

47

677

—

0

677

5.

Drošība un aizsardzība

1 741

1 597

—

28

1 625

93 %

—

7

7

109

—

0

109

6.

Kaimiņattiecības un pasaule

17 474

15 130

—

242

15 372

88 %

1 900

200

2 100

2

—

1

2

7

Eiropas publiskā pārvalde

11 404

10 286

85

559

10 930

96 %

22

315

337

135

—

2

137

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

4 879

4 879

4 171

4 171

85

85

335

335

4 590

4 590

94 %

94 %

22

22

153

153

175

175

114

114

—

—

1

1

115

115

O

Ārpus DFS

3 922

—

—

199

199

5 %

—

3 723

3 723

—

—

—

—

S

Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

2 759

1 223

—

—

1 223

44 %

1 343

7

1 350

173

—

13

186

Kopā

Kopā

606 331

606 331

113 415

113 415

596

596

154 334

154 334

268 345

268 345

44 %

44 %

4 065

4 065

283 891

283 891

287 956

287 956

49 354

49 354

5

5

671

671

50 030

50 030

6.3.   DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE

DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE

| Miljonos EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi | Uz 2022. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | no galīgā pieņemtā budžeta | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+ 3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+ 11+12 |
| 1. | Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija | 22 478 | 16 495 | 115 | 1 922 | 18 532 | 82 % | 151 | 3 744 | 3 895 | 25 | 22 | 5 | 51 |
| 2. | Kohēzija, noturība un vērtības | 131 414 | 67 577 | 239 | 58 639 | 126 454 | 96 % | 27 | 4 733 | 4 760 | 10 | 187 | 3 | 200 |
| | 2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 79 628 | 63 849 | 11 | 11 731 | 75 591 | 95 % | 3 | 4 029 | 4 032 | 3 | 2 | 0 | 5 |
| | 2.b. Noturība un vērtības | 51 787 | 3 728 | 228 | 46 908 | 50 863 | 98 % | 24 | 704 | 728 | 7 | 185 | 3 | 195 |
| 3 | Dabas resursi un vide | 58 310 | 55 312 | 492 | 1 027 | 56 831 | 97 % | 693 | 762 | 1 455 | 17 | 7 | 0 | 24 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 41 467 | 39 605 | 486 | 669 | 40 760 | 98 % | 687 | 2 | 689 | 11 | 7 | 0 | 18 |
| 4. | Migrācija un robežu pārvaldība | 2 734 | 2 515 | 3 | 29 | 2 547 | 93 % | 3 | 181 | 184 | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 5. | Drošība un aizsardzība | 726 | 703 | 0 | 4 | 708 | 97 % | 5 | 7 | 12 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| 6. | Kaimiņattiecības un pasaule | 12 258 | 10 443 | 34 | 458 | 10 935 | 89 % | 1 008 | 308 | 1 317 | 3 | 3 | 0 | 6 |
| 7. | Eiropas publiskā pārvalde | 12 368 | 9 316 | 938 | 452 | 10 705 | 87 % | 991 | 422 | 1 412 | 138 | 108 | 5 | 251 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 5 492 | 3 537 | 618 | 281 | 4 436 | 81 % | 653 | 205 | 858 | 117 | 77 | 3 | 198 |
| O | Ārpus DFS | 3 931 | — | — | 61 | 61 | 2 % | — | 3 870 | 3 870 | — | — | — | — |
| S | Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti) | 2 593 | 1 208 | 0 | 14 | 1 223 | 47 % | 1 365 | 5 | 1 371 | — | — | — | — |
| Kopā | 246 812 | 163 568 | 1 821 | 62 607 | 227 996 | 92 % | 4 244 | 14 032 | 18 275 | 199 | 327 | 14 | 541 |

Miljonos EUR

DFS izdevumu kategorija

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Uz 2022. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

no galīgā pieņemtā budžeta

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5=2+ 3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+ 11+12

1.

Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

22 478

16 495

115

1 922

18 532

82 %

151

3 744

3 895

25

22

5

51

2.

Kohēzija, noturība un vērtības

131 414

67 577

239

58 639

126 454

96 %

27

4 733

4 760

10

187

3

200

2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

79 628

79 628

63 849

63 849

11

11

11 731

11 731

75 591

75 591

95 %

95 %

3

3

4 029

4 029

4 032

4 032

3

3

2

2

0

0

5

5

2.b. Noturība un vērtības

2.b. Noturība un vērtības

51 787

51 787

3 728

3 728

228

228

46 908

46 908

50 863

50 863

98 %

98 %

24

24

704

704

728

728

7

7

185

185

3

3

195

195

3

Dabas resursi un vide

58 310

55 312

492

1 027

56 831

97 %

693

762

1 455

17

7

0

24

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

41 467

41 467

39 605

39 605

486

486

669

669

40 760

40 760

98 %

98 %

687

687

2

2

689

689

11

11

7

7

0

0

18

18

4.

Migrācija un robežu pārvaldība

2 734

2 515

3

29

2 547

93 %

3

181

184

2

1

0

3

5.

Drošība un aizsardzība

726

703

0

4

708

97 %

5

7

12

6

0

0

6

6.

Kaimiņattiecības un pasaule

12 258

10 443

34

458

10 935

89 %

1 008

308

1 317

3

3

0

6

7.

Eiropas publiskā pārvalde

12 368

9 316

938

452

10 705

87 %

991

422

1 412

138

108

5

251

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

5 492

5 492

3 537

3 537

618

618

281

281

4 436

4 436

81 %

81 %

653

653

205

205

858

858

117

117

77

77

3

3

198

198

O

Ārpus DFS

3 931

—

—

61

61

2 %

—

3 870

3 870

—

—

—

—

S

Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

2 593

1 208

0

14

1 223

47 %

1 365

5

1 371

—

—

—

—

Kopā

Kopā

246 812

246 812

163 568

163 568

1 821

1 821

62 607

62 607

227 996

227 996

92 %

92 %

4 244

4 244

14 032

14 032

18 275

18 275

199

199

327

327

14

14

541

541

6.4.   DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL) PĀRMAIŅAS

DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL

| Miljonos EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Iepriekšējā gada beigās neizpildītās saistības | Kārtējā gada saistības | Kopā neizpildītās saistības gada beigās |
| No iepriekšējā gada pārnestās saist. | Saist. atcelš./ pārvērtēšana/ Anulēšana | Maksājumi | Gada beigās neizpildītās saist. | Gada laikā uzņemtās saist. | Maksājumi | Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest | Gada beigās neizpildītās saist. |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1. | Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija | 42 361 | (777) | (13 632 ) | 27 951 | 25 683 | (4 900 ) | (17) | 20 766 | 48 717 |
| 2. | Kohēzija, noturība un vērtības | 183 747 | (205) | (69 986 ) | 113 555 | 151 947 | (56 468 ) | (1) | 95 478 | 209 033 |
| | 2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 180 084 | (123) | (68 428 ) | 111 534 | 48 468 | (7 163 ) | (0) | 41 305 | 152 839 |
| | 2.b. Noturība un vērtības | 3 662 | (82) | (1 559 ) | 2 021 | 103 479 | (49 305 ) | (0) | 54 174 | 56 195 |
| 3. | Dabas resursi un vide | 40 860 | (61) | (15 269 ) | 25 530 | 59 723 | (41 562 ) | (0) | 18 161 | 43 691 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 286 | (10) | (76) | 200 | 40 818 | (40 685 ) | — | 133 | 333 |
| 4. | Migrācija un robežu pārvaldība | 4 950 | (68) | (1 804 ) | 3 078 | 1 644 | (743) | — | 901 | 3 980 |
| 5. | Drošība un aizsardzība | 1 503 | (23) | (498) | 981 | 1 625 | (209) | (0) | 1 415 | 2 397 |
| 6. | Kaimiņattiecības un pasaule | 28 785 | (687) | (7 821 ) | 20 278 | 15 372 | (3 115 ) | (0) | 12 257 | 32 535 |
| 7. | Eiropas publiskā pārvalde | 981 | (124) | (857) | 0 | 10 930 | (9 848 ) | (6) | 1 075 | 1 076 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 627 | (92) | (535) | — | 4 590 | (3 901 ) | (6) | 684 | 684 |
| O | Ārpus DFS | 11 | (2) | (3) | 6 | 199 | (58) | — | 140 | 147 |
| S | Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti) | 0 | — | (0) | — | 1 223 | (1 223 ) | — | — | — |
| Kopā | 303 197 | (1 946 ) | (109 870 ) | 191 381 | 268 345 | (118 126 ) | (24) | 150 194 | 341 575 |

Miljonos EUR

DFS izdevumu kategorija

Iepriekšējā gada beigās neizpildītās saistības

Kārtējā gada saistības

Kopā neizpildītās saistības gada beigās

No iepriekšējā gada pārnestās saist.

Saist. atcelš./ pārvērtēšana/ Anulēšana

Maksājumi

Gada beigās neizpildītās saist.

Gada laikā uzņemtās saist.

Maksājumi

Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest

Gada beigās neizpildītās saist.

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1.

Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

42 361

(777)

(13 632 )

27 951

25 683

(4 900 )

(17)

20 766

48 717

2.

Kohēzija, noturība un vērtības

183 747

(205)

(69 986 )

113 555

151 947

(56 468 )

(1)

95 478

209 033

2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

180 084

180 084

(123)

(123)

(68 428 )

(68 428 )

111 534

111 534

48 468

48 468

(7 163 )

(7 163 )

(0)

(0)

41 305

41 305

152 839

152 839

2.b. Noturība un vērtības

2.b. Noturība un vērtības

3 662

3 662

(82)

(82)

(1 559 )

(1 559 )

2 021

2 021

103 479

103 479

(49 305 )

(49 305 )

(0)

(0)

54 174

54 174

56 195

56 195

3.

Dabas resursi un vide

40 860

(61)

(15 269 )

25 530

59 723

(41 562 )

(0)

18 161

43 691

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

286

286

(10)

(10)

(76)

(76)

200

200

40 818

40 818

(40 685 )

(40 685 )

—

133

133

333

333

4.

Migrācija un robežu pārvaldība

4 950

(68)

(1 804 )

3 078

1 644

(743)

—

901

3 980

5.

Drošība un aizsardzība

1 503

(23)

(498)

981

1 625

(209)

(0)

1 415

2 397

6.

Kaimiņattiecības un pasaule

28 785

(687)

(7 821 )

20 278

15 372

(3 115 )

(0)

12 257

32 535

7.

Eiropas publiskā pārvalde

981

(124)

(857)

0

10 930

(9 848 )

(6)

1 075

1 076

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

627

627

(92)

(92)

(535)

(535)

—

—

4 590

4 590

(3 901 )

(3 901 )

(6)

(6)

684

684

684

684

O

Ārpus DFS

11

(2)

(3)

6

199

(58)

—

140

147

S

Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

0

—

(0)

—

1 223

(1 223 )

—

—

—

Kopā

Kopā

303 197

303 197

(1 946 )

(1 946 )

(109 870 )

(109 870 )

191 381

191 381

268 345

268 345

(118 126 )

(118 126 )

(24)

(24)

150 194

150 194

341 575

341 575

6.5.   DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | < 2015 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | Kopā |
| 1. | Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija | 579 | 497 | 1 020 | 2 025 | 3 632 | 8 014 | 11 812 | 21 138 | 48 717 |
| 2. | Kohēzija, noturība un vērtības | 2 546 | 404 | 911 | 8 637 | 16 907 | 33 036 | 51 058 | 95 534 | 209 033 |
| 3. | Dabas resursi un vide | 328 | 1 222 | 1 128 | 1 065 | 2 486 | 7 231 | 12 071 | 18 161 | 43 691 |
| 4. | Migrācija un robežu pārvaldība | 17 | 2 | 66 | 195 | 517 | 865 | 1 414 | 904 | 3 980 |
| 5. | Drošība un aizsardzība | 37 | 4 | 47 | 129 | 159 | 241 | 364 | 1 415 | 2 397 |
| 6. | Kaimiņattiecības un pasaule | 1 258 | 642 | 1 185 | 2 139 | 3 458 | 5 493 | 6 041 | 12 319 | 32 535 |
| 7. | Eiropas publiskā pārvalde | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 | 1 075 | 1 076 |
| O | Ārpus DFS | — | — | — | — | — | 1 | 6 | 140 | 147 |
| S | Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā | 4 765 | 2 771 | 4 357 | 14 190 | 27 158 | 54 881 | 82 766 | 150 687 | 341 575 |

Miljonos EUR

< 2015

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Kopā

1.

Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

579

497

1 020

2 025

3 632

8 014

11 812

21 138

48 717

2.

Kohēzija, noturība un vērtības

2 546

404

911

8 637

16 907

33 036

51 058

95 534

209 033

3.

Dabas resursi un vide

328

1 222

1 128

1 065

2 486

7 231

12 071

18 161

43 691

4.

Migrācija un robežu pārvaldība

17

2

66

195

517

865

1 414

904

3 980

5.

Drošība un aizsardzība

37

4

47

129

159

241

364

1 415

2 397

6.

Kaimiņattiecības un pasaule

1 258

642

1 185

2 139

3 458

5 493

6 041

12 319

32 535

7.

Eiropas publiskā pārvalde

—

—

—

0

—

0

0

1 075

1 076

O

Ārpus DFS

—

—

—

—

—

1

6

140

147

S

Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā

Kopā

4 765

4 765

2 771

2 771

4 357

4 357

14 190

14 190

27 158

27 158

54 881

54 881

82 766

82 766

150 687

150 687

341 575

341 575

Jaunās Komisijas izveide ietvēra dienestu iekšējo reorganizāciju. Saistīto darījumu pārdales rezultātā notika nesamaksātās summas pārbīde pa gadiem. Neizpildīto saistību kopējā summa nemainās.

Jaunās Komisijas izveide ietvēra dienestu iekšējo reorganizāciju. Saistīto darījumu pārdales rezultātā notika nesamaksātās summas pārbīde pa gadiem. Neizpildīto saistību kopējā summa nemainās.

6.6.   DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA APROPRIĀCIJU VEIDIEM

DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA APROPRIĀCIJU VEIDIEM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | No budžeta apropriācijām | No piešķirto ieņēmumu apropriācijām | Kopējās neizpildītās saist. 2021. gada beigās |
| No 2020. gada pārnestās saist. | Korek- cijas | Uzņ. saistības | Veiktie maksājumi | Atlikusī maksājamā summa | No 2020. gada pārnestās saist. | Korek- cijas | Uzņ. saistības | Veiktie maksājumi | Atlikusī maksājamā summa |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=1+2+3-4 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10=6+7+8-9 | 11=5+10 |
| 1. | Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija | 37 889 | (580) | 20 733 | 16 702 | 41 340 | 4 472 | (215) | 4 950 | 1 830 | 7 377 | 48 717 |
| 2. | Kohēzija, noturība un vērtības | 160 278 | (198) | 6 769 | 71 281 | 95 569 | 23 468 | (8) | 145 178 | 55 174 | 113 465 | 209 033 |
| | 2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 157 017 | (123) | 1 759 | 67 174 | 91 479 | 23 067 | (0) | 46 709 | 8 416 | 61 360 | 152 839 |
| | 2.b. Noturība un vērtības | 3 261 | (75) | 5 009 | 4 106 | 4 090 | 401 | (8) | 98 469 | 46 757 | 52 105 | 56 195 |
| 3. | Dabas resursi un vide | 40 438 | (61) | 56 563 | 56 086 | 40 854 | 423 | (0) | 3 160 | 745 | 2 837 | 43 691 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 286 | (10) | 40 149 | 40 091 | 333 | — | — | 669 | 669 | — | 333 |
| 4. | Migrācija un robežu pārvaldība | 4 679 | (64) | 1 626 | 2 480 | 3 760 | 271 | (3) | 19 | 67 | 219 | 3 980 |
| 5. | Drošība un aizsardzība | 1 489 | (22) | 1 597 | 700 | 2 364 | 13 | (1) | 28 | 8 | 33 | 2 397 |
| 6. | Kaimiņattiecības un pasaule | 27 712 | (670) | 15 130 | 10 506 | 31 666 | 1 074 | (17) | 242 | 429 | 869 | 32 535 |
| 7. | Eiropas publiskā pārvalde | 901 | (92) | 10 371 | 10 215 | 964 | 80 | (37) | 559 | 490 | 111 | 1 076 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 591 | (66) | 4 256 | 4 155 | 626 | 36 | (32) | 335 | 281 | 57 | 684 |
| O | Ārpus DFS | | | — | — | — | 11 | (2) | 199 | 61 | 147 | 147 |
| S | Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti) | 0 | — | 1 223 | 1 223 | — | | | | | | — |
| Kopā | 273 386 | (1 687 ) | 114 011 | 169 192 | 216 518 | 29 811 | (283) | 154 334 | 58 805 | 125 057 | 341 575 |

Miljonos EUR

No budžeta apropriācijām

No piešķirto ieņēmumu apropriācijām

Kopējās neizpildītās saist. 2021. gada beigās

No 2020. gada pārnestās saist.

Korek- cijas

Uzņ. saistības

Veiktie maksājumi

Atlikusī maksājamā summa

No 2020. gada pārnestās saist.

Korek- cijas

Uzņ. saistības

Veiktie maksājumi

Atlikusī maksājamā summa

1

2

3

4

5=1+2+3-4

6

7

8

9

10=6+7+8-9

11=5+10

1.

Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

37 889

(580)

20 733

16 702

41 340

4 472

(215)

4 950

1 830

7 377

48 717

2.

Kohēzija, noturība un vērtības

160 278

(198)

6 769

71 281

95 569

23 468

(8)

145 178

55 174

113 465

209 033

2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

2.a. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

157 017

157 017

(123)

(123)

1 759

1 759

67 174

67 174

91 479

91 479

23 067

23 067

(0)

(0)

46 709

46 709

8 416

8 416

61 360

61 360

152 839

152 839

2.b. Noturība un vērtības

2.b. Noturība un vērtības

3 261

3 261

(75)

(75)

5 009

5 009

4 106

4 106

4 090

4 090

401

401

(8)

(8)

98 469

98 469

46 757

46 757

52 105

52 105

56 195

56 195

3.

Dabas resursi un vide

40 438

(61)

56 563

56 086

40 854

423

(0)

3 160

745

2 837

43 691

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

286

286

(10)

(10)

40 149

40 149

40 091

40 091

333

333

—

—

—

669

669

669

669

—

333

333

4.

Migrācija un robežu pārvaldība

4 679

(64)

1 626

2 480

3 760

271

(3)

19

67

219

3 980

5.

Drošība un aizsardzība

1 489

(22)

1 597

700

2 364

13

(1)

28

8

33

2 397

6.

Kaimiņattiecības un pasaule

27 712

(670)

15 130

10 506

31 666

1 074

(17)

242

429

869

32 535

7.

Eiropas publiskā pārvalde

901

(92)

10 371

10 215

964

80

(37)

559

490

111

1 076

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

591

591

(66)

(66)

4 256

4 256

4 155

4 155

626

626

36

36

(32)

(32)

335

335

281

281

57

57

684

684

O

Ārpus DFS

—

—

—

11

(2)

199

61

147

147

S

Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

0

—

1 223

1 223

—

—

Kopā

Kopā

273 386

273 386

(1 687 )

(1 687 )

114 011

114 011

169 192

169 192

216 518

216 518

29 811

29 811

(283)

(283)

154 334

154 334

58 805

58 805

125 057

125 057

341 575

341 575

6.7.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| Programma | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Pieejamās apropriācijas kopā | Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Pieejamās apropriācijas kopā |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozījumi un pārvietojumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi | Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozījumi un pārvietojumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+ 4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+ 10+11 |
| 1. | “Apvārsnis Eiropa” | 11 507 | 1 | 11 508 | 20 | 6 750 | 18 278 | 9 835 | (905) | 8 930 | 81 | 3 926 | 12 937 |
| | Euratom | 266 | (1) | 265 | 12 | 73 | 349 | 254 | 18 | 272 | 45 | 127 | 444 |
| | eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 864 | — | 864 | — | 17 | 881 | 614 | — | 614 | 0 | 45 | 659 |
| | Citas darbības | — | — | — | — | 490 | 490 | — | — | — | — | 377 | 377 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 10 | (0) | 10 | — | — | 10 | 14 | (2) | 12 | — | — | 12 |
| | Fonds InvestEU | 654 | 3 | 657 | — | 6 511 | 7 168 | 1 081 | (142) | 939 | — | 724 | 1 662 |
| | EISI – transports | 1 785 | 0 | 1 786 | — | 21 | 1 807 | 1 428 | (49) | 1 380 | 1 | 18 | 1 398 |
| | EISI – enerģija | 785 | — | 785 | — | 9 | 794 | 471 | 71 | 543 | 1 | 12 | 556 |
| | EISI – digitalizācija | 277 | — | 277 | — | 1 | 279 | 207 | (50) | 158 | 1 | 6 | 164 |
| | “Digitālā Eiropa” | 1 130 | 1 | 1 130 | — | 31 | 1 161 | 159 | (69) | 90 | 0 | 4 | 94 |
| | Decentralizētās aģentūras | 188 | 1 | 189 | — | 13 | 203 | 188 | 1 | 189 | — | 13 | 203 |
| | Citas darbības | 375 | (3) | 372 | — | — | 372 | 375 | (3) | 372 | — | — | 372 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 17 | — | 17 | 1 | — | 18 | 23 | (6) | 18 | 0 | — | 18 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 26 | (1) | 25 | — | 8 | 33 | 21 | 6 | 27 | — | 0 | 27 |
| | Vienotais tirgus | 575 | 8 | 583 | — | 44 | 627 | 547 | (121) | 427 | 4 | 57 | 488 |
| | ES krāpšanas apkarošana | 24 | — | 24 | — | 1 | 25 | 24 | (8) | 16 | — | 1 | 17 |
| | Nodokļu sistēma | 36 | (1) | 35 | — | 1 | 36 | 33 | 3 | 36 | 0 | 3 | 38 |
| | Muita | 127 | (1) | 126 | — | 4 | 130 | 86 | 6 | 93 | 0 | 8 | 100 |
| | Decentralizētās aģentūras | 121 | (3) | 118 | — | 10 | 128 | 121 | (3) | 118 | — | 10 | 128 |
| | Citas darbības | 8 | 1 | 9 | — | 0 | 9 | 8 | (1) | 7 | — | 0 | 7 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 8 | (3) | 5 | — | — | 5 | 14 | (5) | 9 | — | — | 9 |
| | Eiropas kosmosa programma | 1 997 | (20) | 1 977 | — | 125 | 2 102 | 1 652 | 728 | 2 379 | 4 | 339 | 2 722 |
| | Decentralizētās aģentūras | 36 | 20 | 56 | — | 1 | 57 | 36 | 7 | 43 | — | 1 | 44 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanās darbības | 1 | (1) | — | — | — | — | 0 | (0) | — | — | — | — |
| Kopā 1. izdevumu kategorija: Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija | 20 817 | 1 | 20 817 | 33 | 14 110 | 34 960 | 17 192 | (521) | 16 670 | 137 | 5 671 | 22 478 |
| 2. | Reģionālā attīstība (ERAF) (55) | 29 240 | (0) | 29 240 | — | 35 562 | 64 803 | 33 871 | 3 505 | 37 376 | 5 | 10 076 | 47 457 |
| | Kohēzijas fonds | 4 696 | 0 | 4 696 | — | 1 363 | 6 059 | 10 595 | (2 097 ) | 8 498 | 2 | 1 351 | 9 852 |
| | Kohēzijas fonda iemaksas EISI – transportam | 1 442 | — | 1 442 | — | 12 | 1 455 | 1 250 | (228) | 1 022 | — | 13 | 1 035 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | — | 0 | 0 | 4 | (1) | 3 | — | 0 | 3 |
| | Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+) (55) | 12 812 | 0 | 12 812 | 8 | 21 277 | 34 097 | 16 147 | 809 | 16 956 | 6 | 4 319 | 21 280 |
| | Atbalsts Kipras turku kopienai | 32 | — | 32 | — | 2 | 34 | 35 | 4 | 39 | 0 | 1 | 40 |
| | Eiropas atveseļošana un noturība | 116 | — | 116 | — | 337 969 | 338 086 | 109 | (27) | 82 | 1 | 46 386 | 46 469 |
| | “Perikls IV” | 1 | — | 1 | — | 0 | 1 | 1 | (0) | 0 | — | 0 | 0 |
| | ES atveseļošana | 40 | (35) | 5 | — | — | 5 | 40 | (35) | 5 | — | — | 5 |
| | RescEU | 90 | 92 | 183 | — | 2 085 | 2 267 | 194 | (29) | 165 | 17 | 23 | 204 |
| | EU4Health | 327 | 2 | 329 | — | 10 | 339 | 128 | (68) | 60 | 1 | 4 | 66 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (ESI) | — | 232 | 232 | — | 439 | 671 | 90 | 224 | 314 | 379 | 439 | 1 132 |
| | Decentralizētās aģentūras | 258 | 67 | 324 | — | 18 | 343 | 248 | 68 | 316 | — | 18 | 334 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | — | — | — | 2 | 1 | 3 | — | — | 3 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 11 | — | 11 | — | 1 | 13 | 10 | (0) | 10 | — | 2 | 12 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija | 102 | 0 | 103 | — | 12 | 114 | 85 | (30) | 55 | 1 | 13 | 69 |
| | Erasmus+ | 2 663 | 0 | 2 663 | — | 305 | 2 968 | 2 408 | (419) | 1 989 | 7 | 680 | 2 676 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | 136 | — | 136 | — | 12 | 147 | 127 | (30) | 96 | 2 | 17 | 115 |
| | “Radošā Eiropa” | 306 | — | 306 | — | 14 | 320 | 237 | (104) | 133 | 2 | 16 | 151 |
| | Tiesiskums | 46 | 0 | 47 | — | 6 | 53 | 45 | (10) | 35 | 0 | 6 | 42 |
| | Tiesības un vērtības | 97 | 2 | 99 | — | 2 | 101 | 88 | (27) | 60 | 1 | 2 | 63 |
| | Decentralizētās aģentūras | 220 | (1) | 220 | 1 | 4 | 225 | 220 | (17) | 203 | 2 | 5 | 210 |
| | Citas darbības | 9 | — | 9 | — | 1 | 10 | 7 | (1) | 7 | — | 1 | 8 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 32 | (2) | 30 | — | 0 | 30 | 51 | (23) | 28 | — | 0 | 28 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 184 | — | 184 | — | 2 | 185 | 162 | (4) | 158 | — | 2 | 160 |
| Kopā 2. izdevumu kategorija: Kohēzija, noturība un vērtības | 52 862 | 358 | 53 219 | 9 | 399 098 | 452 326 | 66 154 | 1 460 | 67 614 | 426 | 63 375 | 131 414 |
| 3. | Lauksaimniecības garantijas | 40 368 | 4 | 40 371 | 475 | 672 | 41 518 | 40 354 | (51) | 40 303 | 493 | 672 | 41 467 |
| | Citas dabas resursu un vides progr. | 75 | (75) | — | — | — | — | 72 | (72) | — | — | — | — |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai | 15 345 | (4) | 15 341 | — | 8 492 | 23 833 | 15 022 | (673) | 14 349 | 2 | 817 | 15 168 |
| | Jūrniecība un zivsaimniecība | 761 | (2) | 759 | — | 239 | 998 | 829 | (134) | 695 | 1 | 151 | 847 |
| | Zivsaimniecība (SFPA un RFMO) | 74 | 78 | 152 | — | — | 152 | 73 | 77 | 150 | — | — | 150 |
| | Decentralizētās aģentūras | 17 | 4 | 21 | — | 1 | 22 | 17 | 4 | 21 | — | 1 | 22 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | — | — | — | 6 | (3) | 3 | — | — | 3 |
| | Vide un klimats (LIFE) | 739 | 0 | 739 | — | 3 | 742 | 371 | 72 | 443 | 4 | 2 | 449 |
| | Taisnīgas pārkārtošanās fonds | 1 137 | (0) | 1 137 | — | 10 868 | 12 005 | 0 | 1 | 1 | — | 94 | 96 |
| | Aizdevuma mehānisms saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu | — | — | — | — | 46 | 46 | — | — | — | — | 46 | 46 |
| | Decentralizētās aģentūras | 51 | (0) | 50 | — | 7 | 57 | 51 | (0) | 50 | — | 7 | 57 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 4 | (0) | 4 | — | — | 4 | 9 | (4) | 5 | — | — | 5 |
| Kopā 3. izdevumu kategorija: Dabas resursi un vide | 58 569 | 5 | 58 574 | 475 | 20 328 | 79 377 | 56 804 | (783) | 56 021 | 499 | 1 790 | 58 310 |
| 4. | Patvērums, migrācija un integrācija | 873 | 22 | 895 | — | 8 | 903 | 1 301 | (76) | 1 225 | 2 | 9 | 1 236 |
| | Decentralizētās aģentūras | 138 | — | 138 | — | 22 | 160 | 138 | — | 138 | — | 22 | 160 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Robežu pārvaldība (IBMF) – Robežu pārvaldība un vīzas | 398 | 34 | 432 | — | 9 | 442 | 488 | (86) | 402 | 2 | 154 | 558 |
| | Robežu pārvaldība (IBMF) – Muitas aprīkojums | 135 | — | 135 | — | — | 135 | 33 | (33) | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 734 | (32) | 703 | — | 25 | 728 | 726 | 28 | 754 | — | 25 | 779 |
| Kopā 4. izdevumu kategorija: Migrācija un robežu pārvaldība | 2 279 | 24 | 2 303 | — | 65 | 2 368 | 2 686 | (167) | 2 519 | 4 | 210 | 2 734 |
| 5. | Iekšējās drošības fonds (IDF) | 176 | 2 | 178 | — | 3 | 182 | 181 | (15) | 165 | 0 | 4 | 169 |
| | Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana | 73 | — | 73 | — | — | 73 | 50 | (4) | 46 | — | — | 46 |
| | Kodoldrošība un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana | 69 | — | 69 | — | 1 | 70 | 78 | 3 | 81 | — | 1 | 82 |
| | Decentralizētās aģentūras | 198 | (5) | 193 | — | 7 | 200 | 198 | (5) | 193 | — | 7 | 200 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 | — | — | 1 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 22 | (1) | 21 | — | 0 | 21 | 21 | — | 21 | — | 0 | 21 |
| | Eiropas aizsardzība (pētniecība) | 283 | 40 | 323 | — | 7 | 330 | 13 | (12) | 1 | — | 0 | 2 |
| | Eiropas aizsardzība (ar pētniecību nesaistīts) | 662 | (40) | 623 | — | 17 | 639 | 109 | 90 | 199 | 0 | 0 | 199 |
| | Militārā mobilitāte | 227 | — | 227 | — | — | 227 | 17 | (15) | 2 | — | — | 2 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | — | — | — | 5 | 0 | 5 | — | 0 | 5 |
| Kopā 5. izdevumu kategorija: Drošība un aizsardzība | 1 709 | (3) | 1 706 | — | 35 | 1 741 | 671 | 43 | 714 | 0 | 12 | 726 |
| 6. | Kaimiņattiecības, attīstība un starptautiskā sadarbība | 12 071 | 340 | 12 411 | — | 216 | 12 627 | 6 514 | 167 | 6 681 | 24 | 234 | 6 939 |
| | Kodoldrošības instruments (EINS) | 38 | — | 38 | — | 3 | 40 | 33 | (16) | 17 | 1 | 3 | 20 |
| | Humānā palīdzība (HUMA) | 1 503 | 665 | 2 168 | — | 39 | 2 207 | 1 900 | 507 | 2 407 | 5 | 61 | 2 473 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 352 | 0 | 352 | — | 57 | 409 | 329 | 18 | 346 | 0 | 41 | 388 |
| | Aizjūras zemes un teritorijas (AZT) | 67 | — | 67 | — | — | 67 | 33 | (26) | 8 | — | — | 8 |
| | Citas darbības | 72 | (53) | 19 | — | 0 | 19 | 42 | (24) | 17 | — | 0 | 17 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 0 | (0) | — | — | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 93 | (1) | 92 | — | 1 | 94 | 78 | (7) | 71 | — | 1 | 72 |
| | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA III) | 1 901 | (18) | 1 884 | — | 127 | 2 011 | 1 882 | 22 | 1 905 | 7 | 427 | 2 338 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā 6. izdevumu kategorija: Kaimiņattiecības un pasaule | 16 097 | 934 | 17 031 | — | 443 | 17 474 | 10 811 | 644 | 11 455 | 37 | 766 | 12 258 |
| 7. | Darbinieku pensijas | 2 179 | — | 2 179 | — | — | 2 179 | 2 179 | — | 2 179 | — | — | 2 179 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropas Parlaments | 11 | — | 11 | — | — | 11 | 11 | — | 11 | — | — | 11 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropadome un Padome | 1 | 0 | 1 | — | — | 1 | 1 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Komisija | 7 | — | 7 | — | — | 7 | 7 | — | 7 | — | — | 7 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) EST | 12 | (1) | 12 | — | — | 12 | 12 | (1) | 12 | — | — | 12 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) ERP | 5 | 0 | 5 | — | — | 5 | 5 | 0 | 5 | — | — | 5 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Ombuds | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 | — | 0 | — | — | 0 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) EDAU | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Eiropas skolas | 197 | — | 197 | — | 20 | 216 | 197 | — | 197 | 1 | 20 | 217 |
| | Štata darbinieku atalgojums | 2 509 | (14) | 2 495 | — | 67 | 2 561 | 2 509 | (14) | 2 495 | 0 | 67 | 2 561 |
| | Ārštata darbinieku atalgojums | 242 | 6 | 248 | — | 64 | 312 | 242 | 6 | 248 | 38 | 64 | 350 |
| | Deputāti – algas un pabalsti | 15 | — | 15 | — | 0 | 15 | 15 | — | 15 | 0 | 0 | 15 |
| | Deputāti – pagaidu pabalsti | 3 | — | 3 | — | — | 3 | 3 | — | 3 | — | — | 3 |
| | Darbinieku piesaistīšanas izmaksas | 29 | (3) | 26 | — | 1 | 27 | 29 | (3) | 26 | 3 | 1 | 31 |
| | Dienesta attiecību izbeigšanās | 8 | — | 8 | — | — | 8 | 8 | — | 8 | — | — | 8 |
| | Mācību izmaksas | 18 | (0) | 17 | — | 5 | 23 | 18 | (0) | 17 | 11 | 5 | 34 |
| | Sociālā joma un mobilitāte | 22 | 2 | 24 | — | 28 | 52 | 22 | 2 | 24 | 12 | 29 | 64 |
| | Informācijas un komunikācijas tehnoloģija | 242 | 55 | 298 | — | 84 | 381 | 242 | 55 | 298 | 142 | 84 | 523 |
| | Īre un pirkumi | 302 | 16 | 318 | — | 39 | 357 | 302 | 16 | 318 | 5 | 39 | 361 |
| | Saistībā ar ēkām | 100 | (13) | 86 | — | 28 | 114 | 100 | (13) | 86 | 51 | 28 | 165 |
| | Drošība | 63 | (0) | 63 | — | 11 | 75 | 63 | (0) | 63 | 26 | 11 | 100 |
| | Komandējumi un reprezentācija | 61 | (36) | 25 | — | 3 | 28 | 61 | (36) | 25 | 7 | 3 | 35 |
| | Sanāksmes, komitejas, konferences | 31 | (25) | 6 | — | 4 | 9 | 31 | (25) | 6 | 6 | 4 | 16 |
| | Oficiālais Vēstnesis | 3 | (0) | 2 | — | 0 | 2 | 3 | (0) | 2 | 1 | 0 | 3 |
| | Publikācijas | 10 | 3 | 13 | — | 4 | 17 | 10 | 3 | 13 | 7 | 4 | 24 |
| | Informācijas iegūšana | 4 | (0) | 4 | — | 0 | 4 | 4 | (0) | 4 | 1 | 0 | 5 |
| | Pētījumi un izmeklēšanas | 4 | 2 | 6 | — | 0 | 6 | 4 | 2 | 6 | 11 | 0 | 17 |
| | Vispārējas iekārtas, transportlīdzekļi, mēbeles | 11 | 13 | 24 | — | 8 | 32 | 11 | 13 | 24 | 16 | 8 | 48 |
| | Lingvistiskie ārpakalpojumi | 28 | (3) | 24 | — | 17 | 41 | 28 | (3) | 24 | 3 | 17 | 44 |
| | Citi administratīvie izdevumi | 20 | (2) | 18 | — | 7 | 25 | 20 | (2) | 18 | 8 | 7 | 33 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | — | — | — | 1 | 0 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 4 313 | (6) | 4 307 | 85 | 488 | 4 879 | 4 313 | (6) | 4 307 | 695 | 489 | 5 492 |
| Kopā 7. izdevumu kategorija: Eiropas publiskā pārvalde | 10 448 | (6) | 10 443 | 85 | 876 | 11 404 | 10 450 | (5) | 10 444 | 1 045 | 879 | 12 368 |
| O | Inovāciju fonds (IF) | — | — | — | — | 3 816 | 3 816 | — | — | — | — | 3 819 | 3 819 |
| | Citas darbības | — | — | — | — | 106 | 106 | — | — | — | — | 112 | 112 |
| Kopā O izdevumu kategorija: Ārpus DFS | — | — | — | — | 3 922 | 3 922 | — | — | — | — | 3 931 | 3 931 |
| S | Solidaritāte un ārkārtas palīdzība (SEAR) | 1 273 | (429) | 844 | — | — | 844 | 1 273 | (408) | 866 | — | — | 866 |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 197 | — | 197 | — | 20 | 217 | 20 | (10) | 10 | 0 | 20 | 30 |
| | Brexit korekcijas rezerve | — | 1 698 | 1 698 | — | — | 1 698 | — | 1 698 | 1 698 | — | — | 1 698 |
| Kopā S izdevumu kategorija: Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti) | 1 471 | 1 269 | 2 739 | — | 20 | 2 759 | 1 293 | 1 280 | 2 574 | 0 | 20 | 2 593 |
| Kopā | 164 251 | 2 582 | 166 833 | 602 | 438 896 | 606 331 | 166 060 | 1 951 | 168 011 | 2 149 | 76 653 | 246 812 |

Miljonos EUR

Programma

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozījumi un pārvietojumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozījumi un pārvietojumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

1

2

3=1+2

4

5

6=3+ 4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+ 10+11

1.

“Apvārsnis Eiropa”

11 507

1

11 508

20

6 750

18 278

9 835

(905)

8 930

81

3 926

12 937

Euratom

266

(1)

265

12

73

349

254

18

272

45

127

444

eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER)

ITER

864

—

864

—

17

881

614

—

614

0

45

659

Citas darbības

—

—

—

—

490

490

—

—

—

—

377

377

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

10

(0)

10

—

—

10

14

(2)

12

—

—

12

Fonds InvestEU

InvestEU

654

3

657

—

6 511

7 168

1 081

(142)

939

—

724

1 662

EISI – transports

EISI

1 785

0

1 786

—

21

1 807

1 428

(49)

1 380

1

18

1 398

EISI – enerģija

EISI

785

—

785

—

9

794

471

71

543

1

12

556

EISI – digitalizācija

EISI

277

—

277

—

1

279

207

(50)

158

1

6

164

“Digitālā Eiropa”

1 130

1

1 130

—

31

1 161

159

(69)

90

0

4

94

Decentralizētās aģentūras

188

1

189

—

13

203

188

1

189

—

13

203

Citas darbības

375

(3)

372

—

—

372

375

(3)

372

—

—

372

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

17

—

17

1

—

18

23

(6)

18

0

—

18

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

26

(1)

25

—

8

33

21

6

27

—

0

27

Vienotais tirgus

575

8

583

—

44

627

547

(121)

427

4

57

488

ES krāpšanas apkarošana

24

—

24

—

1

25

24

(8)

16

—

1

17

Nodokļu sistēma

36

(1)

35

—

1

36

33

3

36

0

3

38

Muita

127

(1)

126

—

4

130

86

6

93

0

8

100

Decentralizētās aģentūras

121

(3)

118

—

10

128

121

(3)

118

—

10

128

Citas darbības

8

1

9

—

0

9

8

(1)

7

—

0

7

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

8

(3)

5

—

—

5

14

(5)

9

—

—

9

Eiropas kosmosa programma

1 997

(20)

1 977

—

125

2 102

1 652

728

2 379

4

339

2 722

Decentralizētās aģentūras

36

20

56

—

1

57

36

7

43

—

1

44

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanās darbības

1

(1)

—

—

—

—

0

(0)

—

—

—

—

Kopā 1. izdevumu kategorija: Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

Kopā 1. izdevumu kategorija: Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

20 817

20 817

1

1

20 817

20 817

33

33

14 110

14 110

34 960

34 960

17 192

17 192

(521)

(521)

16 670

16 670

137

137

5 671

5 671

22 478

22 478

2.

Reģionālā attīstība (ERAF) (55)

55

29 240

(0)

29 240

—

35 562

64 803

33 871

3 505

37 376

5

10 076

47 457

Kohēzijas fonds

4 696

0

4 696

—

1 363

6 059

10 595

(2 097 )

8 498

2

1 351

9 852

Kohēzijas fonda iemaksas EISI – transportam

1 442

—

1 442

—

12

1 455

1 250

(228)

1 022

—

13

1 035

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

—

0

0

4

(1)

3

—

0

3

Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+) (55)

55

12 812

0

12 812

8

21 277

34 097

16 147

809

16 956

6

4 319

21 280

Atbalsts Kipras turku kopienai

32

—

32

—

2

34

35

4

39

0

1

40

Eiropas atveseļošana un noturība

116

—

116

—

337 969

338 086

109

(27)

82

1

46 386

46 469

“Perikls IV”

1

—

1

—

0

1

1

(0)

0

—

0

0

ES atveseļošana

40

(35)

5

—

—

5

40

(35)

5

—

—

5

RescEU

90

92

183

—

2 085

2 267

194

(29)

165

17

23

204

EU4Health

327

2

329

—

10

339

128

(68)

60

1

4

66

Ārkārtas atbalsts Savienībā (ESI)

ESI

—

232

232

—

439

671

90

224

314

379

439

1 132

Decentralizētās aģentūras

258

67

324

—

18

343

248

68

316

—

18

334

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

—

—

—

2

1

3

—

—

3

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

11

—

11

—

1

13

10

(0)

10

—

2

12

Nodarbinātība un sociālā inovācija

102

0

103

—

12

114

85

(30)

55

1

13

69

Erasmus+

2 663

0

2 663

—

305

2 968

2 408

(419)

1 989

7

680

2 676

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

ESC

136

—

136

—

12

147

127

(30)

96

2

17

115

“Radošā Eiropa”

306

—

306

—

14

320

237

(104)

133

2

16

151

Tiesiskums

46

0

47

—

6

53

45

(10)

35

0

6

42

Tiesības un vērtības

97

2

99

—

2

101

88

(27)

60

1

2

63

Decentralizētās aģentūras

220

(1)

220

1

4

225

220

(17)

203

2

5

210

Citas darbības

9

—

9

—

1

10

7

(1)

7

—

1

8

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

32

(2)

30

—

0

30

51

(23)

28

—

0

28

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

184

—

184

—

2

185

162

(4)

158

—

2

160

Kopā 2. izdevumu kategorija: Kohēzija, noturība un vērtības

Kopā 2. izdevumu kategorija: Kohēzija, noturība un vērtības

52 862

52 862

358

358

53 219

53 219

9

9

399 098

399 098

452 326

452 326

66 154

66 154

1 460

1 460

67 614

67 614

426

426

63 375

63 375

131 414

131 414

3.

Lauksaimniecības garantijas

40 368

4

40 371

475

672

41 518

40 354

(51)

40 303

493

672

41 467

Citas dabas resursu un vides progr.

75

(75)

—

—

—

—

72

(72)

—

—

—

—

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai

15 345

(4)

15 341

—

8 492

23 833

15 022

(673)

14 349

2

817

15 168

Jūrniecība un zivsaimniecība

761

(2)

759

—

239

998

829

(134)

695

1

151

847

Zivsaimniecība (SFPA un RFMO)

SFPA

RFMO

74

78

152

—

—

152

73

77

150

—

—

150

Decentralizētās aģentūras

17

4

21

—

1

22

17

4

21

—

1

22

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

—

—

—

6

(3)

3

—

—

3

Vide un klimats (LIFE)

LIFE

739

0

739

—

3

742

371

72

443

4

2

449

Taisnīgas pārkārtošanās fonds

1 137

(0)

1 137

—

10 868

12 005

0

1

1

—

94

96

Aizdevuma mehānisms saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu

—

—

—

—

46

46

—

—

—

—

46

46

Decentralizētās aģentūras

51

(0)

50

—

7

57

51

(0)

50

—

7

57

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

4

(0)

4

—

—

4

9

(4)

5

—

—

5

Kopā 3. izdevumu kategorija: Dabas resursi un vide

Kopā 3. izdevumu kategorija: Dabas resursi un vide

58 569

58 569

5

5

58 574

58 574

475

475

20 328

20 328

79 377

79 377

56 804

56 804

(783)

(783)

56 021

56 021

499

499

1 790

1 790

58 310

58 310

4.

Patvērums, migrācija un integrācija

873

22

895

—

8

903

1 301

(76)

1 225

2

9

1 236

Decentralizētās aģentūras

138

—

138

—

22

160

138

—

138

—

22

160

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

—

0

0

—

0

0

—

0

0

Robežu pārvaldība (IBMF) – Robežu pārvaldība un vīzas

IBMF

398

34

432

—

9

442

488

(86)

402

2

154

558

Robežu pārvaldība (IBMF) – Muitas aprīkojums

IBMF

135

—

135

—

—

135

33

(33)

0

—

—

0

Decentralizētās aģentūras

734

(32)

703

—

25

728

726

28

754

—

25

779

Kopā 4. izdevumu kategorija: Migrācija un robežu pārvaldība

Kopā 4. izdevumu kategorija: Migrācija un robežu pārvaldība

2 279

2 279

24

24

2 303

2 303

—

—

65

65

2 368

2 368

2 686

2 686

(167)

(167)

2 519

2 519

4

4

210

210

2 734

2 734

5.

Iekšējās drošības fonds (IDF)

176

2

178

—

3

182

181

(15)

165

0

4

169

Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana

73

—

73

—

—

73

50

(4)

46

—

—

46

Kodoldrošība un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana

69

—

69

—

1

70

78

3

81

—

1

82

Decentralizētās aģentūras

198

(5)

193

—

7

200

198

(5)

193

—

7

200

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

—

—

—

—

1

1

—

—

1

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

22

(1)

21

—

0

21

21

—

21

—

0

21

Eiropas aizsardzība (pētniecība)

283

40

323

—

7

330

13

(12)

1

—

0

2

Eiropas aizsardzība (ar pētniecību nesaistīts)

662

(40)

623

—

17

639

109

90

199

0

0

199

Militārā mobilitāte

227

—

227

—

—

227

17

(15)

2

—

—

2

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

—

—

—

5

0

5

—

0

5

Kopā 5. izdevumu kategorija: Drošība un aizsardzība

Kopā 5. izdevumu kategorija: Drošība un aizsardzība

1 709

1 709

(3)

(3)

1 706

1 706

—

—

35

35

1 741

1 741

671

671

43

43

714

714

0

0

12

12

726

726

6.

Kaimiņattiecības, attīstība un starptautiskā sadarbība

12 071

340

12 411

—

216

12 627

6 514

167

6 681

24

234

6 939

Kodoldrošības instruments (EINS)

EINS

38

—

38

—

3

40

33

(16)

17

1

3

20

Humānā palīdzība (HUMA)

HUMA

1 503

665

2 168

—

39

2 207

1 900

507

2 407

5

61

2 473

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

352

0

352

—

57

409

329

18

346

0

41

388

Aizjūras zemes un teritorijas (AZT)

67

—

67

—

—

67

33

(26)

8

—

—

8

Citas darbības

72

(53)

19

—

0

19

42

(24)

17

—

0

17

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

0

(0)

—

—

0

0

0

2

2

—

0

2

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

93

(1)

92

—

1

94

78

(7)

71

—

1

72

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA III)

IPA III

1 901

(18)

1 884

—

127

2 011

1 882

22

1 905

7

427

2 338

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā 6. izdevumu kategorija: Kaimiņattiecības un pasaule

Kopā 6. izdevumu kategorija: Kaimiņattiecības un pasaule

16 097

16 097

934

934

17 031

17 031

—

—

443

443

17 474

17 474

10 811

10 811

644

644

11 455

11 455

37

37

766

766

12 258

12 258

7.

Darbinieku pensijas

2 179

—

2 179

—

—

2 179

2 179

—

2 179

—

—

2 179

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropas Parlaments

11

—

11

—

—

11

11

—

11

—

—

11

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropadome un Padome

1

0

1

—

—

1

1

0

1

—

—

1

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Komisija

7

—

7

—

—

7

7

—

7

—

—

7

(Pensijas bijušajiem locekļiem) EST

12

(1)

12

—

—

12

12

(1)

12

—

—

12

(Pensijas bijušajiem locekļiem) ERP

5

0

5

—

—

5

5

0

5

—

—

5

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Ombuds

0

—

0

—

—

0

0

—

0

—

—

0

(Pensijas bijušajiem locekļiem) EDAU

0

0

0

—

—

0

0

0

0

—

—

0

Eiropas skolas

197

—

197

—

20

216

197

—

197

1

20

217

Štata darbinieku atalgojums

2 509

(14)

2 495

—

67

2 561

2 509

(14)

2 495

0

67

2 561

Ārštata darbinieku atalgojums

242

6

248

—

64

312

242

6

248

38

64

350

Deputāti – algas un pabalsti

15

—

15

—

0

15

15

—

15

0

0

15

Deputāti – pagaidu pabalsti

3

—

3

—

—

3

3

—

3

—

—

3

Darbinieku piesaistīšanas izmaksas

29

(3)

26

—

1

27

29

(3)

26

3

1

31

Dienesta attiecību izbeigšanās

8

—

8

—

—

8

8

—

8

—

—

8

Mācību izmaksas

18

(0)

17

—

5

23

18

(0)

17

11

5

34

Sociālā joma un mobilitāte

22

2

24

—

28

52

22

2

24

12

29

64

Informācijas un komunikācijas tehnoloģija

242

55

298

—

84

381

242

55

298

142

84

523

Īre un pirkumi

302

16

318

—

39

357

302

16

318

5

39

361

Saistībā ar ēkām

100

(13)

86

—

28

114

100

(13)

86

51

28

165

Drošība

63

(0)

63

—

11

75

63

(0)

63

26

11

100

Komandējumi un reprezentācija

61

(36)

25

—

3

28

61

(36)

25

7

3

35

Sanāksmes, komitejas, konferences

31

(25)

6

—

4

9

31

(25)

6

6

4

16

Oficiālais Vēstnesis

3

(0)

2

—

0

2

3

(0)

2

1

0

3

Publikācijas

10

3

13

—

4

17

10

3

13

7

4

24

Informācijas iegūšana

4

(0)

4

—

0

4

4

(0)

4

1

0

5

Pētījumi un izmeklēšanas

4

2

6

—

0

6

4

2

6

11

0

17

Vispārējas iekārtas, transportlīdzekļi, mēbeles

11

13

24

—

8

32

11

13

24

16

8

48

Lingvistiskie ārpakalpojumi

28

(3)

24

—

17

41

28

(3)

24

3

17

44

Citi administratīvie izdevumi

20

(2)

18

—

7

25

20

(2)

18

8

7

33

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

—

—

—

1

0

1

0

—

1

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

4 313

(6)

4 307

85

488

4 879

4 313

(6)

4 307

695

489

5 492

Kopā 7. izdevumu kategorija: Eiropas publiskā pārvalde

Kopā 7. izdevumu kategorija: Eiropas publiskā pārvalde

10 448

10 448

(6)

(6)

10 443

10 443

85

85

876

876

11 404

11 404

10 450

10 450

(5)

(5)

10 444

10 444

1 045

1 045

879

879

12 368

12 368

O

Inovāciju fonds (IF)

—

—

—

—

3 816

3 816

—

—

—

—

3 819

3 819

Citas darbības

—

—

—

—

106

106

—

—

—

—

112

112

Kopā O izdevumu kategorija: Ārpus DFS

Kopā O izdevumu kategorija: Ārpus DFS

—

—

—

—

—

—

—

—

3 922

3 922

3 922

3 922

—

—

—

—

—

—

—

—

3 931

3 931

3 931

3 931

S

Solidaritāte un ārkārtas palīdzība (SEAR)

SEAR

1 273

(429)

844

—

—

844

1 273

(408)

866

—

—

866

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

197

—

197

—

20

217

20

(10)

10

0

20

30

Brexit korekcijas rezerve

Brexit

—

1 698

1 698

—

—

1 698

—

1 698

1 698

—

—

1 698

Kopā S izdevumu kategorija: Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

Kopā S izdevumu kategorija: Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

1 471

1 471

1 269

1 269

2 739

2 739

—

—

20

20

2 759

2 759

1 293

1 293

1 280

1 280

2 574

2 574

0

0

20

20

2 593

2 593

Kopā

Kopā

164 251

164 251

2 582

2 582

166 833

166 833

602

602

438 896

438 896

606 331

606 331

166 060

166 060

1 951

1 951

168 011

168 011

2 149

2 149

76 653

76 653

246 812

246 812

6.8.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE

| Miljonos EUR |
| --- |
| Programma | Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības | Uz 2022. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | no galīgā pieņemtā budžeta | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3 +4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+ 11+12 |
| 1. | “Apvārsnis Eiropa” | 18 278 | 11 394 | 20 | 2 484 | 13 897 | 76 % | 113 | 4 263 | 4 376 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Euratom | 349 | 265 | 12 | 11 | 288 | 82 % | — | 61 | 61 | 0 | — | 0 | 0 |
| | eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 881 | 864 | — | 1 | 865 | 98 % | — | 16 | 16 | 0 | — | — | 0 |
| | Citas darbības | 490 | — | — | 82 | 82 | 17 % | — | 408 | 408 | — | — | 0 | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 10 | 10 | — | — | 10 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Fonds InvestEU | 7 168 | 657 | — | 2 176 | 2 833 | 40 % | — | 4 338 | 4 338 | 0 | — | 0 | 0 |
| | EISI – transports | 1 807 | 1 786 | — | 20 | 1 806 | 100 % | — | 1 | 1 | 0 | — | (0) | 0 |
| | EISI – enerģija | 794 | 784 | — | 5 | 789 | 99 % | — | 4 | 4 | 1 | — | — | 1 |
| | EISI – digitalizācija | 279 | 277 | — | 0 | 277 | 100 % | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | “Digitālā Eiropa” | 1 161 | 1 129 | — | 31 | 1 160 | 100 % | — | 0 | 0 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Decentralizētās aģentūras | 203 | 189 | — | 8 | 197 | 97 % | — | 5 | 5 | — | — | — | — |
| | Citas darbības | 372 | 372 | — | — | 372 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 18 | 17 | 1 | — | 18 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 33 | 25 | — | 6 | 31 | 96 % | — | 1 | 1 | — | — | (0) | (0) |
| | Vienotais tirgus | 627 | 582 | — | 17 | 600 | 96 % | — | 26 | 26 | 1 | — | 0 | 1 |
| | ES krāpšanas apkarošana | 25 | 24 | — | — | 24 | 98 % | — | 1 | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Nodokļu sistēma | 36 | 35 | — | 0 | 35 | 97 % | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Muita | 130 | 126 | — | 0 | 126 | 97 % | — | 4 | 4 | — | — | — | — |
| | Decentralizētās aģentūras | 128 | 118 | — | 5 | 123 | 96 % | — | 5 | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Citas darbības | 9 | 9 | — | 0 | 9 | 100 % | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 5 | 5 | — | — | 5 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Eiropas kosmosa programma | 2 102 | 1 977 | — | 102 | 2 079 | 99 % | — | 23 | 23 | 0 | — | (0) | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 57 | 56 | — | 1 | 57 | 100 % | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanās darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā 1. izdevumu kategorija: Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija | 34 960 | 20 700 | 33 | 4 950 | 25 683 | 73 % | 113 | 9 160 | 9 273 | 4 | — | 1 | 4 |
| 2. | Reģionālā attīstība (ERAF) (56) | 64 803 | 238 | — | 28 028 | 28 266 | 44 % | — | 7 449 | 7 449 | 29 002 | — | 86 | 29 088 |
| | Kohēzijas fonds | 6 059 | 16 | — | 1 307 | 1 323 | 22 % | — | 44 | 44 | 4 679 | — | 12 | 4 691 |
| | Kohēzijas fonda iemaksas EISI – transportam | 1 455 | 1 442 | — | 0 | 1 442 | 99 % | — | 12 | 12 | 0 | — | — | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+) (56) | 34 097 | 54 | 8 | 17 374 | 17 437 | 51 % | — | 3 735 | 3 735 | 12 758 | — | 168 | 12 925 |
| | Atbalsts Kipras turku kopienai | 34 | 32 | — | 1 | 33 | 97 % | — | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Eiropas atveseļošana un noturība | 338 086 | 116 | — | 98 034 | 98 150 | 29 % | — | 239 935 | 239 935 | 0 | — | — | 0 |
| | “Perikls IV” | 1 | 1 | — | 0 | 1 | 96 % | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | ES atveseļošana | 5 | 5 | — | — | 5 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | RescEU | 2 267 | 183 | — | 153 | 336 | 15 % | 0 | 1 932 | 1 932 | 0 | — | 0 | 0 |
| | EU4Health | 339 | 329 | — | 9 | 338 | 100 % | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (ESI) | 671 | 232 | — | 70 | 301 | 45 % | — | 370 | 370 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 343 | 324 | — | 10 | 335 | 98 % | — | 8 | 8 | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 13 | 11 | — | 1 | 12 | 94 % | — | — | — | 1 | — | 0 | 1 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija | 114 | 89 | — | 6 | 95 | 83 % | — | 6 | 6 | 14 | — | 0 | 14 |
| | Erasmus+ | 2 968 | 2 663 | — | 169 | 2 832 | 95 % | — | 135 | 135 | 0 | — | 1 | 1 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | 147 | 136 | — | 0 | 136 | 92 % | — | 11 | 11 | 0 | — | 0 | 0 |
| | “Radošā Eiropa” | 320 | 306 | — | 9 | 316 | 99 % | — | 5 | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Tiesiskums | 53 | 47 | — | 1 | 47 | 89 % | — | 6 | 6 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Tiesības un vērtības | 101 | 99 | — | 1 | 100 | 99 % | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 225 | 220 | 1 | 3 | 223 | 99 % | — | 2 | 2 | — | — | 0 | 0 |
| | Citas darbības | 10 | 6 | — | 0 | 6 | 65 % | — | 1 | 1 | 3 | — | — | 3 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 30 | 30 | — | 0 | 30 | 99 % | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 185 | 181 | — | 1 | 182 | 98 % | — | 1 | 1 | 2 | — | 0 | 2 |
| Kopā 2. izdevumu kategorija: Kohēzija, noturība un vērtības | 452 326 | 6 760 | 9 | 145 178 | 151 947 | 34 % | 0 | 253 653 | 253 653 | 46 460 | — | 267 | 46 726 |
| 3. | Lauksaimniecības garantijas | 41 518 | 39 679 | 470 | 669 | 40 818 | 98 % | 686 | 2 | 689 | 6 | 5 | 0 | 11 |
| | Citas dabas resursu un vides progr. | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai | 23 833 | 15 339 | — | 2 366 | 17 705 | 74 % | — | 5 866 | 5 866 | 2 | — | 260 | 262 |
| | Jūrniecība un zivsaimniecība | 998 | 107 | — | 110 | 217 | 22 % | — | 0 | 0 | 652 | — | 129 | 781 |
| | Zivsaimniecība (SFPA un RFMO) | 152 | 152 | — | — | 152 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 22 | 21 | — | 0 | 21 | 97 % | — | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Vide un klimats (LIFE) | 742 | 739 | — | 3 | 741 | 100 % | — | 1 | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Taisnīgas pārkārtošanās fonds | 12 005 | 4 | — | 5 | 9 | 0 % | — | 10 863 | 10 863 | 1 133 | — | — | 1 133 |
| | Aizdevuma mehānisms saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu | 46 | — | — | 0 | 0 | 0 % | — | 46 | 46 | — | — | — | — |
| | Decentralizētās aģentūras | 57 | 50 | — | 6 | 57 | 99 % | — | 0 | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 4 | 4 | — | — | 4 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā 3. izdevumu kategorija: Dabas resursi un vide | 79 377 | 56 094 | 470 | 3 160 | 59 723 | 75 % | 686 | 16 779 | 17 466 | 1 794 | 5 | 389 | 2 188 |
| 4. | Patvērums, migrācija un integrācija | 903 | 497 | — | 2 | 499 | 55 % | — | 6 | 6 | 398 | — | — | 398 |
| | Decentralizētās aģentūras | 160 | 138 | — | 4 | 142 | 89 % | — | 18 | 18 | — | — | 0 | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Robežu pārvaldība (IBMF) – Robežu pārvaldība un vīzas | 442 | 153 | — | 3 | 156 | 35 % | — | 7 | 7 | 279 | — | — | 279 |
| | Robežu pārvaldība (IBMF) – Muitas aprīkojums | 135 | 135 | — | — | 135 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Decentralizētās aģentūras | 728 | 703 | — | 10 | 712 | 98 % | — | 16 | 16 | — | — | — | — |
| Kopā 4. izdevumu kategorija: Migrācija un robežu pārvaldība | 2 368 | 1 626 | — | 19 | 1 644 | 69 % | — | 47 | 47 | 677 | — | 0 | 677 |
| 5. | Iekšējās drošības fonds (IDF) | 182 | 70 | — | 1 | 71 | 39 % | — | 2 | 2 | 108 | — | — | 108 |
| | Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana | 73 | 73 | — | — | 73 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kodoldrošība un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana | 70 | 69 | — | 0 | 69 | 99 % | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 200 | 193 | — | 3 | 196 | 98 % | — | 4 | 4 | — | — | 0 | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 21 | 20 | — | 0 | 20 | 96 % | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Eiropas aizsardzība (pētniecība) | 330 | 323 | — | 7 | 330 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Eiropas aizsardzība (ar pētniecību nesaistīts) | 639 | 623 | — | 17 | 639 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Militārā mobilitāte | 227 | 227 | — | — | 227 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā 5. izdevumu kategorija: Drošība un aizsardzība | 1 741 | 1 597 | — | 28 | 1 625 | 93 % | — | 7 | 7 | 109 | — | 0 | 109 |
| 6. | Kaimiņattiecības, attīstība un starptautiskā sadarbība | 12 627 | 10 833 | — | 127 | 10 960 | 87 % | 1 578 | 89 | 1 667 | — | — | 0 | 0 |
| | Kodoldrošības instruments (EINS) | 40 | 38 | — | 0 | 38 | 94 % | 0 | 2 | 2 | — | — | — | — |
| | Humānā palīdzība (HUMA) | 2 207 | 2 168 | — | 28 | 2 196 | 100 % | — | 11 | 11 | — | — | 0 | 0 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 409 | 352 | — | 56 | 408 | 100 % | — | 1 | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Aizjūras zemes un teritorijas (AZT) | 67 | 63 | — | — | 63 | 94 % | 4 | — | 4 | — | — | — | — |
| | Citas darbības | 19 | 17 | — | — | 17 | 94 % | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 0 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 94 | 92 | — | 1 | 93 | 99 % | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA III) | 2 011 | 1 566 | — | 30 | 1 596 | 79 % | 318 | 97 | 415 | (0) | — | 0 | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā 6. izdevumu kategorija: Kaimiņattiecības un pasaule | 17 474 | 15 130 | — | 242 | 15 372 | 88 % | 1 900 | 200 | 2 100 | 2 | — | 1 | 2 |
| 7. | Darbinieku pensijas | 2 179 | 2 173 | — | — | 2 173 | 100 % | — | — | — | 5 | — | — | 5 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropas Parlaments | 11 | 11 | — | — | 11 | 99 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropadome un Padome | 1 | 1 | — | — | 1 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Komisija | 7 | 7 | — | — | 7 | 98 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) EST | 12 | 12 | — | — | 12 | 99 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) ERP | 5 | 5 | — | — | 5 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Ombuds | 0 | 0 | — | — | 0 | 94 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) EDAU | 0 | 0 | — | — | 0 | 94 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Eiropas skolas | 216 | 197 | — | 15 | 212 | 98 % | — | 5 | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Štata darbinieku atalgojums | 2 561 | 2 494 | — | 31 | 2 526 | 99 % | — | 35 | 35 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Ārštata darbinieku atalgojums | 312 | 238 | — | 33 | 271 | 87 % | — | 31 | 31 | 10 | — | 0 | 10 |
| | Deputāti – algas un pabalsti | 15 | 15 | — | 0 | 15 | 98 % | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Deputāti – pagaidu pabalsti | 3 | 3 | — | — | 3 | 98 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Darbinieku piesaistīšanas izmaksas | 27 | 26 | — | 1 | 27 | 98 % | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Dienesta attiecību izbeigšanās | 8 | 8 | — | — | 8 | 99 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Mācību izmaksas | 23 | 17 | — | 3 | 20 | 87 % | — | 3 | 3 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Sociālā joma un mobilitāte | 52 | 24 | — | 17 | 41 | 79 % | — | 11 | 11 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Informācijas un komunikācijas tehnoloģija | 381 | 298 | — | 50 | 347 | 91 % | — | 34 | 34 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Īre un pirkumi | 357 | 318 | — | 27 | 345 | 97 % | — | 12 | 12 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Saistībā ar ēkām | 114 | 86 | — | 19 | 105 | 92 % | — | 9 | 9 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Drošība | 75 | 63 | — | 6 | 69 | 92 % | — | 6 | 6 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Komandējumi un reprezentācija | 28 | 24 | — | 1 | 25 | 88 % | — | 2 | 2 | 1 | — | 1 | 2 |
| | Sanāksmes, komitejas, konferences | 9 | 5 | — | 1 | 6 | 66 % | — | 2 | 2 | 1 | — | 0 | 2 |
| | Oficiālais Vēstnesis | 2 | 2 | — | 0 | 2 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Publikācijas | 17 | 13 | — | 3 | 16 | 93 % | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Informācijas iegūšana | 4 | 4 | — | 0 | 4 | 100 % | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Pētījumi un izmeklēšanas | 6 | 5 | — | 0 | 5 | 88 % | — | 0 | 0 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Vispārējas iekārtas, transportlīdzekļi, mēbeles | 32 | 24 | — | 3 | 27 | 86 % | — | 4 | 4 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Lingvistiskie ārpakalpojumi | 41 | 24 | — | 10 | 35 | 85 % | — | 6 | 6 | — | — | — | — |
| | Citi administratīvie izdevumi | 25 | 18 | — | 4 | 22 | 88 % | — | 3 | 3 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 4 879 | 4 171 | 85 | 335 | 4 590 | 94 % | 22 | 153 | 175 | 114 | — | 1 | 115 |
| Kopā 7. izdevumu kategorija: Eiropas publiskā pārvalde | 11 404 | 10 286 | 85 | 559 | 10 930 | 96 % | 22 | 315 | 337 | 135 | — | 2 | 137 |
| O | Inovāciju fonds (IF) | 3 816 | — | — | 147 | 147 | 4 % | — | 3 670 | 3 670 | — | — | — | — |
| | Citas darbības | 106 | — | — | 52 | 52 | 49 % | — | 53 | 53 | — | — | — | — |
| Kopā O izdevumu kategorija: Ārpus DFS | 3 922 | — | — | 199 | 199 | 5 % | — | 3 723 | 3 723 | — | — | — | — |
| S | Solidaritāte un ārkārtas palīdzība (SEAR) | 844 | 791 | — | — | 791 | 94 % | 53 | — | 53 | — | — | — | — |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 217 | 24 | — | — | 24 | 11 % | — | 7 | 7 | 173 | — | 13 | 186 |
| | Brexit korekcijas rezerve | 1 698 | 407 | — | — | 407 | 24 % | 1 291 | — | 1 291 | — | — | — | — |
| Kopā S izdevumu kategorija: Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti) | 2 759 | 1 223 | — | — | 1 223 | 44 % | 1 343 | 7 | 1 350 | 173 | — | 13 | 186 |
| Kopā | 606 331 | 113 415 | 596 | 154 334 | 268 345 | 44 % | 4 065 | 283 891 | 287 956 | 49 354 | 5 | 671 | 50 030 |

Miljonos EUR

Programma

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

Uz 2022. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

no galīgā pieņemtā budžeta

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5=2+3 +4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+ 11+12

1.

“Apvārsnis Eiropa”

18 278

11 394

20

2 484

13 897

76 %

113

4 263

4 376

1

—

0

1

Euratom

349

265

12

11

288

82 %

—

61

61

0

—

0

0

eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER)

ITER

881

864

—

1

865

98 %

—

16

16

0

—

—

0

Citas darbības

490

—

—

82

82

17 %

—

408

408

—

—

0

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

10

10

—

—

10

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Fonds InvestEU

InvestEU

7 168

657

—

2 176

2 833

40 %

—

4 338

4 338

0

—

0

0

EISI – transports

1 807

1 786

—

20

1 806

100 %

—

1

1

0

—

(0)

0

EISI – enerģija

794

784

—

5

789

99 %

—

4

4

1

—

—

1

EISI – digitalizācija

279

277

—

0

277

100 %

—

1

1

0

—

—

0

“Digitālā Eiropa”

1 161

1 129

—

31

1 160

100 %

—

0

0

1

—

0

1

Decentralizētās aģentūras

203

189

—

8

197

97 %

—

5

5

—

—

—

—

Citas darbības

372

372

—

—

372

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

18

17

1

—

18

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

33

25

—

6

31

96 %

—

1

1

—

—

(0)

(0)

Vienotais tirgus

627

582

—

17

600

96 %

—

26

26

1

—

0

1

ES krāpšanas apkarošana

25

24

—

—

24

98 %

—

1

1

0

—

0

0

Nodokļu sistēma

36

35

—

0

35

97 %

—

1

1

0

—

—

0

Muita

130

126

—

0

126

97 %

—

4

4

—

—

—

—

Decentralizētās aģentūras

128

118

—

5

123

96 %

—

5

5

0

—

—

0

Citas darbības

9

9

—

0

9

100 %

—

0

0

0

—

—

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

5

5

—

—

5

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Eiropas kosmosa programma

2 102

1 977

—

102

2 079

99 %

—

23

23

0

—

(0)

0

Decentralizētās aģentūras

57

56

—

1

57

100 %

—

0

0

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanās darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā 1. izdevumu kategorija: Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

Kopā 1. izdevumu kategorija: Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

34 960

34 960

20 700

20 700

33

33

4 950

4 950

25 683

25 683

73 %

73 %

113

113

9 160

9 160

9 273

9 273

4

4

—

—

1

1

4

4

2.

Reģionālā attīstība (ERAF) (56)

56

64 803

238

—

28 028

28 266

44 %

—

7 449

7 449

29 002

—

86

29 088

Kohēzijas fonds

6 059

16

—

1 307

1 323

22 %

—

44

44

4 679

—

12

4 691

Kohēzijas fonda iemaksas EISI – transportam

1 455

1 442

—

0

1 442

99 %

—

12

12

0

—

—

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

0

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

0

0

Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+) (56)

56

34 097

54

8

17 374

17 437

51 %

—

3 735

3 735

12 758

—

168

12 925

Atbalsts Kipras turku kopienai

34

32

—

1

33

97 %

—

1

1

—

—

—

—

Eiropas atveseļošana un noturība

338 086

116

—

98 034

98 150

29 %

—

239 935

239 935

0

—

—

0

“Perikls IV”

1

1

—

0

1

96 %

—

0

0

—

—

—

—

ES atveseļošana

5

5

—

—

5

100 %

—

—

—

—

—

—

—

RescEU

2 267

183

—

153

336

15 %

0

1 932

1 932

0

—

0

0

EU4Health

339

329

—

9

338

100 %

—

0

0

0

—

0

0

Ārkārtas atbalsts Savienībā (ESI)

ESI

671

232

—

70

301

45 %

—

370

370

0

—

—

0

Decentralizētās aģentūras

343

324

—

10

335

98 %

—

8

8

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

13

11

—

1

12

94 %

—

—

—

1

—

0

1

Nodarbinātība un sociālā inovācija

114

89

—

6

95

83 %

—

6

6

14

—

0

14

Erasmus+

2 968

2 663

—

169

2 832

95 %

—

135

135

0

—

1

1

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

ESC

147

136

—

0

136

92 %

—

11

11

0

—

0

0

“Radošā Eiropa”

320

306

—

9

316

99 %

—

5

5

0

—

—

0

Tiesiskums

53

47

—

1

47

89 %

—

6

6

0

—

0

0

Tiesības un vērtības

101

99

—

1

100

99 %

—

1

1

0

—

—

0

Decentralizētās aģentūras

225

220

1

3

223

99 %

—

2

2

—

—

0

0

Citas darbības

10

6

—

0

6

65 %

—

1

1

3

—

—

3

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

30

30

—

0

30

99 %

—

—

—

—

—

0

0

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

185

181

—

1

182

98 %

—

1

1

2

—

0

2

Kopā 2. izdevumu kategorija: Kohēzija, noturība un vērtības

Kopā 2. izdevumu kategorija: Kohēzija, noturība un vērtības

452 326

452 326

6 760

6 760

9

9

145 178

145 178

151 947

151 947

34 %

34 %

0

0

253 653

253 653

253 653

253 653

46 460

46 460

—

—

267

267

46 726

46 726

3.

Lauksaimniecības garantijas

41 518

39 679

470

669

40 818

98 %

686

2

689

6

5

0

11

Citas dabas resursu un vides progr.

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai

23 833

15 339

—

2 366

17 705

74 %

—

5 866

5 866

2

—

260

262

Jūrniecība un zivsaimniecība

998

107

—

110

217

22 %

—

0

0

652

—

129

781

Zivsaimniecība (SFPA un RFMO)

SFPA

RFMO

152

152

—

—

152

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Decentralizētās aģentūras

22

21

—

0

21

97 %

—

1

1

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Vide un klimats (LIFE)

LIFE

742

739

—

3

741

100 %

—

1

1

0

—

0

0

Taisnīgas pārkārtošanās fonds

12 005

4

—

5

9

0 %

—

10 863

10 863

1 133

—

—

1 133

Aizdevuma mehānisms saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu

46

—

—

0

0

0 %

—

46

46

—

—

—

—

Decentralizētās aģentūras

57

50

—

6

57

99 %

—

0

0

—

—

0

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

4

4

—

—

4

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kopā 3. izdevumu kategorija: Dabas resursi un vide

Kopā 3. izdevumu kategorija: Dabas resursi un vide

79 377

79 377

56 094

56 094

470

470

3 160

3 160

59 723

59 723

75 %

75 %

686

686

16 779

16 779

17 466

17 466

1 794

1 794

5

5

389

389

2 188

2 188

4.

Patvērums, migrācija un integrācija

903

497

—

2

499

55 %

—

6

6

398

—

—

398

Decentralizētās aģentūras

160

138

—

4

142

89 %

—

18

18

—

—

0

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

0

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

Robežu pārvaldība (IBMF) – Robežu pārvaldība un vīzas

IBMF

442

153

—

3

156

35 %

—

7

7

279

—

—

279

Robežu pārvaldība (IBMF) – Muitas aprīkojums

IBMF

135

135

—

—

135

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Decentralizētās aģentūras

728

703

—

10

712

98 %

—

16

16

—

—

—

—

Kopā 4. izdevumu kategorija: Migrācija un robežu pārvaldība

Kopā 4. izdevumu kategorija: Migrācija un robežu pārvaldība

2 368

2 368

1 626

1 626

—

—

19

19

1 644

1 644

69 %

69 %

—

—

47

47

47

47

677

677

—

—

0

0

677

677

5.

Iekšējās drošības fonds (IDF)

182

70

—

1

71

39 %

—

2

2

108

—

—

108

Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana

73

73

—

—

73

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kodoldrošība un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana

70

69

—

0

69

99 %

—

0

0

0

—

0

0

Decentralizētās aģentūras

200

193

—

3

196

98 %

—

4

4

—

—

0

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

21

20

—

0

20

96 %

—

0

0

1

—

—

1

Eiropas aizsardzība (pētniecība)

330

323

—

7

330

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Eiropas aizsardzība (ar pētniecību nesaistīts)

639

623

—

17

639

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Militārā mobilitāte

227

227

—

—

227

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā 5. izdevumu kategorija: Drošība un aizsardzība

Kopā 5. izdevumu kategorija: Drošība un aizsardzība

1 741

1 741

1 597

1 597

—

—

28

28

1 625

1 625

93 %

93 %

—

—

7

7

7

7

109

109

—

—

0

0

109

109

6.

Kaimiņattiecības, attīstība un starptautiskā sadarbība

12 627

10 833

—

127

10 960

87 %

1 578

89

1 667

—

—

0

0

Kodoldrošības instruments (EINS)

EINS

40

38

—

0

38

94 %

0

2

2

—

—

—

—

Humānā palīdzība (HUMA)

HUMA

2 207

2 168

—

28

2 196

100 %

—

11

11

—

—

0

0

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

409

352

—

56

408

100 %

—

1

1

0

—

0

0

Aizjūras zemes un teritorijas (AZT)

67

63

—

—

63

94 %

4

—

4

—

—

—

—

Citas darbības

19

17

—

—

17

94 %

—

0

0

1

—

—

1

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

0

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

94

92

—

1

93

99 %

—

0

0

0

—

—

0

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA III)

IPA III

2 011

1 566

—

30

1 596

79 %

318

97

415

(0)

—

0

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā 6. izdevumu kategorija: Kaimiņattiecības un pasaule

Kopā 6. izdevumu kategorija: Kaimiņattiecības un pasaule

17 474

17 474

15 130

15 130

—

—

242

242

15 372

15 372

88 %

88 %

1 900

1 900

200

200

2 100

2 100

2

2

—

—

1

1

2

2

7.

Darbinieku pensijas

2 179

2 173

—

—

2 173

100 %

—

—

—

5

—

—

5

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropas Parlaments

11

11

—

—

11

99 %

—

—

—

0

—

—

0

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropadome un Padome

1

1

—

—

1

100 %

—

—

—

0

—

—

0

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Komisija

7

7

—

—

7

98 %

—

—

—

0

—

—

0

(Pensijas bijušajiem locekļiem) EST

12

12

—

—

12

99 %

—

—

—

0

—

—

0

(Pensijas bijušajiem locekļiem) ERP

5

5

—

—

5

100 %

—

—

—

0

—

—

0

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Ombuds

0

0

—

—

0

94 %

—

—

—

0

—

—

0

(Pensijas bijušajiem locekļiem) EDAU

0

0

—

—

0

94 %

—

—

—

0

—

—

0

Eiropas skolas

216

197

—

15

212

98 %

—

5

5

0

—

—

0

Štata darbinieku atalgojums

2 561

2 494

—

31

2 526

99 %

—

35

35

1

—

0

1

Ārštata darbinieku atalgojums

312

238

—

33

271

87 %

—

31

31

10

—

0

10

Deputāti – algas un pabalsti

15

15

—

0

15

98 %

—

0

0

0

—

—

0

Deputāti – pagaidu pabalsti

3

3

—

—

3

98 %

—

—

—

0

—

—

0

Darbinieku piesaistīšanas izmaksas

27

26

—

1

27

98 %

—

0

0

0

—

—

0

Dienesta attiecību izbeigšanās

8

8

—

—

8

99 %

—

—

—

0

—

—

0

Mācību izmaksas

23

17

—

3

20

87 %

—

3

3

0

—

0

0

Sociālā joma un mobilitāte

52

24

—

17

41

79 %

—

11

11

0

—

0

0

Informācijas un komunikācijas tehnoloģija

381

298

—

50

347

91 %

—

34

34

0

—

0

0

Īre un pirkumi

357

318

—

27

345

97 %

—

12

12

0

—

0

0

Saistībā ar ēkām

114

86

—

19

105

92 %

—

9

9

0

—

0

0

Drošība

75

63

—

6

69

92 %

—

6

6

0

—

0

0

Komandējumi un reprezentācija

28

24

—

1

25

88 %

—

2

2

1

—

1

2

Sanāksmes, komitejas, konferences

9

5

—

1

6

66 %

—

2

2

1

—

0

2

Oficiālais Vēstnesis

2

2

—

0

2

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Publikācijas

17

13

—

3

16

93 %

—

1

1

0

—

—

0

Informācijas iegūšana

4

4

—

0

4

100 %

—

0

0

0

—

0

0

Pētījumi un izmeklēšanas

6

5

—

0

5

88 %

—

0

0

1

—

0

1

Vispārējas iekārtas, transportlīdzekļi, mēbeles

32

24

—

3

27

86 %

—

4

4

0

—

0

0

Lingvistiskie ārpakalpojumi

41

24

—

10

35

85 %

—

6

6

—

—

—

—

Citi administratīvie izdevumi

25

18

—

4

22

88 %

—

3

3

0

—

0

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

4 879

4 171

85

335

4 590

94 %

22

153

175

114

—

1

115

Kopā 7. izdevumu kategorija: Eiropas publiskā pārvalde

Kopā 7. izdevumu kategorija: Eiropas publiskā pārvalde

11 404

11 404

10 286

10 286

85

85

559

559

10 930

10 930

96 %

96 %

22

22

315

315

337

337

135

135

—

—

2

2

137

137

O

Inovāciju fonds (IF)

3 816

—

—

147

147

4 %

—

3 670

3 670

—

—

—

—

Citas darbības

106

—

—

52

52

49 %

—

53

53

—

—

—

—

Kopā O izdevumu kategorija: Ārpus DFS

Kopā O izdevumu kategorija: Ārpus DFS

3 922

3 922

—

—

—

—

199

199

199

199

5 %

5 %

—

—

3 723

3 723

3 723

3 723

—

—

—

—

—

—

—

—

S

Solidaritāte un ārkārtas palīdzība (SEAR)

SEAR

844

791

—

—

791

94 %

53

—

53

—

—

—

—

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

217

24

—

—

24

11 %

—

7

7

173

—

13

186

Brexit korekcijas rezerve

Brexit

1 698

407

—

—

407

24 %

1 291

—

1 291

—

—

—

—

Kopā S izdevumu kategorija: Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

Kopā S izdevumu kategorija: Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

2 759

2 759

1 223

1 223

—

—

—

—

1 223

1 223

44 %

44 %

1 343

1 343

7

7

1 350

1 350

173

173

—

—

13

13

186

186

Kopā

Kopā

606 331

606 331

113 415

113 415

596

596

154 334

154 334

268 345

268 345

44 %

44 %

4 065

4 065

283 891

283 891

287 956

287 956

49 354

49 354

5

5

671

671

50 030

50 030

6.9.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE

| Miljonos EUR |
| --- |
| Programma | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi | Uz 2022. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | no galīgā pieņemtā budžeta | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+ 3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+ 11+12 |
| 1. | “Apvārsnis Eiropa” | 12 937 | 8 818 | 73 | 997 | 9 888 | 76 % | 110 | 2 926 | 3 036 | 2 | 8 | 4 | 14 |
| | Euratom | 444 | 256 | 33 | 13 | 301 | 68 % | 16 | 115 | 130 | 0 | 12 | — | 13 |
| | eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 659 | 612 | 0 | 1 | 613 | 93 % | 1 | 45 | 46 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Citas darbības | 377 | — | — | 74 | 74 | 20 % | — | 303 | 303 | — | — | 0 | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 12 | 12 | — | — | 12 | 98 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Fonds InvestEU | 1 662 | 938 | — | 574 | 1 512 | 91 % | 1 | 149 | 150 | 0 | — | 0 | 0 |
| | EISI – transports | 1 398 | 1 377 | 1 | 13 | 1 391 | 99 % | 1 | 4 | 5 | 2 | 0 | — | 2 |
| | EISI – enerģija | 556 | 540 | 1 | 12 | 552 | 99 % | 1 | 0 | 2 | 1 | 1 | (0) | 2 |
| | EISI – digitalizācija | 164 | 157 | 1 | 5 | 162 | 99 % | 1 | 1 | 2 | 0 | 0 | — | 0 |
| | “Digitālā Eiropa” | 94 | 80 | 0 | 4 | 84 | 89 % | 6 | 0 | 6 | 3 | 0 | 0 | 4 |
| | Decentralizētās aģentūras | 203 | 189 | — | 8 | 197 | 97 % | — | 5 | 5 | — | — | — | — |
| | Citas darbības | 372 | 372 | — | — | 372 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 18 | 11 | 0 | — | 12 | 66 % | — | — | — | 6 | — | — | 6 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 27 | 25 | — | 0 | 25 | 90 % | — | 0 | 0 | 3 | — | 0 | 3 |
| | Vienotais tirgus | 488 | 413 | 4 | 16 | 432 | 89 % | 8 | 41 | 49 | 6 | 0 | 0 | 7 |
| | ES krāpšanas apkarošana | 17 | 15 | — | 0 | 15 | 91 % | — | 1 | 1 | 1 | — | — | 1 |
| | Nodokļu sistēma | 38 | 35 | 0 | 1 | 37 | 96 % | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Muita | 100 | 92 | 0 | 4 | 97 | 96 % | 0 | 4 | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 128 | 118 | — | 5 | 123 | 96 % | — | 5 | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Citas darbības | 7 | 7 | — | 0 | 7 | 100 % | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 9 | 9 | — | — | 9 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eiropas kosmosa programma | 2 722 | 2 374 | 4 | 195 | 2 573 | 95 % | 5 | 143 | 148 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 44 | 43 | — | 1 | 44 | 100 % | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanās darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā 1. izdevumu kategorija: Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija | 22 478 | 16 495 | 115 | 1 922 | 18 532 | 82 % | 151 | 3 744 | 3 895 | 25 | 22 | 5 | 51 |
| 2. | Reģionālā attīstība (ERAF) (57) | 47 457 | 37 374 | 5 | 8 034 | 45 412 | 96 % | 2 | 2 043 | 2 044 | 1 | 0 | (0) | 1 |
| | Kohēzijas fonds | 9 852 | 8 498 | 2 | 1 219 | 9 719 | 99 % | 0 | 133 | 133 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Kohēzijas fonda iemaksas EISI – transportam | 1 035 | 1 022 | — | 9 | 1 031 | 100 % | — | 4 | 4 | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 3 | 3 | — | — | 3 | 99 % | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+) (57) | 21 280 | 16 952 | 4 | 2 470 | 19 426 | 91 % | 2 | 1 849 | 1 850 | 2 | 2 | 0 | 4 |
| | Atbalsts Kipras turku kopienai | 40 | 38 | 0 | 1 | 40 | 98 % | 1 | 0 | 1 | (0) | 0 | (0) | 0 |
| | Eiropas atveseļošana un noturība | 46 469 | 79 | 1 | 46 375 | 46 455 | 100 % | 2 | 11 | 13 | 2 | 0 | (0) | 2 |
| | “Perikls IV” | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 90 % | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | ES atveseļošana | 5 | 3 | — | — | 3 | 66 % | 2 | — | 2 | — | — | — | — |
| | RescEU | 204 | 165 | 17 | 15 | 196 | 96 % | — | 8 | 8 | 0 | — | 0 | 0 |
| | EU4Health | 66 | 57 | 1 | 4 | 61 | 93 % | 3 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (ESI) | 1 132 | 314 | 195 | 70 | 579 | 51 % | — | 370 | 370 | — | 183 | — | 183 |
| | Decentralizētās aģentūras | 334 | 316 | — | 10 | 326 | 98 % | — | 8 | 8 | 0 | — | — | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 3 | 3 | — | — | 3 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 12 | 9 | — | 2 | 11 | 93 % | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija | 69 | 52 | 1 | 6 | 59 | 85 % | 2 | 6 | 8 | 2 | 1 | 0 | 2 |
| | Erasmus+ | 2 676 | 1 981 | 7 | 409 | 2 397 | 90 % | 7 | 268 | 276 | 0 | 0 | 2 | 3 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | 115 | 93 | 2 | 3 | 97 | 84 % | 4 | 14 | 18 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | “Radošā Eiropa” | 151 | 131 | 2 | 8 | 141 | 93 % | 2 | 8 | 10 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Tiesiskums | 42 | 35 | 0 | 0 | 35 | 83 % | 1 | 6 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Tiesības un vērtības | 63 | 59 | 0 | 1 | 61 | 96 % | 1 | 1 | 2 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 210 | 203 | 2 | 3 | 208 | 99 % | — | 2 | 2 | — | — | 0 | 0 |
| | Citas darbības | 8 | 6 | — | 0 | 6 | 84 % | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 28 | 28 | — | 0 | 28 | 97 % | — | — | — | 1 | — | 0 | 1 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 160 | 157 | — | 1 | 158 | 99 % | — | 1 | 1 | 1 | — | 0 | 1 |
| Kopā 2. izdevumu kategorija: Kohēzija, noturība un vērtības | 131 414 | 67 577 | 239 | 58 639 | 126 454 | 96 % | 27 | 4 733 | 4 760 | 10 | 187 | 3 | 200 |
| 3. | Lauksaimniecības garantijas | 41 467 | 39 605 | 486 | 669 | 40 760 | 98 % | 687 | 2 | 689 | 11 | 7 | 0 | 18 |
| | Citas dabas resursu un vides progr. | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai | 15 168 | 14 345 | 2 | 306 | 14 652 | 97 % | 0 | 512 | 512 | 4 | 0 | — | 4 |
| | Jūrniecība un zivsaimniecība | 847 | 693 | 1 | 44 | 739 | 87 % | 1 | 107 | 108 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Zivsaimniecība (SFPA un RFMO) | 150 | 150 | — | — | 150 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Decentralizētās aģentūras | 22 | 21 | — | 0 | 21 | 97 % | — | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 3 | 3 | — | — | 3 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Vide un klimats (LIFE) | 449 | 437 | 4 | 2 | 442 | 99 % | 5 | 1 | 6 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Taisnīgas pārkārtošanās fonds | 96 | 1 | — | 0 | 1 | 1 % | — | 94 | 94 | 0 | — | — | 0 |
| | Aizdevuma mehānisms saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu | 46 | — | — | 0 | 0 | 0 % | — | 46 | 46 | — | — | — | — |
| | Decentralizētās aģentūras | 57 | 50 | — | 6 | 57 | 99 % | — | 0 | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 5 | 5 | — | — | 5 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā 3. izdevumu kategorija: Dabas resursi un vide | 58 310 | 55 312 | 492 | 1 027 | 56 831 | 97 % | 693 | 762 | 1 455 | 17 | 7 | 0 | 24 |
| 4. | Patvērums, migrācija un integrācija | 1 236 | 1 223 | 2 | 3 | 1 228 | 99 % | 2 | 5 | 7 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Decentralizētās aģentūras | 160 | 138 | — | 4 | 142 | 89 % | — | 18 | 18 | — | — | 0 | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 0 | 0 | — | — | 0 | 57 % | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Robežu pārvaldība (IBMF) – Robežu pārvaldība un vīzas | 558 | 400 | 1 | 12 | 414 | 74 % | 1 | 142 | 143 | 1 | 1 | — | 1 |
| | Robežu pārvaldība (IBMF) – Muitas aprīkojums | 0 | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Decentralizētās aģentūras | 779 | 754 | — | 10 | 764 | 98 % | — | 16 | 16 | 0 | — | — | 0 |
| Kopā 4. izdevumu kategorija: Migrācija un robežu pārvaldība | 2 734 | 2 515 | 3 | 29 | 2 547 | 93 % | 3 | 181 | 184 | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 5. | Iekšējās drošības fonds (IDF) | 169 | 164 | 0 | 2 | 166 | 98 % | 1 | 2 | 3 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana | 46 | 46 | — | — | 46 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Kodoldrošība un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana | 82 | 76 | — | 0 | 76 | 92 % | 2 | 1 | 3 | 4 | — | — | 4 |
| | Decentralizētās aģentūras | 200 | 193 | — | 3 | 196 | 98 % | — | 4 | 4 | — | — | 0 | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 1 | 1 | — | — | 1 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 21 | 19 | — | 0 | 19 | 91 % | — | 0 | 0 | 2 | — | — | 2 |
| | Eiropas aizsardzība (pētniecība) | 2 | 1 | — | 0 | 1 | 43 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Eiropas aizsardzība (ar pētniecību nesaistīts) | 199 | 198 | 0 | 0 | 199 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Militārā mobilitāte | 2 | 1 | — | — | 1 | 58 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 5 | 5 | — | 0 | 5 | 98 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| Kopā 5. izdevumu kategorija: Drošība un aizsardzība | 726 | 703 | 0 | 4 | 708 | 97 % | 5 | 7 | 12 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| 6. | Kaimiņattiecības, attīstība un starptautiskā sadarbība | 6 939 | 5 690 | 22 | 78 | 5 789 | 83 % | 989 | 156 | 1 145 | 3 | 2 | 0 | 5 |
| | Kodoldrošības instruments (EINS) | 20 | 16 | 1 | 1 | 17 | 87 % | 1 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Humānā palīdzība (HUMA) | 2 473 | 2 400 | 5 | 45 | 2 451 | 99 % | 6 | 15 | 22 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 388 | 346 | 0 | 41 | 387 | 100 % | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Aizjūras zemes un teritorijas (AZT) | 8 | 7 | — | — | 7 | 86 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Citas darbības | 17 | 17 | — | — | 17 | 100 % | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 2 | 2 | — | — | 2 | 99 % | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 72 | 71 | — | 1 | 72 | 100 % | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA III) | 2 338 | 1 894 | 6 | 292 | 2 192 | 94 % | 11 | 135 | 145 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā 6. izdevumu kategorija: Kaimiņattiecības un pasaule | 12 258 | 10 443 | 34 | 458 | 10 935 | 89 % | 1 008 | 308 | 1 317 | 3 | 3 | 0 | 6 |
| 7. | Darbinieku pensijas | 2 179 | 2 173 | — | — | 2 173 | 100 % | — | — | — | 5 | — | — | 5 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropas Parlaments | 11 | 11 | — | — | 11 | 99 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropadome un Padome | 1 | 1 | — | — | 1 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Komisija | 7 | 7 | — | — | 7 | 98 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) EST | 12 | 12 | — | — | 12 | 99 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) ERP | 5 | 5 | — | — | 5 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Ombuds | 0 | 0 | — | — | 0 | 94 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) EDAU | 0 | 0 | — | — | 0 | 94 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Eiropas skolas | 217 | 196 | 1 | 13 | 210 | 97 % | 0 | 6 | 7 | 0 | — | — | 0 |
| | Štata darbinieku atalgojums | 2 561 | 2 494 | — | 31 | 2 526 | 99 % | 0 | 35 | 35 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Ārštata darbinieku atalgojums | 350 | 200 | 32 | 32 | 264 | 75 % | 38 | 32 | 70 | 10 | 6 | 0 | 16 |
| | Deputāti – algas un pabalsti | 15 | 13 | 0 | 0 | 13 | 83 % | 2 | 0 | 2 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Deputāti – pagaidu pabalsti | 3 | 3 | — | — | 3 | 98 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Darbinieku piesaistīšanas izmaksas | 31 | 24 | 2 | 0 | 27 | 88 % | 2 | 1 | 2 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Dienesta attiecību izbeigšanās | 8 | 8 | — | — | 8 | 99 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Mācību izmaksas | 34 | 6 | 10 | 2 | 17 | 51 % | 11 | 4 | 15 | 0 | 2 | 0 | 2 |
| | Sociālā joma un mobilitāte | 64 | 15 | 10 | 11 | 36 | 56 % | 8 | 18 | 26 | 0 | 2 | 0 | 2 |
| | Informācijas un komunikācijas tehnoloģija | 523 | 155 | 139 | 30 | 323 | 62 % | 143 | 54 | 197 | 0 | 2 | 0 | 2 |
| | Īre un pirkumi | 361 | 300 | 5 | 26 | 331 | 92 % | 18 | 12 | 30 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Saistībā ar ēkām | 165 | 47 | 50 | 7 | 104 | 63 % | 39 | 20 | 60 | 0 | 1 | 0 | 2 |
| | Drošība | 100 | 36 | 25 | 2 | 62 | 61 % | 28 | 10 | 37 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Komandējumi un reprezentācija | 35 | 12 | 1 | 0 | 14 | 39 % | 11 | 2 | 13 | 1 | 6 | 1 | 8 |
| | Sanāksmes, komitejas, konferences | 16 | 1 | 1 | 1 | 3 | 17 % | 3 | 2 | 6 | 1 | 6 | 1 | 7 |
| | Oficiālais Vēstnesis | 3 | 2 | 1 | 0 | 3 | 79 % | 1 | — | 1 | — | 0 | — | 0 |
| | Publikācijas | 24 | 7 | 6 | 1 | 15 | 62 % | 6 | 2 | 9 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Informācijas iegūšana | 5 | 2 | 1 | 0 | 4 | 68 % | 2 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Pētījumi un izmeklēšanas | 17 | 1 | 11 | — | 12 | 70 % | 4 | 0 | 4 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Vispārējas iekārtas, transportlīdzekļi, mēbeles | 48 | 13 | 15 | 2 | 30 | 63 % | 11 | 6 | 17 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Lingvistiskie ārpakalpojumi | 44 | 21 | 3 | 10 | 33 | 75 % | 4 | 7 | 11 | — | 0 | — | 0 |
| | Citi administratīvie izdevumi | 33 | 12 | 7 | 3 | 22 | 65 % | 6 | 4 | 11 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 1 | 1 | 0 | — | 1 | 98 % | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 5 492 | 3 537 | 618 | 281 | 4 436 | 81 % | 653 | 205 | 858 | 117 | 77 | 3 | 198 |
| Kopā 7. izdevumu kategorija: Eiropas publiskā pārvalde | 12 368 | 9 316 | 938 | 452 | 10 705 | 87 % | 991 | 422 | 1 412 | 138 | 108 | 5 | 251 |
| O | Inovāciju fonds (IF) | 3 819 | — | — | 11 | 11 | 0 % | — | 3 808 | 3 808 | — | — | — | — |
| | Citas darbības | 112 | — | — | 50 | 50 | 45 % | — | 62 | 62 | — | — | — | — |
| Kopā O izdevumu kategorija: Ārpus DFS | 3 931 | — | — | 61 | 61 | 2 % | — | 3 870 | 3 870 | — | — | — | — |
| S | Solidaritāte un ārkārtas palīdzība (SEAR) | 866 | 791 | — | — | 791 | 91 % | 75 | — | 75 | — | — | — | — |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 30 | 10 | 0 | 14 | 24 | 81 % | — | 5 | 5 | — | — | — | — |
| | Brexit korekcijas rezerve | 1 698 | 407 | — | — | 407 | 24 % | 1 291 | — | 1 291 | — | — | — | — |
| Kopā S izdevumu kategorija: Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti) | 2 593 | 1 208 | 0 | 14 | 1 223 | 47 % | 1 365 | 5 | 1 371 | — | — | — | — |
| Kopā | 246 812 | 163 568 | 1 821 | 62 607 | 227 996 | 92 % | 4 244 | 14 032 | 18 275 | 199 | 327 | 14 | 541 |

Miljonos EUR

Programma

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Uz 2022. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

no galīgā pieņemtā budžeta

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5=2+ 3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+ 11+12

1.

“Apvārsnis Eiropa”

12 937

8 818

73

997

9 888

76 %

110

2 926

3 036

2

8

4

14

Euratom

444

256

33

13

301

68 %

16

115

130

0

12

—

13

eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER)

ITER

659

612

0

1

613

93 %

1

45

46

0

0

—

0

Citas darbības

377

—

—

74

74

20 %

—

303

303

—

—

0

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

12

12

—

—

12

98 %

—

—

—

0

—

—

0

Fonds InvestEU

InvestEU

1 662

938

—

574

1 512

91 %

1

149

150

0

—

0

0

EISI – transports

1 398

1 377

1

13

1 391

99 %

1

4

5

2

0

—

2

EISI – enerģija

556

540

1

12

552

99 %

1

0

2

1

1

(0)

2

EISI – digitalizācija

164

157

1

5

162

99 %

1

1

2

0

0

—

0

“Digitālā Eiropa”

94

80

0

4

84

89 %

6

0

6

3

0

0

4

Decentralizētās aģentūras

203

189

—

8

197

97 %

—

5

5

—

—

—

—

Citas darbības

372

372

—

—

372

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

18

11

0

—

12

66 %

—

—

—

6

—

—

6

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

27

25

—

0

25

90 %

—

0

0

3

—

0

3

Vienotais tirgus

488

413

4

16

432

89 %

8

41

49

6

0

0

7

ES krāpšanas apkarošana

17

15

—

0

15

91 %

—

1

1

1

—

—

1

Nodokļu sistēma

38

35

0

1

37

96 %

0

1

2

0

0

—

0

Muita

100

92

0

4

97

96 %

0

4

4

0

—

—

0

Decentralizētās aģentūras

128

118

—

5

123

96 %

—

5

5

0

—

—

0

Citas darbības

7

7

—

0

7

100 %

—

0

0

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

9

9

—

—

9

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Eiropas kosmosa programma

2 722

2 374

4

195

2 573

95 %

5

143

148

0

0

0

0

Decentralizētās aģentūras

44

43

—

1

44

100 %

—

0

0

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanās darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā 1. izdevumu kategorija: Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

Kopā 1. izdevumu kategorija: Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

22 478

22 478

16 495

16 495

115

115

1 922

1 922

18 532

18 532

82 %

82 %

151

151

3 744

3 744

3 895

3 895

25

25

22

22

5

5

51

51

2.

Reģionālā attīstība (ERAF) (57)

57

47 457

37 374

5

8 034

45 412

96 %

2

2 043

2 044

1

0

(0)

1

Kohēzijas fonds

9 852

8 498

2

1 219

9 719

99 %

0

133

133

0

0

0

0

Kohēzijas fonda iemaksas EISI – transportam

1 035

1 022

—

9

1 031

100 %

—

4

4

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

3

3

—

—

3

99 %

—

0

0

—

—

—

—

Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+) (57)

57

21 280

16 952

4

2 470

19 426

91 %

2

1 849

1 850

2

2

0

4

Atbalsts Kipras turku kopienai

40

38

0

1

40

98 %

1

0

1

(0)

0

(0)

0

Eiropas atveseļošana un noturība

46 469

79

1

46 375

46 455

100 %

2

11

13

2

0

(0)

2

“Perikls IV”

0

0

—

0

0

90 %

—

0

0

0

—

—

0

ES atveseļošana

5

3

—

—

3

66 %

2

—

2

—

—

—

—

RescEU

204

165

17

15

196

96 %

—

8

8

0

—

0

0

EU4Health

66

57

1

4

61

93 %

3

0

4

0

0

0

1

Ārkārtas atbalsts Savienībā (ESI)

ESI

1 132

314

195

70

579

51 %

—

370

370

—

183

—

183

Decentralizētās aģentūras

334

316

—

10

326

98 %

—

8

8

0

—

—

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

3

3

—

—

3

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

12

9

—

2

11

93 %

—

—

—

1

—

—

1

Nodarbinātība un sociālā inovācija

69

52

1

6

59

85 %

2

6

8

2

1

0

2

Erasmus+

2 676

1 981

7

409

2 397

90 %

7

268

276

0

0

2

3

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

ESC

115

93

2

3

97

84 %

4

14

18

0

0

0

0

“Radošā Eiropa”

151

131

2

8

141

93 %

2

8

10

0

0

0

0

Tiesiskums

42

35

0

0

35

83 %

1

6

7

0

0

0

0

Tiesības un vērtības

63

59

0

1

61

96 %

1

1

2

0

0

—

0

Decentralizētās aģentūras

210

203

2

3

208

99 %

—

2

2

—

—

0

0

Citas darbības

8

6

—

0

6

84 %

—

1

1

0

—

—

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

28

28

—

0

28

97 %

—

—

—

1

—

0

1

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

160

157

—

1

158

99 %

—

1

1

1

—

0

1

Kopā 2. izdevumu kategorija: Kohēzija, noturība un vērtības

Kopā 2. izdevumu kategorija: Kohēzija, noturība un vērtības

131 414

131 414

67 577

67 577

239

239

58 639

58 639

126 454

126 454

96 %

96 %

27

27

4 733

4 733

4 760

4 760

10

10

187

187

3

3

200

200

3.

Lauksaimniecības garantijas

41 467

39 605

486

669

40 760

98 %

687

2

689

11

7

0

18

Citas dabas resursu un vides progr.

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai

15 168

14 345

2

306

14 652

97 %

0

512

512

4

0

—

4

Jūrniecība un zivsaimniecība

847

693

1

44

739

87 %

1

107

108

1

0

0

1

Zivsaimniecība (SFPA un RFMO)

SFPA

RFMO

150

150

—

—

150

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Decentralizētās aģentūras

22

21

—

0

21

97 %

—

1

1

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

3

3

—

—

3

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Vide un klimats (LIFE)

LIFE

449

437

4

2

442

99 %

5

1

6

1

0

0

1

Taisnīgas pārkārtošanās fonds

96

1

—

0

1

1 %

—

94

94

0

—

—

0

Aizdevuma mehānisms saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu

46

—

—

0

0

0 %

—

46

46

—

—

—

—

Decentralizētās aģentūras

57

50

—

6

57

99 %

—

0

0

—

—

0

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

5

5

—

—

5

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kopā 3. izdevumu kategorija: Dabas resursi un vide

Kopā 3. izdevumu kategorija: Dabas resursi un vide

58 310

58 310

55 312

55 312

492

492

1 027

1 027

56 831

56 831

97 %

97 %

693

693

762

762

1 455

1 455

17

17

7

7

0

0

24

24

4.

Patvērums, migrācija un integrācija

1 236

1 223

2

3

1 228

99 %

2

5

7

1

0

—

1

Decentralizētās aģentūras

160

138

—

4

142

89 %

—

18

18

—

—

0

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

0

0

—

—

0

57 %

—

0

0

—

—

—

—

Robežu pārvaldība (IBMF) – Robežu pārvaldība un vīzas

IBMF

558

400

1

12

414

74 %

1

142

143

1

1

—

1

Robežu pārvaldība (IBMF) – Muitas aprīkojums

IBMF

0

—

—

—

—

—

0

—

0

—

—

—

—

Decentralizētās aģentūras

779

754

—

10

764

98 %

—

16

16

0

—

—

0

Kopā 4. izdevumu kategorija: Migrācija un robežu pārvaldība

Kopā 4. izdevumu kategorija: Migrācija un robežu pārvaldība

2 734

2 734

2 515

2 515

3

3

29

29

2 547

2 547

93 %

93 %

3

3

181

181

184

184

2

2

1

1

0

0

3

3

5.

Iekšējās drošības fonds (IDF)

169

164

0

2

166

98 %

1

2

3

0

0

—

0

Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana

46

46

—

—

46

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Kodoldrošība un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana

82

76

—

0

76

92 %

2

1

3

4

—

—

4

Decentralizētās aģentūras

200

193

—

3

196

98 %

—

4

4

—

—

0

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

1

1

—

—

1

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

21

19

—

0

19

91 %

—

0

0

2

—

—

2

Eiropas aizsardzība (pētniecība)

2

1

—

0

1

43 %

1

—

1

0

—

0

0

Eiropas aizsardzība (ar pētniecību nesaistīts)

199

198

0

0

199

100 %

1

—

1

0

0

0

0

Militārā mobilitāte

2

1

—

—

1

58 %

1

—

1

0

—

—

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

5

5

—

0

5

98 %

—

—

—

0

—

—

0

Kopā 5. izdevumu kategorija: Drošība un aizsardzība

Kopā 5. izdevumu kategorija: Drošība un aizsardzība

726

726

703

703

0

0

4

4

708

708

97 %

97 %

5

5

7

7

12

12

6

6

0

0

0

0

6

6

6.

Kaimiņattiecības, attīstība un starptautiskā sadarbība

6 939

5 690

22

78

5 789

83 %

989

156

1 145

3

2

0

5

Kodoldrošības instruments (EINS)

EINS

20

16

1

1

17

87 %

1

2

2

0

0

0

0

Humānā palīdzība (HUMA)

HUMA

2 473

2 400

5

45

2 451

99 %

6

15

22

0

0

0

0

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

388

346

0

41

387

100 %

0

1

1

0

—

0

0

Aizjūras zemes un teritorijas (AZT)

8

7

—

—

7

86 %

1

—

1

—

—

—

—

Citas darbības

17

17

—

—

17

100 %

—

0

0

0

—

—

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

2

2

—

—

2

99 %

—

—

—

—

—

0

0

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

72

71

—

1

72

100 %

—

0

0

—

—

—

—

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA III)

IPA III

2 338

1 894

6

292

2 192

94 %

11

135

145

0

1

0

1

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā 6. izdevumu kategorija: Kaimiņattiecības un pasaule

Kopā 6. izdevumu kategorija: Kaimiņattiecības un pasaule

12 258

12 258

10 443

10 443

34

34

458

458

10 935

10 935

89 %

89 %

1 008

1 008

308

308

1 317

1 317

3

3

3

3

0

0

6

6

7.

Darbinieku pensijas

2 179

2 173

—

—

2 173

100 %

—

—

—

5

—

—

5

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropas Parlaments

11

11

—

—

11

99 %

—

—

—

0

—

—

0

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropadome un Padome

1

1

—

—

1

100 %

—

—

—

0

—

—

0

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Komisija

7

7

—

—

7

98 %

—

—

—

0

—

—

0

(Pensijas bijušajiem locekļiem) EST

12

12

—

—

12

99 %

—

—

—

0

—

—

0

(Pensijas bijušajiem locekļiem) ERP

5

5

—

—

5

100 %

—

—

—

0

—

—

0

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Ombuds

0

0

—

—

0

94 %

—

—

—

0

—

—

0

(Pensijas bijušajiem locekļiem) EDAU

0

0

—

—

0

94 %

—

—

—

0

—

—

0

Eiropas skolas

217

196

1

13

210

97 %

0

6

7

0

—

—

0

Štata darbinieku atalgojums

2 561

2 494

—

31

2 526

99 %

0

35

35

1

0

0

1

Ārštata darbinieku atalgojums

350

200

32

32

264

75 %

38

32

70

10

6

0

16

Deputāti – algas un pabalsti

15

13

0

0

13

83 %

2

0

2

0

0

—

0

Deputāti – pagaidu pabalsti

3

3

—

—

3

98 %

—

—

—

0

—

—

0

Darbinieku piesaistīšanas izmaksas

31

24

2

0

27

88 %

2

1

2

0

1

—

1

Dienesta attiecību izbeigšanās

8

8

—

—

8

99 %

—

—

—

0

—

—

0

Mācību izmaksas

34

6

10

2

17

51 %

11

4

15

0

2

0

2

Sociālā joma un mobilitāte

64

15

10

11

36

56 %

8

18

26

0

2

0

2

Informācijas un komunikācijas tehnoloģija

523

155

139

30

323

62 %

143

54

197

0

2

0

2

Īre un pirkumi

361

300

5

26

331

92 %

18

12

30

0

0

0

0

Saistībā ar ēkām

165

47

50

7

104

63 %

39

20

60

0

1

0

2

Drošība

100

36

25

2

62

61 %

28

10

37

0

1

0

1

Komandējumi un reprezentācija

35

12

1

0

14

39 %

11

2

13

1

6

1

8

Sanāksmes, komitejas, konferences

16

1

1

1

3

17 %

3

2

6

1

6

1

7

Oficiālais Vēstnesis

3

2

1

0

3

79 %

1

—

1

—

0

—

0

Publikācijas

24

7

6

1

15

62 %

6

2

9

0

0

—

0

Informācijas iegūšana

5

2

1

0

4

68 %

2

0

2

0

0

0

0

Pētījumi un izmeklēšanas

17

1

11

—

12

70 %

4

0

4

1

0

0

1

Vispārējas iekārtas, transportlīdzekļi, mēbeles

48

13

15

2

30

63 %

11

6

17

0

1

0

1

Lingvistiskie ārpakalpojumi

44

21

3

10

33

75 %

4

7

11

—

0

—

0

Citi administratīvie izdevumi

33

12

7

3

22

65 %

6

4

11

0

1

0

1

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

1

1

0

—

1

98 %

—

—

—

0

0

—

0

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

5 492

3 537

618

281

4 436

81 %

653

205

858

117

77

3

198

Kopā 7. izdevumu kategorija: Eiropas publiskā pārvalde

Kopā 7. izdevumu kategorija: Eiropas publiskā pārvalde

12 368

12 368

9 316

9 316

938

938

452

452

10 705

10 705

87 %

87 %

991

991

422

422

1 412

1 412

138

138

108

108

5

5

251

251

O

Inovāciju fonds (IF)

3 819

—

—

11

11

0 %

—

3 808

3 808

—

—

—

—

Citas darbības

112

—

—

50

50

45 %

—

62

62

—

—

—

—

Kopā O izdevumu kategorija: Ārpus DFS

Kopā O izdevumu kategorija: Ārpus DFS

3 931

3 931

—

—

—

—

61

61

61

61

2 %

2 %

—

—

3 870

3 870

3 870

3 870

—

—

—

—

—

—

—

—

S

Solidaritāte un ārkārtas palīdzība (SEAR)

SEAR

866

791

—

—

791

91 %

75

—

75

—

—

—

—

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

30

10

0

14

24

81 %

—

5

5

—

—

—

—

Brexit korekcijas rezerve

Brexit

1 698

407

—

—

407

24 %

1 291

—

1 291

—

—

—

—

Kopā S izdevumu kategorija: Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

Kopā S izdevumu kategorija: Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

2 593

2 593

1 208

1 208

0

0

14

14

1 223

1 223

47 %

47 %

1 365

1 365

5

5

1 371

1 371

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā

Kopā

246 812

246 812

163 568

163 568

1 821

1 821

62 607

62 607

227 996

227 996

92 %

92 %

4 244

4 244

14 032

14 032

18 275

18 275

199

199

327

327

14

14

541

541

6.10.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL) PĀRMAIŅAS

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL

| Miljonos EUR |
| --- |
| Programma | Iepriekšējā gada beigās neizpildītās saistības | Kārtējā gada saistības | Kopā neizpildītās saistības gada beigās |
| No iepriekšējā gada pārnestās saist. | Saist. atcelš./ pārvērtēšana/ Anulēšana | Maksājumi | Gada beigās neizpildītās saist. | Gada laikā uzņemtās saist. | Maksājumi | Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest | Gada beigās neizpildītās saist. |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1. | “Apvārsnis Eiropa” | 24 186 | (608) | (8 526 ) | 15 052 | 13 897 | (1 361 ) | (17) | 12 519 | 27 571 |
| | Euratom | 338 | (7) | (98) | 233 | 288 | (203) | (0) | 85 | 317 |
| | eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 1 062 | (0) | (350) | 712 | 865 | (263) | (0) | 601 | 1 313 |
| | Citas darbības | 109 | (11) | (40) | 58 | 82 | (34) | — | 48 | 106 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 26 | (2) | (12) | 12 | 10 | (0) | — | 10 | 22 |
| | Fonds InvestEU | 2 753 | (20) | (923) | 1 810 | 2 833 | (590) | — | 2 243 | 4 053 |
| | EISI – transports | 6 807 | (39) | (1 380 ) | 5 388 | 1 806 | (11) | — | 1 795 | 7 183 |
| | EISI – enerģija | 3 692 | (25) | (552) | 3 115 | 789 | (0) | — | 789 | 3 904 |
| | EISI – digitalizācija | 328 | (8) | (160) | 161 | 277 | (2) | — | 275 | 436 |
| | “Digitālā Eiropa” | 65 | (1) | (58) | 6 | 1 160 | (26) | — | 1 133 | 1 140 |
| | Decentralizētās aģentūras | 36 | (0) | (36) | — | 197 | (162) | — | 36 | 36 |
| | Citas darbības | — | — | — | — | 372 | (372) | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 45 | (0) | (10) | 35 | 18 | (1) | — | 17 | 52 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 36 | (1) | (20) | 15 | 31 | (5) | — | 26 | 41 |
| | Vienotais tirgus | 827 | (45) | (344) | 438 | 600 | (88) | — | 512 | 950 |
| | ES krāpšanas apkarošana | 28 | (4) | (13) | 11 | 24 | (3) | — | 21 | 33 |
| | Nodokļu sistēma | 36 | (1) | (26) | 8 | 35 | (10) | — | 25 | 33 |
| | Muita | 95 | (2) | (75) | 18 | 126 | (22) | — | 104 | 122 |
| | Decentralizētās aģentūras | 0 | (0) | — | — | 123 | (123) | — | — | — |
| | Citas darbības | 4 | (0) | (4) | 0 | 9 | (3) | — | 5 | 6 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 22 | (2) | (9) | 11 | 5 | (0) | — | 4 | 16 |
| | Eiropas kosmosa programma | 1 865 | (2) | (996) | 867 | 2 079 | (1 577 ) | — | 502 | 1 369 |
| | Decentralizētās aģentūras | 2 | — | (2) | — | 57 | (42) | — | 15 | 15 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanās darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā 1. izdevumu kategorija: Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija | 42 361 | (777) | (13 632 ) | 27 951 | 25 683 | (4 900 ) | (17) | 20 766 | 48 717 |
| 2. | Reģionālā attīstība (ERAF) (1) | 101 349 | (53) | (40 365 ) | 60 931 | 28 266 | (5 047 ) | (0) | 23 219 | 84 149 |
| | Kohēzijas fonds | 26 838 | (42) | (9 714 ) | 17 083 | 1 323 | (4) | (0) | 1 319 | 18 402 |
| | Kohēzijas fonda iemaksas EISI – transportam | 6 635 | (21) | (1 020 ) | 5 594 | 1 442 | (11) | — | 1 431 | 7 026 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 9 | (1) | (3) | 5 | — | — | — | — | 5 |
| | Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+) (58) | 45 252 | (7) | (17 325 ) | 27 921 | 17 437 | (2 101 ) | — | 15 336 | 43 257 |
| | Atbalsts Kipras turku kopienai | 129 | (5) | (36) | 88 | 33 | (4) | (0) | 29 | 117 |
| | Eiropas atveseļošana un noturība | 108 | (2) | (54) | 52 | 98 150 | (46 401 ) | — | 51 749 | 51 801 |
| | “Perikls IV” | 1 | (0) | — | 0 | 1 | (0) | — | 0 | 1 |
| | ES atveseļošana | — | — | — | — | 5 | (3) | — | 2 | 2 |
| | RescEU | 464 | (7) | (149) | 308 | 336 | (47) | — | 288 | 596 |
| | EU4Health | 144 | (9) | (49) | 86 | 338 | (12) | — | 327 | 412 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (ESI) | 469 | — | (375) | 94 | 301 | (204) | — | 97 | 191 |
| | Decentralizētās aģentūras | 11 | (0) | — | 11 | 335 | (326) | — | 9 | 20 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 4 | (0) | (3) | 1 | — | — | — | — | 1 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 9 | (1) | (7) | 1 | 12 | (4) | — | 8 | 9 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija | 165 | (14) | (58) | 93 | 95 | (1) | — | 94 | 187 |
| | Erasmus+ | 1 346 | (16) | (531) | 798 | 2 832 | (1 866 ) | — | 966 | 1 765 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | 113 | (4) | (22) | 87 | 136 | (75) | — | 61 | 148 |
| | “Radošā Eiropa” | 236 | (11) | (80) | 145 | 316 | (60) | — | 255 | 400 |
| | Tiesiskums | 64 | (1) | (14) | 49 | 47 | (21) | — | 26 | 75 |
| | Tiesības un vērtības | 121 | (4) | (41) | 76 | 100 | (20) | — | 80 | 156 |
| | Decentralizētās aģentūras | 18 | (0) | (4) | 13 | 223 | (204) | — | 19 | 33 |
| | Citas darbības | 11 | (0) | (6) | 4 | 6 | (0) | — | 6 | 10 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 87 | (5) | (26) | 56 | 30 | (1) | — | 28 | 85 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 165 | (2) | (104) | 59 | 182 | (54) | — | 128 | 187 |
| Kopā 2. izdevumu kategorija: Kohēzija, noturība un vērtības | 183 747 | (205) | (69 986 ) | 113 555 | 151 947 | (56 468 ) | (1) | 95 478 | 209 033 |
| 3. | Lauksaimniecības garantijas | 286 | (10) | (76) | 200 | 40 818 | (40 685 ) | — | 133 | 333 |
| | Citas dabas resursu un vides progr. | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai | 35 164 | (2) | (14 023 ) | 21 139 | 17 705 | (630) | (0) | 17 075 | 38 215 |
| | Jūrniecība un zivsaimniecība | 3 459 | (15) | (727) | 2 716 | 217 | (11) | (0) | 206 | 2 922 |
| | Zivsaimniecība (SFPA un RFMO) | 21 | — | (12) | 9 | 152 | (137) | — | 14 | 23 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | 21 | (21) | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 12 | (0) | (3) | 9 | — | — | — | — | 9 |
| | Vide un klimats (LIFE) | 1 888 | (34) | (419) | 1 435 | 741 | (23) | — | 718 | 2 154 |
| | Taisnīgas pārkārtošanās fonds | — | — | — | — | 9 | (1) | — | 8 | 8 |
| | Aizdevuma mehānisms saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu | — | — | — | — | 0 | (0) | — | — | — |
| | Decentralizētās aģentūras | 3 | — | (3) | — | 57 | (54) | — | 3 | 3 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 26 | — | (5) | 21 | 4 | (1) | — | 3 | 24 |
| Kopā 3. izdevumu kategorija: Dabas resursi un vide | 40 860 | (61) | (15 269 ) | 25 530 | 59 723 | (41 562 ) | (0) | 18 161 | 43 691 |
| 4. | Patvērums, migrācija un integrācija | 3 122 | (30) | (1 182 ) | 1 909 | 499 | (45) | — | 453 | 2 363 |
| | Decentralizētās aģentūras | 20 | — | — | 20 | 142 | (142) | — | — | 20 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 0 | — | (0) | 0 | — | — | — | — | 0 |
| | Robežu pārvaldība (IBMF) – Robežu pārvaldība un vīzas | 1 436 | (37) | (413) | 985 | 156 | (0) | — | 155 | 1 141 |
| | Robežu pārvaldība (IBMF) – Muitas aprīkojums | — | — | — | — | 135 | — | — | 135 | 135 |
| | Decentralizētās aģentūras | 372 | — | (208) | 164 | 712 | (555) | — | 157 | 321 |
| Kopā 4. izdevumu kategorija: Migrācija un robežu pārvaldība | 4 950 | (68) | (1 804 ) | 3 078 | 1 644 | (743) | — | 901 | 3 980 |
| 5. | Iekšējās drošības fonds (IDF) | 471 | (16) | (166) | 290 | 71 | (0) | — | 71 | 360 |
| | Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana | 351 | (0) | (46) | 305 | 73 | — | — | 73 | 377 |
| | Kodoldrošība un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana | 324 | (3) | (70) | 251 | 69 | (6) | — | 64 | 315 |
| | Decentralizētās aģentūras | 0 | (0) | — | 0 | 196 | (196) | — | — | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 2 | — | (1) | 1 | — | — | — | — | 1 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 26 | (3) | (14) | 9 | 20 | (5) | — | 15 | 24 |
| | Eiropas aizsardzība (pētniecība) | — | — | — | — | 330 | (1) | (0) | 329 | 329 |
| | Eiropas aizsardzība (ar pētniecību nesaistīts) | 322 | (0) | (198) | 124 | 639 | (1) | — | 639 | 762 |
| | Militārā mobilitāte | — | — | — | — | 227 | (1) | — | 226 | 226 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 7 | (0) | (5) | 2 | — | — | — | — | 2 |
| Kopā 5. izdevumu kategorija: Drošība un aizsardzība | 1 503 | (23) | (498) | 981 | 1 625 | (209) | (0) | 1 415 | 2 397 |
| 6. | Kaimiņattiecības, attīstība un starptautiskā sadarbība | 18 739 | (456) | (4 511 ) | 13 772 | 10 960 | (1 278 ) | — | 9 682 | 23 453 |
| | Kodoldrošības instruments (EINS) | 117 | (9) | (16) | 91 | 38 | (1) | — | 37 | 128 |
| | Humānā palīdzība (HUMA) | 1 354 | (16) | (1 058 ) | 280 | 2 196 | (1 393 ) | (0) | 804 | 1 084 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 160 | (3) | (86) | 70 | 408 | (301) | — | 107 | 178 |
| | Aizjūras zemes un teritorijas (AZT) | 9 | — | (6) | 3 | 63 | (1) | — | 63 | 65 |
| | Citas darbības | 1 | (0) | (0) | 0 | 17 | (17) | — | 0 | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 4 | (0) | (2) | 2 | — | — | — | — | 2 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 153 | (20) | (47) | 86 | 93 | (25) | — | 68 | 154 |
| | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA III) | 8 249 | (182) | (2 093 ) | 5 974 | 1 596 | (99) | — | 1 497 | 7 471 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 0 | (0) | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā 6. izdevumu kategorija: Kaimiņattiecības un pasaule | 28 785 | (687) | (7 821 ) | 20 278 | 15 372 | (3 115 ) | (0) | 12 257 | 32 535 |
| 7. | Darbinieku pensijas | — | — | — | — | 2 173 | (2 173 ) | — | — | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropas Parlaments | — | — | — | — | 11 | (11) | — | — | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropadome un Padome | — | — | — | — | 1 | (1) | — | — | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Komisija | — | — | — | — | 7 | (7) | — | — | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) EST | — | — | — | — | 12 | (12) | — | — | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) ERP | — | — | — | — | 5 | (5) | — | — | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Ombuds | — | — | — | — | 0 | (0) | — | — | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) EDAU | — | — | — | — | 0 | (0) | — | — | — |
| | Eiropas skolas | 1 | — | (1) | — | 212 | (210) | — | 2 | 2 |
| | Štata darbinieku atalgojums | 0 | (0) | — | — | 2 526 | (2 526 ) | (0) | 0 | 0 |
| | Ārštata darbinieku atalgojums | 38 | (6) | (32) | — | 271 | (232) | (0) | 39 | 39 |
| | Deputāti – algas un pabalsti | 0 | (0) | (0) | — | 15 | (13) | — | 2 | 2 |
| | Deputāti – pagaidu pabalsti | — | — | — | — | 3 | (3) | — | — | — |
| | Darbinieku piesaistīšanas izmaksas | 3 | (1) | (2) | — | 27 | (25) | — | 2 | 2 |
| | Dienesta attiecību izbeigšanās | — | — | — | — | 8 | (8) | — | — | — |
| | Mācību izmaksas | 11 | (2) | (10) | — | 20 | (7) | — | 12 | 12 |
| | Sociālā joma un mobilitāte | 14 | (4) | (10) | 0 | 41 | (26) | — | 15 | 15 |
| | Informācijas un komunikācijas tehnoloģija | 142 | (2) | (139) | — | 347 | (184) | — | 163 | 163 |
| | Īre un pirkumi | 5 | (0) | (5) | — | 345 | (327) | — | 18 | 18 |
| | Saistībā ar ēkām | 51 | (1) | (50) | — | 105 | (54) | — | 51 | 51 |
| | Drošība | 26 | (1) | (25) | — | 69 | (37) | — | 32 | 32 |
| | Komandējumi un reprezentācija | 7 | (6) | (1) | — | 25 | (13) | — | 12 | 12 |
| | Sanāksmes, komitejas, konferences | 6 | (6) | (1) | — | 6 | (2) | — | 4 | 4 |
| | Oficiālais Vēstnesis | 1 | (0) | (1) | — | 2 | (2) | — | 1 | 1 |
| | Publikācijas | 7 | (0) | (6) | — | 16 | (9) | — | 7 | 7 |
| | Informācijas iegūšana | 1 | (0) | (1) | — | 4 | (2) | — | 2 | 2 |
| | Pētījumi un izmeklēšanas | 11 | (0) | (11) | — | 5 | (1) | — | 4 | 4 |
| | Vispārējas iekārtas, transportlīdzekļi, mēbeles | 16 | (1) | (15) | — | 27 | (15) | — | 13 | 13 |
| | Lingvistiskie ārpakalpojumi | 3 | (0) | (3) | — | 35 | (30) | — | 4 | 4 |
| | Citi administratīvie izdevumi | 8 | (1) | (7) | — | 22 | (14) | — | 8 | 8 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 2 | (0) | (1) | 0 | — | — | — | — | 0 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 627 | (92) | (535) | — | 4 590 | (3 901 ) | (6) | 684 | 684 |
| Kopā 7. izdevumu kategorija: Eiropas publiskā pārvalde | 981 | (124) | (857) | 0 | 10 930 | (9 848 ) | (6) | 1 075 | 1 076 |
| O | Inovāciju fonds (IF) | 4 | (1) | (3) | 0 | 147 | (9) | — | 138 | 138 |
| | Citas darbības | 7 | (1) | (0) | 6 | 52 | (50) | — | 2 | 8 |
| Kopā O izdevumu kategorija: Ārpus DFS | 11 | (2) | (3) | 6 | 199 | (58) | — | 140 | 147 |
| S | Solidaritāte un ārkārtas palīdzība (SEAR) | — | — | — | — | 791 | (791) | — | — | — |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 0 | — | (0) | — | 24 | (24) | — | — | — |
| | Brexit korekcijas rezerve | — | — | — | — | 407 | (407) | — | — | — |
| Kopā S izdevumu kategorija: Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti) | 0 | — | (0) | — | 1 223 | (1 223 ) | — | — | — |
| Kopā | 303 197 | (1 946 ) | (109 870 ) | 191 381 | 268 345 | (118 126 ) | (24) | 150 194 | 341 575 |

Miljonos EUR

Programma

Iepriekšējā gada beigās neizpildītās saistības

Kārtējā gada saistības

Kopā neizpildītās saistības gada beigās

No iepriekšējā gada pārnestās saist.

Saist. atcelš./ pārvērtēšana/ Anulēšana

Maksājumi

Gada beigās neizpildītās saist.

Gada laikā uzņemtās saist.

Maksājumi

Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest

Gada beigās neizpildītās saist.

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1.

“Apvārsnis Eiropa”

24 186

(608)

(8 526 )

15 052

13 897

(1 361 )

(17)

12 519

27 571

Euratom

338

(7)

(98)

233

288

(203)

(0)

85

317

eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER)

ITER

1 062

(0)

(350)

712

865

(263)

(0)

601

1 313

Citas darbības

109

(11)

(40)

58

82

(34)

—

48

106

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

26

(2)

(12)

12

10

(0)

—

10

22

Fonds InvestEU

InvestEU

2 753

(20)

(923)

1 810

2 833

(590)

—

2 243

4 053

EISI – transports

6 807

(39)

(1 380 )

5 388

1 806

(11)

—

1 795

7 183

EISI – enerģija

3 692

(25)

(552)

3 115

789

(0)

—

789

3 904

EISI – digitalizācija

328

(8)

(160)

161

277

(2)

—

275

436

“Digitālā Eiropa”

65

(1)

(58)

6

1 160

(26)

—

1 133

1 140

Decentralizētās aģentūras

36

(0)

(36)

—

197

(162)

—

36

36

Citas darbības

—

—

—

—

372

(372)

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

45

(0)

(10)

35

18

(1)

—

17

52

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

36

(1)

(20)

15

31

(5)

—

26

41

Vienotais tirgus

827

(45)

(344)

438

600

(88)

—

512

950

ES krāpšanas apkarošana

28

(4)

(13)

11

24

(3)

—

21

33

Nodokļu sistēma

36

(1)

(26)

8

35

(10)

—

25

33

Muita

95

(2)

(75)

18

126

(22)

—

104

122

Decentralizētās aģentūras

0

(0)

—

—

123

(123)

—

—

—

Citas darbības

4

(0)

(4)

0

9

(3)

—

5

6

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

22

(2)

(9)

11

5

(0)

—

4

16

Eiropas kosmosa programma

1 865

(2)

(996)

867

2 079

(1 577 )

—

502

1 369

Decentralizētās aģentūras

2

—

(2)

—

57

(42)

—

15

15

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanās darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā 1. izdevumu kategorija: Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

Kopā 1. izdevumu kategorija: Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

42 361

42 361

(777)

(777)

(13 632 )

(13 632 )

27 951

27 951

25 683

25 683

(4 900 )

(4 900 )

(17)

(17)

20 766

20 766

48 717

48 717

2.

Reģionālā attīstība (ERAF) (1)

1

101 349

(53)

(40 365 )

60 931

28 266

(5 047 )

(0)

23 219

84 149

Kohēzijas fonds

26 838

(42)

(9 714 )

17 083

1 323

(4)

(0)

1 319

18 402

Kohēzijas fonda iemaksas EISI – transportam

6 635

(21)

(1 020 )

5 594

1 442

(11)

—

1 431

7 026

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

9

(1)

(3)

5

—

—

—

—

5

Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+) (58)

58

45 252

(7)

(17 325 )

27 921

17 437

(2 101 )

—

15 336

43 257

Atbalsts Kipras turku kopienai

129

(5)

(36)

88

33

(4)

(0)

29

117

Eiropas atveseļošana un noturība

108

(2)

(54)

52

98 150

(46 401 )

—

51 749

51 801

“Perikls IV”

1

(0)

—

0

1

(0)

—

0

1

ES atveseļošana

—

—

—

—

5

(3)

—

2

2

RescEU

464

(7)

(149)

308

336

(47)

—

288

596

EU4Health

144

(9)

(49)

86

338

(12)

—

327

412

Ārkārtas atbalsts Savienībā (ESI)

469

—

(375)

94

301

(204)

—

97

191

Decentralizētās aģentūras

11

(0)

—

11

335

(326)

—

9

20

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

4

(0)

(3)

1

—

—

—

—

1

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

9

(1)

(7)

1

12

(4)

—

8

9

Nodarbinātība un sociālā inovācija

165

(14)

(58)

93

95

(1)

—

94

187

Erasmus+

1 346

(16)

(531)

798

2 832

(1 866 )

—

966

1 765

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

ES

113

(4)

(22)

87

136

(75)

—

61

148

“Radošā Eiropa”

236

(11)

(80)

145

316

(60)

—

255

400

Tiesiskums

64

(1)

(14)

49

47

(21)

—

26

75

Tiesības un vērtības

121

(4)

(41)

76

100

(20)

—

80

156

Decentralizētās aģentūras

18

(0)

(4)

13

223

(204)

—

19

33

Citas darbības

11

(0)

(6)

4

6

(0)

—

6

10

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

87

(5)

(26)

56

30

(1)

—

28

85

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

165

(2)

(104)

59

182

(54)

—

128

187

Kopā 2. izdevumu kategorija: Kohēzija, noturība un vērtības

Kopā 2. izdevumu kategorija: Kohēzija, noturība un vērtības

183 747

183 747

(205)

(205)

(69 986 )

(69 986 )

113 555

113 555

151 947

151 947

(56 468 )

(56 468 )

(1)

(1)

95 478

95 478

209 033

209 033

3.

Lauksaimniecības garantijas

286

(10)

(76)

200

40 818

(40 685 )

—

133

333

Citas dabas resursu un vides progr.

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai

35 164

(2)

(14 023 )

21 139

17 705

(630)

(0)

17 075

38 215

Jūrniecība un zivsaimniecība

3 459

(15)

(727)

2 716

217

(11)

(0)

206

2 922

Zivsaimniecība (SFPA un RFMO)

SFPA

RFMO

21

—

(12)

9

152

(137)

—

14

23

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

21

(21)

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

12

(0)

(3)

9

—

—

—

—

9

Vide un klimats (LIFE)

LIFE

1 888

(34)

(419)

1 435

741

(23)

—

718

2 154

Taisnīgas pārkārtošanās fonds

—

—

—

—

9

(1)

—

8

8

Aizdevuma mehānisms saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu

—

—

—

—

0

(0)

—

—

—

Decentralizētās aģentūras

3

—

(3)

—

57

(54)

—

3

3

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

26

—

(5)

21

4

(1)

—

3

24

Kopā 3. izdevumu kategorija: Dabas resursi un vide

Kopā 3. izdevumu kategorija: Dabas resursi un vide

40 860

40 860

(61)

(61)

(15 269 )

(15 269 )

25 530

25 530

59 723

59 723

(41 562 )

(41 562 )

(0)

(0)

18 161

18 161

43 691

43 691

4.

Patvērums, migrācija un integrācija

3 122

(30)

(1 182 )

1 909

499

(45)

—

453

2 363

Decentralizētās aģentūras

20

—

—

20

142

(142)

—

—

20

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

0

—

(0)

0

—

—

—

—

0

Robežu pārvaldība (IBMF) – Robežu pārvaldība un vīzas

IBMF

1 436

(37)

(413)

985

156

(0)

—

155

1 141

Robežu pārvaldība (IBMF) – Muitas aprīkojums

IBMF

—

—

—

—

135

—

—

135

135

Decentralizētās aģentūras

372

—

(208)

164

712

(555)

—

157

321

Kopā 4. izdevumu kategorija: Migrācija un robežu pārvaldība

Kopā 4. izdevumu kategorija: Migrācija un robežu pārvaldība

4 950

4 950

(68)

(68)

(1 804 )

(1 804 )

3 078

3 078

1 644

1 644

(743)

(743)

—

—

901

901

3 980

3 980

5.

Iekšējās drošības fonds (IDF)

471

(16)

(166)

290

71

(0)

—

71

360

Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana

351

(0)

(46)

305

73

—

—

73

377

Kodoldrošība un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana

324

(3)

(70)

251

69

(6)

—

64

315

Decentralizētās aģentūras

0

(0)

—

0

196

(196)

—

—

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

2

—

(1)

1

—

—

—

—

1

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

26

(3)

(14)

9

20

(5)

—

15

24

Eiropas aizsardzība (pētniecība)

—

—

—

—

330

(1)

(0)

329

329

Eiropas aizsardzība (ar pētniecību nesaistīts)

322

(0)

(198)

124

639

(1)

—

639

762

Militārā mobilitāte

—

—

—

—

227

(1)

—

226

226

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

7

(0)

(5)

2

—

—

—

—

2

Kopā 5. izdevumu kategorija: Drošība un aizsardzība

Kopā 5. izdevumu kategorija: Drošība un aizsardzība

1 503

1 503

(23)

(23)

(498)

(498)

981

981

1 625

1 625

(209)

(209)

(0)

(0)

1 415

1 415

2 397

2 397

6.

Kaimiņattiecības, attīstība un starptautiskā sadarbība

18 739

(456)

(4 511 )

13 772

10 960

(1 278 )

—

9 682

23 453

Kodoldrošības instruments (EINS)

EINS

117

(9)

(16)

91

38

(1)

—

37

128

Humānā palīdzība (HUMA)

HUMA

1 354

(16)

(1 058 )

280

2 196

(1 393 )

(0)

804

1 084

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

160

(3)

(86)

70

408

(301)

—

107

178

Aizjūras zemes un teritorijas (AZT)

9

—

(6)

3

63

(1)

—

63

65

Citas darbības

1

(0)

(0)

0

17

(17)

—

0

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

4

(0)

(2)

2

—

—

—

—

2

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

153

(20)

(47)

86

93

(25)

—

68

154

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA III)

IPA III

8 249

(182)

(2 093 )

5 974

1 596

(99)

—

1 497

7 471

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

0

(0)

—

—

—

—

—

—

—

Kopā 6. izdevumu kategorija: Kaimiņattiecības un pasaule

Kopā 6. izdevumu kategorija: Kaimiņattiecības un pasaule

28 785

28 785

(687)

(687)

(7 821 )

(7 821 )

20 278

20 278

15 372

15 372

(3 115 )

(3 115 )

(0)

(0)

12 257

12 257

32 535

32 535

7.

Darbinieku pensijas

—

—

—

—

2 173

(2 173 )

—

—

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropas Parlaments

—

—

—

—

11

(11)

—

—

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropadome un Padome

—

—

—

—

1

(1)

—

—

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Komisija

—

—

—

—

7

(7)

—

—

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) EST

—

—

—

—

12

(12)

—

—

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) ERP

—

—

—

—

5

(5)

—

—

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Ombuds

—

—

—

—

0

(0)

—

—

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) EDAU

—

—

—

—

0

(0)

—

—

—

Eiropas skolas

1

—

(1)

—

212

(210)

—

2

2

Štata darbinieku atalgojums

0

(0)

—

—

2 526

(2 526 )

(0)

0

0

Ārštata darbinieku atalgojums

38

(6)

(32)

—

271

(232)

(0)

39

39

Deputāti – algas un pabalsti

0

(0)

(0)

—

15

(13)

—

2

2

Deputāti – pagaidu pabalsti

—

—

—

—

3

(3)

—

—

—

Darbinieku piesaistīšanas izmaksas

3

(1)

(2)

—

27

(25)

—

2

2

Dienesta attiecību izbeigšanās

—

—

—

—

8

(8)

—

—

—

Mācību izmaksas

11

(2)

(10)

—

20

(7)

—

12

12

Sociālā joma un mobilitāte

14

(4)

(10)

0

41

(26)

—

15

15

Informācijas un komunikācijas tehnoloģija

142

(2)

(139)

—

347

(184)

—

163

163

Īre un pirkumi

5

(0)

(5)

—

345

(327)

—

18

18

Saistībā ar ēkām

51

(1)

(50)

—

105

(54)

—

51

51

Drošība

26

(1)

(25)

—

69

(37)

—

32

32

Komandējumi un reprezentācija

7

(6)

(1)

—

25

(13)

—

12

12

Sanāksmes, komitejas, konferences

6

(6)

(1)

—

6

(2)

—

4

4

Oficiālais Vēstnesis

1

(0)

(1)

—

2

(2)

—

1

1

Publikācijas

7

(0)

(6)

—

16

(9)

—

7

7

Informācijas iegūšana

1

(0)

(1)

—

4

(2)

—

2

2

Pētījumi un izmeklēšanas

11

(0)

(11)

—

5

(1)

—

4

4

Vispārējas iekārtas, transportlīdzekļi, mēbeles

16

(1)

(15)

—

27

(15)

—

13

13

Lingvistiskie ārpakalpojumi

3

(0)

(3)

—

35

(30)

—

4

4

Citi administratīvie izdevumi

8

(1)

(7)

—

22

(14)

—

8

8

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

2

(0)

(1)

0

—

—

—

—

0

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

627

(92)

(535)

—

4 590

(3 901 )

(6)

684

684

Kopā 7. izdevumu kategorija: Eiropas publiskā pārvalde

Kopā 7. izdevumu kategorija: Eiropas publiskā pārvalde

981

981

(124)

(124)

(857)

(857)

0

0

10 930

10 930

(9 848 )

(9 848 )

(6)

(6)

1 075

1 075

1 076

1 076

O

Inovāciju fonds (IF)

4

(1)

(3)

0

147

(9)

—

138

138

Citas darbības

7

(1)

(0)

6

52

(50)

—

2

8

Kopā O izdevumu kategorija: Ārpus DFS

Kopā O izdevumu kategorija: Ārpus DFS

11

11

(2)

(2)

(3)

(3)

6

6

199

199

(58)

(58)

—

—

140

140

147

147

S

Solidaritāte un ārkārtas palīdzība (SEAR)

SEAR

—

—

—

—

791

(791)

—

—

—

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

0

—

(0)

—

24

(24)

—

—

—

Brexit korekcijas rezerve

Brexit

—

—

—

—

407

(407)

—

—

—

Kopā S izdevumu kategorija: Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

Kopā S izdevumu kategorija: Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

0

0

—

—

(0)

(0)

—

—

1 223

1 223

(1 223 )

(1 223 )

—

—

—

—

—

—

Kopā

Kopā

303 197

303 197

(1 946 )

(1 946 )

(109 870 )

(109 870 )

191 381

191 381

268 345

268 345

(118 126 )

(118 126 )

(24)

(24)

150 194

150 194

341 575

341 575

6.11.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

| Miljonos EUR |
| --- |
| Programma | < 2015 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | Kopā |
| 1. | “Apvārsnis Eiropa” | 355 | 381 | 663 | 1 173 | 2 129 | 3 710 | 6 279 | 12 881 | 27 571 |
| | Euratom | 8 | 16 | 6 | 5 | 32 | 57 | 109 | 85 | 317 |
| | eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER) | — | — | — | — | 6 | 369 | 336 | 601 | 1 313 |
| | Citas darbības | 0 | 2 | 1 | 4 | 11 | 13 | 28 | 48 | 106 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | 0 | 0 | 2 | 6 | 4 | 10 | 22 |
| | Fonds InvestEU | 141 | 20 | 144 | 195 | 207 | 444 | 659 | 2 243 | 4 053 |
| | EISI – transports | 6 | 6 | 170 | 166 | 635 | 2 162 | 2 244 | 1 795 | 7 183 |
| | EISI – enerģija | 46 | 60 | 23 | 446 | 460 | 938 | 1 132 | 800 | 3 904 |
| | EISI – digitalizācija | 0 | 5 | 2 | 9 | 42 | 37 | 67 | 275 | 436 |
| | “Digitālā Eiropa” | — | — | 0 | 0 | 0 | 1 | 5 | 1 133 | 1 140 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | 36 | 36 |
| | Citas darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | 0 | 1 | 5 | 28 | 17 | 52 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | — | — | 0 | 0 | 1 | 4 | 9 | 26 | 41 |
| | Vienotais tirgus | 21 | 8 | 10 | 24 | 44 | 117 | 213 | 512 | 950 |
| | ES krāpšanas apkarošana | — | 0 | — | 0 | 1 | 3 | 7 | 21 | 33 |
| | Nodokļu sistēma | — | — | — | — | 1 | 1 | 6 | 25 | 33 |
| | Muita | — | 0 | 0 | 0 | 1 | 5 | 11 | 104 | 122 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Citas darbības | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 5 | 6 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | 0 | 3 | 3 | 6 | 4 | 16 |
| | Eiropas kosmosa programma | 0 | 0 | 1 | 2 | 57 | 139 | 668 | 502 | 1 369 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | 15 | 15 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanās darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā 1. izdevumu kategorija: Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija | 579 | 497 | 1 020 | 2 025 | 3 632 | 8 014 | 11 812 | 21 138 | 48 717 |
| 2. | Reģionālā attīstība (ERAF) | 1 822 | 61 | 76 | 4 266 | 9 416 | 18 213 | 27 076 | 23 219 | 84 149 |
| | Kohēzijas fonds | 172 | 11 | 0 | 1 422 | 2 787 | 5 051 | 7 639 | 1 319 | 18 402 |
| | Kohēzijas fonda iemaksas EISI – transportam | 120 | 225 | 498 | 759 | 917 | 1 376 | 1 700 | 1 431 | 7 026 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | 1 | 1 | — | 3 | — | 5 |
| | Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+) | 423 | 93 | 299 | 2 125 | 3 617 | 7 981 | 13 382 | 15 336 | 43 257 |
| | Atbalsts Kipras turku kopienai | 4 | 4 | 22 | 8 | 9 | 15 | 26 | 29 | 117 |
| | Eiropas atveseļošana un noturība | — | — | — | 0 | 2 | 14 | 35 | 51 749 | 51 801 |
| | “Perikls IV” | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | ES atveseļošana | — | — | — | — | — | — | — | 2 | 2 |
| | RescEU | — | — | 0 | 1 | 6 | 30 | 271 | 288 | 596 |
| | EU4Health | 0 | 3 | 2 | 9 | 12 | 25 | 36 | 327 | 412 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (ESI) | — | — | — | — | — | — | 49 | 142 | 191 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | 1 | 4 | 1 | 4 | 9 | 20 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 0 | 0 | 1 | — | 0 | 0 | — | — | 1 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | — | — | — | 0 | — | 0 | 1 | 8 | 9 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija | 1 | 0 | 1 | 2 | 7 | 29 | 52 | 94 | 187 |
| | Erasmus+ | 1 | 1 | 3 | 22 | 78 | 179 | 516 | 966 | 1 765 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | 2 | — | — | 1 | 11 | 33 | 41 | 61 | 148 |
| | “Radošā Eiropa” | — | — | — | 4 | 11 | 38 | 92 | 255 | 400 |
| | Tiesiskums | — | 4 | 6 | 8 | 8 | 10 | 13 | 26 | 75 |
| | Tiesības un vērtības | 0 | 2 | 5 | 6 | 11 | 20 | 33 | 80 | 156 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | 3 | 30 | 33 |
| | Citas darbības | — | 0 | — | — | 0 | 0 | 4 | 6 | 10 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | 0 | 0 | 3 | 10 | 43 | 28 | 85 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 0 | 0 | 0 | 2 | 6 | 13 | 37 | 129 | 187 |
| Kopā 2. izdevumu kategorija: Kohēzija, noturība un vērtības | 2 546 | 404 | 911 | 8 637 | 16 907 | 33 036 | 51 058 | 95 534 | 209 033 |
| 3. | Lauksaimniecības garantijas | — | — | — | 2 | 25 | 83 | 91 | 133 | 333 |
| | Citas dabas resursu un vides progr. | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai | 198 | 1 134 | 1 042 | 794 | 1 416 | 5 874 | 10 682 | 17 075 | 38 215 |
| | Jūrniecība un zivsaimniecība | 56 | 1 | 1 | 144 | 648 | 958 | 909 | 206 | 2 922 |
| | Zivsaimniecība (SFPA un RFMO) | — | — | — | 1 | 1 | — | 7 | 14 | 23 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 0 | — | — | — | 2 | 5 | 2 | — | 9 |
| | Vide un klimats (LIFE) | 74 | 86 | 85 | 124 | 391 | 310 | 365 | 718 | 2 154 |
| | Taisnīgas pārkārtošanās fonds | — | — | — | — | — | — | — | 8 | 8 |
| | Aizdevuma mehānisms saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | 3 | 3 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 0 | — | 0 | 0 | 3 | 2 | 15 | 3 | 24 |
| Kopā 3. izdevumu kategorija: Dabas resursi un vide | 328 | 1 222 | 1 128 | 1 065 | 2 486 | 7 231 | 12 071 | 18 161 | 43 691 |
| 4. | Patvērums, migrācija un integrācija | 0 | 1 | 52 | 168 | 371 | 488 | 827 | 456 | 2 363 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | 20 | — | 20 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 0 | — | — | — | — | — | — | — | 0 |
| | Robežu pārvaldība (IBMF) – Robežu pārvaldība un vīzas | 17 | 1 | 13 | 27 | 146 | 377 | 404 | 155 | 1 141 |
| | Robežu pārvaldība (IBMF) – Muitas aprīkojums | — | — | — | — | — | — | — | 135 | 135 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | 164 | 157 | 321 |
| Kopā 4. izdevumu kategorija: Migrācija un robežu pārvaldība | 17 | 2 | 66 | 195 | 517 | 865 | 1 414 | 904 | 3 980 |
| 5. | Iekšējās drošības fonds (IDF) | 2 | 1 | 1 | 37 | 49 | 73 | 126 | 71 | 360 |
| | Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana | 1 | 1 | 45 | 63 | 64 | 64 | 66 | 73 | 377 |
| | Kodoldrošība un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana | 34 | 1 | 1 | 29 | 44 | 50 | 93 | 64 | 315 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | — | — | — | 1 | — | 1 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | — | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 6 | 15 | 24 |
| | Eiropas aizsardzība (pētniecība) | — | — | — | — | — | — | — | 329 | 329 |
| | Eiropas aizsardzība (ar pētniecību nesaistīts) | — | — | — | — | — | 51 | 72 | 639 | 762 |
| | Militārā mobilitāte | — | — | — | — | — | — | — | 226 | 226 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | — | 0 | 1 | — | — | 2 |
| Kopā 5. izdevumu kategorija: Drošība un aizsardzība | 37 | 4 | 47 | 129 | 159 | 241 | 364 | 1 415 | 2 397 |
| 6. | Kaimiņattiecības, attīstība un starptautiskā sadarbība | 875 | 446 | 860 | 1 480 | 2 374 | 3 267 | 4 466 | 9 684 | 23 453 |
| | Kodoldrošības instruments (EINS) | 1 | 5 | 7 | 11 | 23 | 17 | 27 | 37 | 128 |
| | Humānā palīdzība (HUMA) | — | 0 | 0 | 1 | 6 | 75 | 198 | 804 | 1 084 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 0 | — | 1 | 2 | 4 | 35 | 28 | 107 | 178 |
| | Aizjūras zemes un teritorijas (AZT) | — | — | — | — | — | 3 | — | 63 | 65 |
| | Citas darbības | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | 2 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 0 | 0 | 3 | 5 | 5 | 22 | 51 | 68 | 154 |
| | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA III) | 381 | 191 | 315 | 639 | 1 044 | 2 073 | 1 272 | 1 556 | 7 471 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā 6. izdevumu kategorija: Kaimiņattiecības un pasaule | 1 258 | 642 | 1 185 | 2 139 | 3 458 | 5 493 | 6 041 | 12 319 | 32 535 |
| 7. | Darbinieku pensijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropas Parlaments | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropadome un Padome | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Komisija | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) EST | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) ERP | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Ombuds | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) EDAU | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eiropas skolas | — | — | — | — | — | — | — | 2 | 2 |
| | Štata darbinieku atalgojums | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Ārštata darbinieku atalgojums | — | — | — | — | — | — | — | 39 | 39 |
| | Deputāti – algas un pabalsti | — | — | — | — | — | — | — | 2 | 2 |
| | Deputāti – pagaidu pabalsti | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Darbinieku piesaistīšanas izmaksas | — | — | — | — | — | — | — | 2 | 2 |
| | Dienesta attiecību izbeigšanās | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Mācību izmaksas | — | — | — | — | — | — | — | 12 | 12 |
| | Sociālā joma un mobilitāte | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 15 | 15 |
| | Informācijas un komunikācijas tehnoloģija | — | — | — | — | — | — | — | 163 | 163 |
| | Īre un pirkumi | — | — | — | — | — | — | — | 18 | 18 |
| | Saistībā ar ēkām | — | — | — | — | — | — | — | 51 | 51 |
| | Drošība | — | — | — | — | — | — | — | 32 | 32 |
| | Komandējumi un reprezentācija | — | — | — | — | — | — | — | 12 | 12 |
| | Sanāksmes, komitejas, konferences | — | — | — | — | — | — | — | 4 | 4 |
| | Oficiālais Vēstnesis | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| | Publikācijas | — | — | — | — | — | — | — | 7 | 7 |
| | Informācijas iegūšana | — | — | — | — | — | — | — | 2 | 2 |
| | Pētījumi un izmeklēšanas | — | — | — | — | — | — | — | 4 | 4 |
| | Vispārējas iekārtas, transportlīdzekļi, mēbeles | — | — | — | — | — | — | — | 13 | 13 |
| | Lingvistiskie ārpakalpojumi | — | — | — | — | — | — | — | 4 | 4 |
| | Citi administratīvie izdevumi | — | — | — | — | — | — | — | 8 | 8 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | — | — | — | 0 | — | 0 | — | — | 0 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 684 | 684 |
| Kopā 7. izdevumu kategorija: Eiropas publiskā pārvalde | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 | 1 075 | 1 076 |
| O | Inovāciju fonds (IF) | — | — | — | — | — | — | 0 | 138 | 138 |
| | Citas darbības | — | — | — | — | — | 1 | 5 | 2 | 8 |
| Kopā O izdevumu kategorija: Ārpus DFS | — | — | — | — | — | 1 | 6 | 140 | 147 |
| S | Solidaritāte un ārkārtas palīdzība (SEAR) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Brexit korekcijas rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā S izdevumu kategorija: Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā | 4 765 | 2 771 | 4 357 | 14 190 | 27 158 | 54 881 | 82 766 | 150 687 | 341 575 |

Miljonos EUR

Programma

< 2015

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Kopā

1.

“Apvārsnis Eiropa”

355

381

663

1 173

2 129

3 710

6 279

12 881

27 571

Euratom

8

16

6

5

32

57

109

85

317

eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER)

ITER

—

—

—

—

6

369

336

601

1 313

Citas darbības

0

2

1

4

11

13

28

48

106

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

0

0

2

6

4

10

22

Fonds InvestEU

InvestEU

141

20

144

195

207

444

659

2 243

4 053

EISI – transports

6

6

170

166

635

2 162

2 244

1 795

7 183

EISI – enerģija

46

60

23

446

460

938

1 132

800

3 904

EISI – digitalizācija

0

5

2

9

42

37

67

275

436

“Digitālā Eiropa”

—

—

0

0

0

1

5

1 133

1 140

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

36

36

Citas darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

0

1

5

28

17

52

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

—

—

0

0

1

4

9

26

41

Vienotais tirgus

21

8

10

24

44

117

213

512

950

ES krāpšanas apkarošana

—

0

—

0

1

3

7

21

33

Nodokļu sistēma

—

—

—

—

1

1

6

25

33

Muita

—

0

0

0

1

5

11

104

122

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Citas darbības

—

—

—

—

—

0

0

5

6

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

0

3

3

6

4

16

Eiropas kosmosa programma

0

0

1

2

57

139

668

502

1 369

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

15

15

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanās darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā 1. izdevumu kategorija: Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

Kopā 1. izdevumu kategorija: Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

579

579

497

497

1 020

1 020

2 025

2 025

3 632

3 632

8 014

8 014

11 812

11 812

21 138

21 138

48 717

48 717

2.

Reģionālā attīstība (ERAF)

1 822

61

76

4 266

9 416

18 213

27 076

23 219

84 149

Kohēzijas fonds

172

11

0

1 422

2 787

5 051

7 639

1 319

18 402

Kohēzijas fonda iemaksas EISI – transportam

120

225

498

759

917

1 376

1 700

1 431

7 026

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

1

1

—

3

—

5

Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+)

423

93

299

2 125

3 617

7 981

13 382

15 336

43 257

Atbalsts Kipras turku kopienai

4

4

22

8

9

15

26

29

117

Eiropas atveseļošana un noturība

—

—

—

0

2

14

35

51 749

51 801

“Perikls IV”

—

—

—

—

—

0

0

0

1

ES atveseļošana

—

—

—

—

—

—

—

2

2

RescEU

—

—

0

1

6

30

271

288

596

EU4Health

0

3

2

9

12

25

36

327

412

Ārkārtas atbalsts Savienībā (ESI)

ESI

—

—

—

—

—

—

49

142

191

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

1

4

1

4

9

20

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

0

0

1

—

0

0

—

—

1

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

—

—

—

0

—

0

1

8

9

Nodarbinātība un sociālā inovācija

1

0

1

2

7

29

52

94

187

Erasmus+

1

1

3

22

78

179

516

966

1 765

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

ESC

2

—

—

1

11

33

41

61

148

“Radošā Eiropa”

—

—

—

4

11

38

92

255

400

Tiesiskums

—

4

6

8

8

10

13

26

75

Tiesības un vērtības

0

2

5

6

11

20

33

80

156

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

3

30

33

Citas darbības

—

0

—

—

0

0

4

6

10

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

0

0

3

10

43

28

85

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

0

0

0

2

6

13

37

129

187

Kopā 2. izdevumu kategorija: Kohēzija, noturība un vērtības

Kopā 2. izdevumu kategorija: Kohēzija, noturība un vērtības

2 546

2 546

404

404

911

911

8 637

8 637

16 907

16 907

33 036

33 036

51 058

51 058

95 534

95 534

209 033

209 033

3.

Lauksaimniecības garantijas

—

—

—

2

25

83

91

133

333

Citas dabas resursu un vides progr.

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai

198

1 134

1 042

794

1 416

5 874

10 682

17 075

38 215

Jūrniecība un zivsaimniecība

56

1

1

144

648

958

909

206

2 922

Zivsaimniecība (SFPA un RFMO)

SFPA

RFMO

—

—

—

1

1

—

7

14

23

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

0

—

—

—

2

5

2

—

9

Vide un klimats (LIFE)

LIFE

74

86

85

124

391

310

365

718

2 154

Taisnīgas pārkārtošanās fonds

—

—

—

—

—

—

—

8

8

Aizdevuma mehānisms saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

3

3

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

0

—

0

0

3

2

15

3

24

Kopā 3. izdevumu kategorija: Dabas resursi un vide

Kopā 3. izdevumu kategorija: Dabas resursi un vide

328

328

1 222

1 222

1 128

1 128

1 065

1 065

2 486

2 486

7 231

7 231

12 071

12 071

18 161

18 161

43 691

43 691

4.

Patvērums, migrācija un integrācija

0

1

52

168

371

488

827

456

2 363

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

20

—

20

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

0

—

—

—

—

—

—

—

0

Robežu pārvaldība (IBMF) – Robežu pārvaldība un vīzas

IBMF

17

1

13

27

146

377

404

155

1 141

Robežu pārvaldība (IBMF) – Muitas aprīkojums

IBMF

—

—

—

—

—

—

—

135

135

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

164

157

321

Kopā 4. izdevumu kategorija: Migrācija un robežu pārvaldība

Kopā 4. izdevumu kategorija: Migrācija un robežu pārvaldība

17

17

2

2

66

66

195

195

517

517

865

865

1 414

1 414

904

904

3 980

3 980

5.

Iekšējās drošības fonds (IDF)

2

1

1

37

49

73

126

71

360

Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana

1

1

45

63

64

64

66

73

377

Kodoldrošība un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana

34

1

1

29

44

50

93

64

315

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

0

—

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

—

—

—

1

—

1

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

—

0

0

1

1

1

6

15

24

Eiropas aizsardzība (pētniecība)

—

—

—

—

—

—

—

329

329

Eiropas aizsardzība (ar pētniecību nesaistīts)

—

—

—

—

—

51

72

639

762

Militārā mobilitāte

—

—

—

—

—

—

—

226

226

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

—

0

1

—

—

2

Kopā 5. izdevumu kategorija: Drošība un aizsardzība

Kopā 5. izdevumu kategorija: Drošība un aizsardzība

37

37

4

4

47

47

129

129

159

159

241

241

364

364

1 415

1 415

2 397

2 397

6.

Kaimiņattiecības, attīstība un starptautiskā sadarbība

875

446

860

1 480

2 374

3 267

4 466

9 684

23 453

Kodoldrošības instruments (EINS)

EINS

1

5

7

11

23

17

27

37

128

Humānā palīdzība (HUMA)

HUMA

—

0

0

1

6

75

198

804

1 084

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

0

—

1

2

4

35

28

107

178

Aizjūras zemes un teritorijas (AZT)

—

—

—

—

—

3

—

63

65

Citas darbības

—

—

—

—

0

—

—

0

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

1

0

0

0

0

0

—

—

2

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

0

0

3

5

5

22

51

68

154

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA III)

IPA III

381

191

315

639

1 044

2 073

1 272

1 556

7 471

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā 6. izdevumu kategorija: Kaimiņattiecības un pasaule

Kopā 6. izdevumu kategorija: Kaimiņattiecības un pasaule

1 258

1 258

642

642

1 185

1 185

2 139

2 139

3 458

3 458

5 493

5 493

6 041

6 041

12 319

12 319

32 535

32 535

7.

Darbinieku pensijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropas Parlaments

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropadome un Padome

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Komisija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) EST

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) ERP

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Ombuds

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) EDAU

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Eiropas skolas

—

—

—

—

—

—

—

2

2

Štata darbinieku atalgojums

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Ārštata darbinieku atalgojums

—

—

—

—

—

—

—

39

39

Deputāti – algas un pabalsti

—

—

—

—

—

—

—

2

2

Deputāti – pagaidu pabalsti

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Darbinieku piesaistīšanas izmaksas

—

—

—

—

—

—

—

2

2

Dienesta attiecību izbeigšanās

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mācību izmaksas

—

—

—

—

—

—

—

12

12

Sociālā joma un mobilitāte

—

—

—

—

—

0

0

15

15

Informācijas un komunikācijas tehnoloģija

—

—

—

—

—

—

—

163

163

Īre un pirkumi

—

—

—

—

—

—

—

18

18

Saistībā ar ēkām

—

—

—

—

—

—

—

51

51

Drošība

—

—

—

—

—

—

—

32

32

Komandējumi un reprezentācija

—

—

—

—

—

—

—

12

12

Sanāksmes, komitejas, konferences

—

—

—

—

—

—

—

4

4

Oficiālais Vēstnesis

—

—

—

—

—

—

—

1

1

Publikācijas

—

—

—

—

—

—

—

7

7

Informācijas iegūšana

—

—

—

—

—

—

—

2

2

Pētījumi un izmeklēšanas

—

—

—

—

—

—

—

4

4

Vispārējas iekārtas, transportlīdzekļi, mēbeles

—

—

—

—

—

—

—

13

13

Lingvistiskie ārpakalpojumi

—

—

—

—

—

—

—

4

4

Citi administratīvie izdevumi

—

—

—

—

—

—

—

8

8

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

—

—

—

0

—

0

—

—

0

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

0

0

0

0

0

0

0

684

684

Kopā 7. izdevumu kategorija: Eiropas publiskā pārvalde

Kopā 7. izdevumu kategorija: Eiropas publiskā pārvalde

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

0

0

0

0

1 075

1 075

1 076

1 076

O

Inovāciju fonds (IF)

—

—

—

—

—

—

0

138

138

Citas darbības

—

—

—

—

—

1

5

2

8

Kopā O izdevumu kategorija: Ārpus DFS

Kopā O izdevumu kategorija: Ārpus DFS

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1

1

6

6

140

140

147

147

S

Solidaritāte un ārkārtas palīdzība (SEAR)

SEAR

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Brexit korekcijas rezerve

Brexit

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā S izdevumu kategorija: Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

Kopā S izdevumu kategorija: Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā

Kopā

4 765

4 765

2 771

2 771

4 357

4 357

14 190

14 190

27 158

27 158

54 881

54 881

82 766

82 766

150 687

150 687

341 575

341 575

Jaunās Komisijas izveide ietvēra dienestu iekšējo reorganizāciju. Saistīto darījumu pārdales rezultātā notika nesamaksātās summas pārbīde pa gadiem. Neizpildīto saistību kopējā summa nemainās.

Jaunās Komisijas izveide ietvēra dienestu iekšējo reorganizāciju. Saistīto darījumu pārdales rezultātā notika nesamaksātās summas pārbīde pa gadiem. Neizpildīto saistību kopējā summa nemainās.

6.12.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA APROPRIĀCIJU VEIDIEM

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA APROPRIĀCIJU VEIDIEM

| Miljonos EUR |
| --- |
| Izdevumu kategorija | No budžeta apropriācijām | No piešķirto ieņēmumu apropriācijām | Kopējās neizpildītās saist. 2021. gada beigās |
| No 2020. gada pārnestās saist. | Korek- cijas | Uzņ. saistības | Veiktie maksājumi | Atlikusī maksājamā summa | No 2020. gada pārnestās saist. | Korek- cijas | Uzņ. saistības | Veiktie maksājumi | Atlikusī maksājamā summa |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=1+2+3-4 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10=6+7+8-9 | 11=5+10 |
| 1. | “Apvārsnis Eiropa” | 20 834 | (427) | 11 414 | 8 972 | 22 848 | 3 353 | (198) | 2 484 | 915 | 4 723 | 27 571 |
| | Euratom | 276 | (4) | 277 | 288 | 261 | 62 | (4) | 11 | 13 | 57 | 317 |
| | eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 1 017 | (0) | 864 | 612 | 1 268 | 45 | — | 1 | 1 | 45 | 1 313 |
| | Citas darbības | 0 | 0 | — | — | — | 109 | (11) | 82 | 74 | 106 | 106 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 26 | (2) | 10 | 12 | 22 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 22 |
| | Fonds InvestEU | 2 332 | (20) | 657 | 962 | 2 006 | 421 | — | 2 176 | 550 | 2 048 | 4 053 |
| | EISI – transports | 6 674 | (38) | 1 786 | 1 371 | 7 050 | 133 | (1) | 20 | 20 | 132 | 7 183 |
| | EISI – enerģija | 3 644 | (25) | 784 | 551 | 3 852 | 48 | — | 5 | 1 | 52 | 3 904 |
| | EISI – digitalizācija | 321 | (7) | 277 | 158 | 433 | 7 | (0) | 0 | 4 | 3 | 436 |
| | “Digitālā Eiropa” | 63 | (1) | 1 129 | 82 | 1 109 | 2 | (0) | 31 | 2 | 30 | 1 140 |
| | Decentralizētās aģentūras | 35 | — | 189 | 189 | 36 | 1 | (0) | 8 | 9 | — | 36 |
| | Citas darbības | — | — | 372 | 372 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 45 | (0) | 18 | 12 | 52 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 52 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 34 | (1) | 25 | 22 | 36 | 2 | (0) | 6 | 3 | 5 | 41 |
| | Vienotais tirgus | 805 | (44) | 582 | 420 | 924 | 22 | (1) | 17 | 12 | 26 | 950 |
| | ES krāpšanas apkarošana | 28 | (4) | 24 | 15 | 33 | 0 | (0) | — | 0 | 0 | 33 |
| | Nodokļu sistēma | 31 | (1) | 35 | 33 | 31 | 5 | (0) | 0 | 3 | 2 | 33 |
| | Muita | 86 | (2) | 126 | 90 | 121 | 8 | (0) | 0 | 7 | 1 | 122 |
| | Decentralizētās aģentūras | 0 | (0) | 118 | 118 | — | — | — | 5 | 5 | — | — |
| | Citas darbības | 4 | (0) | 9 | 7 | 6 | 0 | (0) | 0 | 0 | 0 | 6 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 22 | (2) | 5 | 9 | 16 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 16 |
| | Eiropas kosmosa programma | 1 610 | (1) | 1 977 | 2 363 | 1 222 | 255 | (0) | 102 | 210 | 147 | 1 369 |
| | Decentralizētās aģentūras | 2 | — | 56 | 43 | 15 | — | — | 1 | 1 | — | 15 |
| Kopā 1. izdevumu kategorija: Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija | 37 889 | (580) | 20 733 | 16 702 | 41 340 | 4 472 | (215) | 4 950 | 1 830 | 7 377 | 48 717 |
| 2. | Reģionālā attīstība (ERAF) | 88 758 | (53) | 238 | 39 843 | 49 100 | 12 591 | (0) | 28 028 | 5 569 | 35 049 | 84 149 |
| | Kohēzijas fonds | 22 668 | (42) | 16 | 9 222 | 13 421 | 4 170 | (0) | 1 307 | 496 | 4 981 | 18 402 |
| | Kohēzijas fonda iemaksas EISI – transportam | 6 632 | (21) | 1 442 | 1 031 | 7 023 | 3 | — | 0 | 0 | 3 | 7 026 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 9 | (1) | — | 3 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 |
| | Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+) | 38 950 | (7) | 63 | 17 076 | 21 930 | 6 302 | — | 17 374 | 2 350 | 21 326 | 43 257 |
| | Atbalsts Kipras turku kopienai | 126 | (5) | 32 | 40 | 113 | 3 | (0) | 1 | 0 | 4 | 117 |
| | Eiropas atveseļošana un noturība | 108 | (2) | 116 | 80 | 141 | 0 | — | 98 034 | 46 375 | 51 660 | 51 801 |
| | “Perikls IV” | 1 | (0) | 1 | 0 | 1 | — | — | 0 | — | 0 | 1 |
| | ES atveseļošana | — | — | 5 | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| | RescEU | 448 | (7) | 183 | 191 | 432 | 17 | (0) | 153 | 5 | 164 | 596 |
| | EU4Health | 141 | (9) | 329 | 59 | 402 | 2 | (0) | 9 | 2 | 10 | 412 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (ESI) | 469 | 0 | 232 | 509 | 191 | 0 | — | 70 | 70 | 0 | 191 |
| | Decentralizētās aģentūras | 11 | (0) | 324 | 316 | 19 | — | — | 10 | 10 | 0 | 20 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 4 | (0) | — | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 8 | (1) | 11 | 10 | 9 | 0 | — | 1 | 1 | 0 | 9 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija | 160 | (12) | 89 | 57 | 180 | 4 | (2) | 6 | 2 | 7 | 187 |
| | Erasmus+ | 990 | (13) | 2 663 | 2 114 | 1 526 | 356 | (4) | 169 | 283 | 239 | 1 765 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | 107 | (4) | 136 | 95 | 144 | 5 | (0) | 0 | 2 | 4 | 148 |
| | “Radošā Eiropa” | 227 | (10) | 306 | 137 | 386 | 9 | (1) | 9 | 4 | 14 | 400 |
| | Tiesiskums | 63 | (1) | 47 | 35 | 74 | 0 | (0) | 1 | 0 | 0 | 75 |
| | Tiesības un vērtības | 120 | (4) | 99 | 60 | 156 | 1 | (0) | 1 | 1 | 1 | 156 |
| | Decentralizētās aģentūras | 17 | (0) | 220 | 206 | 31 | 1 | (0) | 3 | 2 | 1 | 33 |
| | Citas darbības | 10 | (0) | 6 | 6 | 10 | 0 | (0) | 0 | 0 | 0 | 10 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 87 | (5) | 30 | 28 | 85 | — | — | 0 | 0 | 0 | 85 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 164 | (2) | 181 | 157 | 186 | 1 | (0) | 1 | 1 | 1 | 187 |
| Kopā 2. izdevumu kategorija: Kohēzija, noturība un vērtības | 160 278 | (198) | 6 769 | 71 281 | 95 569 | 23 468 | (8) | 145 178 | 55 174 | 113 465 | 209 033 |
| 3. | Lauksaimniecības garantijas | 286 | (10) | 40 149 | 40 091 | 333 | — | — | 669 | 669 | — | 333 |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai | 35 164 | (2) | 15 339 | 14 587 | 35 914 | 0 | — | 2 366 | 65 | 2 300 | 38 215 |
| | Jūrniecība un zivsaimniecība | 3 043 | (15) | 107 | 738 | 2 397 | 416 | (0) | 110 | 1 | 525 | 2 922 |
| | Zivsaimniecība (SFPA un RFMO) | 21 | — | 152 | 150 | 23 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 23 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | 21 | 21 | — | — | — | 0 | 0 | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 12 | (0) | — | 3 | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 |
| | Vide un klimats (LIFE) | 1 882 | (34) | 739 | 439 | 2 148 | 7 | (0) | 3 | 3 | 6 | 2 154 |
| | Taisnīgas pārkārtošanās fonds | — | — | 4 | 1 | 3 | — | — | 5 | 0 | 5 | 8 |
| | Aizdevuma mehānisms saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu | 0 | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — |
| | Decentralizētās aģentūras | 3 | — | 50 | 51 | 3 | — | — | 6 | 6 | 0 | 3 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 26 | — | 4 | 5 | 24 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 24 |
| Kopā 3. izdevumu kategorija: Dabas resursi un vide | 40 438 | (61) | 56 563 | 56 086 | 40 854 | 423 | (0) | 3 160 | 745 | 2 837 | 43 691 |
| 4. | Patvērums, migrācija un integrācija | 3 068 | (29) | 497 | 1 200 | 2 335 | 54 | (1) | 2 | 28 | 28 | 2 363 |
| | Decentralizētās aģentūras | 20 | — | 138 | 138 | 20 | — | — | 4 | 4 | — | 20 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 0 | — | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Robežu pārvaldība (IBMF) – Robežu pārvaldība un vīzas | 1 219 | (35) | 153 | 388 | 949 | 217 | (2) | 3 | 26 | 192 | 1 141 |
| | Robežu pārvaldība (IBMF) – Muitas aprīkojums | — | — | 135 | — | 135 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 135 |
| | Decentralizētās aģentūras | 372 | — | 703 | 754 | 321 | — | — | 10 | 10 | 0 | 321 |
| Kopā 4. izdevumu kategorija: Migrācija un robežu pārvaldība | 4 679 | (64) | 1 626 | 2 480 | 3 760 | 271 | (3) | 19 | 67 | 219 | 3 980 |
| 5. | Iekšējās drošības fonds (IDF) | 457 | (15) | 70 | 161 | 352 | 13 | (1) | 1 | 5 | 9 | 360 |
| | Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana | 351 | (0) | 73 | 46 | 377 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 377 |
| | Kodoldrošība un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana | 324 | (3) | 69 | 75 | 315 | 0 | (0) | 0 | 0 | 0 | 315 |
| | Decentralizētās aģentūras | 0 | — | 193 | 193 | 0 | 0 | (0) | 3 | 3 | — | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 2 | — | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 26 | (3) | 20 | 19 | 24 | — | — | 0 | — | 0 | 24 |
| | Eiropas aizsardzība (pētniecība) | — | (0) | 323 | 1 | 322 | — | — | 7 | 0 | 7 | 329 |
| | Eiropas aizsardzība (ar pētniecību nesaistīts) | 322 | (0) | 623 | 198 | 746 | 0 | — | 17 | 0 | 17 | 762 |
| | Militārā mobilitāte | — | — | 227 | 1 | 226 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 226 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 7 | (0) | — | 5 | 2 | 0 | — | — | 0 | — | 2 |
| Kopā 5. izdevumu kategorija: Drošība un aizsardzība | 1 489 | (22) | 1 597 | 700 | 2 364 | 13 | (1) | 28 | 8 | 33 | 2 397 |
| 6. | Kaimiņattiecības, attīstība un starptautiskā sadarbība | 18 527 | (444) | 10 833 | 5 656 | 23 259 | 213 | (12) | 127 | 134 | 194 | 23 453 |
| | Kodoldrošības instruments (EINS) | 116 | (9) | 38 | 17 | 127 | 1 | — | 0 | — | 1 | 128 |
| | Humānā palīdzība (HUMA) | 1 301 | (12) | 2 168 | 2 405 | 1 052 | 53 | (4) | 28 | 46 | 31 | 1 084 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 137 | (2) | 352 | 341 | 146 | 22 | (1) | 56 | 46 | 32 | 178 |
| | Aizjūras zemes un teritorijas (AZT) | 9 | — | 63 | 7 | 65 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 |
| | Citas darbības | 1 | (0) | 17 | 17 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 4 | (0) | — | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| | Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām | 153 | (20) | 92 | 72 | 154 | 0 | (0) | 1 | 0 | 0 | 154 |
| | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA III) | 7 464 | (182) | 1 566 | 1 988 | 6 860 | 785 | (0) | 30 | 204 | 610 | 7 471 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 0 | (0) | — | — | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| Kopā 6. izdevumu kategorija: Kaimiņattiecības un pasaule | 27 712 | (670) | 15 130 | 10 506 | 31 666 | 1 074 | (17) | 242 | 429 | 869 | 32 535 |
| 7. | Darbinieku pensijas | — | — | 2 173 | 2 173 | — | — | — | — | — | — | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropas Parlaments | — | — | 11 | 11 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropadome un Padome | — | — | 1 | 1 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Komisija | — | — | 7 | 7 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) EST | — | — | 12 | 12 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) ERP | — | — | 5 | 5 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) Ombuds | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| | (Pensijas bijušajiem locekļiem) EDAU | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| | Eiropas skolas | 0 | — | 197 | 197 | 0 | 1 | — | 15 | 14 | 2 | 2 |
| | Štata darbinieku atalgojums | 0 | (0) | 2 494 | 2 494 | 0 | — | — | 31 | 31 | — | 0 |
| | Ārštata darbinieku atalgojums | 35 | (4) | 238 | 231 | 38 | 3 | (2) | 33 | 33 | 2 | 39 |
| | Deputāti – algas un pabalsti | 0 | (0) | 15 | 13 | 2 | — | — | 0 | 0 | — | 2 |
| | Deputāti – pagaidu pabalsti | — | — | 3 | 3 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| | Darbinieku piesaistīšanas izmaksas | 3 | (1) | 26 | 27 | 2 | 0 | — | 1 | 0 | 0 | 2 |
| | Dienesta attiecību izbeigšanās | — | — | 8 | 8 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| | Mācību izmaksas | 10 | (1) | 17 | 15 | 11 | 1 | (0) | 3 | 3 | 1 | 12 |
| | Sociālā joma un mobilitāte | 8 | (1) | 24 | 21 | 8 | 7 | (2) | 17 | 15 | 7 | 15 |
| | Informācijas un komunikācijas tehnoloģija | 122 | (2) | 298 | 274 | 143 | 20 | (0) | 50 | 49 | 20 | 163 |
| | Īre un pirkumi | 3 | (0) | 318 | 303 | 18 | 2 | — | 27 | 28 | 0 | 18 |
| | Saistībā ar ēkām | 49 | (1) | 86 | 95 | 39 | 2 | (0) | 19 | 9 | 12 | 51 |
| | Drošība | 24 | (1) | 63 | 58 | 28 | 2 | (0) | 6 | 3 | 4 | 32 |
| | Komandējumi un reprezentācija | 7 | (6) | 24 | 13 | 11 | 0 | (0) | 1 | 0 | 0 | 12 |
| | Sanāksmes, komitejas, konferences | 6 | (5) | 5 | 2 | 3 | 0 | (0) | 1 | 1 | 1 | 4 |
| | Oficiālais Vēstnesis | 1 | (0) | 2 | 3 | 1 | 0 | — | 0 | 0 | — | 1 |
| | Publikācijas | 5 | (0) | 13 | 12 | 6 | 2 | (0) | 3 | 3 | 1 | 7 |
| | Informācijas iegūšana | 1 | (0) | 4 | 3 | 2 | — | — | 0 | 0 | 0 | 2 |
| | Pētījumi un izmeklēšanas | 11 | (0) | 5 | 12 | 4 | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 4 |
| | Vispārējas iekārtas, transportlīdzekļi, mēbeles | 13 | (1) | 24 | 25 | 11 | 3 | (0) | 3 | 5 | 2 | 13 |
| | Lingvistiskie ārpakalpojumi | 3 | (0) | 24 | 23 | 4 | 0 | (0) | 10 | 10 | 1 | 4 |
| | Citi administratīvie izdevumi | 7 | (1) | 18 | 18 | 6 | 1 | (0) | 4 | 4 | 2 | 8 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības | 2 | (0) | — | 1 | 0 | 0 | (0) | — | — | — | 0 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 591 | (66) | 4 256 | 4 155 | 626 | 36 | (32) | 335 | 281 | 57 | 684 |
| Kopā 7. izdevumu kategorija: Eiropas publiskā pārvalde | 901 | (92) | 10 371 | 10 215 | 964 | 80 | (37) | 559 | 490 | 111 | 1 076 |
| O | Inovāciju fonds (IF) | 0 | 0 | — | — | — | 4 | (1) | 147 | 11 | 138 | 138 |
| | Citas darbības | 0 | 0 | — | — | — | 7 | (1) | 52 | 50 | 8 | 8 |
| Kopā O izdevumu kategorija: Ārpus DFS | 0 | 0 | — | — | — | 11 | (2) | 199 | 61 | 147 | 147 |
| S | Solidaritāte un ārkārtas palīdzība (SEAR) | — | — | 791 | 791 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 0 | — | 24 | 24 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| | Brexit korekcijas rezerve | — | — | 407 | 407 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| Kopā S izdevumu kategorija: Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti) | 0 | — | 1 223 | 1 223 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| Kopā | 273 386 | (1 687 ) | 114 011 | 169 192 | 216 518 | 29 811 | (283) | 154 334 | 58 805 | 125 057 | 341 575 |

Miljonos EUR

Izdevumu kategorija

No budžeta apropriācijām

No piešķirto ieņēmumu apropriācijām

Kopējās neizpildītās saist. 2021. gada beigās

No 2020. gada pārnestās saist.

Korek- cijas

Uzņ. saistības

Veiktie maksājumi

Atlikusī maksājamā summa

No 2020. gada pārnestās saist.

Korek- cijas

Uzņ. saistības

Veiktie maksājumi

Atlikusī maksājamā summa

1

2

3

4

5=1+2+3-4

6

7

8

9

10=6+7+8-9

11=5+10

1.

“Apvārsnis Eiropa”

20 834

(427)

11 414

8 972

22 848

3 353

(198)

2 484

915

4 723

27 571

Euratom

276

(4)

277

288

261

62

(4)

11

13

57

317

eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER)

ITER

1 017

(0)

864

612

1 268

45

—

1

1

45

1 313

Citas darbības

0

0

—

—

—

109

(11)

82

74

106

106

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

26

(2)

10

12

22

0

0

0

0

0

22

Fonds InvestEU

InvestEU

2 332

(20)

657

962

2 006

421

—

2 176

550

2 048

4 053

EISI – transports

6 674

(38)

1 786

1 371

7 050

133

(1)

20

20

132

7 183

EISI – enerģija

3 644

(25)

784

551

3 852

48

—

5

1

52

3 904

EISI – digitalizācija

321

(7)

277

158

433

7

(0)

0

4

3

436

“Digitālā Eiropa”

63

(1)

1 129

82

1 109

2

(0)

31

2

30

1 140

Decentralizētās aģentūras

35

—

189

189

36

1

(0)

8

9

—

36

Citas darbības

—

—

372

372

—

0

0

0

0

0

—

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

45

(0)

18

12

52

0

0

0

0

0

52

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

34

(1)

25

22

36

2

(0)

6

3

5

41

Vienotais tirgus

805

(44)

582

420

924

22

(1)

17

12

26

950

ES krāpšanas apkarošana

28

(4)

24

15

33

0

(0)

—

0

0

33

Nodokļu sistēma

31

(1)

35

33

31

5

(0)

0

3

2

33

Muita

86

(2)

126

90

121

8

(0)

0

7

1

122

Decentralizētās aģentūras

0

(0)

118

118

—

—

—

5

5

—

—

Citas darbības

4

(0)

9

7

6

0

(0)

0

0

0

6

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

22

(2)

5

9

16

0

0

0

0

0

16

Eiropas kosmosa programma

1 610

(1)

1 977

2 363

1 222

255

(0)

102

210

147

1 369

Decentralizētās aģentūras

2

—

56

43

15

—

—

1

1

—

15

Kopā 1. izdevumu kategorija: Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

Kopā 1. izdevumu kategorija: Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija

37 889

37 889

(580)

(580)

20 733

20 733

16 702

16 702

41 340

41 340

4 472

4 472

(215)

(215)

4 950

4 950

1 830

1 830

7 377

7 377

48 717

48 717

2.

Reģionālā attīstība (ERAF)

88 758

(53)

238

39 843

49 100

12 591

(0)

28 028

5 569

35 049

84 149

Kohēzijas fonds

22 668

(42)

16

9 222

13 421

4 170

(0)

1 307

496

4 981

18 402

Kohēzijas fonda iemaksas EISI – transportam

6 632

(21)

1 442

1 031

7 023

3

—

0

0

3

7 026

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

9

(1)

—

3

5

0

0

0

0

0

5

Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+)

38 950

(7)

63

17 076

21 930

6 302

—

17 374

2 350

21 326

43 257

Atbalsts Kipras turku kopienai

126

(5)

32

40

113

3

(0)

1

0

4

117

Eiropas atveseļošana un noturība

108

(2)

116

80

141

0

—

98 034

46 375

51 660

51 801

“Perikls IV”

1

(0)

1

0

1

—

—

0

—

0

1

ES atveseļošana

—

—

5

3

2

0

0

0

0

0

2

RescEU

448

(7)

183

191

432

17

(0)

153

5

164

596

EU4Health

141

(9)

329

59

402

2

(0)

9

2

10

412

Ārkārtas atbalsts Savienībā (ESI)

ESI

469

0

232

509

191

0

—

70

70

0

191

Decentralizētās aģentūras

11

(0)

324

316

19

—

—

10

10

0

20

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

4

(0)

—

3

1

0

0

0

0

0

1

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

8

(1)

11

10

9

0

—

1

1

0

9

Nodarbinātība un sociālā inovācija

160

(12)

89

57

180

4

(2)

6

2

7

187

Erasmus+

990

(13)

2 663

2 114

1 526

356

(4)

169

283

239

1 765

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

ESC

107

(4)

136

95

144

5

(0)

0

2

4

148

“Radošā Eiropa”

227

(10)

306

137

386

9

(1)

9

4

14

400

Tiesiskums

63

(1)

47

35

74

0

(0)

1

0

0

75

Tiesības un vērtības

120

(4)

99

60

156

1

(0)

1

1

1

156

Decentralizētās aģentūras

17

(0)

220

206

31

1

(0)

3

2

1

33

Citas darbības

10

(0)

6

6

10

0

(0)

0

0

0

10

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

87

(5)

30

28

85

—

—

0

0

0

85

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

164

(2)

181

157

186

1

(0)

1

1

1

187

Kopā 2. izdevumu kategorija: Kohēzija, noturība un vērtības

Kopā 2. izdevumu kategorija: Kohēzija, noturība un vērtības

160 278

160 278

(198)

(198)

6 769

6 769

71 281

71 281

95 569

95 569

23 468

23 468

(8)

(8)

145 178

145 178

55 174

55 174

113 465

113 465

209 033

209 033

3.

Lauksaimniecības garantijas

286

(10)

40 149

40 091

333

—

—

669

669

—

333

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai

35 164

(2)

15 339

14 587

35 914

0

—

2 366

65

2 300

38 215

Jūrniecība un zivsaimniecība

3 043

(15)

107

738

2 397

416

(0)

110

1

525

2 922

Zivsaimniecība (SFPA un RFMO)

SFPA

RFMO

21

—

152

150

23

0

0

0

0

0

23

Decentralizētās aģentūras

—

—

21

21

—

—

—

0

0

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

12

(0)

—

3

9

0

0

0

0

0

9

Vide un klimats (LIFE)

LIFE

1 882

(34)

739

439

2 148

7

(0)

3

3

6

2 154

Taisnīgas pārkārtošanās fonds

—

—

4

1

3

—

—

5

0

5

8

Aizdevuma mehānisms saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu

0

0

—

—

—

—

—

0

0

—

—

Decentralizētās aģentūras

3

—

50

51

3

—

—

6

6

0

3

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

26

—

4

5

24

0

0

0

0

0

24

Kopā 3. izdevumu kategorija: Dabas resursi un vide

Kopā 3. izdevumu kategorija: Dabas resursi un vide

40 438

40 438

(61)

(61)

56 563

56 563

56 086

56 086

40 854

40 854

423

423

(0)

(0)

3 160

3 160

745

745

2 837

2 837

43 691

43 691

4.

Patvērums, migrācija un integrācija

3 068

(29)

497

1 200

2 335

54

(1)

2

28

28

2 363

Decentralizētās aģentūras

20

—

138

138

20

—

—

4

4

—

20

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

0

—

—

0

0

0

0

0

0

0

0

Robežu pārvaldība (IBMF) – Robežu pārvaldība un vīzas

IBMF

1 219

(35)

153

388

949

217

(2)

3

26

192

1 141

Robežu pārvaldība (IBMF) – Muitas aprīkojums

IBMF

—

—

135

—

135

0

0

0

0

0

135

Decentralizētās aģentūras

372

—

703

754

321

—

—

10

10

0

321

Kopā 4. izdevumu kategorija: Migrācija un robežu pārvaldība

Kopā 4. izdevumu kategorija: Migrācija un robežu pārvaldība

4 679

4 679

(64)

(64)

1 626

1 626

2 480

2 480

3 760

3 760

271

271

(3)

(3)

19

19

67

67

219

219

3 980

3 980

5.

Iekšējās drošības fonds (IDF)

457

(15)

70

161

352

13

(1)

1

5

9

360

Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana

351

(0)

73

46

377

0

0

0

0

0

377

Kodoldrošība un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana

324

(3)

69

75

315

0

(0)

0

0

0

315

Decentralizētās aģentūras

0

—

193

193

0

0

(0)

3

3

—

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

2

—

—

1

1

0

0

0

0

0

1

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

26

(3)

20

19

24

—

—

0

—

0

24

Eiropas aizsardzība (pētniecība)

—

(0)

323

1

322

—

—

7

0

7

329

Eiropas aizsardzība (ar pētniecību nesaistīts)

322

(0)

623

198

746

0

—

17

0

17

762

Militārā mobilitāte

—

—

227

1

226

0

0

0

0

0

226

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

7

(0)

—

5

2

0

—

—

0

—

2

Kopā 5. izdevumu kategorija: Drošība un aizsardzība

Kopā 5. izdevumu kategorija: Drošība un aizsardzība

1 489

1 489

(22)

(22)

1 597

1 597

700

700

2 364

2 364

13

13

(1)

(1)

28

28

8

8

33

33

2 397

2 397

6.

Kaimiņattiecības, attīstība un starptautiskā sadarbība

18 527

(444)

10 833

5 656

23 259

213

(12)

127

134

194

23 453

Kodoldrošības instruments (EINS)

EINS

116

(9)

38

17

127

1

—

0

—

1

128

Humānā palīdzība (HUMA)

HUMA

1 301

(12)

2 168

2 405

1 052

53

(4)

28

46

31

1 084

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

137

(2)

352

341

146

22

(1)

56

46

32

178

Aizjūras zemes un teritorijas (AZT)

9

—

63

7

65

0

0

0

0

0

65

Citas darbības

1

(0)

17

17

0

0

0

0

0

0

0

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

4

(0)

—

2

2

0

0

0

0

0

2

Darbības saskaņā ar Komisijas prerogatīvām

153

(20)

92

72

154

0

(0)

1

0

0

154

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA III)

IPA III

7 464

(182)

1 566

1 988

6 860

785

(0)

30

204

610

7 471

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

0

(0)

—

—

—

0

0

0

0

0

—

Kopā 6. izdevumu kategorija: Kaimiņattiecības un pasaule

Kopā 6. izdevumu kategorija: Kaimiņattiecības un pasaule

27 712

27 712

(670)

(670)

15 130

15 130

10 506

10 506

31 666

31 666

1 074

1 074

(17)

(17)

242

242

429

429

869

869

32 535

32 535

7.

Darbinieku pensijas

—

—

2 173

2 173

—

—

—

—

—

—

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropas Parlaments

—

—

11

11

—

0

0

0

0

0

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Eiropadome un Padome

—

—

1

1

—

0

0

0

0

0

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Komisija

—

—

7

7

—

0

0

0

0

0

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) EST

—

—

12

12

—

0

0

0

0

0

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) ERP

—

—

5

5

—

0

0

0

0

0

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) Ombuds

—

—

0

0

—

0

0

0

0

0

—

(Pensijas bijušajiem locekļiem) EDAU

—

—

0

0

—

0

0

0

0

0

—

Eiropas skolas

0

—

197

197

0

1

—

15

14

2

2

Štata darbinieku atalgojums

0

(0)

2 494

2 494

0

—

—

31

31

—

0

Ārštata darbinieku atalgojums

35

(4)

238

231

38

3

(2)

33

33

2

39

Deputāti – algas un pabalsti

0

(0)

15

13

2

—

—

0

0

—

2

Deputāti – pagaidu pabalsti

—

—

3

3

—

0

0

0

0

0

—

Darbinieku piesaistīšanas izmaksas

3

(1)

26

27

2

0

—

1

0

0

2

Dienesta attiecību izbeigšanās

—

—

8

8

—

0

0

0

0

0

—

Mācību izmaksas

10

(1)

17

15

11

1

(0)

3

3

1

12

Sociālā joma un mobilitāte

8

(1)

24

21

8

7

(2)

17

15

7

15

Informācijas un komunikācijas tehnoloģija

122

(2)

298

274

143

20

(0)

50

49

20

163

Īre un pirkumi

3

(0)

318

303

18

2

—

27

28

0

18

Saistībā ar ēkām

49

(1)

86

95

39

2

(0)

19

9

12

51

Drošība

24

(1)

63

58

28

2

(0)

6

3

4

32

Komandējumi un reprezentācija

7

(6)

24

13

11

0

(0)

1

0

0

12

Sanāksmes, komitejas, konferences

6

(5)

5

2

3

0

(0)

1

1

1

4

Oficiālais Vēstnesis

1

(0)

2

3

1

0

—

0

0

—

1

Publikācijas

5

(0)

13

12

6

2

(0)

3

3

1

7

Informācijas iegūšana

1

(0)

4

3

2

—

—

0

0

0

2

Pētījumi un izmeklēšanas

11

(0)

5

12

4

0

—

0

0

0

4

Vispārējas iekārtas, transportlīdzekļi, mēbeles

13

(1)

24

25

11

3

(0)

3

5

2

13

Lingvistiskie ārpakalpojumi

3

(0)

24

23

4

0

(0)

10

10

1

4

Citi administratīvie izdevumi

7

(1)

18

18

6

1

(0)

4

4

2

8

Izmēģinājuma projekti un sagat. darbības

2

(0)

—

1

0

0

(0)

—

—

—

0

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

591

(66)

4 256

4 155

626

36

(32)

335

281

57

684

Kopā 7. izdevumu kategorija: Eiropas publiskā pārvalde

Kopā 7. izdevumu kategorija: Eiropas publiskā pārvalde

901

901

(92)

(92)

10 371

10 371

10 215

10 215

964

964

80

80

(37)

(37)

559

559

490

490

111

111

1 076

1 076

O

Inovāciju fonds (IF)

0

0

—

—

—

4

(1)

147

11

138

138

Citas darbības

0

0

—

—

—

7

(1)

52

50

8

8

Kopā O izdevumu kategorija: Ārpus DFS

Kopā O izdevumu kategorija: Ārpus DFS

0

0

0

0

—

—

—

—

—

—

11

11

(2)

(2)

199

199

61

61

147

147

147

147

S

Solidaritāte un ārkārtas palīdzība (SEAR)

SEAR

—

—

791

791

—

0

0

0

0

0

—

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

0

—

24

24

—

0

0

0

0

0

—

Brexit korekcijas rezerve

Brexit

—

—

407

407

—

0

0

0

0

0

—

Kopā S izdevumu kategorija: Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

Kopā S izdevumu kategorija: Solidaritātes mehānismi Savienībā un ārpus tās (īpašie instrumenti)

0

0

—

—

1 223

1 223

1 223

1 223

—

—

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

—

—

Kopā

Kopā

273 386

273 386

(1 687 )

(1 687 )

114 011

114 011

169 192

169 192

216 518

216 518

29 811

29 811

(283)

(283)

154 334

154 334

58 805

58 805

125 057

125 057

341 575

341 575

7.   BUDŽETA IZPILDE PA IESTĀDĒM

7.1.   BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDE

BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDE

| Miljonos EUR |
| --- |
| Iestāde | Ienākumu apropriācijas | Konstatētās maksājumtiesības | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nav samaksāts |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Kārtējā gada | Pārnestās summas | Kopā | Par pārnestajām maksājumtiesībām | Par pārnestajām maksājumtiesībām | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| Eiropas Parlaments | 176 | 176 | 236 | 7 | 243 | 212 | 3 | 215 | 122 % | 28 |
| Eiropadome un Padome | 59 | 59 | 103 | 1 | 104 | 102 | 1 | 102 | 173 % | 2 |
| Komisija | 165 665 | 167 616 | 244 942 | 19 411 | 264 354 | 237 838 | 1 078 | 238 916 | 143 % | 25 437 |
| Tiesa | 60 | 60 | 59 | 0 | 59 | 59 | 0 | 59 | 99 % | 0 |
| Revīzijas palāta | 23 | 23 | 24 | 0 | 24 | 24 | 0 | 24 | 102 % | 0 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 13 | 13 | 22 | 0 | 22 | 22 | 0 | 22 | 171 % | 0 |
| Reģionu komiteja | 10 | 10 | 11 | 0 | 12 | 11 | 0 | 12 | 112 % | — |
| Ombuds | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 93 % | — |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 2 | 2 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 2 | 96 % | — |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 51 | 51 | 241 | 3 | 244 | 240 | 3 | 243 | 480 % | 0 |
| Kopā | 166 060 | 168 011 | 245 641 | 19 422 | 265 063 | 238 511 | 1 085 | 239 596 | 143 % | 25 467 |

Miljonos EUR

Iestāde

Ienākumu apropriācijas

Konstatētās maksājumtiesības

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nav samaksāts

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Kārtējā gada

Pārnestās summas

Kopā

Par pārnestajām maksājumtiesībām

Par pārnestajām maksājumtiesībām

Kopā

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

Eiropas Parlaments

176

176

236

7

243

212

3

215

122 %

28

Eiropadome un Padome

59

59

103

1

104

102

1

102

173 %

2

Komisija

165 665

167 616

244 942

19 411

264 354

237 838

1 078

238 916

143 %

25 437

Tiesa

60

60

59

0

59

59

0

59

99 %

0

Revīzijas palāta

23

23

24

0

24

24

0

24

102 %

0

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

13

13

22

0

22

22

0

22

171 %

0

Reģionu komiteja

10

10

11

0

12

11

0

12

112 %

—

Ombuds

1

1

1

0

1

1

0

1

93 %

—

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2

2

2

0

2

2

0

2

96 %

—

Eiropas Ārējās darbības dienests

51

51

241

3

244

240

3

243

480 %

0

Kopā

Kopā

166 060

166 060

168 011

168 011

245 641

245 641

19 422

19 422

265 063

265 063

238 511

238 511

1 085

1 085

239 596

239 596

143 %

143 %

25 467

25 467

Tāpat kā iepriekšējos gados, konsolidētie pārskati par ES vispārējā budžeta izpildi ietver visu iestāžu budžeta izpildi, jo ES budžetā ir paredzēts atsevišķs budžets katrai iestādei.

Aģentūru budžets un tā izpilde nav konsolidēti ES budžetā un nav iekļauti ES budžeta ziņojumos. Tomēr Komisijas subsīdija, kas izmaksāta aģentūrām, ir daļa no ES budžeta. Šajā gada pārskatu budžeta daļā ir ņemta vērā tikai subsīdija, kas izmaksāta no Komisijas budžeta aģentūrām.

Saistībā ar EĀDD jānorāda, ka papildus savam budžetam tas arī saņem iemaksas no Komisijas 193,6 miljonu EUR apmērā (2020. gadā – 148,1 miljons EUR, tomēr 2020. gadā EAF netika segts no NDICI līdzekļiem, līdz ar to bija palielināšanās 2021. gadā). No EAF mantojuma un trasta fondiem tika saņemti 18,7 miljoni EUR (2020. gadā – 64,4 miljoni EUR). No šīm iemaksām sedz delegācijās esošo Komisijas darbinieku izmaksas, ko finansē no EAF un trasta fondiem, tostarp piešķirtos ieņēmumus, kuri gūti gada laikā no šīm iemaksām.

NDICI

7.2.   SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE

SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE

| Miljonos EUR |
| --- |
| Iestāde | Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības | Uz 2022. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | no galīgā pieņemtā budžeta | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+ 11+12 |
| Eiropas Parlaments | 2 215 | 2 033 | 75 | 46 | 2 154 | 97 % | 22 | 30 | 52 | 8 | — | 0 | 9 |
| Eiropadome un Padome | 679 | 523 | 0 | 43 | 566 | 83 % | 0 | 41 | 41 | 71 | 0 | 0 | 71 |
| Komisija | 601 452 | 109 244 | 511 | 153 999 | 263 755 | 44 % | 4 043 | 283 739 | 287 781 | 49 239 | 5 | 671 | 49 916 |
| Tiesa | 445 | 438 | 0 | 1 | 439 | 98 % | 0 | 1 | 1 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Revīzijas palāta | 154 | 149 | 0 | 0 | 149 | 97 % | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 155 | 132 | 0 | 4 | 136 | 88 % | 0 | 5 | 5 | 13 | 0 | 0 | 13 |
| Reģionu komiteja | 108 | 106 | 0 | 1 | 106 | 99 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Ombuds | 13 | 11 | 0 | — | 11 | 89 % | 0 | — | — | 1 | 0 | — | 1 |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 19 | 17 | 0 | — | 17 | 86 % | 0 | — | — | 3 | 0 | — | 3 |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 1 091 | 763 | 10 | 239 | 1 012 | 93 % | 0 | 75 | 75 | 5 | — | 0 | 5 |
| Kopā | 606 331 | 113 415 | 596 | 154 334 | 268 345 | 44 % | 4 065 | 283 891 | 287 956 | 49 354 | 5 | 671 | 50 030 |

Miljonos EUR

Iestāde

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

Uz 2022. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

no galīgā pieņemtā budžeta

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+ 11+12

Eiropas Parlaments

2 215

2 033

75

46

2 154

97 %

22

30

52

8

—

0

9

Eiropadome un Padome

679

523

0

43

566

83 %

0

41

41

71

0

0

71

Komisija

601 452

109 244

511

153 999

263 755

44 %

4 043

283 739

287 781

49 239

5

671

49 916

Tiesa

445

438

0

1

439

98 %

0

1

1

6

0

0

6

Revīzijas palāta

154

149

0

0

149

97 %

0

0

0

5

0

0

5

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

155

132

0

4

136

88 %

0

5

5

13

0

0

13

Reģionu komiteja

108

106

0

1

106

99 %

0

0

0

1

0

0

1

Ombuds

13

11

0

—

11

89 %

0

—

—

1

0

—

1

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

19

17

0

—

17

86 %

0

—

—

3

0

—

3

Eiropas Ārējās darbības dienests

1 091

763

10

239

1 012

93 %

0

75

75

5

—

0

5

Kopā

Kopā

606 331

606 331

113 415

113 415

596

596

154 334

154 334

268 345

268 345

44 %

44 %

4 065

4 065

283 891

283 891

287 956

287 956

49 354

49 354

5

5

671

671

50 030

50 030

7.3.   MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE

MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE

| Miljonos EUR |
| --- |
| Iestāde | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi | Uz 2022. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| no galīgā pieņemtā budžeta | no pār- nestas | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | no galīgā pieņemtā budžeta | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | no galīgā pieņemtā budžeta | no pār- nestas | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| Eiropas Parlaments | 2 571 | 1 650 | 393 | 35 | 2 078 | 81 % | 402 | 40 | 442 | 12 | 38 | 2 | 52 |
| Eiropadome un Padome | 749 | 461 | 60 | 43 | 564 | 75 % | 62 | 42 | 104 | 71 | 10 | 1 | 82 |
| Komisija | 241 321 | 160 032 | 1 203 | 62 326 | 223 561 | 93 % | 3 591 | 13 827 | 17 417 | 82 | 250 | 11 | 343 |
| Tiesa | 479 | 408 | 30 | 0 | 438 | 92 % | 30 | 1 | 31 | 6 | 3 | 0 | 9 |
| Revīzijas palāta | 163 | 140 | 8 | 0 | 148 | 91 % | 8 | 0 | 8 | 5 | 1 | 0 | 6 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 168 | 113 | 10 | 3 | 126 | 75 % | 19 | 7 | 25 | 13 | 3 | 0 | 16 |
| Reģionu komiteja | 119 | 91 | 10 | 1 | 101 | 85 % | 15 | 1 | 15 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| Ombuds | 13 | 9 | 0 | — | 10 | 76 % | 2 | — | 2 | 1 | 0 | — | 1 |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 21 | 16 | 1 | — | 17 | 80 % | 1 | — | 1 | 3 | 0 | — | 3 |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 1 209 | 648 | 106 | 199 | 954 | 79 % | 114 | 115 | 230 | 5 | 21 | 0 | 26 |
| Kopā | 246 812 | 163 568 | 1 821 | 62 607 | 227 996 | 92 % | 4 244 | 14 032 | 18 275 | 199 | 327 | 14 | 541 |

Miljonos EUR

Iestāde

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Uz 2022. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

no galīgā pieņemtā budžeta

no pār- nestas

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

no galīgā pieņemtā budžeta

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

no galīgā pieņemtā budžeta

no pār- nestas

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13

Eiropas Parlaments

2 571

1 650

393

35

2 078

81 %

402

40

442

12

38

2

52

Eiropadome un Padome

749

461

60

43

564

75 %

62

42

104

71

10

1

82

Komisija

241 321

160 032

1 203

62 326

223 561

93 %

3 591

13 827

17 417

82

250

11

343

Tiesa

479

408

30

0

438

92 %

30

1

31

6

3

0

9

Revīzijas palāta

163

140

8

0

148

91 %

8

0

8

5

1

0

6

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

168

113

10

3

126

75 %

19

7

25

13

3

0

16

Reģionu komiteja

119

91

10

1

101

85 %

15

1

15

1

1

0

2

Ombuds

13

9

0

—

10

76 %

2

—

2

1

0

—

1

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

21

16

1

—

17

80 %

1

—

1

3

0

—

3

Eiropas Ārējās darbības dienests

1 209

648

106

199

954

79 %

114

115

230

5

21

0

26

Kopā

Kopā

246 812

246 812

163 568

163 568

1 821

1 821

62 607

62 607

227 996

227 996

92 %

92 %

4 244

4 244

14 032

14 032

18 275

18 275

199

199

327

327

14

14

541

541

8.   AĢENTŪRU BUDŽETA IZPILDE

Aģentūru ieņēmumi un izdevumi, kas norādīti 8.1. un 8.2. ziņojumā turpmāk, kā tādi nav konsolidēti ES budžetā. Šajā gada pārskatu budžeta daļā ir ņemta vērā tikai subsīdija, kas izmaksāta no Komisijas budžeta aģentūrām.

ES budžeta izpildes ziņojumos attiecīgā gadījumā iekļauj subsīdiju, kas izmaksāta no ES budžeta aģentūrām kā saistību un maksājumu apropriācijas.

Turpmāk norādītajos aģentūru ziņojumos ir sniegts pārskats par aģentūrām – gan decentralizētajām (zināmas arī kā “tradicionālās aģentūras”), gan izpildaģentūrām, un par to ieņēmumiem (8.1.) un izdevumiem (8.2.).

Citi ieņēmumu un to saistīto izdevumu avoti nav pievienoti ES budžeta kontos. Katra aģentūra uzrāda savu gada pārskatu kopumu.

8.1.   BUDŽETA IEŅĒMUMI

BUDŽETA IEŅĒMUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| Aģentūra | Finansējuma DFS izdevumu kategorija | Galīgais pieņemtais budžets | Saņemtie ieņēmumi |
| Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai | 4 | 264 | 268 |
| Energoregulatoru sadarbības aģentūra | 1 | 24 | 24 |
| Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde | 1 | 7 | 7 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | Neattiecas | 19 | 19 |
| Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra | 1, 2b | 11 | 3 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 2b | 16 | 15 |
| Eiropas Patvēruma atbalsta birojs | 4 | 142 | 153 |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 1 | 204 | 168 |
| Eiropas Banku iestāde | 1 | 49 | 50 |
| Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra | 4 | 535 | 545 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 2b | 58 | 173 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 2b | 19 | 19 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 1 | 108 | 115 |
| Eiropas Klimata, infrastruktūras un vides izpildaģentūra | 1, 2a, 3, 5 | 45 | 45 |
| Eiropas Izglītības un kultūras izpildaģentūra | 2b, 6 | 54 | 54 |
| Eiropas Vides aģentūra | 3 | 52 | 67 |
| Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 3 | 21 | 22 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 2b | 119 | 121 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 2b | 22 | 23 |
| Eiropas Veselības un digitālā izpildaģentūra | 1, 2b | 27 | 27 |
| Eiropas Inovācijas padome un MVU izpildaģentūra | 1, 2a | 49 | 43 |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts | 2b | 9 | 9 |
| Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde | 1 | 33 | 33 |
| Eiropas Darba iestāde | 2b | 22 | 14 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 1 | 85 | 106 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 2b | 379 | 408 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 5 | 17 | 19 |
| Eiropas Prokuratūra | 2b | 26 | 27 |
| Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra | 1 | 55 | 56 |
| Eiropas Pētniecības izpildaģentūra | 1, 3 | 88 | 88 |
| Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde | 1 | 59 | 61 |
| Eiropas Izglītības fonds | 2b | 21 | 22 |
| Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās | 2b | 44 | 46 |
| Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra | 1 | 23 | 23 |
| Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai | 5 | 178 | 177 |
| Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra | 5 | 10 | 8 |
| Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra | 1 | 31 | 33 |
| Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūra | 1 | 44 | 1 870 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 2b | 24 | 25 |
| Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs | Neattiecas | 534 | 313 |
| Kopuzņēmums “Fusion for Energy” | 1 | 614 | 750 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 7 | 52 | 46 |
| Kopā | | 4 195 | 6 092 |

Miljonos EUR

Aģentūra

Finansējuma DFS izdevumu kategorija

Galīgais pieņemtais budžets

Saņemtie ieņēmumi

Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai

4

264

268

Energoregulatoru sadarbības aģentūra

1

24

24

Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde

1

7

7

Kopienas Augu šķirņu birojs

Neattiecas

19

19

Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra

1, 2b

11

3

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

2b

16

15

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs

4

142

153

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

1

204

168

Eiropas Banku iestāde

1

49

50

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

4

535

545

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

2b

58

173

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

2b

19

19

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

1

108

115

Eiropas Klimata, infrastruktūras un vides izpildaģentūra

1, 2a, 3, 5

45

45

Eiropas Izglītības un kultūras izpildaģentūra

2b, 6

54

54

Eiropas Vides aģentūra

3

52

67

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

3

21

22

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

2b

119

121

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

2b

22

23

Eiropas Veselības un digitālā izpildaģentūra

1, 2b

27

27

Eiropas Inovācijas padome un MVU izpildaģentūra

1, 2a

49

43

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

2b

9

9

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde

1

33

33

Eiropas Darba iestāde

2b

22

14

Eiropas Jūras drošības aģentūra

1

85

106

Eiropas Zāļu aģentūra

2b

379

408

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

5

17

19

Eiropas Prokuratūra

2b

26

27

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

1

55

56

Eiropas Pētniecības izpildaģentūra

1, 3

88

88

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

1

59

61

Eiropas Izglītības fonds

2b

21

22

Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās

2b

44

46

Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra

1

23

23

Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai

5

178

177

Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra

5

10

8

Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra

1

31

33

Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūra

1

44

1 870

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

2b

24

25

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs

Neattiecas

534

313

Kopuzņēmums “Fusion for Energy”

1

614

750

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

7

52

46

Kopā

Kopā

4 195

4 195

6 092

6 092

| Miljonos EUR |
| --- |
| Aģentūru ieņēmumu veids | Saņemtās summas |
| Komisijas subsīdijas | 4 155 |
| Ienākumi no maksām | 842 |
| Citi ienākumi | 1 095 |
| Kopā | 6 092 |

Miljonos EUR

Aģentūru ieņēmumu veids

Saņemtās summas

Komisijas subsīdijas

4 155

Ienākumi no maksām

842

Citi ienākumi

1 095

Kopā

Kopā

6 092

6 092

8.2.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM

SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| Aģentūra | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi |
| Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai | 286 | 269 | 291 | 260 |
| Energoregulatoru sadarbības aģentūra | 24 | 22 | 27 | 19 |
| Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde | 7 | 7 | 10 | 8 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 20 | 18 | 20 | 17 |
| Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra | 11 | 2 | 12 | 2 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 16 | 16 | 22 | 15 |
| Eiropas Patvēruma atbalsta birojs | 169 | 139 | 177 | 136 |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 278 | 183 | 286 | 149 |
| Eiropas Banku iestāde | 50 | 49 | 54 | 46 |
| Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra | 557 | 523 | 725 | 421 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 182 | 169 | 195 | 122 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 19 | 19 | 20 | 19 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 116 | 110 | 129 | 109 |
| Eiropas Klimata, infrastruktūras un vides izpildaģentūra | 45 | 44 | 47 | 42 |
| Eiropas Izglītības un kultūras izpildaģentūra | 54 | 53 | 58 | 50 |
| Eiropas Vides aģentūra | 68 | 61 | 92 | 64 |
| Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 22 | 21 | 25 | 18 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 130 | 130 | 133 | 118 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 23 | 22 | 28 | 23 |
| Eiropas Veselības un digitālā izpildaģentūra | 27 | 26 | 27 | 20 |
| Eiropas Inovācijas padome un MVU izpildaģentūra | 45 | 43 | 48 | 42 |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts | 9 | 9 | 11 | 8 |
| Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde | 33 | 33 | 38 | 31 |
| Eiropas Darba iestāde | 23 | 22 | 26 | 10 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 114 | 107 | 125 | 102 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 408 | 386 | 480 | 365 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 20 | 19 | 21 | 19 |
| Eiropas Prokuratūra | 26 | 25 | 27 | 19 |
| Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra | 55 | 55 | 57 | 54 |
| Eiropas Pētniecības izpildaģentūra | 88 | 88 | 96 | 88 |
| Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde | 61 | 60 | 69 | 61 |
| Eiropas Izglītības fonds | 22 | 21 | 23 | 21 |
| Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās | 60 | 57 | 57 | 45 |
| Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra | 23 | 23 | 29 | 24 |
| Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai | 186 | 176 | 210 | 167 |
| Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra | 26 | 12 | 30 | 12 |
| Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra | 38 | 37 | 37 | 33 |
| Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūra | 10 102 | 6 419 | 2 666 | 1 614 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 26 | 25 | 33 | 25 |
| Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs | 558 | 286 | 18 | 282 |
| Kopuzņēmums “Fusion for Energy” | 1 070 | 1 066 | 765 | 745 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 53 | 44 | 56 | 43 |
| Kopā | 15 151 | 10 897 | 7 301 | 5 470 |

Miljonos EUR

Aģentūra

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai

286

269

291

260

Energoregulatoru sadarbības aģentūra

24

22

27

19

Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde

7

7

10

8

Kopienas Augu šķirņu birojs

20

18

20

17

Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra

11

2

12

2

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

16

16

22

15

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs

169

139

177

136

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

278

183

286

149

Eiropas Banku iestāde

50

49

54

46

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

557

523

725

421

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

182

169

195

122

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

19

19

20

19

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

116

110

129

109

Eiropas Klimata, infrastruktūras un vides izpildaģentūra

45

44

47

42

Eiropas Izglītības un kultūras izpildaģentūra

54

53

58

50

Eiropas Vides aģentūra

68

61

92

64

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

22

21

25

18

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

130

130

133

118

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

23

22

28

23

Eiropas Veselības un digitālā izpildaģentūra

27

26

27

20

Eiropas Inovācijas padome un MVU izpildaģentūra

45

43

48

42

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

9

9

11

8

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde

33

33

38

31

Eiropas Darba iestāde

23

22

26

10

Eiropas Jūras drošības aģentūra

114

107

125

102

Eiropas Zāļu aģentūra

408

386

480

365

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

20

19

21

19

Eiropas Prokuratūra

26

25

27

19

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

55

55

57

54

Eiropas Pētniecības izpildaģentūra

88

88

96

88

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

61

60

69

61

Eiropas Izglītības fonds

22

21

23

21

Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās

60

57

57

45

Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra

23

23

29

24

Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai

186

176

210

167

Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra

26

12

30

12

Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra

38

37

37

33

Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūra

10 102

6 419

2 666

1 614

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

26

25

33

25

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs

558

286

18

282

Kopuzņēmums “Fusion for Energy”

1 070

1 066

765

745

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

53

44

56

43

Kopā

Kopā

15 151

15 151

10 897

10 897

7 301

7 301

5 470

5 470

| Miljonos EUR |
| --- |
| Izdevumu veids | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi |
| Personāls | 1 749 | 1 478 | 1 417 | 1 462 |
| Administratīvie | 472 | 439 | 498 | 412 |
| Darbības | 12 930 | 8 980 | 5 385 | 3 596 |
| Kopā | 15 151 | 10 897 | 7 301 | 5 470 |

Miljonos EUR

Izdevumu veids

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Personāls

1 749

1 478

1 417

1 462

Administratīvie

472

439

498

412

Darbības

12 930

8 980

5 385

3 596

Kopā

Kopā

15 151

15 151

10 897

10 897

7 301

7 301

5 470

5 470

GLOSĀRIJS

Administratīvās apropriācijas

Administratīvās apropriācijas

Administratīvās apropriācijas sedz iestāžu un subjektu darbības izmaksas (personāls, ēkas, biroja aprīkojums).

Aktuāra pieņēmumi

Aktuāra pieņēmumi

Pieņēmumi, kurus izmanto, lai aprēķinātu nākotnes notikumu izmaksas, kas ietekmē pensiju saistības.

Aktuārie guvumi un zaudējumi

Aktuārie guvumi un zaudējumi

Definētu pabalstu shēmas gadījumā – aktuārā deficīta vai pārpalikuma izmaiņas. To cēlonis ir atšķirības starp iepriekšējiem aktuāra pieņēmumiem un faktiskajiem notikumiem un aktuāra pieņēmumu izmaiņu sekas.

Apropriācijas

Apropriācijas

Budžeta finansējums. Budžetā ir paredzētas gan saistības, gan maksājumi (nauda vai bankas pārskaitījumi saņēmējiem). Saistību un maksājumu apropriācijas bieži atšķiras (diferencētas apropriācijas), jo saistības par daudzgadu programmām un projektiem parasti pilnībā uzņemas tajā gadā, kurā tiek pieņemti lēmumi par tiem, un tiek apmaksātas gadu gaitā, turpinoties programmu un projektu īstenošanai. Nediferencētas apropriācijas attiecas uz administratīvajiem izdevumiem, lauksaimniecības tirgus atbalstu un tiešajiem maksājumiem, un saistību apropriācijas ir vienādas ar maksājumu apropriācijām.

Apropriāciju atcelšana

Apropriāciju atcelšana

Neizmantotās apropriācijas, kuras vairs nevar izmantot.

Apropriāciju pārnešana

Apropriāciju pārnešana

Izņēmums no gada pārskata principa tiktāl, ciktāl apropriācijas, kuras konkrētajā budžeta gadā nav bijis iespējams izmantot, var, ievērojot stingrus nosacījumus, izņēmuma kārtā tikt pārnestas izmantošanai nākamajā gadā.

Atvasinātie instrumenti

Atvasinātie instrumenti

Finanšu instrumenti, kuru vērtība ir saistīta ar kāda cita finanšu instrumenta, rādītāja vai preces vērtības izmaiņām. Atšķirībā no primārā finanšu instrumenta (piemēram, valdības obligācijas) turētāja, kuram ir neierobežotas tiesības saņemt naudu (vai kādu citu saimniecisko labumu) nākotnē, atvasinātā instrumenta turētājam ir tikai ierobežotas tiesības saņemt šādu labumu. Atvasinātā instrumenta piemērs ir regulētā tirgū netirgots valūtas nākotnes līgums.

Budžeta grozījumi

Budžeta grozījumi

Lēmums, kas pieņemts budžeta gadā, lai grozītu (palielinātu, samazinātu, pārvietotu) tā gada pieņemtā budžeta aspektus.

Budžeta pozīcija

Budžeta pozīcija

Ciktāl tas attiecas uz budžeta struktūru, ieņēmumi un izdevumi tiek budžetā atspoguļoti saskaņā ar saistošo nomenklatūru, kas atspoguļo katra posteņa būtību un mērķi, kā to nosaka budžeta lēmējinstitūcija. Atsevišķie virsraksti (sadaļa, nodaļa, pants vai pozīcija) sniedz oficiālu nomenklatūras aprakstu.

Dalīta pārvaldība

Dalīta pārvaldība

Budžeta izpildes režīms. Dalītās pārvaldības režīmā budžeta izpildes uzdevumi tiek deleģēti dalībvalstīm. Apmēram trīs ceturtdaļas ES izdevumu ietilpst šajā izpildes režīmā.

Definētu pabalstu shēma

Definētu pabalstu shēma

Pensijas shēma vai cita pensijas pabalsta shēma, kuras noteikumos ir noteikti pabalsti neatkarīgi no maksājamajām iemaksām un kurās pabalsti nav tieši saistīti ar ieguldījumiem shēmā. Shēma var būt finansēta vai nefinansēta.

Diskonta likme

Diskonta likme

Likme, ko izmanto, lai pielāgotu naudas laika vērtībai. Diskontēšana ir metode, ko izmanto, lai salīdzinātu izmaksas un ieguvumus, kas rodas dažādos laika periodos.

Efektīvā procentu likme

Efektīvā procentu likme

Likme, ar kuru diskontē aplēstos nākotnes naudas ieņēmumus vai maksājumus visā finanšu aktīva vai finanšu saistību paredzamajā dzīves ciklā, lai iegūtu aktīva vai saistību neto uzskaites vērtību.

Finanšu aktīvi un saistības amortizētajā iegādes vērtībā

Finanšu aktīvi un saistības amortizētajā iegādes vērtībā

Visi finanšu aktīvi un saistības, kas atbilst starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem un novērtēti armotizētajā iegādes vērtībā.

Finanšu aktīvi vai saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi vai saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Visi finanšu aktīvi vai saistības, kuri atbilstoši starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem tiek novērtēti to patiesajā vērtībā un kuru patiesās vērtības izmaiņas atzīst pārpalikuma vai deficīta aprēķinā par attiecīgo periodu (t. i., atvasinātie instrumenti).

Finanšu korekcija

Finanšu korekcija

Finanšu korekciju mērķis ir aizsargāt ES budžetu no neatbilstoši veiktu izdevumu sloga. Attiecībā uz izdevumiem dalītā pārvaldībā par neatbilstoši veiktu maksājumu atgūšanas uzdevumu galvenokārt ir atbildīga dalībvalsts.

Finanšu korekciju mērķis ir aizsargāt ES budžetu no neatbilstoši veiktu izdevumu sloga. Attiecībā uz

“Apstiprināta” finanšu korekcija ir tāda, kuru attiecīgā dalībvalsts ir pieņēmusi. “Izlemtā” finanšu korekcija ir ar Komisijas lēmumu pieņemta, un tā vienmēr ir neto korekcija, saskaņā ar kuru dalībvalstij ir jāatmaksā nepareizi izmaksāti līdzekļi ES budžetā, tādējādi attiecīgajai dalībvalstij tiek galīgi samazināts piešķirtais finansējums. Šajā publikācijā apstiprinātās un izlemtās finanšu korekcijas ir iekļautas kā viena kategorija.

“Īstenota” finanšu korekcija ir tāda, ar kuru ir labots konstatētais pārkāpums.

Gada darbības pārskats (GDP)

Gada darbības pārskats (GDP)

Gada darbības pārskatos tiek norādīti darbības rezultāti, inter alia atsaucoties uz izvirzītajiem mērķiem, saistītajiem riskiem un iekšējās kontroles struktūru. Komisijai kopš 2001. gada budžeta pieņemšanas un visām Eiropas Savienības iestādēm kopš 2003. gada ir noteikts, ka “deleģētajam kredītrīkotājam” jāiesniedz savai iestādei gada darbības pārskats par savu pienākumu izpildi kopā ar informāciju par finansēm un pārvaldību.

Kārtējās darba izmaksas

Kārtējās darba izmaksas

Shēmas saistību pieaugums, ko rada darbs kārtējā finanšu gadā.

Likvidējamās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

Neizmantotās apropriācijas, kuras jāatceļ finanšu gada beigās. Likvidēšana nozīmē uz apropriāciju attiecināmās izdevumu radīšanas un/vai saistību uzņemšanās atļaujas daļēju vai pilnīgu atcelšanu. Tikai kopuzņēmumiem, kā norādīts to finanšu noteikumos, visas neizmantotās apropriācijas var iekļaut ieņēmumu un izdevumu aplēsē par līdz pat trijiem nākamajiem finanšu gadiem (t. s. “N+3” noteikums). Tāpēc KU likvidējamās apropriācijas var atkal aktivizēt līdz pat “N+3” finanšu gadam.

Maksājumu apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Maksājumu apropriācijas sedz kārtējā gadā maksājamus izdevumus, kas izriet no juridiskām saistībām, kuras uzņemtas kārtējā gadā un/vai iepriekšējos gados.

Neizpildītās saistības

Neizpildītās saistības

Tāpat kā reste à liquider (RAL) atspoguļo summu, par kādu ir uzņemtas budžeta saistības, bet sekojošais maksājums vēl nav izdarīts. Tās parāda ES maksājumu saistības turpmākajos gados un izriet tieši no daudzgadu programmu pastāvēšanas un saistību un maksājumu apropriāciju nošķiršanas.

reste à liquider

RAL

Neizpildītās saistības (reste à liquider, RAL)

Neizpildītās saistības (reste à liquider, RAL

Tāpat kā neizpildītās saistības atspoguļo summu, par kādu ir uzņemtas budžeta saistības, bet sekojošais maksājums vēl nav izdarīts. Tās parāda ES maksājumu saistības turpmākajos gados un izriet tieši no daudzgadu programmu pastāvēšanas un saistību un maksājumu apropriāciju nošķiršanas.

Netieša pārvaldība

Netieša pārvaldība

Budžeta izpildes režīms. Netiešās pārvaldības režīmā Komisija piešķir budžeta izpildes uzdevumus struktūrām, ko reglamentē ES tiesību akti vai valsts tiesību akti.

No dalībvalstīm pieprasāmās summas

No dalībvalstīm pieprasāmās summas

Tie ir pārskata periodā radušies izdevumi, kas būs jāfinansē no nākamajiem budžetiem, t. i., no ES dalībvalstīm. Tie rodas, līdzās pastāvot uz uzkrājumiem balstītiem finanšu pārskatiem un naudas līdzekļos balstītam budžetam.

Pašu resursi

Pašu resursi

Galvenais ieņēmumu avots ES budžetam. Dažādie pašu resursi ir uzskaitīti piemērojamajā Lēmumā par pašu resursiem (Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/2053), un tie ir tradicionālie pašu resursi, uz PVN balstīti pašu resursi, uz NKI balstīti pašu resursi un pašu resursi, kas pamatojas uz nerecklētā izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu.

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Visi finanšu aktīvi (izņemot atvasinātos instrumentus), kuri atbilstoši starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem tiek novērtēti to patiesajā vērtībā un kuru patiesās vērtības izmaiņas atzīst neto aktīvu rezervē līdz to atzīšanas pārtraukšanai (vai vērtības samazinājumam).

Pārkāpums

Pārkāpums

Pārkāpums ir darbība, kas neatbilst piemērojamiem ES vai dalībvalsts noteikumiem un kam ir potenciāli negatīva ietekme uz ES finanšu interesēm. Pārkāpumi var būt līdzekļus pieprasījušo saņēmēju vai par maksājumu veikšanu atbildīgo iestāžu rīcības rezultāts. Jēdziens “pārkāpums” ir plašāks nekā “krāpšana”, kas ir rīcība, kuru var kvalificēt kā noziedzīgu nodarījumu.

Pārtraukšana un apturēšana

Pārtraukšana un apturēšana

Ja Komisija savā darbā vai pamatojoties uz revīzijas iestāžu sniegto informāciju, konstatē, ka dalībvalsts nav novērsusi nopietnus trūkumus pārvaldības un kontroles sistēmās un/vai nav labojusi deklarētos un apstiprinātos neatbilstīgos izdevumus, tā var pārtraukt vai apturēt maksājumus.

Pārvietojumi (starp budžeta pozīcijām)

Pārvietojumi (starp budžeta pozīcijām)

Pārvietojumi starp budžeta pozīcijām nozīmē, ka finanšu gada laikā apropriācijas tiek pārvietotas no vienas budžeta pozīcijas uz citu, un tādējādi tie ir izņēmums no budžeta specifikācijas principa. Tomēr tie ir nepārprotami atļauti Līgumā par Eiropas Savienības darbību saskaņā ar Finanšu regulā (FR) paredzētajiem nosacījumiem. FR ir identificēti dažādi pārvietojumu veidi atkarībā no tā, vai tie ir starp budžeta sadaļām, nodaļām, pantiem vai pozīcijām vai to ietvaros, un to veikšanai ir vajadzīgi dažādi atļaujas līmeņi.

Pieņemtais budžets

Pieņemtais budžets

Budžeta projekts kļūst par pieņemto budžetu, tiklīdz to apstiprina budžeta lēmējinstitūcija un par galīgi pieņemtu atzīst Eiropas parlamenta priekšsēdētājs.

Piešķirtie ieņēmumi

Piešķirtie ieņēmumi

Īpašie ieņēmumi konkrētu izdevumu posteņu finansēšanai. Ārējo piešķirto ieņēmumu galvenais avots ir trešo valstu finanšu iemaksas Savienības finansētajās programmās. Galvenais iekšējo piešķirto ieņēmumu avots ir ieņēmumi no trešām personām par precēm, pakalpojumiem vai darbu, kas veikts pēc to pieprasījuma; ieņēmumi no nepareizi samaksāto summu atmaksas un ieņēmumi no publikāciju un filmu pārdošanas.

Preventīvs pasākums

Preventīvs pasākums

Komisijas rīcībā esošie preventīvie pasākumi ES budžeta aizsardzībai gadījumos, kad Komisija ir informēta par iespējamiem trūkumiem, ietver no ES budžeta veikto darbības programmas maksājumu pārtraukšanu un apturēšanu.

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

Maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos saskaņā ar pamatā esošā līguma, lēmuma, nolīguma vai tiesību pamatakta noteikumiem. Apgrozāmos līdzekļus jeb avansu izmanto mērķim, kuram tas piešķirts, nolīgumā noteiktajā periodā, vai arī to atmaksā.

Saistības

Saistības

Juridiski saistoši apliecinājumi piešķirt finansējumu, ja ir izpildīti noteikti nosacījumi. ES apņemas atlīdzināt savu daļu no ES finansēta projekta izmaksām. Šodienas saistības ir rītdienas maksājumi. Šodienas maksājumi ir vakardienas saistības.

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas nosedz juridisko saistību kopējās izmaksas (līgumi, dotāciju nolīgumi / lēmumi), kurus varētu parakstīt kārtējā finanšu gadā.

Saistību atcelšana

Saistību atcelšana

Akts, ar kuru tiek atceltas iepriekšējās saistības (vai to daļa).

Tieša pārvaldība

Tieša pārvaldība

Budžeta izpildes režīms. Tiešā pārvaldībā budžetu tieši izpilda Komisijas dienesti, izpildaģentūras vai trasta fondi.

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi ir definēti Lēmumā par pašu resursiem (Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2053) un ietver galvenokārt muitas nodokļus un cukura nodevas.

SAĪSINĀJUMU SARAKSTS

| AC | Amortizētā iegādes vērtība |
| --- | --- |
| AFS | Pieejams pārdošanai |
| AMIF | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds |
| ANM | Atveseļošanas un noturības mehānisms |
| AOD | Deleģētais kredītrīkotājs |
| ATM | Gaisa satiksmes pārvaldība |
| BUFI fonds | Budžeta naudas sodu fonds |
| CCS-LGF | Kultūras un radošās nozares garantiju mehānisms |
| CIP | Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma |
| Citi ESI fondi | Eiropas strukturālie un investīciju fondi |
| COSME | Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programma |
| COSO | Tredveja komisijas atbalsta organizāciju komiteja |
| CRII+ | Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu Plus |
| DFS | Daudzgadu finanšu shēma |
| D&WM | Ekspluatācijas pārtraukšana un atkritumu apsaimniekošana |
| EAD | Riska darījums, kurā netiek pildītas saistības |
| EAF | Eiropas Attīstības fonds |
| EaSI | Nodarbinātība un sociālā inovācija |
| EĀDD | Eiropas Ārējās darbības dienests |
| EBTA | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija |
| ECB | Eiropas Centrālā banka |
| ECL | Paredzamie kredītzaudējumi |
| ECOFIN | Ekonomikas un finanšu padome |
| EDIF | Garantijas mehānisms Rietumbalkānu ietvaros |
| EEZ | Eiropas Ekonomikas zona |
| EFIA | Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai |
| EFSE | Eiropas Fonds Dienvidaustrumeiropai |
| EFSI | Eiropas Finanšu stabilitātes instruments |
| EFSM | Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms |
| EGN | Eiropas Savienības grāmatvedības noteikums |
| EGNOS | Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests |
| EIB | Eiropas Investīciju banka |
| EIF | Eiropas Investīciju fonds |
| EISI | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments |
| EISI PI | Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta parāda instruments |
| EJZF | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds |
| EKA | Eiropas Kosmosa aģentūra |
| EKPI | Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments |
| ElectriFI | Elektrifikācijas finansēšanas iniciatīva |
| ELFLA | Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai |
| ELGF | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds |
| ELM | Ārējo aizdevumu pilnvaras |
| EMS | Ekonomiskā un monetārā savienība |
| ENEF | Uzņēmumu paplašināšanas fonds |
| ENIF | Uzņēmumu inovācijas fonds |
| EP | Eiropas Parlaments |
| ERAB | Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka |
| ERAF | Eiropas Reģionālās attīstības fonds |
| ERI | EIB noturības iniciatīva |
| ERP | Eiropas Revīzijas palāta |
| ES | Eiropas Savienība |
| ESF | Eiropas Sociālais fonds |
| ESIF | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds |
| ESM | Eiropas Stabilitātes mehānisms |
| ETUM | Eiropas Tehnoloģiju uzsākšanas mehānisms 1998 |
| EUMETSAT | Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizācija |
| Euratom | Eiropas Atomenerģijas kopiena |
| FIFO | Princips “pirmais iekšā – pirmais ārā” |
| FP7 | Septītā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai |
| FR | ES Finanšu regula |
| FSDA | Finanšu pārskatu apspriešana un analīze |
| FVNA | Patiesā vērtība ar atspoguļojumu neto aktīvu / pašu kapitāla aprēķinā |
| FVSD | Patiesā vērtība ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā |
| GDP | Gada darbības pārskats |
| GNSS | Globāla navigācijas satelītu sistēma |
| H2020 | “Apvārsnis 2020” |
| IF | Inovāciju fonds |
| IIW | Infrastruktūras un inovācijas investīciju platforma |
| IKP | Iekšzemes kopprodukts |
| IT | Informācijas tehnoloģija |
| ITER | Starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors |
| JRC | Kopīgais pētniecības centrs |
| KF | Kohēzijas fonds |
| KLP | Kopējā lauksaimniecības politika |
| KNR | Kopīgo noteikumu regula |
| KOM | Eiropas Komisija |
| KU | Kopuzņēmums |
| KUF | Kopējais uzkrājumu fonds |
| LESD | Līgums par Eiropas Savienības darbību |
| LGD | Saistību nepildīšanas zaudējumi |
| LGTT | Aizdevumu garantijas instruments TEN-T projektiem |
| Likvidējamā EOTK | Likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena |
| MAP | Daudzgadu programma – vidēju uzņēmumu finansiālās integrācijas programma |
| MB | Maksājumu bilance |
| MEP | Eiropas Parlamenta deputāts |
| MFA | Makrofinansiāls atbalsts |
| MMVU | Mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi |
| MVU | Mazais(-ie) un vidējais(-ie) uzņēmums(-i) |
| NDICI | Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments |
| NGEU | NextGenerationEU |
| NKI | Nacionālais kopienākums |
| ORD | Lēmums par pašu resursiem |
| PD | Saistību nepildīšanas varbūtība |
| PF4EE | Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments |
| PGF | Dalībnieku garantiju fonds |
| PLAI | Pagaidu lauku attīstības instruments |
| POI | Projektu obligāciju iniciatīva |
| PPP | Publiskā un privātā sektora partnerība |
| PSEO | Eiropas ierēdņu pensiju shēma |
| PVN | Pievienotās vērtības nodoklis |
| RAL | Neizpildītās saistības (“reste à liquider”) |
| RDFM | Riska dalīšanas finanšu mehānisms |
| RTD | Pētniecība, tehnoloģiju attīstība un demonstrējumi |
| SANAD | MENA fonds mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem |
| SAPARD | Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai |
| SICR | Kredītriska ievērojama palielināšanās |
| SIUGI | Instruments MVU iniciatīvai saistībā ar neierobežotām garantijām |
| SMEW | MVU platforma (mazo un vidējo uzņēmumu platforma) |
| SPSGS | Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti |
| SURE | Atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā |
| SVF | Starptautiskais Valūtas fonds |
| S&P | Standard & Poor's Financial Services LLC |
| TPR | Tradicionālie pašu resursi |
| Vidusjūras dienvidu un austrumu reģions | Vidusjūras dienvidu un austrumu reģiona mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu finansiālās integrācijas programma |

AC

AC

Amortizētā iegādes vērtība

AFS

AFS

Pieejams pārdošanai

AMIF

AMIF

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds

ANM

Atveseļošanas un noturības mehānisms

AOD

AOD

Deleģētais kredītrīkotājs

ATM

ATM

Gaisa satiksmes pārvaldība

BUFI fonds

BUFI

Budžeta naudas sodu fonds

CCS-LGF

CCS-LGF

Kultūras un radošās nozares garantiju mehānisms

CIP

CIP

Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma

Citi ESI fondi

Eiropas strukturālie un investīciju fondi

COSME

COSME

Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programma

COSO

COSO

Tredveja komisijas atbalsta organizāciju komiteja

CRII+

CRII+

Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu Plus

DFS

Daudzgadu finanšu shēma

D&WM

D&WM

Ekspluatācijas pārtraukšana un atkritumu apsaimniekošana

EAD

EAD

Riska darījums, kurā netiek pildītas saistības

EAF

Eiropas Attīstības fonds

EaSI

EaSI

Nodarbinātība un sociālā inovācija

EĀDD

Eiropas Ārējās darbības dienests

EBTA

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija

ECB

Eiropas Centrālā banka

ECL

ECL

Paredzamie kredītzaudējumi

ECOFIN

ECOFIN

Ekonomikas un finanšu padome

EDIF

EDIF

Garantijas mehānisms Rietumbalkānu ietvaros

EEZ

Eiropas Ekonomikas zona

EFIA

Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai

EFSE

EFSE

Eiropas Fonds Dienvidaustrumeiropai

EFSI

Eiropas Finanšu stabilitātes instruments

EFSM

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms

EGN

Eiropas Savienības grāmatvedības noteikums

EGNOS

EGNOS

Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests

EIB

Eiropas Investīciju banka

EIF

Eiropas Investīciju fonds

EISI

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

EISI PI

Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta parāda instruments

EJZF

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds

EKA

Eiropas Kosmosa aģentūra

EKPI

Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments

ElectriFI

ElectriFI

Elektrifikācijas finansēšanas iniciatīva

ELFLA

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai

ELGF

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

ELM

ELM

Ārējo aizdevumu pilnvaras

EMS

Ekonomiskā un monetārā savienība

ENEF

ENEF

Uzņēmumu paplašināšanas fonds

ENIF

ENIF

Uzņēmumu inovācijas fonds

EP

Eiropas Parlaments

ERAB

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

ERAF

Eiropas Reģionālās attīstības fonds

ERI

ERI

EIB noturības iniciatīva

ERP

Eiropas Revīzijas palāta

ES

Eiropas Savienība

ESF

Eiropas Sociālais fonds

ESIF

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds

ESM

Eiropas Stabilitātes mehānisms

ETUM

Eiropas Tehnoloģiju uzsākšanas mehānisms 1998

EUMETSAT

EUMETSAT

Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizācija

Euratom

Euratom

Eiropas Atomenerģijas kopiena

FIFO

FIFO

Princips “pirmais iekšā – pirmais ārā”

FP7

FP7

Septītā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai

FR

ES Finanšu regula

FSDA

FSDA

Finanšu pārskatu apspriešana un analīze

FVNA

FVNA

Patiesā vērtība ar atspoguļojumu neto aktīvu / pašu kapitāla aprēķinā

FVSD

FVSD

Patiesā vērtība ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

GDP

Gada darbības pārskats

GNSS

Globāla navigācijas satelītu sistēma

H2020

“Apvārsnis 2020”

IF

Inovāciju fonds

IIW

IIW

Infrastruktūras un inovācijas investīciju platforma

IKP

Iekšzemes kopprodukts

IT

Informācijas tehnoloģija

ITER

ITER

Starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors

JRC

JRC

Kopīgais pētniecības centrs

KF

Kohēzijas fonds

KLP

Kopējā lauksaimniecības politika

KNR

Kopīgo noteikumu regula

KOM

Eiropas Komisija

KU

Kopuzņēmums

KUF

Kopējais uzkrājumu fonds

LESD

Līgums par Eiropas Savienības darbību

LGD

LGD

Saistību nepildīšanas zaudējumi

LGTT

LGTT

Aizdevumu garantijas instruments TEN-T projektiem

Likvidējamā EOTK

Likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena

MAP

MAP

Daudzgadu programma – vidēju uzņēmumu finansiālās integrācijas programma

MB

Maksājumu bilance

MEP

MEP

Eiropas Parlamenta deputāts

MFA

Makrofinansiāls atbalsts

MMVU

Mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi

MVU

Mazais(-ie) un vidējais(-ie) uzņēmums(-i)

NDICI

NDICI

Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments

NGEU

NGEU

NextGenerationEU

NextGenerationEU

NKI

Nacionālais kopienākums

ORD

ORD

Lēmums par pašu resursiem

PD

PD

Saistību nepildīšanas varbūtība

PF4EE

PF4EE

Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments

PGF

PGF

Dalībnieku garantiju fonds

PLAI

Pagaidu lauku attīstības instruments

POI

Projektu obligāciju iniciatīva

PPP

Publiskā un privātā sektora partnerība

PSEO

PSEO

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

PVN

Pievienotās vērtības nodoklis

RAL

RAL

Neizpildītās saistības (“reste à liquider”)

reste à liquider

RDFM

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

RTD

RTD

Pētniecība, tehnoloģiju attīstība un demonstrējumi

SANAD

SANAD

MENA fonds mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem

SAPARD

SAPARD

Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai

SICR

SICR

Kredītriska ievērojama palielināšanās

SIUGI

SIUGI

Instruments MVU iniciatīvai saistībā ar neierobežotām garantijām

SMEW

SMEW

MVU platforma (mazo un vidējo uzņēmumu platforma)

SPSGS

Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti

SURE

SURE

Atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā

SVF

Starptautiskais Valūtas fonds

S&P

S&P

Standard & Poor's Financial Services LLC

Standard & Poor's Financial Services LLC

TPR

Tradicionālie pašu resursi

Vidusjūras dienvidu un austrumu reģions

Vidusjūras dienvidu un austrumu reģiona mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu finansiālās integrācijas programma

---

(1)  Komisijas Īstenošanas lēmums C(2021) 3991 final.

1

(2)  Dalībvalstis ar apstiprinātiem plāniem: katram apstiprinātajam atveseļošanas un noturības plānam piešķirtais finansējums. Dalībvalstis bez apstiprinātiem plāniem: maksimālais piešķīrums dotācijās saskaņā ar ANM regulu. Uz summām attiecas Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktā noteiktā atjaunināšana, kas ir paredzēta 2022. gada 30. jūnijā.

2

Dalībvalstis ar apstiprinātiem plāniem: katram apstiprinātajam atveseļošanas un noturības plānam piešķirtais finansējums. Dalībvalstis bez apstiprinātiem plāniem: maksimālais piešķīrums dotācijās saskaņā ar ANM regulu. Uz summām attiecas Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktā noteiktā atjaunināšana, kas ir paredzēta 2022. gada 30. jūnijā.

(†)  Somija: tikai 2022. gadā parakstīti un izmaksāti (0,3 miljardi EUR).

†

Somija: tikai 2022. gadā parakstīti un izmaksāti (0,3 miljardi EUR).

(‡)  Īrija līdz šo kontu parakstīšanas datumam nav parakstīts. Īrija nav pieprasījusi priekšfinansējumu neatmaksājamam atbalstam.

‡

Īrija līdz šo kontu parakstīšanas datumam nav parakstīts. Īrija nav pieprasījusi priekšfinansējumu neatmaksājamam atbalstam.

(1)  Rumānija: tikai 2022. gadā izmaksāts (1,9 miljardi EUR).

1

Rumānija: tikai 2022. gadā izmaksāts (1,9 miljardi EUR).

(†)  Slovēnija: parakstīts tikai 2022. gadā. Slovēnija nav lūgusi priekšfinansējumu aizdevumam.

†

Slovēnija: parakstīts tikai 2022. gadā. Slovēnija nav lūgusi priekšfinansējumu aizdevumam.

(3)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (2014. gada 26. maijs) par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus tradicionālos, PVN un NKI pašu resursus, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības (pārstrādāta redakcija) (OV L 168, 7.6.2014., 39. lpp.).

3

(4)  Lai iegūtu visaptverošu pārskatu par NGEU, sk. iedaļas“Gada būtiskākās norises finanšu jomā” 2.2. un 2.3. sadaļu.

4

NGEU

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/947 (2021. gada 9. jūnijs), ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, groza un atceļ Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.).

5

(6)  Noteikums par neiztērēto saistību un maksājumu apropriāciju automātisku pārnešanu attiecas arī uz citām programmām 6. kategorijā: Eiropas Starptautiskās kodoldrošuma sadarbības instrumentu, aizjūras zemēm un teritorijām un Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III), izmantojot atsauces to attiecīgajos juridiskajos pamatos uz NDICI-GE noteikumiem.

6

IPA III

NDICI-GE

(7)  Apstiprinātā summa NGEU 2021 vajadzībām attiecas uz 2021. gada atbalstu neatmaksājama atbalsta veidā dalībvalstīm saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM), Atveseļošanas palīdzību kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU) un papildu naudu citām Eiropas programmām vai fondiem (Lauku attīstība, InvestEU fonds, Taisnīgas pārkārtošanās fonds, “Apvārsnis Eiropa” un RescEU). EURI regulā ir noteikti juridiskie termiņi attiecībā uz juridiskajām saistībām, savukārt programmu sadalījums ir noteikts, pamatojoties uz plānoto gada saistību grafiku, kas īpaši minēts attiecīgo programmu dažādajos juridiskajos pamatos.

7

NGEU

REACT-EU

InvestEU

RescEU

EURI

(8)  Padomes Regula (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (OV L 433 I, 22.12.2020., 23. lpp.).

8

(9)  212. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

9

(10)  2020. un 2021. gada skaitļi: izņemot ieņēmumus, kas saistīti ar AK izstāšanos no ES

10

2020. un 2021. gada skaitļi: izņemot ieņēmumus, kas saistīti ar AK izstāšanos no ES

(11)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/2053 (2020. gada 14. decembra) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.).

11

(12)  Saskaņā ar subsidiaritātes principu Savienība rīkojas tikai tad, ja un ciktāl paredzētās darbības mērķus nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstis un ierosinātās darbības mēroga vai ietekmes dēļ tie ir labāk sasniedzami Savienības līmenī. Saskaņā ar proporcionalitātes principu Savienības rīcības saturs un veids ir samērīgs ar Līgumu mērķu sasniegšanai vajadzīgo (sk. Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantu).

12

(13)  Regula (ES, Euratom) 2018/1046.

13

(14)  Sk. LESD 317. pantu.

14

(15)  C(2020) 4240 final, 2020. gada 24. jūnijs.

15

(16)  Tā rezultātā termins “Eiropas Komisija” tiek izmantots, lai apzīmētu gan Komisijas locekļu izveidoto iestādi – kolēģiju, gan tās administrāciju, ko pārvalda tās departamentu ģenerāldirektori (un citu administratīvo struktūru, piemēram, dienestu, biroju un izpildaģentūru, vadītāji).

16

(17)  Kopš 2019. gada vidus (atsaucoties uz pārskatīto Iekšējo noteikumu 12. pantu) Eiropas Attīstības fonda (EAF) pārvaldība ir līdzdeleģēta pieciem departamentiem (INTPA (DEVCO), ECHO, EAC, EACEA un JRC).

17

(18)  https://ec.europa.eu/info/publications/integrated-financial-and-accountability-reporting_lv.

18

(2)  Jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

2

(3)  Eiropas Parlaments 2021. gada 24. novembrī pieņēma budžetu, kurā paredzēti maksājumi Savienības īstermiņa saistību segšanai no pašu resursiem, ko 2021. gadā iekasēs vai pieprasīs no dalībvalstīm. Turklāt Civildienesta noteikumu (grozītā 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.)) 83. pantā noteikts, ka dalībvalstis kopīgi garantē pensiju saistības.

3

(19)  2020. gada skaitļi attiecas uz pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu (palielinājumu)/samazinājumu.

19

2020. gada skaitļi attiecas uz pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu (palielinājumu)/samazinājumu.

(20)  Līdz 2020. gadam pārņemtie aizdevumi (neatmaksātie aizdevumi, kuriem EIB grupa ir izsniegusi garantijas pieprasījumu par ES sniegto garantiju) sākotnēji tika atzīti par summu, kas samaksāta, lai izpildītu garantijas pieprasījumu, un nekavējoties pilnībā samazināta par kredīta zaudējumu summu, kas jau radās pārņemšanas laikā, kā rezultātā bilancē neto uzskaites vērtība ir nulle. Arī pēc sākotnējās atzīšanas uzkrātie procenti tika pilnībā samazināti. Saskaņā ar pārskatītajiem EGN 11 pārņemtie aizdevumi tagad tiek klasificēti kā iegādāti vai izsniegti aizdevumi ar samazinātu kredītvēsturi (POCI), tādējādi vērtības samazināšanās uzkrājumi attiecas tikai uz izmaiņām paredzamajos kredītzaudējumos, kas radušies pēc sākotnējās atzīšanas. Turklāt saskaņā ar pārskatītajiem EGN 11 POCI aizdevumiem procenti uzkrājas tikai par neto uzskaites vērtību. Līdz ar to 2020. gada beigās vērtības samazināšanās uzkrājumi pārņemtajiem aizdevumiem ir norakstīti pret pārņemto aizdevumu bruto uzskaites vērtību 2021. gada 1. janvārī, neietekmējot šo aizdevumu uzskaites vērtību bilancē.

20

Līdz 2020. gadam pārņemtie aizdevumi (neatmaksātie aizdevumi, kuriem EIB grupa ir izsniegusi garantijas pieprasījumu par ES sniegto garantiju) sākotnēji tika atzīti par summu, kas samaksāta, lai izpildītu garantijas pieprasījumu, un nekavējoties pilnībā samazināta par kredīta zaudējumu summu, kas jau radās pārņemšanas laikā, kā rezultātā bilancē neto uzskaites vērtība ir nulle. Arī pēc sākotnējās atzīšanas uzkrātie procenti tika pilnībā samazināti. Saskaņā ar pārskatītajiem EGN 11 pārņemtie aizdevumi tagad tiek klasificēti kā iegādāti vai izsniegti aizdevumi ar samazinātu kredītvēsturi (POCI), tādējādi vērtības samazināšanās uzkrājumi attiecas tikai uz izmaiņām paredzamajos kredītzaudējumos, kas radušies pēc sākotnējās atzīšanas. Turklāt saskaņā ar pārskatītajiem EGN 11 POCI aizdevumiem procenti uzkrājas tikai par neto uzskaites vērtību. Līdz ar to 2020. gada beigās vērtības samazināšanās uzkrājumi pārņemtajiem aizdevumiem ir norakstīti pret pārņemto aizdevumu bruto uzskaites vērtību 2021. gada 1. janvārī, neietekmējot šo aizdevumu uzskaites vērtību bilancē.

(21)  PSEO ir nosacīts (teorētisks) fonds ar definētiem pabalstiem, kurā personāls ar iemaksu palīdzību finansē savas nākotnes pensijas. Lai arī faktiski ieguldījumu fonds nepastāv, summa, kas ar šāda fonda palīdzību tiktu iekasēta, tiek uzskatīta par ieguldītu dalībvalstu ilgtermiņa obligācijās un ir atspoguļota pensiju saistībās, kas ir reģistrētas Eiropas Savienības gada pārskatos. Dalībvalstis kopīgi garantē pabalstu izmaksu saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu un Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu (sīku shēmas aprakstu sk. COM(2018) 829).

21

PSEO

(22)  2020. gada skaitļi ietver 16 134 miljonus EUR, kas klasificēti kā ilgtermiņa AFS (pieejami pārdošanai) finanšu aktīvi un 3 453 miljonus EUR, kas klasificēti kā īstermiņa AFS finanšu aktīvi 2020. gada ES konsolidētajos gada pārskatos.

22

2020. gada skaitļi ietver 16 134 miljonus EUR, kas klasificēti kā ilgtermiņa AFS (pieejami pārdošanai) finanšu aktīvi un 3 453 miljonus EUR, kas klasificēti kā īstermiņa AFS finanšu aktīvi 2020. gada ES konsolidētajos gada pārskatos.

(23)  Padomes Regula (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.).

23

SURE

(24)  2020. gada skaitļi attiecas uz summām, kas iepriekš klasificētas kā AFS finanšu aktīvi 2020. gada ES konsolidētajos gada pārskatos.

24

2020. gada skaitļi attiecas uz summām, kas iepriekš klasificētas kā AFS finanšu aktīvi 2020. gada ES konsolidētajos gada pārskatos.

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/410 (2018. gada 14. marts), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai sekmētu emisiju izmaksefektīvu samazināšanu un investīcijas mazoglekļa risinājumos, un Lēmumu (ES) 2015/1814 (OV L 76, 19.3.2018., 3. lpp.).

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.).

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

27

(4)  Sadaļa “Nav piešķirta DFS izdevumu kategorija” ietver konsolidēto subjektu budžeta izpildi un konsolidācijā izslēgtās summas, ārpusbudžeta darbības un nepiešķirtās programmas ar individuāli nenozīmīgām summām.

4

Sadaļa “Nav piešķirta DFS izdevumu kategorija” ietver konsolidēto subjektu budžeta izpildi un konsolidācijā izslēgtās summas, ārpusbudžeta darbības un nepiešķirtās programmas ar individuāli nenozīmīgām summām.

(28)  2,7 miljardi EUR aktīvi, kas paredzēti EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijai, sedz arī aizņēmumus saskaņā ar MFA un Euratom (sk. 4.1.2. skaidrojumu).

28

2,7 miljardi EUR aktīvi, kas paredzēti EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijai, sedz arī aizņēmumus saskaņā ar MFA un Euratom (sk. 4.1.2. skaidrojumu).

(29)  2,8 miljardi EUR aktīvu, kas paredzēti EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijai, sedz arī aizņēmumus saskaņā ar MFA un Euratom (sk. 4.1.2. skaidrojumu).

29

2,8 miljardi EUR aktīvu, kas paredzēti EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijai, sedz arī aizņēmumus saskaņā ar MFA un Euratom (sk. 4.1.2. skaidrojumu).

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2018/412 (2018. gada 14. marts), ar kuru groza Lēmumu Nr. 466/2014/ES, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju attiecībā uz zaudējumiem no finansēšanas darījumiem, ar kuriem atbalsta ieguldījumu projektus ārpus Savienības (OV L 76, 19.3.2018., 30. lpp.).

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/947 (2021. gada 9. jūnijs), ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu Eiropa pasaulē, groza un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.).

31

(32)  OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.

32

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

33

(34)  Finanšu shēma attiecībā uz ELFLA tika paplašināta, lai tā aptvertu laikposmu līdz 2022. gadam (Regula (ES) 2020/2220).

34

Finanšu shēma attiecībā uz ELFLA tika paplašināta, lai tā aptvertu laikposmu līdz 2022. gadam (Regula (ES) 2020/2220).

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 057, 18.2.2021., 17. lpp.).

35

(36)  Padomes Lēmums (Euratom) 2021/281 (2021. gada 22. februāris), ar kuru groza Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības (OV L 62, 23.2.2021., 41. lpp.).

36

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2220 (2020. gada 23. decembris), ar ko nosaka dažus pārejas noteikumus atbalstam no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) 2021. un 2022. gadā un ar ko attiecībā uz līdzekļiem un piemērošanu 2021. un 2022. gadā groza Regulas (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un (ES) Nr. 1307/2013, un attiecībā uz līdzekļiem un šāda atbalsta sadalījumu 2021. un 2022. gadā groza Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (OV L 437, 28.12.2020., 1. lpp.).

37

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/696 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido Savienības kosmosa programmu un Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūru un atceļ Regulas (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013 un (ES) Nr. 377/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES (OV L 170, 12.5.2021., 69. lpp.).

38

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

39

(40)  Padomes Regula (Euratom) 2021/765 (2021. gada 10. maijs), ar ko izveido Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2021.–2025. gadam, kas papildina pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” un atceļ Regulu (Euratom) 2018/1563 (OV L 167 I , 12.5.2021., 81. lpp.).

40

(41)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1755 (2021. gada 6. oktobris), ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi (OV L 357, 8.10.2021., 1. lpp.).

41

Brexit

(42)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1718 (2018. gada 14. novembris), ar ko attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras mītnesvietu groza Regulu (EK) Nr. 726/2004 (OV L 291, 16.11.2018., 3. lpp.).

42

(43)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2016/804 (2016. gada 17. maijs), ar ko groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus tradicionālos, PVN un NKI pašu resursus, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības (OV L 132, 21.5.2016., 85. lpp.).

43

(5)  Izņemot aizdevumus ANM (NGEU) un finansiālam atbalstam.

5

Izņemot aizdevumus ANM (NGEU) un finansiālam atbalstam.

(6)  Izņemot atliktās maksas.

6

Izņemot atliktās maksas.

(44)  Izņemot kompensējošos aizdevumus finansiālajam atbalstam.

44

Izņemot kompensējošos aizdevumus finansiālajam atbalstam.

(45)  izņemot atliktās maksas.

45

izņemot atliktās maksas.

(46)  Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi (neieskaitot ieguldījumus naudas tirgus fondos un pašu kapitāla instrumentos).

46

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi (neieskaitot ieguldījumus naudas tirgus fondos un pašu kapitāla instrumentos).

(47)  Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā.

47

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā.

(48)  Piemēram, darba dokumentā XI, kurš pievienots budžeta projektam un kurā sniegta informācija par budžeta garantiju, kopējā uzkrājumu fonda īstenošanu un to iespējamo saistību ilgtspējības novērtējumu, kas izriet no budžeta garantijām un finansiālā atbalsta saskaņā ar Finanšu regulas 41. panta 5. punktu.

48

(49)  Pašu kapitāla garantiju risks ir balstīts uz nosacīto summu, ko sedz garantija.

49

(7)  Tiek piemērots korekcijas koeficients (KK).

7

Tiek piemērots korekcijas koeficients (KK).

(8)  Maksā pirmos trīs gadus pēc aizbraukšanas.

8

Maksā pirmos trīs gadus pēc aizbraukšanas.

(50)  Jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

50

(51)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 608/2014 (2014. gada 26. maijs), ar ko nosaka Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus (OV L 168, 7.6.2014., 29. lpp.).

51

(52)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).

52

(53)  Finanšu shēmas 2021. gadam tehniskās korekcijas saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, COM(2020) 848 final, 18.12.2020.

53

(54)  Padomes Regula (ES) 2020/2094.

54

(55)  Šajā DFS programmā ir iekļauts papildu finansējums no NextGenerationEU paketei REACT-EU. Sk. budžeta izpildes pārskatu skaidrojumu 1.1. nodaļu “Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam”. Punktā par 2. kategoriju ir sīki aprakstīts šīs DFS programmas ieguldījums REACT-EU paketē.

55

NextGenerationEU

REACT-EU

REACT-EU

(56)  Šajā DFS programmā ir iekļauts papildu finansējums no NextGenerationEU paketei REACT-EU. Sk. budžeta izpildes pārskatu skaidrojumu 1.1. nodaļu “Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam”. Punktā par 2. kategoriju ir sīki aprakstīts šīs DFS programmas ieguldījums REACT-EU paketē.

56

NextGenerationEU

REACT-EU

REACT-EU

(57)  Šajā DFS programmā ir iekļauts papildu finansējums no NextGenerationEU paketei REACT-EU. Sk. budžeta izpildes pārskatu skaidrojumu 1.1. nodaļu “Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam”. Punktā par 2. kategoriju ir sīki aprakstīts šīs DFS programmas ieguldījums REACT-EU paketē.

57

NextGenerationEU

REACT-EU

REACT-EU

(58)  Šajā DFS programmā ir iekļauts papildu finansējums no NextGenerationEU paketei REACT-EU. Sk. budžeta izpildes pārskatu skaidrojumu 1.1. nodaļu “Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam”. Punktā par 2. kategoriju ir sīki aprakstīts šīs DFS programmas ieguldījums REACT-EU paketē.

58

NextGenerationEU

REACT-EU

REACT-EU

---

| 17.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 399/240 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 399/240

---

Ticamības deklarācija, ko ERP sagatavo Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums

(2022/C 399/02)

Atzinums

| I. | Mēs revidējām






  a) | Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati (1) un budžeta izpildes ziņojumi (2) par 2021. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, kurus Komisija apstiprinājusi 2022. gada 28. jūnijā; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati (1) un budžeta izpildes ziņojumi (2) par 2021. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, kurus Komisija apstiprinājusi 2022. gada 28. jūnijā;

| b) | pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantā. |
| --- | --- |

b)

pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantā.

Pārskatu ticamība

Atzinums par pārskatu ticamību

| II. | Mēs uzskatām, ka Eiropas Savienības (ES) konsolidētie pārskati par 2021. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo ES finanšu stāvokli 2021. gada 31. decembrī, tās darbību rezultātus, naudas plūsmas un neto aktīvu izmaiņas minētajā datumā slēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un grāmatvedības noteikumi, kas pamatojas uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem. |
| --- | --- |

II.

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Ieņēmumi

| Atzinums par ieņēmumu likumību un pareizību









  III. | Mēs uzskatām, ka pārskatiem par 2021. gada 31. decembrī slēgto gadu pakārtotie ieņēmumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

Atzinums par ieņēmumu likumību un pareizību

III.

Izdevumi

| IV. | Mēs sniedzam divus atsevišķus atzinumus par izdevumu likumību un pareizību 2021. gadā. Tas tāpēc, ka Atveseļošanas un noturības mehānisms (ANM) ir pagaidu instruments, ko īsteno un finansē būtiski atšķirīgi no parastajiem budžeta izdevumiem, kuri atbilst daudzgadu finanšu shēmai (DFS). |
| --- | --- |

IV.

Negatīvs atzinums par budžeta izdevumu likumību un pareizību

| V. | Ņemot vērā to jautājumu nopietnību, kas aprakstīti punktā, kurā pamatots negatīvs atzinums par budžeta izdevumu likumību un pareizību, mēs uzskatām, ka budžeta izdevumos, kas pieņemti pārskatos par 2021. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

V.

Atzinums par ANM izdevumu likumību un pareizību

| VI. | Mēs uzskatām, ka ANM izdevumi, kas pieņemti pārskatos par 2021. gada 31. decembrī slēgto gadu, visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

VI.

Atzinuma pamatojums

| VII. | Mēs veicām revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem (ISA) un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI). Mūsu pienākumi saskaņā ar šiem standartiem un kodeksiem ir plašāk aprakstīti šā ziņojuma iedaļā, kas attiecas uz revidenta pienākumiem, kurā sniedzam arī papildu informāciju par pamatojumu, uz kura bāzes esam sagatavojuši atzinumu par ieņēmumiem (sk.
  XXXV
  . punktu) un ANM izdevumiem (sk.
  XXXVII
  . punktu). Mēs esam ievērojuši neatkarības prasības un ētikas pienākumus saskaņā ar Profesionālo grāmatvežu ētikas kodeksu, ko izstrādājusi Starptautiskās Ētikas standartu padome grāmatvežiem. Uzskatām, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinumu pamatošanai. |
| --- | --- |

VII.

Pamats negatīvam atzinumam par budžeta izdevumu likumību un pareizību

| VIII. | Mūsu aplēstais kopējais kļūdu līmenis budžeta izdevumos, kas pieņemti pārskatos par 2021. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir 3,0 %. Ievērojamā šo izdevumu daļā ir būtisks kļūdu līmenis. Tas galvenokārt sakāms par atlīdzinājuma izdevumiem, kuros aplēstais kļūdu līmenis ir 4,7 %. Atlīdzinājuma izdevumi 2021. gadā pieauga līdz 90,1 miljardam EUR un veido 63,2 % no mūsu revīzijas datu kopas (3). Tātad mūsu konstatēto kļūdu ietekme ir gan būtiska, gan plaši izplatīta pieņemtajos gada izdevumos. |
| --- | --- |

VIII.

Galvenie revīzijas jautājumi

Mēs novērtējām saistības pensijām un citiem darbinieku pabalstiem

| IX. | ES bilancē ir iegrāmatotas saistības pensijām un citiem darbinieku pabalstiem, kas 2021. gada beigās bija 122,5 miljardi EUR (2020. gadā – 116,0 miljardi EUR) un veidoja gandrīz vienu ceturtdaļu no kopējām 2021. gada saistībām, kuras bija 494,4 miljardi EUR (2020. gadā – 313,5 miljardi EUR). |
| --- | --- |

IX.

| X. | Lielākā daļa saistību pensijām un citiem darbinieku pabalstiem attiecas uz Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku pensiju shēmu (PSEO), un tie ir 109,7 miljardi EUR (2020. gadā – 100,7 miljardi EUR). Pārskatos reģistrētās šā veida saistības ir pašreizējās vērtības aplēse paredzamajiem nākotnes maksājumiem, kas ES būs jāveic, lai pildītu pensiju maksāšanas pienākumus. |
| --- | --- |

X.

| XI. | No pensiju shēmas maksātos pabalstus sedz no ES budžeta. Tā kā ES nav izveidots speciāls pensiju fonds, ko kura segt nākotnes pensiju saistību izmaksas, dalībvalstis kopīgi garantē pabalstu izmaksāšanu, un ierēdņi sedz trešo daļu no shēmas finansēšanas izmaksām. Eurostat katru gadu Komisijas grāmatveža uzdevumā aprēķina šīs saistības, izmantojot tādus parametrus kā ES ierēdņu vecuma profils un paredzamais mūža ilgums un pieņēmumus par nākotnes ekonomisko stāvokli. Šos parametrus un pieņēmumus novērtē arī Komisijas aktuāri. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Pensiju saistību pieaugums 2021. gadā ir galvenokārt skaidrojams ar to, ka ir samazinājusies nominālā diskonta likme, ko ietekmē vispārējo procentu likmju samazinājums (4). |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Otra lielākā daļa no saistībām, kas paredzētas pensijām un citiem darbinieku pabalstiem, ir aplēstās ES saistības kopīgajai veselības apdrošināšanas shēmai; šīs saistības 2021. gada beigās bija 10,3 miljardi EUR (2020. gadā – 12,9 miljardi EUR). Šīs saistības attiecas uz izmaksām par ES darbinieku veselības aprūpi, kuras ir jāsedz periodā pēc tam, kad darbinieks ir pensionējies (atskaitot darbinieku iemaksas). |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Revīzijas laikā mēs novērtējam aktuāra pieņēmumus par šīm shēmām un no tiem izrietošo novērtējumu. Savu novērtējumu balstām uz neatkarīgu ārējo aktuāro ekspertu darbu. Mēs pārbaudām šo saistību aprēķina pamatā esošos datus, aktuāros parametrus, kā arī pašu aprēķinu. Pārbaudām arī šo saistību izklāstu konsolidētajā bilancē un konsolidēto finanšu pārskatu skaidrojumos. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Mēs secinām, ka konsolidētajā bilancē norādītā aplēse par pensiju un citu darbinieku pabalstu kopējām saistībām ir patiesa un ticama. |
| --- | --- |

XV.

Mēs novērtējām būtiskākās pārskatos atspoguļotās gada noslēguma aplēses

| XVI. 2021. | gada beigās bija aplēsts, ka radušies attiecināmie izdevumi, kuri jāatlīdzina atbalsta saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav iesniegti pieprasījumi, bija 129,9 miljardi EUR (2020. gadā – 107,8 miljardi EUR). Šīs summas tika reģistrētas kā uzkrātie izdevumi (5). |
| --- | --- |

XVI. 2021.

| XVII. | Minētās aplēses pieaugums galvenokārt skaidrojams ar ANM, kas veido galveno daļu instrumentā “NextGenerationEU” (NGEU), kurš ir pagaidu atveseļošanas instruments ar mērķi palīdzēt novērst pašreizējo ekonomisko un sociālo kaitējumu, ko nodarījusi Covid-19 pandēmija. ANM maksājumi dalībvalstīm ir plānoti atbilstoši iepriekš noteiktām izmaksu daļām līdz 2026. gadam. 2021. gada beigās uzkrātie ANM izdevumi bija 12,3 miljardi EUR. |
| --- | --- |

XVII.

| XVIII. | Nolūkā novērtēt šīs gada noslēguma aplēses mēs pārbaudījām sistēmu, ko Komisija bija izveidojusi aprēķinu izdarīšanai periodu nodalīšanas brīžos, lai pārliecinātos par šīs sistēmas pareizību un pilnīgumu ģenerāldirektorātos, kuru pārziņā bija radusies lielākā daļa izdevumu. Revidējot izlasi, kurā bijām iekļāvuši rēķinus un priekšfinansējuma maksājumus, mēs pārbaudījām attiecīgos aprēķinus periodu nodalīšanas brīžos, lai novērtētu risku, ka uzkrājumi ir norādīti nepareizi. Mēs lūdzām Komisijas grāmatvedības dienestiem skaidrojumu par šo aplēšu aprēķinam piemēroto vispārējo metodoloģiju. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Mēs secinām, ka konsolidētajā bilancē norādītā aplēse par kopējo summu, ko veido uzkrātie izdevumi un citi avansi dalībvalstīm, ir atspoguļota patiesi. |
| --- | --- |

XIX.

Mēs izskatījām aktīvu, kas radies AK izstāšanās procesā

| XX. | Kopš 2020. gada 1. februāra Apvienotā Karaliste (AK) vairs nav ES dalībvalsts. Saskaņā ar Izstāšanās līgumu AK ir apņēmusies pildīt visas finansiālās saistības, kas bija paredzētas iepriekšējā DFS, kad AK vēl bija ES dalībvalsts. Pārejas periodā, kas beidzās 2020. gada 31. decembrī, AK turpināja veikt iemaksas ES budžetā un saņemt budžeta maksājumus, it kā tā būtu dalībvalsts. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Pēc pārejas perioda beigām turpmāki abpusējie pienākumi, kas jāpilda gan ES, gan AK, rada noteiktus pasīvus un debitoru saistības Eiropas Savienībai. Tas ir jāatspoguļo ES gada pārskatos. Komisija aplēsa un ES pārskatos bija reģistrēts, ka bilances datumā no AK pienācās neto summa 41,8 miljardu EUR apmērā (2020. gadā – 47,5 miljardi EUR), un tiek lēsts, ka 10,9 miljardi EUR no šīs summas tiks izmaksāti 12 mēnešos pēc pārskata datuma. |
| --- | --- |

XXI.

| XXII. | Maksājumu mehānisms, ko izmanto, lai pildītu abu pušu savstarpējās saistības saskaņā ar Izstāšanās līgumu, ir izklāstīts Izstāšanās līguma 148. pantā (“Maksājumi pēc 2020. gada”). 2021. gadā pārskatos norādītā summa, kas AK ir jāmaksā saskaņā ar 136. pantu un 140.–147. pantu, bija 11,9 miljardi EUR. No AK saņemtie kopējie maksājumi 2021. gadā bija 6,8 miljardi EUR. Atlikusī summa gada beigās veidoja 5,1 miljardu EUR, un to bija paredzēts samaksāt piecos vienādos ikmēneša maksājumos no 2022. gada janvāra līdz maijam (ieskaitot) saskaņā ar Izstāšanās līguma 148. pantā noteikto mehānismu. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Veicot ierastās revīzijas procedūras, mēs apspriedām ar Komisiju atzītā aktīva un veikto maksājumu laika grafiku, precizitāti un pilnīgumu. Mēs atkārtoti aprēķinājām attiecīgās summas, salīdzinājām tās ar atbilstošajiem ierakstiem un pārbaudījām visu izmantoto pieņēmumu piemērotību. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | Mēs secinām, ka saistībā ar AK izstāšanās procesu atzītā kopējā aktīva aplēse konsolidētajos gada pārskatos ir atspoguļota patiesi. |
| --- | --- |

XXIV.

Mēs novērtējām, kā pārskatus ietekmē Krievijas iebrukums Ukrainā

| XXV. 2022. | gada 24. februārī Krievija iebruka Ukrainā. Tā kā ES sniedz palīdzību Ukrainai aizdevumu un dotāciju veidā, mēs novērtējām, kā Komisija aprēķina ar šo notikumu saistīto ES pakļautību finanšu riskam un šā aprēķina pamatu, lai nodrošinātu, ka šā nozīmīgā notikuma sekas ir pienācīgi atspoguļotas ES pārskatos. Mēs salīdzinājām Komisijas aprēķinus ar mūsu pašu aprēķiniem, kā arī ar pieejamajiem datiem šajā jautājumā. |
| --- | --- |

XXV. 2022.

| XXVI. | Mēs secinām, ka ir piemēroti uzskatīt Krievijas iebrukumu Ukrainā par nekoriģējošu notikumu pēc bilances datuma. Iebrukuma ietekme ir pienācīgi un patiesi atspoguļota konsolidētajos gada pārskatos. |
| --- | --- |

XXVI.

Mēs novērtējām Covid-19 pasākumu ietekmi uz pārskatiem

| XXVII. | Covid-19 pandēmija ir nopietni ietekmējusi dalībvalstu ekonomiku un publiskās finanses. Eiropas Komisija mobilizēja apjomīgus līdzekļus, lai stiprinātu sabiedrības veselības nozari dalībvalstīs un mazinātu pandēmijas sociālekonomisko ietekmi Eiropas Savienībā. Cita starpā tika finansēta ārkārtas medicīnas preču piegāde, ieviesta lielāka elastība Eiropas strukturālo un investīcija fondu finansiālā atbalsta izmantošanā un izsniegti aizdevumi dalībvalstīm ar izdevīgiem noteikumiem. Šīs iniciatīvas ievērojami ietekmēja finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Veicot ierastās revīzijas procedūras, mēs revidējām aktīvus, saistības, ieņēmumus un izdevumus, arī saistībā ar Komisijas veiktajiem pasākumiem. Mēs secinām, ka šie elementi ir patiesi atspoguļoti konsolidētajos gada pārskatos. |
| --- | --- |

XXVIII.

Citi jautājumi

| XXIX. | Vadība atbild par “pārējās informācijas” sniegšanu. Ar pārējo informāciju saprot pārskatu sadaļu “Gada būtiskākās norises finanšu jomā”, bet ne konsolidētos pārskatus vai mūsu ziņojumu par tiem. Mūsu atzinums par konsolidētajiem pārskatiem neattiecas uz šo pārējo informāciju, un par to mēs nesniedzam nekāda veida secinājumu par pārliecību. Konsolidēto pārskatu revīzijā mūsu pienākums ir iepazīties ar pārējo informāciju un apsvērt, vai tā būtiskos aspektos saskan vai nesaskan ar konsolidētajiem pārskatiem vai mūsu revīzijā iegūto informāciju vai jebkādā citā veidā varētu saturēt būtiski nepareizas ziņas. Ja secinām, ka pārējā informācija satur būtiski nepareizas ziņas, mūsu pienākums ir par to attiecīgi ziņot. Šajā aspektā mums nav nekas ziņojams. |
| --- | --- |

XXIX.

Vadības pienākumi

| XXX. | Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un Finanšu regulu vadības pienākums ir sagatavot un iesniegt ES konsolidētos pārskatus, pamatojoties uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem, un nodrošināt tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šie pienākumi ietver iekšējās kontroles mehānismu izveidi, ieviešanu un īstenošanu attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu un izklāstu tā, lai krāpšanas vai kļūdas dēļ tajos nebūtu sniegtas būtiski nepareizas ziņas. Vadības pienākumos tostarp ir nodrošināt, lai finanšu pārskatos atspoguļotās darbības, finanšu darījumi un informācija atbilstu regulējumam (tiesību aktiem, noteikumiem, principiem un standartiem). Komisijai ir galīgā atbildība par ES pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants). |
| --- | --- |

XXX.

| XXXI. | Sagatavojot konsolidētos pārskatus, vadības pienākums ir novērtēt ES spēju turpināt darbību, izklāstīt visus svarīgos jautājumus un izmantot darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā, ja vien vadība neplāno likvidēt uzņēmumu vai pārtraukt darbību, vai tai nav citas reālas alternatīvas uzņēmuma slēgšanai vai darbības pārtraukšanai. |
| --- | --- |

XXXI.

| XXXII. | Komisija ir atbildīga par ES finanšu pārskatu sagatavošanas procesa pārraudzību. |
| --- | --- |

XXXII.

| XXXIII. | Saskaņā ar Finanšu regulu (XIII sadaļa) Komisijas grāmatvedis nosūta revīzijai ES konsolidētos pārskatus vispirms līdz pārskata gadam sekojošā gada 31. martam kā provizoriskos pārskatus, tad līdz 31. jūlijam kā galīgos pārskatus. Jau provizoriskajos pārskatos ir jāsniedz skaidrs un patiess priekšstats par ES finanšu stāvokli. Tādējādi nepieciešams, lai visos provizorisko pārskatu posteņos būtu izklāstīti galīgie aprēķini, kas ļautu mums pildīt savus pienākumus saskaņā ar Finanšu regulas XIII sadaļu un noteiktajos termiņos. Atšķirībai starp provizoriskajiem un galīgajiem pārskatiem parasti vajadzētu rasties tikai mūsu apsvērumu rezultātā. |
| --- | --- |

XXXIII.

Revidenta pienākumi konsolidēto pārskatu un pakārtoto darījumu revīzijā

| XXXIV. | Mūsu mērķi ir iegūt pamatotu pārliecību par to, ka ES konsolidētajos pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi, un, balstoties uz mūsu veikto revīziju, sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Pamatota pārliecība ir augsts pārliecības līmenis, bet tā nav garantija, ka revīzijā vienmēr tiks atklāti visi iespējamie būtiski nepareizu ziņu vai būtisku neatbilstību gadījumi. Tie var rasties krāpšanas vai kļūdas dēļ un tos uzskata par būtiskiem tad, ja var pamatoti sagaidīt, ka atsevišķi vai kopā tie varētu ietekmēt saimnieciskus lēmumus, kuri pieņemti, pamatojoties uz šiem konsolidētajiem pārskatiem. |
| --- | --- |

XXXIV.

| XXXV. | Ieņēmumu jomā mūsu veiktās PVN un NKI pašu resursu pārbaudes sākumpunkts ir makroekonomikas rādītāju kopums, uz kā pamata šie resursi ir aprēķināti, un pēc tam mēs novērtējam Komisijas sistēmas, ko izmanto šo datu apstrādei, līdz ir saņemtas dalībvalstu iemaksas un tās ir iegrāmatotas konsolidētajos pārskatos. Tradicionālo pašu resursu revīzijā mēs pārbaudām muitas iestāžu pārskatus un analizējam muitas nodokļu plūsmu, līdz Komisija šīs summas ir saņēmusi un atspoguļojusi pārskatos. Pastāv risks, ka importētāji muitas nodokļus valsts muitas iestādēm vai nu nedeklarē, vai deklarē nepareizi. Tādējādi faktiski iekasētie ievedmuitas nodokļi būs mazāki par summu, kas teorētiski būtu jāiekasē. Šo atšķirību dēvē par “muitas nodokļu iztrūkumu”. Nesamaksātās summas, kas nav iekļautas dalībvalstu TPR uzskaites sistēmās, neietilpst mūsu revīzijas atzinuma par ieņēmumiem tvērumā. |
| --- | --- |

XXXV.

| XXXVI. | Saistībā ar izdevumiem mēs pārbaudām maksājumu darījumus, kad izdevumi ir radušies un ir iegrāmatoti un pieņemti. Šajā pārbaudē skatām visu veidu maksājumus brīdī, kad tie tiek veikti, izņemot avansus. Mēs pārbaudām avansa maksājumus tad, kad līdzekļu saņēmējs ir sniedzis pierādījumu par to atbilstīgu izmantošanu un iestāde vai struktūra ir pieņēmusi šo pierādījumu, avansa maksājumu dzēšot, kas var nenotikt līdz nākamajam gadam. |
| --- | --- |

XXXVI.

| XXXVII. | Šogad pirmo reizi mēs pārbaudījām ANM izdevumus. Atšķirībā no citiem budžeta izdevumiem, kuru pamatā ir izmaksu atlīdzināšana un/vai nosacījumu ievērošana, ANM gadījumā maksājuma izpildes nosacījums ir iepriekš izvirzītu atskaites punktu vai mērķrādītāju apmierinoša sasniegšana. Tāpēc mēs pārbaudījām, vai Komisija bija ievākusi pietiekamus un piemērotus pierādījumus, kurus izmantot šā nosacījuma izpildes novērtēšanā. Šajā novērtējumā netiek skatīta citu ES un valsts noteikumu ievērošana. |
| --- | --- |

XXXVII.

| XXXVIII. | Visas revīzijas gaitā mēs liekam lietā profesionālo spriedumu un saglabājam profesionāli skeptisku attieksmi. Mēs arī:






  a) | apzinām un novērtējam riskus, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ ES konsolidētajos pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts ES tiesiskais regulējums. Mēs izstrādājam un īstenojam revīzijas procedūras, lai reaģētu uz šo risku, un iegūstam revīzijas pierādījumus, kas ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. Gadījumus, kad būtiski nepareizas ziņas ir sniegtas vai neatbilstības radušās krāpšanas dēļ, ir grūtāk atklāt nekā kļūdas izraisītus gadījumus, jo krāpšana var ietvert slepenu vienošanos, viltošanu, tīšus izlaidumus, datu sagrozīšanu vai iekšējās kontroles apiešanu. Attiecīgi ir lielāks risks, ka šādi gadījumi paliks neatklāti; |
| --- | --- | --- |

XXXVIII.

a)

apzinām un novērtējam riskus, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ ES konsolidētajos pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts ES tiesiskais regulējums. Mēs izstrādājam un īstenojam revīzijas procedūras, lai reaģētu uz šo risku, un iegūstam revīzijas pierādījumus, kas ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. Gadījumus, kad būtiski nepareizas ziņas ir sniegtas vai neatbilstības radušās krāpšanas dēļ, ir grūtāk atklāt nekā kļūdas izraisītus gadījumus, jo krāpšana var ietvert slepenu vienošanos, viltošanu, tīšus izlaidumus, datu sagrozīšanu vai iekšējās kontroles apiešanu. Attiecīgi ir lielāks risks, ka šādi gadījumi paliks neatklāti;

| b) | iepazīstamies ar iekšējo kontroli, kas attiecas uz revīziju, lai izstrādātu atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

iepazīstamies ar iekšējo kontroli, kas attiecas uz revīziju, lai izstrādātu atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti;

| c) | novērtējam izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību un ar to saistīto vadības sniegto informāciju; |
| --- | --- |

c)

novērtējam izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību un ar to saistīto vadības sniegto informāciju;

| d) | izdarām secinājumus par to, vai vadība ir pienācīgi izmantojusi darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā un, pamatojoties uz iegūtajiem revīzijas pierādījumiem, spriežam, vai attiecībā uz notikumiem vai nosacījumiem pastāv būtiska nenoteiktība, kas var radīt nopietnas šaubas par struktūras spēju turpināt darbību. Ja secinām, ka šāda būtiska nenoteiktība pastāv, mums savā ziņojumā uz to ir jāvērš uzmanība, norādot uz attiecīgo informāciju konsolidētajos pārskatos, vai arī, ja šī informācija ir neadekvāta, mums ir jāgroza savs atzinums. Mūsu secinājumi balstās uz revīzijas pierādījumiem, kas iegūti līdz ziņojuma sagatavošanai. Tomēr turpmāku notikumu vai nosacījumu dēļ organizācijai var nākties pārtraukt darbību; |
| --- | --- |

d)

izdarām secinājumus par to, vai vadība ir pienācīgi izmantojusi darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā un, pamatojoties uz iegūtajiem revīzijas pierādījumiem, spriežam, vai attiecībā uz notikumiem vai nosacījumiem pastāv būtiska nenoteiktība, kas var radīt nopietnas šaubas par struktūras spēju turpināt darbību. Ja secinām, ka šāda būtiska nenoteiktība pastāv, mums savā ziņojumā uz to ir jāvērš uzmanība, norādot uz attiecīgo informāciju konsolidētajos pārskatos, vai arī, ja šī informācija ir neadekvāta, mums ir jāgroza savs atzinums. Mūsu secinājumi balstās uz revīzijas pierādījumiem, kas iegūti līdz ziņojuma sagatavošanai. Tomēr turpmāku notikumu vai nosacījumu dēļ organizācijai var nākties pārtraukt darbību;

| e) | novērtējam konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu, uzbūvi un saturu, tostarp visas informācijas sniegšanu, un vērtējam, vai pakārtotie darījumi un notikumi konsolidētajos pārskatos ir izklāstīti patiesi; |
| --- | --- |

e)

novērtējam konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu, uzbūvi un saturu, tostarp visas informācijas sniegšanu, un vērtējam, vai pakārtotie darījumi un notikumi konsolidētajos pārskatos ir izklāstīti patiesi;

| f) | iegūstam pietiekamus un piemērotus revīzijas pierādījumus par ES konsolidācijas jomā ietilpstošo struktūru finanšu informāciju, lai sniegtu atzinumu par konsolidētajiem pārskatiem un pakārtotajiem darījumiem. Mēs esam atbildīgi par revīzijas vadību, pārraudzību un īstenošanu, un sniegtais revīzijas atzinums ir vienīgi mūsu ziņā. |
| --- | --- |

f)

iegūstam pietiekamus un piemērotus revīzijas pierādījumus par ES konsolidācijas jomā ietilpstošo struktūru finanšu informāciju, lai sniegtu atzinumu par konsolidētajiem pārskatiem un pakārtotajiem darījumiem. Mēs esam atbildīgi par revīzijas vadību, pārraudzību un īstenošanu, un sniegtais revīzijas atzinums ir vienīgi mūsu ziņā.

| XXXIX. | Mēs sazināmies ar vadību arī par revīzijai plānoto tvērumu un laika grafiku, kā arī par nozīmīgiem revīzijas konstatējumiem, tostarp par visiem konstatējumiem, kas attiecas uz būtiskiem iekšējās kontroles trūkumiem. |
| --- | --- |

XXXIX.

| XL. | No jautājumiem, kas apspriesti ar Komisiju un citām revidētajām vienībām, mēs apzinām tos, kuri konsolidēto pārskatu revīzijā ir vissvarīgākie un kuri tādējādi ir galvenie revīzijas jautājumi kārtējā periodā. Šos jautājumus mēs aprakstām savā ziņojumā, ja vien ar likumu vai noteikumiem nav aizliegta to atklāšana plašākai sabiedrībai vai – ārkārtīgi retos gadījumos – ja secinām, ka informācija mūsu ziņojumā nav jāsniedz, jo ir pamats domāt, ka tās atklāšana varētu radīt negatīvas sekas, kuras būtu lielākas par labumu, ko gūtu sabiedrība. |
| --- | --- |

XL.

2022. gada 14. jūlijā

Klaus-Heiner LEHNE

priekšsēdētājs

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi – L-1615 Luxembourg

---

(1)  Konsolidētie finanšu pārskati ietver bilanci, finanšu darbības rezultātu pārskatu, naudas plūsmas pārskatu, neto aktīvu izmaiņu pārskatu, kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības metodēm un citus skaidrojumus (tostarp informāciju pa segmentiem).

1

(2)  Budžeta izpildes pārskati ietver arī skaidrojumus.

2

(3)  Plašāka informācija ir sniegta mūsu 2021. gada pārskata 1.22.–1.27. punktā.

3

(4)  ES 2021. gada pārskati, 2.9. skaidrojums.

4

(5)  Tie ietver uzkrātos izdevumus bilances saistību pusē 77,8 miljardu EUR apmērā un bilances aktīvu pusē 52,1 miljarda EUR apmērā, kas samazina priekšfinansējuma apjomu.

5

---