# Službeni list C 385/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 385 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.6. listopada 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 385

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.6. listopada 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 385/01 | Obavijest Komisije o tumačenju određenih odredaba Delegiranog akta o objavljivanju informacija na temelju članka 8. Uredbe o taksonomiji EU-a koji se odnosi na izvještavanje o prihvatljivim ekonomskim djelatnostima i imovini | 1 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 385/01

Obavijest Komisije o tumačenju određenih odredaba Delegiranog akta o objavljivanju informacija na temelju članka 8. Uredbe o taksonomiji EU-a koji se odnosi na izvještavanje o prihvatljivim ekonomskim djelatnostima i imovini

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 385/02 | Tečajna lista eura — 5. listopada 2022. | 20 |
| | OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorno tijelo EFTA-e |
| 2022/C 385/03 | Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora | 21 |
| 2022/C 385/04 | Obavijest Nadzornog tijela EFTA-e o kamatnim stopama za povrat državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama za države EFTA-e koje se primjenjuju od 1. srpnja 2022. –
  Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i s člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004. | 22 |
| 2022/C 385/05 | Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora | 23 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 385/02

Tečajna lista eura — 5. listopada 2022.

20

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

2022/C 385/03

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

21

2022/C 385/04

Obavijest Nadzornog tijela EFTA-e o kamatnim stopama za povrat državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama za države EFTA-e koje se primjenjuju od 1. srpnja 2022. –
  Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i s člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004.

Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i s člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004

22

2022/C 385/05

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

23

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | SUDSKI POSTUPCI |
| | Europska komisija |
| 2022/C 385/06 | Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-e koji je 9. lipnja 2022. podnio Landsréttur u predmetu Verkfræðingafélag Íslands, Stéttarfélag tölvunarfræðinga og Lyfjafræðingafélag Íslands protiv države Islanda (Predmet E-9/22) | 24 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2022/C 385/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10904 – CVC / MATICMIND / SIO) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 25 |
| 2022/C 385/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10697 – ARAMCO OVERSEAS COMPANY / LOTOS SPV 1) (
  1
  ) | 27 |
| 2022/C 385/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10857 – CINVEN / ZURICH SANDER VERMÖGENSVERWALTUNG) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 28 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2022/C 385/10 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 29 |
| 2022/C 385/11 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 40 |
| 2022/C 385/12 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 52 |
| 2022/C 385/13 | Objava specifikacije proizvoda izmijenjene na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 | 64 |

V.   Objave

SUDSKI POSTUPCI

Europska komisija

2022/C 385/06

Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-e koji je 9. lipnja 2022. podnio Landsréttur u predmetu Verkfræðingafélag Íslands, Stéttarfélag tölvunarfræðinga og Lyfjafræðingafélag Íslands protiv države Islanda (Predmet E-9/22)

24

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2022/C 385/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10904 – CVC / MATICMIND / SIO) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

25

2022/C 385/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10697 – ARAMCO OVERSEAS COMPANY / LOTOS SPV 1) (
  1
  )

1

27

2022/C 385/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10857 – CINVEN / ZURICH SANDER VERMÖGENSVERWALTUNG) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

28

DRUGI AKTI

Europska komisija

2022/C 385/10

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

29

2022/C 385/11

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

40

2022/C 385/12

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

52

2022/C 385/13

Objava specifikacije proizvoda izmijenjene na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

64

---

| | Ispravci |
| --- | --- |
| | Ispravak Kamatne stope koju primjenjuje Europska središnja banka u svojim glavnim operacijama refinanciranja: – 0,50 % na dan 1. listopada 2022. – Tečajna lista eura (2022/C 381/04) ( SL C 381, 4.10.2022. ) | 69 |

Ispravci

Ispravak Kamatne stope koju primjenjuje Europska središnja banka u svojim glavnim operacijama refinanciranja: – 0,50 % na dan 1. listopada 2022. – Tečajna lista eura (2022/C 381/04) ( SL C 381, 4.10.2022. )

( SL C 381, 4.10.2022. )

69

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 6.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 385/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 385/1

---

Obavijest Komisije o tumačenju određenih odredaba Delegiranog akta o objavljivanju informacija na temelju članka 8. Uredbe o taksonomiji EU-a koji se odnosi na izvještavanje o prihvatljivim ekonomskim djelatnostima i imovini

(2022/C 385/01)

U ovom dokumentu s čestim pitanjima nastoji se pojasniti sadržaj Delegiranog akta o objavljivanju informacija na temelju članka 8. Uredbe o taksonomiji EU-a („Delegirani akt o objavljivanju informacija”) (1) kako bi se olakšala njegova provedba.

Odgovorima na česta pitanja u nastavku pojašnjavaju se odredbe koje su već dio primjenjivog zakonodavstva. Njima se ni na koji način ne proširuju prava i obveze koje proizlaze iz tog zakonodavstva niti se uvode ikakvi dodatni zahtjevi predmetnih subjekata i nadležnih tijela. Isključivo su namijenjena da financijskim i nefinancijskim poduzećima olakšaju provedbu relevantnih zakonskih odredbi. Za pravno obvezujuće tumačenje prava Unije nadležan je isključivo Sud Europske unije. Stajalištima iznesenima u ovoj Obavijesti ne prejudiciraju se stajališta koja bi Europska komisija mogla zauzeti pred sudovima Unije i nacionalnim sudovima.

Komisija je 20. prosinca 2021. objavila dokument s 22 česta pitanja o tome kako bi financijska i nefinancijska poduzeća trebala izvještavati o taksonomski prihvatljivim ekonomskim djelatnostima i imovini u skladu s Delegiranim aktom o objavljivanju informacija. Ovaj je dokument nadopuna tog dokumenta.

SADRŽAJ

| OPĆA ČESTA PITANJA | 3 |
| --- | --- |

| 1. | Na koja se poduzeća primjenjuje obveza izvještavanja iz Delegiranog akta o objavljivanju informacija na temelju članka 8. Uredbe o taksonomiji? | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Kako je „ekonomska djelatnost” definirana u Delegiranom aktu o objavljivanju? | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Što je taksonomski prihvatljiva ekonomska djelatnost? | 4 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Što su „poticajne” i „prijelazne” ekonomske djelatnosti u kontekstu izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti? | 5 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Kako utvrditi prihvatljivost ekonomskih djelatnosti povezanih s prilagodbom klimatskim promjenama i o tome izvijestiti? | 5 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kako bi oznake NACE trebalo upotrebljavati za utvrđivanje taksonomski prihvatljivih djelatnosti u kontekstu izvještavanja o prihvatljivosti? | 6 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Mogu li poduzeća dobrovoljno dostavljati informacije u kontekstu izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti? | 6 |
| --- | --- | --- |

7.

| NEFINANCIJSKA PODUZEĆA | 7 |
| --- | --- |

| 8. | U kojoj bi mjeri poduzeća trebala procijeniti i prijaviti taksonomski prihvatljive djelatnosti na početku i na kraju svojeg vrijednosnog lanca? | 7 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Kako utvrditi koje taksonomski prihvatljive djelatnosti u opisu sadržavaju kvalifikatore kao što su „niskougljični” i „rizici klimatskih promjena”? | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Trebaju li poduzeća prijaviti raščlambu taksonomske prihvatljivosti po okolišnim ciljevima? | 8 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Kako su prihodi te kapitalni i operativni rashodi definirani u kontekstu izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti? | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Što uključuju „drugi izravni rashodi” iz Priloga I. Delegiranom aktu o objavljivanju informacija? | 11 |
| --- | --- | --- |

12.

| 13. | Kako bi poduzeća trebala iskazati negativne prihode u kontekstu izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti? | 11 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Bi li poduzeća trebala izbjegavati dvostruko izvještavanje o taksonomski prihvatljivim djelatnostima? | 12 |
| --- | --- | --- |

14.

| 15. | Treba li poduzeće izvijestiti o taksonomski prihvatljivim prihodima ako ekonomsku djelatnost nije obavljalo samo, nego ju je podugovorilo? | 12 |
| --- | --- | --- |

15.

| 16. | Kako bi nefinancijsko poduzeće trebalo izvještavati o proizvodima i uslugama koje upotrebljava u svojem procesu proizvodnje i vanjske prodaje? | 12 |
| --- | --- | --- |

16.

| 17. | Kako bi nefinancijska poduzeća trebala tretirati nematerijalnu imovinu pri izvještavanju o taksonomskoj prihvatljivosti? | 13 |
| --- | --- | --- |

17.

| 18. | Trebaju li nefinancijska poduzeća izvijestiti o taksonomskoj prihvatljivosti svojih djelatnosti izvan EU-a? | 13 |
| --- | --- | --- |

18.

| 19. | Kako bi nefinancijska poduzeća trebala tretirati prihode od prihvatljivih djelatnosti koje su dekonsolidirane tijekom financijske godine? | 13 |
| --- | --- | --- |

19.

| FINANCIJSKA PODUZEĆA | 14 |
| --- | --- |

| 20. | O čemu bi financijska poduzeća trebala izvještavati ako informacije odnosnih subjekata nisu javno dostupne? | 14 |
| --- | --- | --- |

20.

| 21. | Koja je razlika između obuhvaćene imovine i ukupne imovine u kontekstu izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti? | 14 |
| --- | --- | --- |

21.

| 22. | Treba li novac i novčane ekvivalente uzeti u obzir u kontekstu izvještavanja o prihvatljivosti taksonomije? | 15 |
| --- | --- | --- |

22.

| UPRAVITELJI IMOVINE | 15 |
| --- | --- |

| 23. | Kako upravitelji imovine mogu ponderirati svoja ulaganja u portfelj radi izvještavanja o taksonomski prihvatljivoj imovini? | 15 |
| --- | --- | --- |

23.

| 24. | Mogu li se hipotekarni krediti smatrati prihvatljivima u pogledu upravitelja imovine (kao ulaganje) ili samo u pogledu banke koja je izvorno odobrila kredit? | 15 |
| --- | --- | --- |

24.

| OSIGURAVATELJI | 16 |
| --- | --- |

| 25. | Koje bi djelatnosti preuzimanja rizika osiguravatelj i reosiguravatelj trebali uzeti u obzir u kontekstu izvještavanja o prihvatljivosti taksonomije? | 16 |
| --- | --- | --- |

25.

| KREDITNE INSTITUCIJE | 16 |
| --- | --- |

| 26. | Primjenjuju li se obveze izvještavanja na temelju Delegiranog akta o objavljivanju informacija na veliko poduzeće koje nije kreditna institucija na temelju članka 4. Uredbe o kapitalnim zahtjevima, ali se tretira kao financijsko poduzeće na temelju članaka 19.a i 29.a Direktive o nefinancijskom izvješćivanju? | 16 |
| --- | --- | --- |

26.

| 27. | Kako se kapitalni rashodi mogu povezati s općenamjenskim kreditiranjem u kontekstu izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti? | 16 |
| --- | --- | --- |

27.

| 28. | Kako bi kreditna institucija koja je licencirana za ulaganje na temelju Direktive o tržištima financijskih instrumenata (MiFID) trebala izvještavati o taksonomski prihvatljivim ekonomskim djelatnostima? | 17 |
| --- | --- | --- |

28.

| TRŽIŠTE DUŽNIČKIH INSTRUMENATA | 17 |
| --- | --- |

| 29. | Kako procijeniti i prijaviti taksonomsku prihvatljivost dužničkog instrumenta kao što su obveznice ili krediti? | 17 |
| --- | --- | --- |

29.

| 30. | Treba li neovisno provjeriti namjenu svih sredstava dužničkih proizvoda ako je prijavljena kao taksonomski prihvatljiva? | 18 |
| --- | --- | --- |

30.

| 31. | Mogu li se zeleni dužnički instrumenti subjekata izvan EU-a prijaviti kao taksonomski prihvatljivi? | 18 |
| --- | --- | --- |

31.

| 32. | Može li se zeleni državni dug prijaviti kao taksonomski prihvatljiv? | 18 |
| --- | --- | --- |

32.

| ODNOS S DRUGIM PROPISIMA | 19 |
| --- | --- |

| 33. | Kakav je odnos između Delegiranog akta o objavljivanju informacija i predloženih zahtjeva o korporativnom izvještavanju o održivosti? | 19 |
| --- | --- | --- |

33.

OPĆA ČESTA PITANJA

1.   Na koja se poduzeća primjenjuje obveza izvještavanja iz Delegiranog akta o objavljivanju informacija na temelju članka 8. Uredbe o taksonomiji?

Delegiranim aktom o dopuni članka 8. Uredbe o taksonomiji (Uredba (EU) 2021/2178) („Delegirani akt o objavljivanju”) utvrđuju se posebni zahtjevi za izvještavanje koje se odnosi na taksonomiju koje provode poduzeća obuhvaćena Direktivom EU 2014/95 (Direktiva o nefinancijskom izvješćivanju) (2).

Konkretno, članak 8. stavak 1. Uredbe (EU) 2020/852 (3) (Uredba o taksonomiji) sadržava upućivanje na članke 19.a i 29.a Direktive 2013/34 (4) (Računovodstvena direktiva) koji su uvedeni Direktivom o nefinancijskom izvješćivanju. Točnije, u Uredbi o taksonomiji navodi se da „[s]vako poduzeće koje podliježe obvezi objavljivanja nefinancijskih informacija na temelju članka 19.a ili članka 29.a Direktive 2013/34/EU u svoj nefinancijski izvještaj ili konsolidirani nefinancijski izvještaj uključuje informacije o tome kako su i u kojoj mjeri djelatnosti poduzeća povezane s gospodarskim djelatnostima koje se smatraju okolišno održivim u skladu s člancima 3. i 9. ove Uredbe”. Drugim riječima, poduzeća na koja se primjenjuje obveza izvještavanja na temelju Računovodstvene direktive podliježu i obvezi izvještavanja na temelju Uredbe o taksonomiji.

U skladu s člancima 19.a i 29.a Računovodstvene direktive sljedeća poduzeća podliježu obvezi objavljivanja nefinancijskih informacija: veliko poduzeće kako je definirano u članku 3. stavku 4. te direktive koje je subjekt od javnog interesa kako je definiran u članku 2. točki 1. te direktive s prosječno više od 500 zaposlenika tijekom financijske godine i subjekt od javnog interesa koji je matično poduzeće velike grupe kako je definirana u članku 3. stavku 7. te direktive s prosječno više od 500 zaposlenika na konsolidiranoj osnovi tijekom financijske godine. Na temelju članka 8. stavka 1. Uredbe o taksonomiji ta poduzeća podliježu i obvezama objavljivanja na temelju Uredbe o taksonomiji.

U članku 8. stavku 1. Uredbe o taksonomiji ne upućuje se izričito na nacionalne mjere za prenošenje Direktive o nefinancijskom izvješćivanju kojima bi se područje njezine primjene moglo proširiti na druge kategorije manjih poduzeća. Stoga se zahtjevi za izvještavanje iz članka 8. stavka 1. Uredbe o taksonomiji primjenjuju izravno na poduzeća obuhvaćena područjem primjene Direktive o nefinancijskom izvješćivanju, a ne primjenjuju se na poduzeća obuhvaćena samo nacionalnim pravom kojim se prenosi ta direktiva. Međutim, u skladu s Delegiranim aktom o objavljivanju informacija, poduzeća obuhvaćena samo nacionalnim pravom kojim se prenosi Direktiva o nefinancijskom izvješćivanju mogu dobrovoljno izvještavati o usklađenosti s taksonomijom.

2.   Kako je „ekonomska djelatnost” definirana u Delegiranom aktu o objavljivanju?

Uredbom o taksonomiji utvrđena je klasifikacija okolišno održivih ekonomskih djelatnosti. Temelji se na nomenklaturi ekonomskih djelatnosti (NACE), kojom su ekonomske djelatnosti u EU-u statistički klasificirane.

Ekonomska djelatnost odvija se kad se resursi kao što su kapital, roba, radna snaga, proizvodne tehnike ili međuproizvodi zajedno koriste u proizvodnji određene robe ili usluga. Odlikuje se unosom resursa, proizvodnim procesom i dobivenim proizvodima (roba ili usluge).

U Uredbi (EU) 2021/2139 (Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti) (5) opisuju se i utvrđuju kriteriji na visokoj razini, koji se ne odnose samo na konkretne ekonomske djelatnosti, nego na njihove kategorije. Na primjer, utvrđuju se kriteriji za opću kategoriju „proizvodnja cementa”, a ne za proizvodnju cementa koju određeno poduzeće provodi u nekom pogonu.

Upućivanje na sektore prema NACE-u u Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti samo je indikativno i nije nužno iscrpno. Stoga bi neka ekonomska djelatnost mogla odgovarati opisu djelatnosti i kriterijima tehničke provjere iz Delegiranog akta o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti (prilozi I. i II. tom aktu), čak i ako sektor prema NACE-u u kojem društvo posluje nije naveden u relevantnom odjeljku tog delegiranog akta.

3.   Što je taksonomski prihvatljiva ekonomska djelatnost?

U članku 1. točki 5. Delegiranog akta o objavljivanju informacija prihvatljiva ekonomska djelatnost definirana je kao djelatnost opisana u delegiranim aktima donesenima na temelju članka 10. stavka 3., članka 11. stavka 3., članka 12. stavka 2., članka 13. stavka 2., članka 14. stavka 2. i članka 15. stavka 2. Uredbe o taksonomiji. Za izvještajno razdoblje koje završava 2022. (i za djelatnosti provedene 2021.) ova definicija odgovara ekonomskim djelatnostima opisanima u Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti donesenom 4. lipnja 2021.

Točnije, u skladu s člankom 1. točkom 5. Delegiranog akta o objavljivanju informacija, ekonomska djelatnost prihvatljiva je neovisno o tome ispunjava li jedan ili sve kriterije tehničke provjere utvrđene u Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti (i budućim delegiranim aktima). Činjenica da je ekonomska djelatnost taksonomski prihvatljiva stoga ne znači da je okolišno učinkovita i održiva.

U načelu, ako poduzeće ostvaruje prihode ili ulaže u kapitalne ili operativne rashode koji odgovaraju ekonomskoj djelatnosti opisanoj u Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti, to bi se moglo objaviti kao taksonomski prihvatljivo. Naprotiv, ako djelatnost još nije uključena u taj delegirani akt, ne bi se trebala smatrati prihvatljivom. Nadalje, taksonomija je dinamičan okvir čiji bi se opseg djelatnosti s vremenom trebao proširiti, posebno uključivanjem drugih okolišnih ciljeva, čime bi se pak trebao proširiti opseg prihvatljivih djelatnosti.

U praktičnom smislu utvrđivanje taksonomski prihvatljivih ekonomskih djelatnosti prvi je korak prema procjeni usklađenosti ekonomskih djelatnosti s taksonomskim kriterijima tehničke provjere. Prihvatljive djelatnosti čine osnovni skup djelatnosti koje se mogu uskladiti s kriterijima tehničke provjere, među ostalim kao prijelazne ili poticajne djelatnosti.

Opće je načelo da bi izvještavanje o prihvatljivosti, u skladu s člankom 10. Delegiranog akta o objavljivanju informacija, trebalo pomoći poduzećima da se pripreme za buduća objavljivanja o usklađenosti (6).

Naposljetku, u Uredbi o taksonomiji, Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti i Delegiranom aktu o objavljivanju informacija ne razlikuju se osnovne i sporedne ekonomske ili poslovne djelatnosti. Stoga bi poduzeća trebala izvještavati o svim svojim ekonomskim djelatnostima koje su u skladu definicijom prihvatljivosti iz članka 1. točke 5. Delegiranog akta o objavljivanju informacija, kako je prethodno objašnjeno.

Rok za objavljivanje informacija o prihvatljivosti i usklađenosti dodatno je opisan u odgovoru na 2. pitanje iz dokumenta s čestim pitanjima, koji je objavljen 20. prosinca 2021.

4.   Što su „poticajne” i „prijelazne” ekonomske djelatnosti u kontekstu izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti?

U članku 16. i članku 10. stavku 2. Uredbe o taksonomiji definirane su poticajne i prijelazne ekonomske djelatnosti (7). Prijelazne djelatnosti su one za koje još nisu dostupne niskougljične alternative i koje imaju razine emisija stakleničkih plinova koje odgovaraju najboljoj učinkovitosti u sektoru ili industriji te koje ispunjavaju sljedeća dva uvjeta: i. ne smiju ometati razvoj i uvođenje niskougljičnih alternativa i ii. ne smiju dovesti do vezanosti za imovinu s visokim intenzitetom ugljika, uzimajući u obzir ekonomski životni vijek te imovine. Suprotno tome, poticajne djelatnosti su one koje izravno omogućuju znatan doprinos drugih djelatnosti okolišnom cilju.

Za potrebe izvještavanja o prihvatljivosti u skladu s člankom 10. Delegiranog akta o objavljivanju informacija, ekonomske djelatnosti definirane kao poticajne ili prijelazne djelatnosti ne smiju se tretirati drukčije od ostalih djelatnosti. Ako su obuhvaćeni jednim od tih opisa, trebalo bi ih smatrati prihvatljivima.

Međutim, istaknuto je da je ekonomska djelatnost na temelju taksonomije EU-a prijelazna ili poticajna samo ako ispunjava kriterije tehničke provjere iz relevantnog odjeljka priloga I. i II. Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti. Stoga se osobito u prvih nekoliko godina izvještavanja o prihvatljivosti u skladu s člankom 10. Delegiranog akta o objavljivanju informacija te djelatnosti mogu smatrati samo prihvatljivima da postanu prijelazne ili poticajne djelatnosti te se o njima izvještava i takvima označava samo na dobrovoljnoj osnovi. To se ne razlikuje od izvještavanja o prihvatljivosti drugih djelatnosti ako prihvatljivost ne uključuje okolišnu učinkovitost djelatnosti.

5.   Kako utvrditi prihvatljivost ekonomskih djelatnosti povezanih s prilagodbom klimatskim promjenama i o tome izvijestiti?

U Prilogu II. Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti navode se dvije različite vrste djelatnosti koje mogu znatno doprinijeti prilagodbi klimatskim promjenama:

| — | djelatnosti prilagodbe, koje uključuju rješenja za prilagodbu u skladu s člankom 11. stavkom 1. točkom (a) Uredbe o taksonomiji (8) i |
| --- | --- |

—

djelatnosti prilagodbe, koje uključuju rješenja za prilagodbu u skladu s člankom 11. stavkom 1. točkom (a) Uredbe o taksonomiji (8) i

| — | poticajne ekonomske djelatnosti, koje uključuju rješenja za prilagodbu u skladu s člankom 11. stavkom 1. točkom (b) Uredbe o taksonomiji (9). |
| --- | --- |

—

poticajne ekonomske djelatnosti, koje uključuju rješenja za prilagodbu u skladu s člankom 11. stavkom 1. točkom (b) Uredbe o taksonomiji (9).

Zahtjevi za izvještavanje o prihvatljivosti razlikuju se ovisno o tome je li u skladu s Prilogom II. Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti ekonomska djelatnost označena kao poticajna djelatnost ili djelatnost prilagodbe. Za kategoriju poticajnih djelatnosti prihodi te odgovarajući kapitalni i operativni rashodi mogu se smatrati prihvatljivim djelatnostima (10).

Za kategoriju djelatnosti prilagodbe izvještajni subjekt treba dokazati da je provedena procjena klimatskih rizika i osjetljivosti te da je izrađen plan rashoda radi primjene rješenja za prilagodbu kojima se smanjuju najznačajniji fizički klimatski rizici kako je utvrđeno u Dodatku A Prilogu II. Izvještajni subjekt može uračunati kapitalne i operativne rashode djelatnosti prilagodbe radi utvrđivanja taksonomske prihvatljivosti samo ako su ti zahtjevi ispunjeni.

Važno je napomenuti da se prihodi ostvareni od proizvoda i usluga povezanih s prilagođenim djelatnostima ne mogu priznati radi utvrđivanja taksonomske prihvatljivosti. To je zato što se prihodi od te djelatnosti ne bi smjeli smatrati prihvatljivim nakon što je djelatnost znatno doprinijela prilagodbi klimatskim promjenama (tj. nakon što je djelatnost postala otporna na klimatske promjene). Treba imati na umu da prilagođena djelatnost može i ne mora biti korisna za okoliš.

6.   Kako bi oznake NACE trebalo upotrebljavati za utvrđivanje taksonomski prihvatljivih djelatnosti u kontekstu izvještavanja o prihvatljivosti?

NACE je klasifikacijski sustav za proizvode i ekonomske djelatnosti. Oznake NACE pružaju okvir za prikupljanje i pregled raznih statistika u ekonomskim područjima na temelju ekonomske djelatnosti.

NACE se dijeli na četiri razine. Pri nacionalnom prenošenju oznake NACE nekad se dijele na više od četiri razine, ali prve su četiri razine zajedničke svim državama članicama.

U svim opisima ekonomskih djelatnosti u prilozima I. i II. Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti predviđeno je da ekonomske djelatnosti u pripadajućoj kategoriji mogu odgovarati jednoj ili više oznaka NACE.

Nadalje, u uvodnoj izjavi 6. Delegiranog akta o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti pojašnjava se da su upućivanja na oznake NACE okvirna. Pri procjeni taksonomske prihvatljivosti trebalo bi uzeti u obzir specifični opis djelatnosti iz priloga Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti.

Konkretnije, oznake NACE trebale bi pomoći korisnicima da se snađu u taksonomiji, osobito onima koji se već koriste oznakama NACE. Također mogu pomoći u utvrđivanju taksonomski prihvatljivih djelatnosti (onih koje nisu usklađene). Međutim, samo je u specifičnom opisu djelatnosti u Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti utvrđen točan opseg djelatnosti uključenih u taj akt.

U praksi to znači sljedeće:

| — | ako je oznaka NACE šireg opsega od opisa djelatnosti, opis ima prednost pred područjem primjene oznake NACE, |
| --- | --- |

—

ako je oznaka NACE šireg opsega od opisa djelatnosti, opis ima prednost pred područjem primjene oznake NACE,

| — | ako ekonomska djelatnost nema oznaku NACE, ali odgovara opisu djelatnosti, može se smatrati taksonomski prihvatljivom, |
| --- | --- |

—

ako ekonomska djelatnost nema oznaku NACE, ali odgovara opisu djelatnosti, može se smatrati taksonomski prihvatljivom,

| — | ako opis djelatnosti ne odgovara u potpunosti djelatnosti poduzeća, moglo bi biti potrebno segmentirati djelatnosti poduzeća kako bi se pojedini dijelovi mogli obuhvatiti opisom jedne ili više djelatnosti, |
| --- | --- |

—

ako opis djelatnosti ne odgovara u potpunosti djelatnosti poduzeća, moglo bi biti potrebno segmentirati djelatnosti poduzeća kako bi se pojedini dijelovi mogli obuhvatiti opisom jedne ili više djelatnosti,

| — | ako oznaka NACE ekonomske djelatnosti nije sadržana u Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti, ekonomska djelatnost može se smatrati taksonomski prihvatljivom ako odgovara opisu djelatnosti. |
| --- | --- |

—

ako oznaka NACE ekonomske djelatnosti nije sadržana u Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti, ekonomska djelatnost može se smatrati taksonomski prihvatljivom ako odgovara opisu djelatnosti.

7.   Mogu li poduzeća dobrovoljno dostavljati informacije u kontekstu izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti?

Delegirani akt o objavljivanju informacija u pravilu ne isključuje dobrovoljno objavljivanje informacija o djelatnosti poduzeća. Naprotiv, sva poduzeća koja podliježu obvezi izvještavanja potiču se da dobrovoljno dostavljaju sve relevantne dodatne informacije ako smatraju da je to važno da bi ulagatelji bolje razumjeli jesu li djelatnosti subjekta taksonomski prihvatljive.

Međutim, dobrovoljne objave u načelu nisu dio obveznih objava na temelju članka 8. Uredbe o taksonomiji te bi subjekti uvijek trebali obrazložiti takve objave.

Nadalje, dobrovoljne objave ne bi smjele biti u suprotnosti s obveznim informacijama na temelju Delegiranog akta o objavljivanju informacija ili ih pogrešno prikazivati te ne bi smjele biti vidljivije od obveznih objava. U dobrovoljnu objavu informacija poduzeće bi trebalo uključiti dodatne pojedinosti kao što su (11):

| — | obrazloženje te objave, |
| --- | --- |

—

obrazloženje te objave,

| — | njezine metode pripreme i |
| --- | --- |

—

njezine metode pripreme i

| — | jasno objašnjenje razlike između te objave i obveznog izvještavanja. |
| --- | --- |

—

jasno objašnjenje razlike između te objave i obveznog izvještavanja.

Informativni dokument (12) platforme za održivo financiranje sadržava dodatne savjete o najboljim praksama za dobrovoljno izvještavanje i dobrovoljnu upotrebu obrazaca za izvještavanje o prihvatljivosti u prvih nekoliko izvještajnih godina.

NEFINANCIJSKA PODUZEĆA

8.   U kojoj bi mjeri poduzeća trebala procijeniti i prijaviti taksonomski prihvatljive djelatnosti na početku i na kraju svojeg vrijednosnog lanca?

Općenito, izvještavanje o taksonomski prihvatljivim djelatnostima ne podrazumijeva procjenu vrijednosnog lanca poduzeća jer u većini slučajeva opisi djelatnosti u Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti ne sadržavaju upućivanja na vrijednosni lanac. Isto tako, od poduzeća se ne očekuje da procijene održivost djelatnosti svojih dobavljača, posebno u fazi izvještavanja o prihvatljivosti.

Taksonomijom se utvrđuju kriteriji po sektoru i djelatnosti, a ne po liniji proizvoda ili poduzeću. Poduzeća koja ostvaruju prihode u nekoliko sektora u vrijednosnom lancu jednog proizvoda moraju objaviti različite procese i dijelove vrijednosnog lanca u tim sektorima i djelatnostima. To se odnosi na djelatnosti koje obavlja izvještajni subjekt, a ne njegovi dobavljači. Subjekti koji djeluju u nekoliko sektora u vrijednosnom lancu jednog proizvoda ili tehnologije, ali prihode od tog proizvoda ostvaruju samo u okviru jedne djelatnosti, moraju objaviti podatke koji se odnose samo na konkretnu djelatnost od koje ostvaruju prihode

Za izvještavanje o prihodima imovina i procesi u vrijednosnom lancu djelatnosti prihvatljivi su samo ako su izričito obuhvaćeni opisom djelatnosti. Na primjer, ako se opis odnosi samo na proizvodnju konačnih proizvoda, djelatnosti proizvodnje međuproizvoda u vrijednosnom lancu nisu automatski prihvatljive. U skladu s tim, proizvodnja određenih komponenata automobila i drugih vozila nije automatski prihvatljiva na temelju odjeljka „Proizvodnja niskougljičnih tehnologija za prijevoz”. Iz perspektive dobavljača to znači da njegova djelatnost u okviru taksonomski prihvatljive djelatnosti sama po sebi nije taksonomski prihvatljiva i da proizvodnja određenih komponenata za automobile nije automatski prihvatljiva u okviru djelatnosti „proizvodnje niskougljičnih tehnologija za prijevoz”. To je zato što taksonomija EU-a ne primjenjuje jedan pristup za sve djelatnosti na početku lanca. Umjesto toga, na svaku uključenu djelatnost primjenjuje se niz posebnih kriterija, pa i relevantan kriterij nenanošenja bitne štete.

Međutim, prihvatljive su određene ključne komponente koje su navedene u zasebnim odjeljcima, primjerice za vodik ili baterije (u odjeljcima 3.2. i 3.4.). Nadalje, proizvodnja komponenata može se kvalificirati na temelju odjeljka „Proizvodnja drugih niskougljičnih tehnologija” (odjeljak 3.6. Priloga I. Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti) ako nisu obuhvaćene drugim odjeljcima, a odgovaraju opisu djelatnosti. Budući da je opis djelatnosti u odjeljku 3.6. preširok, trebalo bi smatrati da su oznake NACE C22, C25, C26, C27 i C28 okvirne za opseg te djelatnosti. Oznake NACE za tu djelatnost posebno se odnose na gume za vozila i poluvodiče ako ti proizvodi odgovaraju opisu djelatnosti (vidjeti i odgovor na 19. pitanje). Suprotno tome, rudarstvo ne bi bilo obuhvaćeno tim opisom.

Za izvještavanje o kapitalnim i operativnim rashodima prihvatljive su i sve kupnje imovine i procesa ili usluga ključnih za obavljanje određene prihvatljive djelatnosti. Prihvatljive su komponente koje proizvođači automobila kupuju za proizvodnju automobila s niskim emisijama ugljika. U skladu s izvještavanjem o prihvatljivosti proizvođači automobila ili drugih vozila ne moraju provjeravati svoje dobavljače i pojedinačne nabave, nego samo utvrditi je li njihov proizvodni proces taksonomski prihvatljiva ekonomska djelatnost. Ako je taksonomski prihvatljiva, kapitalni rashodi za ulaganja u ključnu imovinu ili komponente u okviru te djelatnosti također su taksonomski prihvatljivi. Primjer je nabava softvera koji je ključan za razvoj ili primjenu rješenja IKT-a za ublažavanje klimatskih promjena ako su ta rješenja prihvatljiva u okviru djelatnosti iz odjeljka 8.2.

Iz perspektive kupca, nabava outputa taksonomski prihvatljivih djelatnosti po definiciji nije taksonomski prihvatljiva. Na primjer, nabava energije iz obnovljivih izvora sama po sebi nije taksonomski prihvatljiva (13). Kupnja taksonomski prihvatljivih outputa prihvatljiva je samo ako se može prijaviti kao jedna od vrsta kapitalnih ili operativnih rashoda opisanih u Prilogu I. Delegiranom aktu o objavljivanju informacija, primjerice ugradnja solarnih ploča na zgrade koja je obuhvaćena kategorijom (c) kapitalnih rashoda iz odjeljka 1.1.2.2. Priloga I. Delegiranom aktu o objavljivanju informacija (vidjeti i odgovor na 11. pitanje).

9.   Kako utvrditi koje taksonomski prihvatljive djelatnosti u opisu sadržavaju kvalifikatore kao što su „niskougljični” i „rizici klimatskih promjena”?

Opisi djelatnosti iz Delegiranog akta o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti referentni su za utvrđivanje taksonomski prihvatljivih djelatnosti. Međutim, neki opisi sadržavaju kvalifikatore koji bi se mogli shvatiti na subjektivan način, kao što je „niskougljični”, što u nekim slučajevima može utjecati na prihvatljivost.

Prihvatljivost ne ovisi o ispunjavanju kriterija tehničke provjere, nego se procjenjuje isključivo na temelju opisa djelatnosti. Kvalifikatori, kao što su „niskougljična” vozila ili „niskougljična” plovila za potrebe odjeljka 3.3. Priloga I. Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti („Proizvodnja niskougljičnih tehnologija za prijevoz”), koji nisu jasno definirani, trebali bi se uzeti u obzir samo za potrebe utvrđivanja usklađenosti s kriterijima tehničke provjere i stoga nisu relevantni za izvještavanje o prihvatljivosti. Na primjer, proizvođač automobila mogao bi prijaviti kao prihvatljive sve svoje djelatnosti proizvodnje automobila, pa i automobila s motorom s unutarnjim izgaranjem.

Suprotno tome, u slučaju djelatnosti „proizvodnja drugih niskougljičnih tehnologija” (odjeljak 3.6.) opis djelatnosti upućuje na cilj djelatnosti. Djelatnost obuhvaća proizvedene tehnologije koje imaju za „cilj znatnu uštedu emisija stakleničkih plinova tijekom životnog ciklusa u drugim sektorima gospodarstva”. Da bi bilo koja djelatnost ili proizvod bili prihvatljivi za ublažavanje klimatskih promjena u toj kategoriji, njima se mora poticati znatno smanjenje emisija stakleničkih plinova u drugom sektoru gospodarstva. To znači da tehnologija koja je najbolja u određenom sektoru ne bi bila prihvatljiva ako nema za cilj znatno smanjenje emisija u drugom sektoru. Na primjer, ne bi bio prihvatljiv vrlo energetski učinkovit proizvodni proces vijka čiji cilj nije smanjenje emisija u drugom sektoru.

Slično tome, djelatnost iz odjeljka 10.1. Priloga II. Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti („Ostalo osiguranje: preuzimanje rizika klimatskih promjena”) odnosi se na „rizike klimatskih promjena”. Ti su rizici navedeni u Dodatku A Prilogu II. Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti („Klasifikacija opasnosti koje donose klimatske promjene”). Društva za osiguranje mogu određenu vrstu poslovanja smatrati taksonomski prihvatljivom samo ako uključuje uvjete o postupanju s rizicima klimatskih promjena.

10.   Trebaju li poduzeća prijaviti raščlambu taksonomske prihvatljivosti po okolišnim ciljevima?

Djelatnosti koje pridonose ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi klimatskim promjenama, kako su definirane u Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnost, prijavljuju se u prvih nekoliko izvještajnih godina.

Člankom 10. stavcima 2. i 3. Delegiranog akta o objavljivanju informacija nije propisana upotreba obrazaca za izvještavanje o prihvatljivosti iz prilogâ. Nije propisano ni da je u prvih nekoliko godina izvještavanja o prihvatljivosti potrebno izričito raditi razliku između okolišnih ciljeva za ublažavanje i onih za prilagodbu.

Međutim, poduzećima se savjetuje da dobrovoljno upotrebljavaju obrasce iz prilogâ Delegiranom aktu o objavljivanju informacija kojima je propisano razlikovanje okolišnih ciljeva za izvještavanje o usklađenosti.

To je opravdano činjenicom da će poduzeća pri izvještavanju o svojim ključnim pokazateljima uspješnosti na temelju usklađenosti s taksonomijom u skladu s Delegiranim aktom o objavljivanju informacija svoje ekonomske djelatnosti morati raščlaniti na temelju svojih doprinosa okolišnim ciljevima kako je navedeno u tablicama iz prilogâ Delegiranom aktu o objavljivanju informacija. Time bi se olakšala usporedba izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti i izvještavanja o usklađenosti s taksonomijom. Na taj bi način i izvještavanje poduzeća o prihvatljivosti u prvih nekoliko godina izvještavanja bilo bi dosljednije te bi se pripremila za izvještavanje o usklađenosti s taksonomijom na dobrovoljnoj osnovi.

Kad je riječ o obuhvaćenim djelatnostima, opseg ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe tim promjenama uvelike se preklapaju. Međutim, u pogledu izvještavanja o ključnim pokazateljima uspješnosti na temelju usklađenosti treba napomenuti da zbog posebnosti pojedinog cilja postoje znatne razlike između dvaju priloga Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnost. Te su razlike sljedeće:

| — | Određene djelatnosti uključene su samo u ublažavanje klimatskih promjena (Prilog I.), ali ne i u prilagodbu klimatskim promjenama (Prilog II.), a osobito:






  — | „Rješenja za smanjenje emisija stakleničkih plinova koja se temelje na podacima” (odjeljak 8.2.), |
| --- | --- | --- |

—

Određene djelatnosti uključene su samo u ublažavanje klimatskih promjena (Prilog I.), ali ne i u prilagodbu klimatskim promjenama (Prilog II.), a osobito:

—

„Rješenja za smanjenje emisija stakleničkih plinova koja se temelje na podacima” (odjeljak 8.2.),

| — | „Istraživanje, razvoj i inovacije za ekstrakciju CO2 izravno iz zraka” (odjeljak 9.2.) i |
| --- | --- |

—

„Istraživanje, razvoj i inovacije za ekstrakciju CO2 izravno iz zraka” (odjeljak 9.2.) i

| — | „Stručne usluge povezane s energetskom učinkovitosti zgrada” (odjeljak 9.3.). |
| --- | --- |

—

„Stručne usluge povezane s energetskom učinkovitosti zgrada” (odjeljak 9.3.).

| — | Određene djelatnosti uključene su samo u prilagodbu klimatskim promjenama (Prilog II.), ali ne i u ublažavanje klimatskih promjena (Prilog I.), a osobito:






  — | „Računalno programiranje, savjetovanje i djelatnosti povezane s njima” (odjeljak 8.2.), |
| --- | --- | --- |

—

Određene djelatnosti uključene su samo u prilagodbu klimatskim promjenama (Prilog II.), ali ne i u ublažavanje klimatskih promjena (Prilog I.), a osobito:

—

„Računalno programiranje, savjetovanje i djelatnosti povezane s njima” (odjeljak 8.2.),

| — | „Emitiranje programa” (odjeljak 8.3.) i |
| --- | --- |

—

„Emitiranje programa” (odjeljak 8.3.) i

| — | „Inženjerstvo i s njime povezano tehničko savjetovanje o prilagodbi klimatskim promjenama” (odjeljak 9.1.). |
| --- | --- |

—

„Inženjerstvo i s njime povezano tehničko savjetovanje o prilagodbi klimatskim promjenama” (odjeljak 9.1.).

| — | Osim toga, djelatnosti u sljedećim sektorima uključene su samo u prilagodbu klimatskim promjenama:






  — | osiguranje |
| --- | --- | --- |

—

Osim toga, djelatnosti u sljedećim sektorima uključene su samo u prilagodbu klimatskim promjenama:

—

osiguranje

| — | obrazovanje, |
| --- | --- |

—

obrazovanje,

| — | zdravstvena zaštita, |
| --- | --- |

—

zdravstvena zaštita,

| — | socijalna skrb i |
| --- | --- |

—

socijalna skrb i

| — | umjetnost, zabava i rekreacija |
| --- | --- |

—

umjetnost, zabava i rekreacija

| — | Određene djelatnosti uključene su u oba priloga Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti, ali se njihovi nazivi i opisi razlikuju. To se posebno odnosi na određenu infrastrukturu za prijevoz (odjeljci 6.15., 6.16. i 6.17.) i određene proizvodne djelatnosti (npr. odjeljci 3.2. i 3.4.). Nazivi i opisi tih djelatnosti prilagođeni su posebnostima pojedinog cilja. |
| --- | --- |

—

Određene djelatnosti uključene su u oba priloga Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti, ali se njihovi nazivi i opisi razlikuju. To se posebno odnosi na određenu infrastrukturu za prijevoz (odjeljci 6.15., 6.16. i 6.17.) i određene proizvodne djelatnosti (npr. odjeljci 3.2. i 3.4.). Nazivi i opisi tih djelatnosti prilagođeni su posebnostima pojedinog cilja.

| — | Naposljetku, uočene su određene nedosljednosti u naslovima i opisima djelatnosti u prilozima I. i II. Na primjer, riječi „laki” i „davanje u zakup” nedostaju u naslovu odnosno opisu djelatnosti u odjeljku 6.5. „Prijevoz motociklima, osobnim automobilima i gospodarskim vozilima” u Prilogu II. Takve nedosljednosti trebalo bi dojaviti Komisiji radi daljnjeg ispravljanja. |
| --- | --- |

—

Naposljetku, uočene su određene nedosljednosti u naslovima i opisima djelatnosti u prilozima I. i II. Na primjer, riječi „laki” i „davanje u zakup” nedostaju u naslovu odnosno opisu djelatnosti u odjeljku 6.5. „Prijevoz motociklima, osobnim automobilima i gospodarskim vozilima” u Prilogu II. Takve nedosljednosti trebalo bi dojaviti Komisiji radi daljnjeg ispravljanja.

Informativni dokument (14) platforme za održivo financiranje sadržava dodatne savjete o najboljim praksama za dobrovoljno izvještavanje o prihvatljivosti u prvih nekoliko godina izvještavanja.

11.   Kako su prihodi te kapitalni i operativni rashodi definirani u kontekstu izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti?

U Delegiranom aktu o objavljivanju informacija definicije ključnih pokazatelja uspješnosti na temelju prihoda te kapitalnih i operativnih rashoda redom su utvrđene u odjeljcima 1.1.1., 1.1.2. i 1.1.3. Priloga I..

Nefinancijska poduzeća trebala bi objaviti dio svojih neto prihoda (kako je definirano u odjeljku 1.1.1. Priloga I. Delegiranom aktu o objavljivanju informacija) koji odgovara njihovim taksonomski prihvatljivim ekonomskim djelatnostima.

Kad je riječ o informacijama o prihvatljivim kapitalnim rashodima, u odjeljku 1.1.3.2. Priloga I. Delegiranom aktu o objavljivanju informacija navedeno je da se izvještavanje odnosi na tri kategorije kapitalnih rashoda:

| (a) | kapitalne rashode koji se odnose na imovinu ili procese povezane s ekonomskim djelatnostima koje su taksonomski prihvatljive; |
| --- | --- |

(a)

kapitalne rashode koji se odnose na imovinu ili procese povezane s ekonomskim djelatnostima koje su taksonomski prihvatljive;

| (b) | kapitalne rashode koji su dio plana za proširenje taksonomski prihvatljivih ekonomskih djelatnosti ili za usklađenje taksonomski prihvatljivih ekonomskih djelatnosti s taksonomijom; |
| --- | --- |

(b)

kapitalne rashode koji su dio plana za proširenje taksonomski prihvatljivih ekonomskih djelatnosti ili za usklađenje taksonomski prihvatljivih ekonomskih djelatnosti s taksonomijom;

| (c) | kapitalne rashode iz kategorije (c) u odjeljku 1.1.2.2. Priloga I. Delegiranom aktu o objavljivanju informacija koji se odnose na nabavu outputa iz taksonomski prihvatljivih ekonomskih djelatnosti i na individualne mjere kojima se omogućuje da ciljne djelatnosti postanu niskougljične ili da omogućuju smanjenje stakleničkih plinova, osobito djelatnosti iz točaka od 7.3. do 7.6. Priloga I. Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti i druge ekonomske djelatnosti navedene u delegiranim aktima donesenima na temelju članka 10. stavka 3., članka 11. stavka 3., članka 12. stavka 2., članka 13. stavka 2., članka 14. stavka 2. i članka15. stavka 2. Uredbe o taksonomiji. |
| --- | --- |

(c)

kapitalne rashode iz kategorije (c) u odjeljku 1.1.2.2. Priloga I. Delegiranom aktu o objavljivanju informacija koji se odnose na nabavu outputa iz taksonomski prihvatljivih ekonomskih djelatnosti i na individualne mjere kojima se omogućuje da ciljne djelatnosti postanu niskougljične ili da omogućuju smanjenje stakleničkih plinova, osobito djelatnosti iz točaka od 7.3. do 7.6. Priloga I. Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti i druge ekonomske djelatnosti navedene u delegiranim aktima donesenima na temelju članka 10. stavka 3., članka 11. stavka 3., članka 12. stavka 2., članka 13. stavka 2., članka 14. stavka 2. i članka15. stavka 2. Uredbe o taksonomiji.

Mjere iz kategorije (c) moraju se uvesti i početi provoditi u roku od 18 mjeseci.

Za kategoriju kapitalnih rashoda iz kategorije (c) procjena se odnosi na outpute i individualne mjere, a ne na ciljanu ekonomsku djelatnost za koju su nastali rashodi. Subjekti moraju procijeniti odnose li se rashodi na:

| — | nabavu outputa iz taksonomski prihvatljive djelatnosti ili |
| --- | --- |

—

nabavu outputa iz taksonomski prihvatljive djelatnosti ili

| — | individualnu mjeru za poboljšanje energetske učinkovitosti koja je uključena u taksonomiju. |
| --- | --- |

—

individualnu mjeru za poboljšanje energetske učinkovitosti koja je uključena u taksonomiju.

Drugim riječima, takvi outputi i mjere moraju biti navedeni u Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti. Rashodi od imovine ili procesa zbog kojih bi ciljna djelatnost mogla postati niskougljična, ali koji nisu nastali od djelatnosti navedenih u Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti, nisu obuhvaćeni kategorijom (c).

Za neprihvatljivu ciljnu djelatnost, na primjer restoran koji kupuje i postavlja solarne ploče, takvi bi troškovi mogli biti obuhvaćeni kategorijom (c). Kad je riječ o obnovi zgrada, kategorija (c) obuhvaća samo mjere koje odgovaraju djelatnostima navedenima u Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti (npr. određeni energetski učinkoviti prozori).

Pri izvještavanju o operativnim rashodima za prvu ili prvih nekoliko godina provedbe Delegiranog akta o objavljivanju informacija mora se primjenjivati isti pristup. Izvještavanje o tri kategorije iz odjeljka 1.1.3.2. trebalo bi se odnositi na prihvatljivost ekonomskih djelatnosti kojima ti rashodi odgovaraju. Stoga su kategorije (a), (b) i (c) iz odjeljaka 1.1.2.2. i 1.1.3.2. koje se odnose na brojnik kapitalnih odnosno operativnih rashoda relevantne za izvještavanje o prihvatljivosti u prvih nekoliko godina provedbe Delegiranog akta o objavljivanju informacija.

Na primjer, kad je riječ o kategoriji (b), svi kapitalni rashodi od prihvatljivih djelatnosti nastali 2021. (i prijavljeni u objavama za 2022.) smatrali bi se prihvatljivima u izvještaju za 2022. To ne ovisi o tome hoće li ulaganje u okviru plana za kapitalne rashode po dospijeću ispuniti kriterije tehničke provjere iz Delegiranog akta o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti.

Slično tome, operativni rashodi iz kategorije (b) koji se odnose na prihvatljive djelatnosti nastali 2021. (i prijavljeni u objavama za 2022.) smatrali bi se prihvatljivima u izvještaju za 2022. To vrijedi neovisno o tome ispunjava li odgovarajuća ekonomska djelatnost kriterije tehničke provjere. To je zato što subjekti ne moraju izvještavati o usklađenosti svojih ekonomskih djelatnosti u prvoj godini izvještavanja.

Informativni dokument (15) platforme za održivo financiranje sadržava dodatne savjete o najboljim praksama za dobrovoljno izvještavanje o prihvatljivosti u prvih nekoliko godina izvještavanja.

12.   Što uključuju „drugi izravni rashodi” iz Priloga I. Delegiranom aktu o objavljivanju informacija?

U odjeljku 1.1.3.1. („Nazivnik”) Priloga I. Delegiranom aktu o objavljivanju informacija utvrđeno je da nazivnik ključnog pokazatelja uspješnosti za izvještavanje usklađenosti s taksonomijom „obuhvaća izravne nekapitalizirane troškove koji se odnose na istraživanje i razvoj, mjere obnove zgrada, kratkoročni najam, održavanje i popravak te sve druge izravne rashode za svakodnevno servisiranje nekretnina, postrojenja i opreme koje obavlja poduzeće ili treća strana kojoj su ti poslovi povjereni, a koji su potrebni za dobro funkcioniranje te imovine”.

Kategorija operativnih rashoda u tom je smislu usko povezana s troškovima održavanja i popravka koji su već izričito navedeni u definiciji operativnih rashoda u odjeljku 1.1.3.1. Priloga I.

U praksi to znači da nazivnik ključnog pokazatelja uspješnosti operativnih rashoda za izvještavanje o usklađenosti s taksonomijom uključuje/isključuje troškove navedene u sljedećoj tablici.

| Uključene stavke | Isključene stavke (16) |
| --- | --- |
| — | Materijal za održavanje |

Uključene stavke

Isključene stavke (16)

—

Materijal za održavanje

| — | Trošak zaposlenika koji popravlja stroj |
| --- | --- |

—

Trošak zaposlenika koji popravlja stroj

| — | Trošak zaposlenika koji čisti tvornicu |
| --- | --- |

—

Trošak zaposlenika koji čisti tvornicu

| — | Informatička tehnologija namijenjena održavanju |
| --- | --- |

—

Informatička tehnologija namijenjena održavanju

| — | Režijski troškovi |
| --- | --- |

—

Režijski troškovi

| — | Sirovine |
| --- | --- |

—

Sirovine

| — | Trošak zaposlenika koji upravljaju strojem |
| --- | --- |

—

Trošak zaposlenika koji upravljaju strojem

| — | Troškovi upravljanja istraživačkim i razvojnim projektima |
| --- | --- |

—

Troškovi upravljanja istraživačkim i razvojnim projektima

| — | Električna energija, tekućine ili reagensi potrebni za upravljanje nekretninama, postrojenjima i opremom |
| --- | --- |

—

Električna energija, tekućine ili reagensi potrebni za upravljanje nekretninama, postrojenjima i opremom

Informativni dokument (17) platforme za održivo financiranje sadržava dodatne savjete o najboljim praksama za dobrovoljno izvještavanje o prihvatljivosti u prvih nekoliko godina izvještavanja.

13.   Kako bi poduzeća trebala iskazati negativne prihode u kontekstu izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti?

U Delegiranom aktu o objavljivanju informacija nije utvrđeno kako postupati s negativnim prihodima u okviru izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti.

Negativni prihodi mogli bi se iskazati kao vrijednost 0 % za potrebe izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti. Osim toga, poduzeća bi negativnu vrijednost mogla iskazati u novčanom iznosu.

Ako poduzeće ostvaruje negativne prihode od jedne djelatnosti, nazivnik može biti apsolutna vrijednost pozitivnih prihoda od preostalih djelatnosti, što bi se moglo upotrijebiti za izračun udjela prihvatljivih djelatnosti. Vidjeti primjer u tablici 2.

Tablica 2.

Primjer izvještavanja o taksonomski prihvatljivim prihodima u slučaju negativnih prihoda

| Djelatnost | Primjer: apsolutni prihodi | Primjer: udio prihoda |
| --- | --- | --- |
| Djelatnost A | 50 milijuna € | 33  % |
| Djelatnost B | 100 milijuna € | 67  % |
| Djelatnost C | -50 milijuna € | 0  % |

Djelatnost

Primjer: apsolutni prihodi

Primjer: udio prihoda

Djelatnost A

50 milijuna €

33  %

Djelatnost B

100 milijuna €

67  %

Djelatnost C

-50 milijuna €

0  %

14.   Bi li poduzeća trebala izbjegavati dvostruko izvještavanje o taksonomski prihvatljivim djelatnostima?

U skladu s člankom 10. stavkom 2. Delegiranog akta o objavljivanju informacija poduzeća moraju dostaviti informacije o taksonomskoj prihvatljivosti na temelju odjeljka 1.2. Priloga I. koji se odnosi na izvještavanje o kvalitativnim informacijama. U točki (c) odjeljka 1.2.2.1. Priloga I. izričito se navodi da bi poduzeća trebala objasniti kako su izbjegla dvostruko uračunavanje pri uključivanju relevantnih ključnih pokazatelja uspješnosti na temelju iznosa prihoda, kapitalnih i operativnih rashoda usklađenih s taksonomijom u brojnik. Cilj je tog zahtjeva osigurati pouzdanost i dosljednost izvještavanja o tri ključna pokazatelja uspješnosti.

Predlaže se da poduzeća pri izvještavanju o taksonomskoj prihvatljivosti primijene sličan pristup kao u odjeljku 1.2.2.1. Priloga I. Poduzeća moraju objasniti kako su izbjegla dvostruko uračunavanje relevantnih iznosa prihoda i rashoda u svojim izvještajima o prihvatljivim ekonomskim djelatnostima.

15.   Treba li poduzeće izvijestiti o taksonomski prihvatljivim prihodima ako ekonomsku djelatnost nije obavljalo samo, nego ju je podugovorilo?

U odjeljku 1.1.1. Priloga I. pojašnjava se da prijavljeni prihodi od djelatnosti usklađenih s taksonomijom moraju obuhvaćati prihode koji se priznaju u skladu s točkom 82. podtočkom (a) Međunarodnog računovodstvenog standarda 1, kako je donesen Uredbom Komisije (EZ) br. 1126/2008 (18).

Kad je riječ o izvještavanju o taksonomskoj prihvatljivosti, u skladu s člankom 10. Delegiranog akta o objavljivanju informacija, subjekte koji izvještavaju u skladu s Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI-ji) potiče se da u objavi svojih prihoda od prihvatljivih djelatnosti upotrebljavaju prihode iskazane u svojim financijskim izvještajima u skladu s MSFI-jima.

Poduzeće bi prvo trebalo utvrditi temeljnu ekonomsku djelatnost u skladu s Prilogom I. Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti da bi procijenilo kako bi trebalo izvijestiti o prihodu od taksonomski prihvatljivih djelatnosti, iako je robu ili usluge pružio podugovaratelj. To je u skladu s pravilima MSFI-ja. Poduzeće bi zatim trebalo utvrditi ima li kontrolu nad ekonomskom djelatnošću koju obavlja podugovaratelj. „Kontrola” u ovom kontekstu znači kontrolira li poduzeće okolnosti u kojima podugovaratelj radi.

Informativni dokument (19) platforme za održivo financiranje sadržava dodatne savjete o najboljim praksama za dobrovoljno izvještavanje o prihvatljivosti u prvih nekoliko godina izvještavanja.

16.   Kako bi nefinancijsko poduzeće trebalo izvještavati o proizvodima i uslugama koje upotrebljava u svojem procesu proizvodnje i vanjske prodaje?

U Prilogu I. Delegiranom aktu o objavljivanju informacija pojašnjava se da poduzeća za izračun svojih prihoda usklađenih s taksonomijom moraju primjenjivati ista računovodstvena načela koja se primjenjuju na sastavljanje konsolidiranih godišnjih financijskih izvještaja. Time se osigurava usporedivost s prihodima iskazanima u konsolidiranim financijskim izvještajima subjekta. Stoga bi pri sastavljanju konsolidiranog nefinancijskog izvještaja na temelju računovodstvenih načela konsolidacije bila isključena prodaja i prihodi od prodaje među društvima od vlastite potrošnje.

Međutim, u odjeljku 1.2.3. Priloga I. Delegiranom aktu o objavljivanju informacija predviđeno je da nefinancijska poduzeća dostavljaju „informacije o iznosima koji se odnose na djelatnosti usklađene s taksonomijom koje se obavljaju za vlastitu unutarnju potrošnju nefinancijskih poduzeća”.

Stoga bi pri izvještavanju o taksonomskoj prihvatljivosti poduzeće u svoj brojnik trebalo uključiti samo prihode od vanjskih prodaja. Prihode od „unutarnjih prodaja” moglo bi se dobrovoljno objaviti, zasebno od obvezne objave na temelju Delegiranog akta o objavljivanju informacija (20).

Informativni dokument (21) platforme za održivo financiranje sadržava dodatne savjete o najboljim praksama za dobrovoljno izvještavanje o prihvatljivosti u prvih nekoliko godina izvještavanja.

17.   Kako bi nefinancijska poduzeća trebala tretirati nematerijalnu imovinu pri izvještavanju o taksonomskoj prihvatljivosti?

U dva se odjeljka Delegiranog akta o objavljivanju informacija spominje nematerijalna imovina u kontekstu izvještavanja o usklađenosti s taksonomijom:

| a) | u odjeljku 1.1.1. koji se odnosi na ključne pokazatelje uspješnosti na temelju prihoda i |
| --- | --- |

a)

u odjeljku 1.1.1. koji se odnosi na ključne pokazatelje uspješnosti na temelju prihoda i

| b) | u odjeljku 1.1.2.1. koji se odnosi na nazivnik ključnog pokazatelja uspješnosti na temelju kapitalnih rashoda. |
| --- | --- |

b)

u odjeljku 1.1.2.1. koji se odnosi na nazivnik ključnog pokazatelja uspješnosti na temelju kapitalnih rashoda.

Stoga izvještavanje o kapitalnim rashodima u skladu s člankom 10. stavkom 2. Delegiranog akta o objavljivanju informacija mora uključivati nematerijalnu imovinu koja odgovara prihvatljivim ekonomskim djelatnostima kako su definirane u članku 1. točki 5. Delegiranog akta o objavljivanju informacija.

Isti bi pristup trebalo primijeniti na objave o prihvatljivim prihodima. To znači da bi se neto prihodi od nematerijalne imovine trebali računati ako su ostvareni od prihvatljivih ekonomskih djelatnosti na temelju Delegiranog akta o objavljivanju informacijama.

Nematerijalna imovina nije uključena u definiciju operativnih rashoda. Međutim, definicija nazivnika ključnog pokazatelja uspješnosti na temelju operativnih rashoda iz odjeljka 1.1.3.1. uključuje „izravne nekapitalizirane troškove” (vidjeti odgovor na 12. pitanje). Stoga se nematerijalna imovina koja nije kapitalizirana na temelju Međunarodnog računovodstvenog standarda 38 ne računa kao imovina i pripisuje se operativnim rashodima.

18.   Trebaju li nefinancijska poduzeća izvijestiti o taksonomskoj prihvatljivosti svojih djelatnosti izvan EU-a?

Nefinancijska poduzeća koja su obuhvaćena područjem primjene Direktive o nefinancijskom izvješćivanju moraju u nefinancijsko izvještavanje uključiti svoje ekonomske djelatnosti čak i ako se obavljaju izvan Unije. Isti pristup primjenjuje se na obvezu izvještavanja iz članka 8. Uredbe o taksonomiji i na temelju Delegiranog akta o objavljivanju informacija (22).

Člankom 10. stavkom 2. Delegiranog akta o objavljivanju informacija utvrđuju se obveze izvještavanja nefinancijskih poduzeća u prvoj godini izvještavanja. Nefinancijska poduzeća u svoje objave o prihvatljivosti moraju uključiti prihode, kapitalne i operativne rashode od prihvatljivih djelatnosti izvan EU-a.

Od nefinancijskih poduzeća očekuje se i da u opisnim informacijama koje su propisane u odjeljku 1.2. Priloga I. (Specifikacija objava uz ključne pokazatelje uspješnosti nefinancijskih poduzeća) priopće procjenu ekonomskih djelatnosti koje se obavljaju u trećim zemljama. Informacije objavljene u tom odjeljku odnose se na procjenu prihvatljivosti ekonomskih djelatnosti.

19.   Kako bi nefinancijska poduzeća trebala tretirati prihode od prihvatljivih djelatnosti koje su dekonsolidirane tijekom financijske godine?

U odjeljku 1.1.1. Priloga I. pojašnjava se da prijavljeni prihodi od djelatnosti usklađenih s taksonomijom moraju obuhvaćati prihode koji se priznaju u skladu s točkom 82. podtočkom (a) Međunarodnog računovodstvenog standarda 1, kako je donesen Uredbom Komisije (EZ) br. 1126/2008.

Kad je riječ o izvještavanju o taksonomskoj prihvatljivosti, u skladu s člankom 10. Delegiranog akta o objavljivanju informacija, subjekte koji izvještavaju u skladu s MSFI-jima potiče se da u objavi svojih prihoda od prihvatljivih djelatnosti upotrebljavaju prihode iskazane u svojim financijskim izvještajima na temelju MSFI-ja.

U skladu s točkama 25. i B98. MSFI-ja 10 ako matično društvo izgubi kontrolu nad društvom kćeri, u svojem računu dobiti i gubitka mora nastaviti priznavati sve prihode i rashode tog društva kćeri koji su nastali do datuma dekonsolidacije (tj. ako društvo kći više nije dio matičnog društva/grupe). Međutim, sva povezana imovina i obveze moraju se nakon dekonsolidacije prestati priznavati u izvještaju o financijskom položaju.

Na primjer, ako je društvo kći prodano 30. lipnja i do tog datuma je ostvarivalo taksonomski prihvatljive prihode, matično društvo koje 31. prosinca izvještava na temelju MSFI-ja više neće konsolidirati imovinu i obveze tog društva kćeri jer je 30. lipnja nad njim izgubilo kontrolu. Međutim, i dalje će u svojem računu dobiti i gubitka do 30. lipnja uračunavati taksonomski prihvatljive prihode tog bivšeg društva kćeri. Za izvještavanje na temelju Delegiranog akta o objavljivanju informacija to znači da se i taksonomski prihvatljive prodaje moraju priznavati do 30. lipnja.

FINANCIJSKA PODUZEĆA

20.   O čemu bi financijska poduzeća trebala izvještavati ako informacije odnosnih subjekata nisu javno dostupne?

Poduzeća na koja se primjenjuje Direktiva o nefinancijskom izvješćivanju moraju taksonomsku prihvatljivost, osim u godišnjim financijskim izvještajima, prijaviti i u nefinancijskom izvještaju. Različita poduzeća dostavljaju svoje godišnje financijske izvještaje u različito vrijeme tijekom fiskalne godine. Stoga financijska poduzeća možda nemaju sve javno dostupne informacije potrebne za objave o prihvatljivosti u prvom ciklusu izvještavanja (u 2022.) (23).

Člankom 10. stavkom 3. Delegiranog akta o objavljivanju informacija ne isključuje se primjena članka 8. stavka 4. tog delegiranog akta. Na temelju potonjeg članka financijska poduzeća u svojem izvještaju o prihvatljivosti moraju koristiti najnovije dostupne informacije koje je dostavio financijski ili nefinancijski odnosni subjekt u koji se ulaže ili druga ugovorna strana. To pridonosi dosljednosti između izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti i izvještavanja o usklađenosti s taksonomijom, ali i među poduzećima.

Ako informacije nisu izravno ili javno dostupne, financijska poduzeća potiču se da stupe u kontakt sa svojim odnosnim subjektima koji su obuhvaćeni područjem primjene Direktive o nefinancijskom izvješćivanju. Ti bi subjekti informacije o taksonomiji mogli dostaviti putem dobrovoljnih objava ili bilateralnih razmjena.

Osim toga, financijska poduzeća mogu razmotriti svoje objave o prihvatljivosti i dobrovoljno prijaviti informacije, odvojeno od obveznih objava na temelju Delegiranog akta o objavljivanju informacija (24).

Informativni dokument (25) platforme za održivo financiranje sadržava dodatne savjete o najboljim praksama za dobrovoljno izvještavanje o prihvatljivosti u prvih nekoliko godina izvještavanja.

21.   Koja je razlika između obuhvaćene imovine i ukupne imovine u kontekstu izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti?

U prilozima Delegiranom aktu o objavljivanju informacija utvrđen je opseg ključnih pokazatelja uspješnosti za izvještavanje o usklađenosti s taksonomijom.

Na primjer, u odjeljku 1.1. Priloga V. („Opseg ključnih pokazatelja uspješnosti”) navedeno je da obuhvaćena imovina kreditne institucije uključuje ukupnu bilančnu imovinu umanjenu za imovinu isključenu iz izračuna omjera zelene imovine. To znači da obuhvaćena imovina uključuje svu imovinu u bilanci ili portfelju upravitelja imovine, što ne uključuje izloženosti prema središnjim bankama, nadnacionalnim izdavateljima i središnjim državama, kako je utvrđeno u članku 7. stavku 1. Delegiranog akta o objavljivanju informacija Opseg ključnih pokazatelja uspješnosti ne obuhvaća ni imovinu kreditnih institucija koja se drži radi trgovanja, kako je definirana u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/451 (26) (FINREP).

U skladu s izuzećima iz članka 10. stavka 3. točaka (b) i (c), financijska poduzeća trebala bi za izvještavanje o prihvatljivosti upotrebljavati opseg obuhvaćene imovine koji je sličan opsegu obuhvaćene imovine upotrijebljene za izvještavanje o usklađenosti. Time bi se olakšala usporedba izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti i izvještavanja o usklađenosti s taksonomijom.

To znači da bi financijsko poduzeće trebalo jasno navesti:

| — | imovinu koja je isključena iz nazivnika omjera taksonomski prihvatljive imovine (npr. izloženosti prema središnjim državama, središnjim bankama i nadnacionalnim izdavateljima; portfelj za trgovanje kreditnih institucija) i |
| --- | --- |

—

imovinu koja je isključena iz nazivnika omjera taksonomski prihvatljive imovine (npr. izloženosti prema središnjim državama, središnjim bankama i nadnacionalnim izdavateljima; portfelj za trgovanje kreditnih institucija) i

| — | postotak obuhvaćene imovine koja je taksonomski prihvatljiva u odnosu na ukupnu imovinu. |
| --- | --- |

—

postotak obuhvaćene imovine koja je taksonomski prihvatljiva u odnosu na ukupnu imovinu.

22.   Treba li novac i novčane ekvivalente uzeti u obzir u kontekstu izvještavanja o prihvatljivosti taksonomije?

Članak 10. stavak 3. trebalo bi tumačiti u vezi s člankom 7. stavcima 1., 2. i 3. Delegiranog akta o objavljivanju informacija. Novac i novčani ekvivalenti nisu isključeni iz izloženosti navedenih u članku 7. stavcima 1., 2. i 3.

U skladu s Delegiranim aktom o objavljivanju informacija i njegovim Prilogom I. te su izloženosti uključene u nazivnik ključnih pokazatelja uspješnosti financijskih institucija na temelju usklađenosti s taksonomijom. Međutim, procjena prihvatljivosti novca i novčanih ekvivalenata ne čini se izvedivom jer se njima zapravo ne financira ekonomska djelatnost. Nije jasno ni kojoj bi se ekonomskoj djelatnosti pripisali. Mogu se prijaviti kao financiranje prihvatljivih djelatnosti tek nakon što se sredstva pripišu određenoj djelatnosti.

Upravitelji imovine

23.   Kako upravitelji imovine mogu ponderirati svoja ulaganja u portfelj radi izvještavanja o taksonomski prihvatljivoj imovini?

Člankom 10. stavkom 3. Delegiranog akta o objavljivanju informacija nije propisana upotreba obrazaca za izvještavanje o prihvatljivosti iz prilogâ. Međutim, poduzećima se savjetuje da za sastavljanje svojih izvještaja o taksonomskoj prihvatljivosti dobrovoljno upotrebljavaju obrasce iz prilogâ Delegiranom aktu o objavljivanju informacija.

U tom se pogledu u Prilogu III. Delegiranom aktu o objavljivanju informacija utvrđuju pojedinosti o brojniku i nazivniku ključnih pokazatelja uspješnosti upravitelja imovine usklađenih s taksonomijom.

U skladu s odjeljkom 1. Priloga III. („Sadržaj ključnog pokazatelja uspješnosti u objavama upravitelja imovine”), izvještavanje o prihvatljivosti ne ponderira se udjelom u vlasničkom kapitalu, dugu ili vrijednosti poduzeća, uključujući novac. Ponderira se vrijednošću izloženosti u ukupnoj imovini upravitelja imovine (vidjeti definiciju brojnika u odjeljku 1.1. Priloga III.).

Na primjer, ako je upravitelj imovine izložen prema dva skupa imovine:

| — | vlasničkom kapitalu u vrijednosti od 100 milijuna EUR u društvu A koje je 100 % prihvatljivo, |
| --- | --- |

—

vlasničkom kapitalu u vrijednosti od 100 milijuna EUR u društvu A koje je 100 % prihvatljivo,

| — | obveznicama u vrijednosti od 100 milijuna EUR u društvu A koje je 0 % prihvatljivo,
  = ukupna imovina u vrijednosti od 200 milijuna EUR. |
| --- | --- |

—

obveznicama u vrijednosti od 100 milijuna EUR u društvu A koje je 0 % prihvatljivo,

= ukupna imovina u vrijednosti od 200 milijuna EUR.

To znači: 50 % ukupne imovine je prihvatljivo = (100*100 % + 100*0 %)/200.

Informativni dokument (27) platforme za održivo financiranje sadržava dodatne savjete o najboljim praksama za dobrovoljno izvještavanje o prihvatljivosti u prvih nekoliko godina izvještavanja.

24.   Mogu li se hipotekarni krediti smatrati prihvatljivima u pogledu upravitelja imovine (kao ulaganje) ili samo u pogledu banke koja je izvorno odobrila kredit?

Članak 10. stavak 3. trebalo bi tumačiti u vezi s člankom 7. stavcima 1., 2. i 3. Delegiranog akta o objavljivanju informacija. Hipotekarni krediti nisu isključeni iz izloženosti navedenih u članku 7. stavcima 1., 2. i 3. Stoga bi se hipotekarni krediti trebali smatrati prihvatljivom imovinom u pogledu upravitelja imovine i kreditnih institucija.

OSIGURAVATELJI

25.   Koje bi djelatnosti preuzimanja rizika osiguravatelj i reosiguravatelj trebali uzeti u obzir u kontekstu izvještavanja o prihvatljivosti taksonomije?

Delegiranim aktom o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti utvrđene su djelatnosti preuzimanja rizika koje obuhvaćaju djelatnosti neživotnog osiguranja i reosiguranja od preuzimanja rizika klimatskih promjena.

Prihvatljive djelatnosti neživotnog osiguranja navedene su u odjeljku 10.1. pododjeljku „Opis djelatnosti” točkama od (a) do (h) Priloga II. Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti. Kako je navedeno u nazivu djelatnosti, da bi se uvjeti police osiguranja mogli smatrati taksonomski prihvatljivima, osim što moraju pripadati određenoj vrsti poslovanja, moraju i pokrivati rizike „klimatskih promjena” u smislu Dodatka A Prilogu II. Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti.

Reosiguranje prihvatljivih djelatnosti osiguranja može se smatrati taksonomski prihvatljivim.

KREDITNE INSTITUCIJE

26.   Primjenjuju li se obveze izvještavanja na temelju Delegiranog akta o objavljivanju informacija na veliko poduzeće koje nije kreditna institucija na temelju članka 4. Uredbe o kapitalnim zahtjevima, ali se tretira kao financijsko poduzeće na temelju članaka 19.a i 29.a Direktive o nefinancijskom izvješćivanju?

To je moguće ako se specijalizirana financijska poduzeća (npr. za faktoring ili pružanje jamstva) koja nisu kreditne institucije na temelju članka 4. Uredbe (EU) 575/2013 (Uredbe o kapitalnim zahtjevima – CRR) (28) u skladu s nacionalnim pravom tretiraju kao kreditne institucije. Ako subjekt ne odgovara definiciji kreditne institucije iz članka 4. CRR-a, obično nije obuhvaćen područjem primjene Delegiranog akta o objavljivanju informacija.

Suprotno tome, ako se isti subjekt smatra velikim poduzećem od javnog interesa s više od 500 zaposlenika, na njega se primjenjuje Direktiva o nefinancijskom izvješćivanju, a time i Delegirani akt o objavljivanju informacija, Uredba o taksonomiji i povezane obveze objavljivanja. Nadalje, takva se poduzeća potiču da dobrovoljno objavljuju informacije na temelju Priloga VI. ako smatraju da je taj prilog relevantniji i ako svojem nacionalnom nadležnom tijelu podnose nadzorni izvještaj u skladu s (Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/451 (29) (FINREP)).

27.   Kako se kapitalni rashodi mogu povezati s općenamjenskim kreditiranjem u kontekstu izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti?

Člankom 10. stavcima 2. i 3. Delegiranog akta o objavljivanju informacija nije propisana upotreba obrazaca za izvještavanje o prihvatljivosti iz prilogâ. Međutim, poduzećima se savjetuje da dobrovoljno upotrebljavaju obrasce iz prilogâ Delegiranom aktu o objavljivanju informacija za sastavljanje svojih izvještaja o taksonomskoj prihvatljivosti.

U tom se pogledu u Prilogu V. Delegiranom aktu o objavljivanju informacija utvrđuju pojedinosti o tome kako kreditne institucije moraju izvještavati o svojim ključnim pokazateljima uspješnosti na temelju usklađenosti s taksonomijom.

Ako namjena sredstava nije poznata (i. krediti i predujmovi – opća namjena, ii. dužnički vrijednosni papiri – opća namjena i iii. ulaganja u kapital, koji se svi evidentiraju u knjizi pozicija kojima se ne trguje), izloženosti koje su usklađene s taksonomijom ili taksonomski prihvatljive trebaju se uračunati dvaput. To uključuje zbroj bruto knjigovodstvene vrijednosti ukupnih kredita i predujmova, dužničkih vrijednosnih papira i ulaganja u kapital, kod kojih je namjena sredstava nepoznata za nefinancijska poduzeća. Zbroj se mora ponderirati udjelom ekonomskih djelatnosti druge ugovorne strane usklađenih s taksonomijom ili taksonomski prihvatljivih, koji se izračunava na temelju:

| — | ključnih pokazatelja uspješnosti druge ugovorne strane na temelju prihoda (udio prihoda koji je usklađen s taksonomijom) i |
| --- | --- |

—

ključnih pokazatelja uspješnosti druge ugovorne strane na temelju prihoda (udio prihoda koji je usklađen s taksonomijom) i

| — | ključnih pokazatelja uspješnosti druge ugovorne strane na temelju kapitalnih rashoda (udio kapitalnih rashoda koji je usklađen s taksonomijom). |
| --- | --- |

—

ključnih pokazatelja uspješnosti druge ugovorne strane na temelju kapitalnih rashoda (udio kapitalnih rashoda koji je usklađen s taksonomijom).

Kad izvještavaju o ključnim pokazateljima uspješnosti na temelju usklađenosti s taksonomijom, kreditne institucije moraju objavljeni ključni pokazatelj uspješnosti na temelju kapitalnih rashoda odnosnog društva pripisati odgovarajućem općenamjenskom kreditu, dužničkom instrumentu ili ulaganju u kapital jednako kao i ključni pokazatelj uspješnosti na temelju prihoda (30).

Za potrebe izvještavanja o prihvatljivosti kreditne institucije mogle bi objaviti udio svoje prihvatljive općenamjenske imovine na temelju:

| — | prijavljenih prihvatljivih prihoda odnosnog subjekta |
| --- | --- |

—

prijavljenih prihvatljivih prihoda odnosnog subjekta

| — | i prijavljenih prihvatljivih kapitalnih rashoda odnosnog subjekta |
| --- | --- |

—

i prijavljenih prihvatljivih kapitalnih rashoda odnosnog subjekta

Informativni dokument (31) platforme za održivo financiranje sadržava dodatne savjete o najboljim praksama za dobrovoljno izvještavanje i dobrovoljnu upotrebu obrazaca za izvještavanje o prihvatljivosti u prvih nekoliko godina izvještavanja.

28.   Kako bi kreditna institucija koja je licencirana za ulaganje na temelju Direktive o tržištima financijskih instrumenata (MiFID) trebala izvještavati o taksonomski prihvatljivim ekonomskim djelatnostima?

Ako je matično društvo klasificirano kao kreditna institucija (na temelju CRR-a), ali obavlja djelatnosti ulaganja, trebalo bi pridržavati se zahtjeva za kreditne institucije na temelju Delegiranog akta o objavljivanju informacija.

Člankom 10. stavcima 2. i 3. Delegiranog akta o objavljivanju informacija nije propisana upotreba obrazaca za izvještavanje o prihvatljivosti iz prilogâ. Međutim, poduzećima se savjetuje da dobrovoljno upotrebljavaju obrasce iz prilogâ Delegiranom aktu o objavljivanju informacija za sastavljanje svojih izvještaja o taksonomskoj prihvatljivosti.

U tom se pogledu u Prilogu VI. Delegiranom aktu o objavljivanju informacija utvrđuju obrasci koje kreditne institucije moraju upotrebljavati u izvještavanju o svojim ključnim pokazateljima uspješnosti na temelju usklađenosti s taksonomijom za djelatnosti ulaganja. Stoga bi za potrebe izvještavanja o prihvatljivosti kreditne institucije mogle dobrovoljno objaviti udio svojih prihvatljivih djelatnosti ulaganja.

Informativni dokument (32) platforme za održivo financiranje sadržava dodatne savjete o najboljim praksama za dobrovoljno izvještavanje i dobrovoljnu upotrebu obrazaca za izvještavanje o prihvatljivosti u prvih nekoliko godina izvještavanja.

TRŽIŠTE DUŽNIČKIH INSTRUMENATA

29.   Kako procijeniti i prijaviti taksonomsku prihvatljivost dužničkog instrumenta kao što su obveznice ili krediti?

Člankom 10. stavcima 2. i 3. Delegiranog akta o objavljivanju informacija nije propisana upotreba obrazaca za izvještavanje o prihvatljivosti iz prilogâ. Međutim, poduzećima se savjetuje da dobrovoljno upotrebljavaju obrasce iz prilogâ Delegiranom aktu o objavljivanju informacija za sastavljanje svojih izvještaja o taksonomskoj prihvatljivosti.

U tom se pogledu u Prilogu V. Delegiranom aktu o objavljivanju informacija utvrđuju pojedinosti o tome kako procijeniti i izvijestiti o kreditima i dužničkim instrumentima za ključne pokazatelje uspješnosti na temelju usklađenosti s taksonomijom. U Prilogu V. objašnjeno je da općenamjensko kreditiranje i/ili dužnički instrumenti nose vrijednost taksonomske prihvatljivosti prihoda ili kapitalnih rashoda odnosnog subjekta (tj. subjekta u koji se ulaže ili druge ugovorne strane).

Za izračun taksonomske prihvatljivosti općenamjenskih dužničkih instrumenata preporučuje se primjena vrijednosti prihvatljivosti odnosnog subjekta (prihodi i kapitalni rashodi).

Ako je namjena sredstava dužničkog instrumenta u cijelosti ili djelomično taksonomski prihvatljiva, izvještavanje o toj vrijednosti imalo bi prednost pred vrijednošću na razini izdavatelja u okviru ključnih pokazatelja uspješnosti na temelju usklađenosti s taksonomijom. Ti se prihodi mogu izravno pripisati taksonomski prihvatljivim djelatnostima ili biti dio plana za kapitalne ili operativne rashode kako bi se djelatnost ili imovina uskladili s taksonomijom.

Pri izvještavanju o taksonomskoj prihvatljivosti moglo bi se, na primjer, uzeti u obzir da bi u slučaju alokacije 50 % sredstava dužničkog instrumenta taksonomski prihvatljivim projektima ili programima vrijednost taksonomski prihvatljivih prihoda i kapitalnih rashoda obveznica trebale iznositi 50 %.

U tom smislu namjena sredstava (zelenog) dužničkog instrumenta ne bi bila u cijelosti taksonomski prihvatljiva, ali bi bila prihvatljiva za dio sredstava koji se može pripisati taksonomski prihvatljivim djelatnostima.

Informativni dokument (33) platforme za održivo financiranje sadržava dodatne savjete o najboljim praksama za dobrovoljno izvještavanje o prihvatljivosti u prvih nekoliko godina izvještavanja.

30.   Treba li neovisno provjeriti namjenu svih sredstava dužničkih proizvoda ako je prijavljena kao taksonomski prihvatljiva?

Nije propisano da treba neovisno provjeriti taksonomsku prihvatljivost prihoda od dužničkih proizvoda. To ne utječe na posebne zahtjeve za vanjsku reviziju ili vanjsko jamstvo u skladu sa zakonodavstvom Unije.

31.   Mogu li se zeleni dužnički instrumenti subjekata izvan EU-a prijaviti kao taksonomski prihvatljivi?

Člankom 10. stavkom 3. Delegiranog akta o objavljivanju informacija pojašnjava se da bi financijska poduzeća trebala objavljivati informacije uzimajući u obzir odredbe iz članka 7. stavka 3. tog delegiranog akta.

U skladu s člankom 7. stavkom 3. Delegiranog akta o objavljivanju informacija poduzeća koja nisu obuhvaćena Direktivom o nefinancijskom izvješćivanju (uključujući poduzeća izvan EU-a) isključuju se iz brojnika, ali se uključuju u nazivnik ključnih pokazatelja uspješnosti za izvještavanje financijskih poduzeća o usklađenosti s taksonomijom. To će se preispitati do 30. lipnja 2024.

Međutim, u članku 7. stavku 4. navedeno je sljedeće: „[n]e dovodeći u pitanje stavak 1., okolišno održive obveznice i dužnički vrijednosni papiri za financiranje specifičnih utvrđenih aktivnosti koje je izdalo poduzeće u koje se ulaže uključuju se u brojnik ključnih pokazatelja uspješnosti do pune vrijednosti ekonomskih djelatnosti usklađenih s taksonomijom koja se financira prihodima od tih obveznica i dužničkih vrijednosnih papira, na temelju informacija koje dostavi poduzeće u koje se ulaže”.

Stoga financijska poduzeća u brojnik objave o prihvatljivosti uključuju taksonomski prihvatljiva sredstva okolišno održivih obveznica i dužničkih vrijednosnih papira, čija je namjena financiranje određenih djelatnosti.

Dužnički vrijednosni papiri iz članka 7. stavka 4. uključuju namjenu sredstava obveznica izdavateljâ izvan EU-a, a ne uključuju dodatne namjenu sredstava kredita u skladu s definicijama iz Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/451 (FINREP) (34).

Općenito, opseg tog isključenja iz brojnika ključnog pokazatelja uspješnosti preispitat će se 2024. u skladu s člankom 9. Delegiranog akta o objavljivanju informacija.

Osim toga, Delegirani akt o objavljivanju informaciju ne sprečava financijska poduzeća da uključe dobrovoljne informacije o svojim izloženostima prema ulaganjima subjekata izvan EU-a s namjenom sredstava koja se smatraju prihvatljivima. O takvim se informacijama uvijek mora izvještavati odvojeno od obveznih objava na temelju Delegiranog akta o objavljivanju informacija (35).

Informativni dokument (36) platforme za održivo financiranje sadržava dodatne savjete o najboljim praksama za dobrovoljno izvještavanje o prihvatljivosti u prvih nekoliko godina izvještavanja.

32.   Može li se zeleni državni dug prijaviti kao taksonomski prihvatljiv?

Člankom 10. stavkom 3. Delegiranog akta o objavljivanju informacija pojašnjava se da bi financijska poduzeća trebala objavljivati informacije uzimajući u obzir odredbe iz članka 7. stavka 1. tog delegiranog akta.

Na temelju članka 7. stavka 1. izloženosti prema središnjim državama, središnjim bankama i nadnacionalnim izdavateljima isključuju se iz izračuna brojnika i nazivnika ključnih pokazatelja uspješnosti financijskih poduzeća. Stoga, u skladu s člankom 10. Delegiranog akta o objavljivanju informacija, financijska poduzeća ne bi smjela uključiti svoje izloženosti prema državnom dugu u svoje taksonomski prihvatljive informacije.

Informativni dokument (37) platforme za održivo financiranje sadržava dodatne savjete o najboljim praksama za dobrovoljno izvještavanje o prihvatljivosti u prvih nekoliko godina izvještavanja.

ODNOS S DRUGIM PROPISIMA

33.   Kakav je odnos između Delegiranog akta o objavljivanju informacija i predloženih zahtjeva o korporativnom izvještavanju o održivosti?

Predložena direktiva o korporativnom izvješćivanju o održivosti (CSRD), kojom se izmjenjuju postojeći zahtjevi o izvješćivanju koji su u Računovodstvenu direktivu uvedeni Direktivom o nefinancijskom izvješćivanju trebali bi dopuniti Delegirani akt o objavljivanju informacija, koji ima jednako obvezno područje primjene kao i pravila za izvještavanje o održivosti iz Računovodstvene direktive (38). Predloženom direktivom o korporativnom izvješćivanju o održivosti proširit će se osobno područje primjene postojećih zahtjeva za izvještavanje kako bi se obuhvatili sljedeći subjekti:

| — | sva velika uvrštena i neuvrštena društva i |
| --- | --- |

—

sva velika uvrštena i neuvrštena društva i

| — | svi uvršteni MSP-ovi, osim mikropoduzeća. |
| --- | --- |

—

svi uvršteni MSP-ovi, osim mikropoduzeća.

Osim zahtjeva za izvještavanje o taksonomiji koji su trenutačno sadržani u Delegiranom aktu o taksonomiji, ta će poduzeća u svojim izvještajima o upravljanju morati objavljivati informacije o održivosti u skladu sa standardima izvještavanja o održivosti koje će Komisija donijeti delegiranim aktima.

U skladu s prijedlogom direktive o korporativnom izvješćivanju o održivosti poduzeća bi u skladu s novim zahtjevima morala prvi puta informacije o održivosti objaviti 2024. za financijsku godinu 2023. U skladu s tim prijedlogom na uvrštene MSP-ove primjenjivalo bi se trogodišnje prijelazno razdoblje te bi informacije trebali prvi put objaviti 2027. za financijsku godinu 2026.

U načelu, ovisno o ishodu zakonodavnog postupka koji se odnosi na Direktivu o korporativnom izvješćivanju o održivosti, zahtjevi za izvještavanje na temelju svake uredbe bit će jasno definirani te bi se trebali što više pojednostavniti i uskladiti kako poduzeća ne bi dostavljala iste informacije dvaput.

Informacije iz Delegiranog akta o objavljivanju informacija trebalo bi navesti u istom izvještaju o upravljanju na razini društva, zajedno s drugim informacijama o održivosti koje su propisane odredbama predložene direktive o korporativnom izvješćivanju o održivosti. Na te bi se informacije primjenjivali isti zahtjevi za provjeru i digitalizaciju kao i na druge informacije o održivosti koje se dostavljaju.

---

(1)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2178 оd 6. srpnja 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem sadržaja i prikaza informacija o okolišno održivim ekonomskim djelatnostima koje objavljuju poduzeća na koja se primjenjuje članak 19.a ili članak 29.a Direktive 2013/34/EU i utvrđivanjem metodologije obveznog objavljivanja informacija (SL L 443, 10.12.2021., str. 9).

(2)  Direktiva 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa, SL L 330, 15.11.2014., str. 1.

(3)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088, SL L 198, 22.6.2020., str. 13.

(4)  Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ, SL L 182, 29.6.2013., str. 19.

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2139 od 4. lipnja 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem kriterija tehničke provjere na temelju kojih se određuje pod kojim se uvjetima smatra da ekonomska djelatnost znatno doprinosi ublažavanju klimatskih promjena ili prilagodbi klimatskim promjenama i nanosi li ta ekonomska djelatnost bitnu štetu kojem drugom okolišnom cilju, SL L 442, 9.12.2021., str. 1.

(6)  Radi jasnoće napominje se da prihvatljive djelatnosti nisu jednake nazivniku ključnog pokazatelja uspješnosti na temelju usklađenosti s taksonomijom. Za izračun ključnog pokazatelja uspješnosti nefinancijskih poduzeća uzet će se u obzir ukupni kapitalni i operativni rashodi te prihodi, a za financijska poduzeća obuhvaćena imovina.

(7)  Vidjeti članak 10. stavak 2. i članak 16. Uredbe (EU) 2020/852 o taksonomiji.

(8)  Članak 11. stavak 1. točka (a) Uredbe (EU) 2020/852 o taksonomiji odnosi se na djelatnosti koje uključuju rješenja za prilagodbu kojima se znatno smanjuje rizik od štetnog učinka trenutačne klime i očekivane buduće klime na tu gospodarsku djelatnost ili se znatno smanjuje taj štetan učinak, bez povećanja rizika od štetnog učinka na ljude, prirodu ili imovinu.

(9)  Članak 11. stavak 1. točka (b) Uredbe o taksonomiji odnosi se na djelatnosti koje pružaju rješenja za prilagodbu kojima se, uz zadovoljavanje uvjeta utvrđenih u članku 16., znatno doprinosi sprečavanju ili smanjenju rizika od štetnog učinka trenutačne klime i očekivane buduće klime na ljude, prirodu ili imovinu, bez povećanja rizika od štetnog učinka na druge ljude, prirodu ili imovinu.

(10)  U skladu s uvodnom izjavom 48. Delegiranog akta o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti, „[m]eđutim, ako je u ekonomskim djelatnostima koje omogućuju prilagodbu u skladu s člankom 11. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU) 2020/852 temeljna djelatnost isporuka tehnologija, proizvoda, usluga, informacija ili postupaka s ciljem povećanja otpornosti ljudi, prirode, kulturne baštine, imovine ili drugih ekonomskih djelatnosti na fizičke klimatske rizike, uz kapitalne rashode bi i promet ostvaren od proizvoda ili usluga povezanih s tim ekonomskim djelatnostima trebalo smatrati dijelom prometa ostvarenog od proizvoda ili usluga povezanih s ekonomskim djelatnostima koje se smatraju okolišno održivima”.

(11)  Vidjeti i odgovor na 12. pitanje iz dokumenta s čestim pitanjima, koji je objavljen 20. prosinca 2021.

(12)  Razmatranja platforme o dobrovoljnom dostavljanju informacija u okviru izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti.

(13)  To se može nakon nekog vremena preispitati s obzirom na paket „Spremni za 55 %” i na klimatske ciljeve koje su dogovorili Vijeće i Europski parlament.

(14)  Razmatranja platforme o dobrovoljnom dostavljanju informacija u okviru izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti.

(15)  Razmatranja platforme o dobrovoljnom dostavljanju informacija u okviru izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti.

(16)  Ovaj je popis netaksativan i uključuje primjere troškova koji ne bi bili obuhvaćeni pojmom operativnih rashoda („održavanje i popravak te sve druge izravne rashode za svakodnevno servisiranje nekretnina, postrojenja i opreme koje obavlja poduzeće ili treća strana kojoj su ti poslovi povjereni, a koji su potrebni za dobro funkcioniranje te imovine”) iz odjeljka 1.1.3.1. Priloga I. Općenito, režijski troškovi ne bi trebali biti uključeni kako bi se što više izbjegla subjektivnost svojstvena alokaciji tih troškova određenoj nekretnini, postrojenju ili opremi.

(17)  Razmatranja platforme o dobrovoljnom dostavljanju informacija u okviru izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti.

(18)  Uredba Komisije (EZ) br. 1126/2008 od 3. studenoga 2008. o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 320, 29.11.2008., str. 1.

(19)  Razmatranja platforme o dobrovoljnom dostavljanju informacija u okviru izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti.

(20)  Dobrovoljna izvještavanja ne bi smjela biti u suprotnosti s obveznim informacijama u skladu s Delegiranim aktom o objavljivanju informacija ili ih pogrešno prikazivati te ne bi smjele biti vidljivije od obveznih objava. Poduzeće bi u dobrovoljni izvještaj trebalo uključiti informacije na kojima se taj izvještaj temelji i metode upotrijebljene za njegovu pripremu, zajedno s jasnim objašnjenjem kako se ono razlikuje od obveznog izvještaja.

(21)  Razmatranja platforme o dobrovoljnom dostavljanju informacija u okviru izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti.

(22)  Za nefinancijska poduzeća u članku 7. Delegiranog akta o objavljivanju informacija pojašnjava se da se izloženosti na koje se ne primjenjuje Direktiva o nefinancijskom izvješćivanju (koje uključuju izloženosti izvan EU-a) ne uključuju u brojnik ključnog pokazatelja uspješnosti, što podliježe preispitivanju u skladu s člankom 9. Delegiranog akta o objavljivanju informacija.

(23)  Za više informacija o obvezama izvještavanja vidjeti odgovor na 4. pitanje („Na koji bi način trebale izvještavati grupe sastavljene od financijskih i nefinancijskih poduzeća ili grupe koje obavljaju više vrsta djelatnosti?”) iz objavljenog dokumenta s čestim pitanja.

(24)  Dobrovoljna izvještavanja ne bi smjela biti u suprotnosti s obveznim informacijama u skladu s Delegiranim aktom o objavljivanju informacija ili ih pogrešno prikazivati. Također ne bi smjele biti vidljivije od obveznih objava. Poduzeće bi u dobrovoljni izvještaj trebalo uključiti informacije na kojima se taj izvještaj temelji i metode upotrijebljene za njegovu pripremu, zajedno s jasnim objašnjenjem kako se ono razlikuje od obveznog izvještaja.

(25)  Razmatranja platforme o dobrovoljnom dostavljanju informacija u okviru izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti.

(26)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 2021/451 оd 17. prosinca 2020. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda za primjenu Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu nadzornog izvješćivanja institucija i stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014, SL L 97, 19.3.2021., str. 1.

(27)  Razmatranja platforme o dobrovoljnom dostavljanju informacija u okviru izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti.

(28)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012, SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

(29)  Uredba (EU) br. 2021/451 оd 17. prosinca 2020. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda za primjenu Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu nadzornog izvješćivanja institucija i stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014, SL L 97, 19.3.2021., str. 1.

(30)  Taj je pristup u skladu s pravilima o izvješćivanju iz Direktive o nefinancijskom izvješćivanju. Ako nisu dostupne informacije o izdavatelju, poduzeće se može poslužiti objavama matičnog društva ako je obuhvaćeno Direktivom o nefinancijskom izvješćivanju.

(31)  Razmatranja platforme o dobrovoljnom dostavljanju informacija u okviru izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti.

(32)  Razmatranja platforme o dobrovoljnom dostavljanju informacija u okviru izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti.

(33)  Razmatranja platforme o dobrovoljnom dostavljanju informacija u okviru izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti.

(34)  Vidjeti Prilog V. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/451 i članak 1. stavak 2. točku (a) Preporuke Komisije od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća, SL L 124, 20.5.2003., str. 36.

(35)  Dobrovoljna izvještavanja ne bi smjela biti u suprotnosti s obveznim informacijama u skladu s Delegiranim aktom o objavljivanju informacija ili ih pogrešno prikazivati. Također ne bi smjele biti vidljivije od obveznih objava. Poduzeće bi u dobrovoljni izvještaj trebalo uključiti informacije na kojima se taj izvještaj temelji i metode upotrijebljene za njegovu pripremu, zajedno s jasnim objašnjenjem kako se ono razlikuje od obveznog izvještaja.

(36)  Razmatranja platforme o dobrovoljnom dostavljanju informacija u okviru izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti.

(37)  Razmatranja platforme o dobrovoljnom dostavljanju informacija u okviru izvještavanja o taksonomskoj prihvatljivosti.

(38)  Očekuje se da će se predloženom direktivom o korporativnom izvješćivanju o održivosti izmijeniti odredbe Računovodstvene direktive uvedene Direktivom o nefinancijskom izvješćivanju, ovisno o ishodu postupka pregovora o prijedlogu. Vidjeti Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2013/34/EU, Direktive 2004/109/EZ, Direktive 2006/43/EZ i Uredbe (EU) br. 537/2014 u pogledu korporativnog izvještavanja o održivosti, COM/2021/189 final.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 6.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 385/20 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 385/20

---

Tečajna lista eura (1)

5. listopada 2022.

(2022/C 385/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 0,9915 |
| JPY | japanski jen | 143,18 |
| DKK | danska kruna | 7,4388 |
| GBP | funta sterlinga | 0,87340 |
| SEK | švedska kruna | 10,8376 |
| CHF | švicarski franak | 0,9756 |
| ISK | islandska kruna | 141,30 |
| NOK | norveška kruna | 10,4858 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,524 |
| HUF | mađarska forinta | 423,60 |
| PLN | poljski zlot | 4,7910 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9385 |
| TRY | turska lira | 18,4201 |
| AUD | australski dolar | 1,5380 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3493 |
| HKD | hongkonški dolar | 7,7831 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7419 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4124 |
| KRW | južnokorejski von | 1 406,71 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,6228 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,0555 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5255 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 061,81 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5911 |
| PHP | filipinski pezo | 58,212 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 37,102 |
| BRL | brazilski real | 5,1575 |
| MXN | meksički pezo | 19,8625 |
| INR | indijska rupija | 80,9090 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

0,9915

JPY

japanski jen

143,18

DKK

danska kruna

7,4388

GBP

funta sterlinga

0,87340

SEK

švedska kruna

10,8376

CHF

švicarski franak

0,9756

ISK

islandska kruna

141,30

NOK

norveška kruna

10,4858

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,524

HUF

mađarska forinta

423,60

PLN

poljski zlot

4,7910

RON

rumunjski novi leu

4,9385

TRY

turska lira

18,4201

AUD

australski dolar

1,5380

CAD

kanadski dolar

1,3493

HKD

hongkonški dolar

7,7831

NZD

novozelandski dolar

1,7419

SGD

singapurski dolar

1,4124

KRW

južnokorejski von

1 406,71

ZAR

južnoafrički rand

17,6228

CNY

kineski renminbi-juan

7,0555

HRK

hrvatska kuna

7,5255

IDR

indonezijska rupija

15 061,81

MYR

malezijski ringit

4,5911

PHP

filipinski pezo

58,212

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

37,102

BRL

brazilski real

5,1575

MXN

meksički pezo

19,8625

INR

indijska rupija

80,9090

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

| 6.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 385/21 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 385/21

---

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

(2022/C 385/03)

Nadzorno tijelo EFTA-e ne podnosi prigovor na sljedeću mjeru državne potpore:

| Datum donošenja odluke | 21. lipnja 2022. |
| --- | --- |
| Broj predmeta | 88873 |
| Broj odluke | 153/22/COL |
| Država EFTA-e | Island |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | COVID-19 – izmjena islandskog privremenog programa jamstava |
| Pravna osnova | Zakon br. 25/2020 o izmjeni Zakona br. 121/1997 o državnim jamstvima |
| Vrsta mjere | Program |
| Cilj | Omogućiti pristup likvidnosti poduzetnicima suočenima s iznenadnim manjkom likvidnosti zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19 |
| Vrsta potpore | Državna jamstva |
| Proračun | 50 milijardi ISK |
| Trajanje | 20. travnja 2020.–31. prosinca 2020. |
| Gospodarski sektori | Svi sektori |
| Naziv i adresa davatelja potpore | The Ministry of Finance and Economic Affairs (Ministarstvo financija i gospodarstva) |
| Arnarhvoli við Lindargötu, |
| 101 Reykjavík, Island |

Datum donošenja odluke

21. lipnja 2022.

Broj predmeta

88873

Broj odluke

153/22/COL

Država EFTA-e

Island

Naziv (i/ili ime korisnika)

COVID-19 – izmjena islandskog privremenog programa jamstava

Pravna osnova

Zakon br. 25/2020 o izmjeni Zakona br. 121/1997 o državnim jamstvima

Vrsta mjere

Program

Cilj

Omogućiti pristup likvidnosti poduzetnicima suočenima s iznenadnim manjkom likvidnosti zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19

Vrsta potpore

Državna jamstva

Proračun

50 milijardi ISK

Trajanje

20. travnja 2020.–31. prosinca 2020.

Gospodarski sektori

Svi sektori

Naziv i adresa davatelja potpore

The Ministry of Finance and Economic Affairs (Ministarstvo financija i gospodarstva)

Arnarhvoli við Lindargötu,

101 Reykjavík, Island

Vjerodostojan tekst odluke, iz kojeg su uklonjene sve povjerljive informacije, dostupan je na internetskim stranicama Nadzornog tijela EFTA-e: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 6.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 385/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 385/22

---

Obavijest Nadzornog tijela EFTA-e o kamatnim stopama za povrat državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama za države EFTA-e koje se primjenjuju od 1. srpnja 2022.

Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i s člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004 (1).

(2022/C 385/04)

Osnovne stope izračunane su u skladu s poglavljem o metodi za utvrđivanje referentnih i diskontnih stopa iz ESA-inih Smjernica o državnim potporama, kako su izmijenjene Odlukom ESA-e br. 788/08/COL od 17. prosinca 2008. Primjenjive referentne stope utvrđuju se tako da se osnovnoj stopi doda odgovarajuća marža u skladu sa Smjernicama o državnim potporama.

Osnovne stope utvrđene su kako slijedi:

| | Island | Lihtenštajn | Norveška |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2022.– | 3,90 | –0,57 | 1,17 |

Island

Lihtenštajn

Norveška

1.7.2022.–

3,90

–0,57

1,17

---

(1)  SL L 139, 25.5.2006., str. 37. i Dodatak o EGP-u uz SL br. 26/2006, 25.5.2006., str. 1.

---

| 6.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 385/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 385/23

---

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

(2022/C 385/05)

Nadzorno tijelo EFTA-e ne podnosi prigovor na sljedeću mjeru državne potpore:

| Datum donošenja odluke | 23. lipnja 2022. |
| --- | --- |
| Broj predmeta | 88760 |
| Broj odluke | 154/22/COL |
| Država EFTA-e | Norveška |
| Regija | Helgeland |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | Potpora za ulaganje društvu Avinor AS za izgradnju nove zračne luke u gradu Mo i Rana |
| Pravna osnova | Revidirani prijedlog nacionalnog proračuna za 2021., koji je Parlament donio 11. lipnja 2021. (Innst. 648 S– 2020.–2021.)
  Dopis Ministarstva prometa o dodjeli od 25. kolovoza 2021.
  Odluka općine Rana od 12. svibnja 2020., predmet 36/20
  Trostrani sporazum između društava Avinor AS i Polarsirkelen Lufthavnutvikling AS te općine Rana |
| Vrsta mjere | Jednokratna potpora |
| Cilj | Infrastruktura ili oprema zračne luke |
| Vrsta potpore | Izravna bespovratna sredstva |
| Proračun | Do 2 888 989 000  NOK (diskontirano) |
| Intenzitet | 95 % |
| Trajanje | 2022.–2026. |
| Gospodarski sektori | Zračni prijevoz putnika |
| Naziv i adresa davatelja potpore | The Ministry of Transport (Ministarstvo prometa) |
| PO Box 8010 Dep, N-0030 Oslo |
| NORVEŠKA |
| Rana Municipality |
| P.O. Box 173, 8601 Mo i Rana |
| NORVEŠKA |

Datum donošenja odluke

23. lipnja 2022.

Broj predmeta

88760

Broj odluke

154/22/COL

Država EFTA-e

Norveška

Regija

Helgeland

Naziv (i/ili ime korisnika)

Potpora za ulaganje društvu Avinor AS za izgradnju nove zračne luke u gradu Mo i Rana

Pravna osnova

Revidirani prijedlog nacionalnog proračuna za 2021., koji je Parlament donio 11. lipnja 2021. (Innst. 648 S– 2020.–2021.)

Dopis Ministarstva prometa o dodjeli od 25. kolovoza 2021.

Odluka općine Rana od 12. svibnja 2020., predmet 36/20

Trostrani sporazum između društava Avinor AS i Polarsirkelen Lufthavnutvikling AS te općine Rana

Vrsta mjere

Jednokratna potpora

Cilj

Infrastruktura ili oprema zračne luke

Vrsta potpore

Izravna bespovratna sredstva

Proračun

Do 2 888 989 000  NOK (diskontirano)

Intenzitet

95 %

Trajanje

2022.–2026.

Gospodarski sektori

Zračni prijevoz putnika

Naziv i adresa davatelja potpore

The Ministry of Transport (Ministarstvo prometa)

PO Box 8010 Dep, N-0030 Oslo

NORVEŠKA

Rana Municipality

P.O. Box 173, 8601 Mo i Rana

NORVEŠKA

Ostale informacije

—

Vjerodostojan tekst odluke, iz kojeg su uklonjene sve povjerljive informacije, dostupan je na internetskim stranicama Nadzornog tijela EFTA-e:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V. Objave

SUDSKI POSTUPCI

Europska komisija

| 6.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 385/24 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 385/24

---

Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-e koji je 9. lipnja 2022. podnio Landsréttur u predmetu Verkfræðingafélag Íslands, Stéttarfélag tölvunarfræðinga og Lyfjafræðingafélag Íslands protiv države Islanda

(Predmet E-9/22)

(2022/C 385/06)

Dopisom od 9. lipnja 2022., zaprimljenim u pisarnici Suda 9. lipnja 2022., Landsréttur (Žalbeni sud) podnio je zahtjev za savjetodavno mišljenje u predmetu Verkfræðingafélag Íslands (Udruženje ovlaštenih inženjera Islanda), Stéttarfélag tölvunarfræðinga (Udruga informatičara) i Lyfjafræðingafélag Íslands (Farmaceutsko društvo Islanda) protiv države Island o sljedećim pitanjima:

| 1. | Proizlazi li iz članka 1. stavka 1. i članka 2. Direktive Vijeća 98/59/EZ te iz načela djelotvornosti da je poslodavac koji namjerava sa skupinom radnika raskinuti ugovore koji obuhvaćju fiksni prekovremeni rad, dužan poštovati postupovna pravila iz te direktive, uključujući pravila o savjetovanju s predstavnicima radnika u skladu s člankom 2. Direktive i obavješćivanju nadležnog tijela javne vlasti u skladu s člankom 3. Direktive? |
| --- | --- |

1.

Proizlazi li iz članka 1. stavka 1. i članka 2. Direktive Vijeća 98/59/EZ te iz načela djelotvornosti da je poslodavac koji namjerava sa skupinom radnika raskinuti ugovore koji obuhvaćju fiksni prekovremeni rad, dužan poštovati postupovna pravila iz te direktive, uključujući pravila o savjetovanju s predstavnicima radnika u skladu s člankom 2. Direktive i obavješćivanju nadležnog tijela javne vlasti u skladu s člankom 3. Direktive?

| 2. | U slučaju potvrdnog odgovora na prvo pitanje, prestaje li se primjenjivati obveza poslodavca ako raskid ugovora koji obuhvaćaju fiksni prekovremeni rad naknadno ne dovede do potpunog raskida ugovorâ o radu radnika? |
| --- | --- |

2.

U slučaju potvrdnog odgovora na prvo pitanje, prestaje li se primjenjivati obveza poslodavca ako raskid ugovora koji obuhvaćaju fiksni prekovremeni rad naknadno ne dovede do potpunog raskida ugovorâ o radu radnika?

| 3. | Je li za odgovor na prva dva pitanja važno jesu li ugovori koji obuhvaćaju fiksni prekovremeni rad koje poslodavac raskine sklopljeni posebno kao samostalni ugovori koji su priloženi ugovorima o radu radnika? |
| --- | --- |

3.

Je li za odgovor na prva dva pitanja važno jesu li ugovori koji obuhvaćaju fiksni prekovremeni rad koje poslodavac raskine sklopljeni posebno kao samostalni ugovori koji su priloženi ugovorima o radu radnika?

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 6.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 385/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 385/25

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10904 – CVC / MATICMIND / SIO)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 385/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC”, Luksemburg), |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC”, Luksemburg),

| — | Maticmind S.p.A. („Maticmind”, Italija), |
| --- | --- |

—

Maticmind S.p.A. („Maticmind”, Italija),

| — | SIO S.p.A. („SIO”, Italija), trenutačno pod kontrolom poduzetnika EDA S.r.l. („EDA”, Italija). |
| --- | --- |

—

SIO S.p.A. („SIO”, Italija), trenutačno pod kontrolom poduzetnika EDA S.r.l. („EDA”, Italija).

Poduzetnik CVC steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnicima Maticmind i SIO.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | CVC: upravljanje investicijskim fondovima i platformama, |
| --- | --- |

—

CVC: upravljanje investicijskim fondovima i platformama,

| — | Maticmind: integracija sustava i daljnja prodaja s dodanom vrijednošću u sektoru IT-a u Italiji, |
| --- | --- |

—

Maticmind: integracija sustava i daljnja prodaja s dodanom vrijednošću u sektoru IT-a u Italiji,

| — | SIO: dobavljač proizvoda i rješenja za obavještajne operacije i zakonito presretanje u Italiji i drugim europskim zemljama, trenutačno pod isključivom kontrolom poduzetnika EDA-e, čija je jedina djelatnost držanje udjela u SIO-u. |
| --- | --- |

—

SIO: dobavljač proizvoda i rješenja za obavještajne operacije i zakonito presretanje u Italiji i drugim europskim zemljama, trenutačno pod isključivom kontrolom poduzetnika EDA-e, čija je jedina djelatnost držanje udjela u SIO-u.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10904 – CVC / MATICMIND / SIO

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 6.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 385/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 385/27

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10697 – ARAMCO OVERSEAS COMPANY / LOTOS SPV 1)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 385/08)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Aramco Overseas Company B.V. („AOC”, Nizozemska), pod kontrolom poduzetnika Saudi Arabian Oil Company (Saudijska Arabija), |
| --- | --- |

—

Aramco Overseas Company B.V. („AOC”, Nizozemska), pod kontrolom poduzetnika Saudi Arabian Oil Company (Saudijska Arabija),

| — | Lotos SPV 1 sp. z o.o. („Target”, Poljska).
  Poduzetnik AOC steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim ciljanim poduzetnikom.
  Koncentracija se provodi kupnjom udjela. |
| --- | --- |

—

Lotos SPV 1 sp. z o.o. („Target”, Poljska).

Poduzetnik AOC steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim ciljanim poduzetnikom.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | AOC pruža svojim povezanim društvima u grupi Saudi Aramco niz usluga, uključujući usluge financijske potpore, upravljanje lancem opskrbe, usluge tehničke podrške i razne usluge administrativne podrške, |
| --- | --- |

—

AOC pruža svojim povezanim društvima u grupi Saudi Aramco niz usluga, uključujući usluge financijske potpore, upravljanje lancem opskrbe, usluge tehničke podrške i razne usluge administrativne podrške,

| — | Ciljni poduzetnik je subjekt posebne namjene i društvo kći u potpunom vlasništvu poduzetnika Lotos (trenutačno Orlen) koji se bavi veleprodajom goriva u Poljskoj. |
| --- | --- |

—

Ciljni poduzetnik je subjekt posebne namjene i društvo kći u potpunom vlasništvu poduzetnika Lotos (trenutačno Orlen) koji se bavi veleprodajom goriva u Poljskoj.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10697 – ARAMCO OVERSEAS COMPANY / LOTOS SPV 1

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| Europska komisija |
| --- |
| Glavna uprava za tržišno natjecanje |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europska komisija

Glavna uprava za tržišno natjecanje

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

| 6.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 385/28 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 385/28

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10857 – CINVEN / ZURICH SANDER VERMÖGENSVERWALTUNG)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 385/09)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Viridium Holding AG („Viridium”, Njemačka), pod kontrolom poduzetnika Cinven Partnership LLP („Cinven”, Ujedinjena Kraljevina), |
| --- | --- |

—

Viridium Holding AG („Viridium”, Njemačka), pod kontrolom poduzetnika Cinven Partnership LLP („Cinven”, Ujedinjena Kraljevina),

| — | Zurich Sander Vermögensverwaltungs AG (Njemačka), koji pripada grupi Zurich Insurance Group Ltd. (Švicarska). |
| --- | --- |

—

Zurich Sander Vermögensverwaltungs AG (Njemačka), koji pripada grupi Zurich Insurance Group Ltd. (Švicarska).

Poduzetnik Cinven steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom Zurich Sander Vermögensverwaltungs AG.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Cinven je društvo za kapitalna ulaganja. Viridium je pružatelj proizvoda životnog osiguranja specijaliziran za upravljanje zatvorenim portfeljima životnog osiguranja u Njemačkoj, |
| --- | --- |

—

Cinven je društvo za kapitalna ulaganja. Viridium je pružatelj proizvoda životnog osiguranja specijaliziran za upravljanje zatvorenim portfeljima životnog osiguranja u Njemačkoj,

| — | Zurich Sander Vermögensverwaltungs AG upravlja zatvorenim portfeljom polica životnog osiguranja gotovo isključivo njemačkih korisnika. |
| --- | --- |

—

Zurich Sander Vermögensverwaltungs AG upravlja zatvorenim portfeljom polica životnog osiguranja gotovo isključivo njemačkih korisnika.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10857 – CINVEN / ZURICH SANDER VERMÖGENSVERWALTUNG

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 6.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 385/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 385/29

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 385/10)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Alsace grand cru Kessler”

PDO-FR-A0414-AM02

Datum obavijesti: 20.7.2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Dodatni navod

U poglavlju I. odjeljku II. točki 1. specifikacije proizvoda dodani su sljedeći uobičajeni nazivi: „Sylvaner” i „Pinot noir” i odgovarajuće sorte grožđa: „sylvaner B” i „pinot noir N”.

Uobičajeni naziv „Sylvaner” dodan je kako bi se ispravio propust u prvoj verziji specifikacije. U poglavlju I. odjeljku X. točki 1. podtočki (b) prve verzije navodi se da se odobrene sorte „mogu proizvoditi i stavljati na tržište pod svojim nazivima”, ali odgovarajući uobičajeni nazivi nisu bili uvršteni na popis mogućih uobičajenih naziva. Nacionalnom odlukom, koja je prethodila odobrenju prve verzije specifikacije, sorta sylvaner B dodana je sortama koje se smiju upotrebljavati u proizvodnji vina s oznakom izvornosti „Alsace grand cru Zotzenberg”, pri čemu su u obzir uzete lokalne prakse i ugled tih vina.

Uobičajeni naziv „Pinot noir” dodaje se u specifikaciju jer je na nacionalnoj razini podnesen zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”. Taj zahtjev za priznavanje crnog vina temelji se na povijesti, glasovitosti i svojstvima vina proizvedenih od grožđa sorte pinot noir N koje raste na česticama razgraničenima za te oznake „Alsace grand cru”. Pinot noir N jedina je odobrena sorta za ta crna vina.

U poglavlju I. odjeljku II. točki 1. specifikacije nazivima sorti muscats à petits grains (muškat sitnog zrna) koje odgovaraju uobičajenom nazivu „Muscat” dodane su riječi „blanc” (bijeli) i „roses” (ružičasti) kako bi se ispravio propust iz prethodne verzije specifikacije.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

2.   Vrste proizvoda

U poglavlju I. odjeljku III. specifikacije tekst je izmijenjen kako bi se navelo da kontrolirane oznake izvornosti iz sadašnje specifikacije više nisu isključivo oznake dodijeljene mirnim bijelim vinima.

Kontrolirane oznake izvornosti „Alsace grand cru” dodijeljene mirnim bijelim i crnim vinima navedene su poimence („Alsace grand cru Hengst”, „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”).

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3.   Zemljopisno područje

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 1. specifikacije dodan je stavak u kojem se upućuje na datume na koje je nadležni nacionalni odbor INAO-a odobrio zemljopisno područje i u kojem se navodi službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. kao referentni dokument za razgraničenje opsega zemljopisnog područja kako je upisano u specifikaciji. Tim se navodom omogućuje pravna zaštita razgraničenja zemljopisnog područja.

Uvođenjem upućivanja na službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. ažurira se popis naziva općina. Stoga su općine Kientzheim i Sigolsheim izbrisane, a njihovo je područje odsad pripojeno općini Kaysersberg Vignoble.

Tim izmjenama teksta ne mijenja se opseg zemljopisnog područja.

U točki 1. dodane su i sljedeće rečenice:

„Karte zemljopisnog područja dostupne su na internetskim stranicama INAO-a.

Za djelomično prihvaćenu općinu u gradsku je upravu dostavljena karta koja definira granice zemljopisnog područja.”

Zbog tih izmjena treba izmijeniti točku 6. jedinstvenog dokumenta.

4.   Razgraničeno područje čestice

Razgraničeno područje čestice

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 2. specifikacije:

| — | kako bi se ispravio propust, prvom stavku dodane su informacije „6. i 7. rujna 2006.”, koje se odnose na datum na koji je nadležni nacionalni odbor odobrio područje čestice. |
| --- | --- |

—

kako bi se ispravio propust, prvom stavku dodane su informacije „6. i 7. rujna 2006.”, koje se odnose na datum na koji je nadležni nacionalni odbor odobrio područje čestice.

| — | u drugom stavku tekst je izmijenjen kako bi se uzele u obzir izmjene u nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1. |
| --- | --- |

—

u drugom stavku tekst je izmijenjen kako bi se uzele u obzir izmjene u nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1.

| — | stupac pod nazivom „Općine” u tablici ažuriran je kako bi nazivi odgovarali nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1. |
| --- | --- |

—

stupac pod nazivom „Općine” u tablici ažuriran je kako bi nazivi odgovarali nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

5.   Područje u neposrednoj blizini

Područje u neposrednoj blizini

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 3. specifikacije jedan stavak je izmijenjen kako bi se službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. naveo kao referentni dokument za razgraničenje opsega zemljopisnog područja kako je upisano u specifikaciji. Tim se navodom omogućuje pravna zaštita razgraničenja zemljopisnog područja.

Uvođenjem upućivanja na službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. ažurira se popis naziva općina. Stoga je izbrisan naziv općine Kaysersberg i dodan naziv općine Kaysersberg Vignoble, uz informaciju da je ta općina djelomično obuhvaćena samo za područje delegirane općine Kaysersberg.

Tim izmjenama teksta ne mijenja se opseg područja u neposrednoj blizini.

Zbog tih izmjena treba izmijeniti točku 9. jedinstvenog dokumenta.

6.   Sorte vinove loze

Sorte vinove loze

U poglavlju I. odjeljku V. točki 1. podtočki (a) specifikacije dodane su riječi „— za bijela vina: ” i „— za crna vina: od sorte pinot noir N” jer je na nacionalnoj razini podnesen zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”. Pinot noir N jedina je odobrena sorta za ta crna vina. To je i jedina sorta odobrena za proizvodnju crnog vina s oznakom izvornosti „Alsace”.

U odjeljku V. točki 1. podtočkama (a), (b) i (e) i odjeljku V. točki 2. podtočki (b) nazivima sorti muscats à petits grains (muškat sitnog zrna) dodane su riječi „blanc” (bijeli) i „roses” (ružičasti) kako bi se ispravio propust iz prethodne verzije specifikacije.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

7.   Gustoća sadnje

Gustoća sadnje

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (a) specifikacije dodane su riječi: „Za proizvodnju bijelog vina” i „Za proizvodnju crnog vina” kako bi se najmanje gustoće sadnje razlikovale prema boji vina. Te su gustoće navedene za nazive sorti od kojih se mogu dobiti crna vina.

Te dopune ne utječu na jedinstveni dokument.

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (a) specifikacije naveden je stvarni datum primjene pravila o mogućnosti prilagodbe uzgojne gustoće krčenjem: „25. listopada 2011.”, kojim je zamijenjen tekst „na dan odobrenja ove specifikacije”.

Ta izmjena zahtijeva izmjenu točke 5. jedinstvenog dokumenta.

8.   Pravila o rezidbi

Pravila o rezidbi

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (b) specifikacije pravilo o broju pupova po kvadratnom metru površine tla, koje se razlikovalo ovisno o sortama grožđa, izbrisano je za bijela vina i zamijenjeno jedinstvenim pravilom od 18 pupova po trsu.

Tim se izmjenama omogućuje usklađivanje teksta za alzaške oznake izvornosti između specifikacija i pojednostavnjivanje metoda kontrole.

Izmijenjena je točka 5. jedinstvenog dokumenta.

Na početku rečenice dodan je tekst „Za bijela vina” zbog zahtjeva za priznavanje mirnih crnih vina razmatranog na nacionalnoj razini za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”.

Za crna vina dodano je pravilo o rezidbi prema kojem najveći broj pupova po trsu iznosi 14. Taj je broj manji od broja odobrenog za proizvodnju bijelih vina. Tim pravilom omogućuje se usklađenost s prinosima i proizvodnjom kvalitetnog grožđa.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

9.   Pravila o vezanju trsova uz brajdu i visini lišća

Pravila o vezanju trsova uz brajdu i visini lišća

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (c) specifikacije izbrisana je najveća visina nosive žice luka i izmijenjen je način mjerenja visine vezanog lišća.

Zahvaljujući tim izmjenama može se utvrditi poštuju li se odredbe o visini lišća tijekom vegetacije, što je prije podlijegalo samo obvezi ulaganja najvećih mogućih napora.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

10.   Najveće prosječno opterećenje po čestici

Najveće prosječno opterećenje po čestici

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (d) specifikacije vrijednost najvećeg prosječnog opterećenja po čestici smanjena je za bijela vina s 10 000 na 8 500 kilograma po hektaru, u skladu sa smanjenjem prinosa za ta vina.

Utvrđena je vrijednost za crna vina, niža od vrijednosti utvrđene za bijela vina, u skladu s prinosima tih vina.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

11.   Zrelost grožđa i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost

Zrelost grožđa i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost

U poglavlju I. odjeljku VII. točki 2. podtočki (a) specifikacije tablica je izmijenjena kako bi se u obzir uzeo zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina podnesen na nacionalnoj razini za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”.

Za crna vina tih oznaka „Alsace grand cru” utvrđeni su najmanji sadržaji šećera u grožđu pri berbi i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost.

Ti podaci ne utječu na jedinstveni dokument.

Vrijednosti najmanjeg sadržaja šećera u grožđu kod bijelih vina povećane su za 2 ili 3 grama po litri mošta kako bi se poštovala ista razlika od 1 % vol. u odnosu na vrijednosti svake najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti kao u prethodnoj verziji specifikacije. Za izračun prerade grama šećera u alkohol tijelo za zaštitu i upravljanje odlučilo je primijeniti vrijednost od 17 grama šećera za 1 % vol. za bijela vina, dok je u izvornoj verziji specifikacije proizvoda odabralo vrijednost od 16,83. Tu vrijednost od 17 grama preporučio je nadležni nacionalni odbor INAO-a pri sastavljanju prve verzije specifikacije.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

12.   Prinosi

Prinosi

U poglavlju I. odjeljku VIII. točkama 1. i 2. specifikacije smanjeni su prinosi i najveći prinosi, čime se omogućuje bolja kontrola kvalitete bijelih vina i bijelih vina s oznakom „Vendanges tardives” (kasne berbe), u skladu s hijerarhijskom strukturom oznaka izvornosti regije Alsace.

Izmijenjeni su najveći prinosi iz točke 5. jedinstvenog dokumenta.

Dodano je „Vins blancs” (bijela vina) za vina bez navoda jer je zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru” razmatran na nacionalnoj razini.

Prinos i najveći prinos crnih vina utvrđeni su u skladu s hijerarhijskom strukturom oznaka regije Alsace, odnosno za te su oznake „grand cru” utvrđene niže vrijednosti.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

13.   Malolaktična fermentacija, sadržaj fermentabilnih šećera crnih vina

Malolaktična fermentacija, sadržaj fermentabilnih šećera crnih vina

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočki (c) specifikacije navedeno je da je malolaktična fermentacija crnih vina dovršena.

Kako bi se osigurala kontrola tog pravila, utvrđeno je da sadržaj jabučne kiseline u fazi pakiranja smije biti najviše 0,4 grama po litri.

U odjeljku IX. točki 1. podtočki (d) utvrđen je sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) u crnim vinima od najviše 2 grama po litri nakon fermentacije.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

14.   Zabrana povećanja najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti vina za crna vina

Zabrana povećanja najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti vina za crna vina

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočki (e) specifikacije navedeno je da se crna vina ne pojačavaju. To ograničenje proizvodnje u skladu je s razgraničenjem čestica za proizvodnju grožđa, najmanjom gustoćom sadnje, pravilima o rezidbi i niskim vrijednostima prinosa.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

15.   Kapacitet vinskog podruma

Kapacitet vinskog podruma

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočki (g) specifikacije smanjen je koeficijent izračuna kapaciteta vinskog podruma.

Omjer između količine prethodne berbe i kapaciteta vinskog podruma ne mora biti tako velik.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

16.   Datum uzgoja i stavljanja na tržište crnih vina za potrošače

Datum uzgoja i stavljanja na tržište crnih vina za potrošače

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 2. specifikacije za crna vina utvrđuje se minimalno razdoblje dozrijevanja do 1. listopada godine koja slijedi nakon godine berbe. Kako bi svojstva vina proizvedena od grožđa sorte pinot noir N koja potječe s tog teroara došla do izražaja treba proći minimalno razdoblje.

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 5. podtočki (a) navedeno je da se nakon razdoblja dozrijevanja crna vina smiju stavljati na tržište za potrošače tek od 1. listopada godine koja slijedi nakon godine berbe.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

17.   Kontrola pakiranih pošiljaka

Kontrola pakiranih pošiljaka

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 3. podtočki (b) specifikacije izbrisano je pravilo o čuvanju probnih boca za kontrolu pakiranih pošiljaka.

To je pravilo mjera za mogućnost kontrole i uvršteno je u plan kontrole.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

18.   Skladištenje flaširanih vina

Skladištenje flaširanih vina

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 4. specifikacije navedene su značajke mjesta skladištenja flaširanih vina.

Time se gospodarskim subjektima omogućuje bolje razumijevanje tog pravila i olakšava njegova kontrola.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

19.   Ljudski čimbenici koji pridonose povezanosti sa zemljopisnim područjem

Ljudski čimbenici koji pridonose povezanosti sa zemljopisnim područjem

U poglavlju I. odjeljku X. točki 1. podtočki (b) specifikacije proizvoda tekst je izmijenjen kako bi se uzelo u obzir priznavanje oznaka izvornosti „Alsace grand cru Hengst” i „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” za mirna crna vina:

| — | za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Hengst” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 500 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci. |
| --- | --- |

—

za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Hengst” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 500 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci.

| — | za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 000 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci. |
| --- | --- |

—

za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 000 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci.

U odjeljku X. točki 1. podtočki (b) izbrisana je informacija da su te dvije oznake izvornosti priznate za bijele sorte te su dodane riječi „za bijela vina” kad je to potrebno za razumijevanje teksta.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

Nazivima sorti muscats à petits grains (muškat sitnog zrna) dodane su riječi „blanc” (bijeli) i „roses” (ružičasti) kako bi se ispravio propust iz prethodne verzije specifikacije. Ta dodavanja ne utječu na jedinstveni dokument.

20.   Opis vina

Opis vina

U poglavlju I. odjeljku X. točki 2. specifikacije dodan je opis izgleda bijelih vina kako bi se bolje opisala.

Za prve dvije opisane vrste vina: „Te dvije vrste vina jarke su boje, koja seže do zlatnožute.”

Za posljednje dvije opisane vrste vina: „Te dvije vrste vina jarke su boje, koja seže do jantarno žute.”

Izmijenjena je točka 4. jedinstvenog dokumenta.

Za oznake izvornosti „Alsace grand cru Hengst” i „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” dodan je opis glavnih organoleptičkih svojstava crnih vina.

Ti opisi ne utječu na jedinstveni dokument.

21.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

U poglavlju I. odjeljku X. točki 3. specifikacije za oznaku izvornosti „Alsace grand cru Hengst” informacije o povezanosti zemljopisnog podrijetla i svojstava vina, koje se mogu primjenjivati i na crna vina koja nose tu oznaku, dopunjene su informacijama specifičnima za crna vina.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

22.   Prijelazne mjere

Prijelazne mjere

U poglavlju I. odjeljku XI. točki 2. specifikacije, u skladu s izmjenama u poglavlju I. odjeljku VI., izbrisana je najveća visina nosive žice luka i smanjen je najveći broj pupova po trsu.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

23.   Obvezno navođenje sadržaja šećera na etiketama i drugim informativnim materijalima za bijela vina

Obvezno navođenje sadržaja šećera na etiketama i drugim informativnim materijalima za bijela vina

U poglavlju I. odjeljku XII. točki 2. podtočki (d) specifikacije umetnut je novi tekst umjesto prethodnog kako bi se trenutačno neobvezno navođenje sadržaja šećera, kako je definirano u Uredbi EU-a 2019/33, propisalo obveznim.

Tim se navođenjem potrošačima olakšava čitljivost kad je riječ o vrsti vina.

To novo pravilo ne primjenjuje se na vina s tradicionalnim navodima „vendanges tardives” i „sélection de grains nobles”.

Dopunjena je točka 9. jedinstvenog dokumenta.

Početna podtočka (d) postaje podtočka (e) u odjeljku XII. točki 2.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

24.   Prethodna izjava o namjeni čestica

Prethodna izjava o namjeni čestica

U poglavlju II. odjeljku I. točki 1. specifikacije pojašnjena su pravila za prethodnu izjavu o namjeni čestica, koju gospodarski subjekt podnosi tijelu nadležnom za zaštitu i upravljanje oznakama izvornosti „Alsace grand cru” ako odustane od proizvodnje vina s tom oznakom.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Naziv

Alsace grand cru Kessler

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla:

Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla:

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od grožđa i vina

Kategorije proizvoda od grožđa i vina

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Opis vina

KRATAK OPIS

Riječ je o mirnim bijelim vinima.

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer Rs i pinot gris G iznosi 12,5 %, a vina ostalih sorti 11 %. Ukupna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer B i pinot gris G nakon pojačavanja iznosi najviše 15 %, a vina od ostalih sorti 14 %.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Unije.

Vrhunska bijela vina koja dobro stare ističu se svježinom koja proizlazi iz dominantne vinske kiselosti u kombinaciji sa zrelošću grožđa. Naziv oznake može se dopuniti uobičajenim nazivima, uz uvjet da vina potječu isključivo od sorti grožđa koje mogu nositi predmetni naziv. Odlikuju se velikom punoćom, složenošću i aromatskom snagom s raznim nijansama. Okus im je postojan, a s vremenom postaju sve složenija.

Postoje: suha i mineralna vina; aromatična, voćna, gusta i bogata vina. Te dvije vrste vina jarke su boje, koja seže do zlatnožute.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Oznaka dopunjena navodom „Vendanges tardives”

Oznaka dopunjena navodom „Vendanges tardives”

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer Rs i pinot gris G iznosi 16 %, a vina ostalih sorti 14,5 %.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Zajednice.

Arome vina koja nose navod „vendanges tardives” često su vrlo egzotične, s notama kandiranog voća i osvježavajućim završnim notama. Koncentracija im je izvrsna, a aroma vrlo postojana. Ta su vina jarke boje, koja seže do jantarno žute.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3.   Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer Rs i pinot gris G iznosi 18,2 %, a vina ostalih sorti 16,4 %.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Zajednice.

Vina koja nose navod „sélection de grains nobles” koncentriranija su i jača, često s aromama voćnih želea. Koncentracija im je izvrsna, a aroma vrlo postojana. Ta su vina jarke boje, koja seže do jantarno žute.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

Posebni enološki postupci

1.   Sustav uzgoja: gustoća sadnje

Sustav uzgoja: gustoća sadnje

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 500 trsova po hektaru.

Razmak između redova ne smije biti veći od 2 metra.

Razmak trsova vinove loze u redu iznosi najmanje 0,75 metara, a najviše 1,50 metara.

Od 25. listopada 2011. krčenjem redova na jednoj čestici razmak između najširih redova ne smije biti veći od 3 metra.

2.   Sustav uzgoja: pravila o rezidbi

Sustav uzgoja: pravila o rezidbi

Postupak uzgoja

Vinova loza reže se u uzgojni oblik jednostruki ili dvostruki Guyot s najviše 18 pupova po trsu.

3.   Berba

Berba

Postupak uzgoja

Vina se dobivaju od ručno ubranog grožđa.

4.   Povećanje najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti

Povećanje najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti

Poseban enološki postupak

Povećanje najmanje prosječne prirodne volumne alkoholne jakosti ne smije prelaziti:

| | 0,5 % vol. za vina od sorti gewurztraminer B i pinot gris G; |
| --- | --- |

0,5 % vol. za vina od sorti gewurztraminer B i pinot gris G;

| | 1,5 % vol. za vina od ostalih sorti. |
| --- | --- |

1,5 % vol. za vina od ostalih sorti.

Vina koja mogu nositi navode „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles” ne smiju se pojačavati.

5.   Proizvodnja

Proizvodnja

Ograničenje u pogledu proizvodnje vina

Zabranjena je upotreba komada drva.

6.   Dozrijevanje vina

Dozrijevanje vina

Poseban enološki postupak

Vina moraju dozrijevati najmanje do 1. lipnja godine koja slijedi nakon godine berbe.

Vina koja mogu nositi navod „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles” moraju dozrijevati najmanje do 1. lipnja druge godine nakon godine berbe.

5.2.   Najveći prinosi

Najveći prinosi

1.   Oznaka dopunjena navodom ili bez navoda „vendanges tardives”

Oznaka dopunjena navodom ili bez navoda „vendanges tardives”

60 hektolitara po hektaru

2.   Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

48 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina provode se na području sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim i Zellenberg. |
| --- | --- |

—

U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim i Zellenberg.

djelomično obuhvaćene općine: Kaysersberg Vignoble samo za područje delegiranih općina Kientzheim i Sigolsheim.

| — | U departmanu Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett i Wolxheim. |
| --- | --- |

—

U departmanu Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett i Wolxheim.

Za djelomično prihvaćene općine u gradsku je upravu dostavljena karta koja definira granice zemljopisnog područja.

Karte zemljopisnog područja dostupne su na internetskim stranicama INAO-a.

7.   Sorte vinove loze

Sorte vinove loze

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Opis povezanosti

Opis povezanosti

Zahvaljujući povoljnim klimatskim uvjetima karakterističnima za vinograde regije Alsace, zaštićena oznaka izvornosti „Alsace grand cru Kessler” ima jednu od najboljih lokacija. Smješteno je u slikovitom alzaškom krajoliku i omogućuje proizvodnju vrlo izražajnih, prepoznatljivih i jedinstvenih vina.

Homogenost supstrata omogućuje različitim sortama grožđa da izraze svoja posebna svojstva u suhim i mineralnim vinima s prepoznatljivim živim i cvjetnim aromama, voćnim, dugotrajnim i skladnim aromama.

Zahvaljujući izvrsnim kasnojesenskim klimatskim uvjetima pogodnima za koncentraciju šećera u grožđu i razvoj plemenite plijesni moguća je proizvodnja vina od prezreloga grožđa.

Dozrijevanjem koje je predviđeno u specifikaciji povećava se kvaliteta vina.

Donošenjem strogih pravila proizvodnje, kao što su održavanje velike površine lišća i ručna berba, alzaški vinogradari čuvaju prepoznatljiva svojstva vina, koja su cijenjena po svojoj složenosti i prikladnosti za dugotrajno čuvanje.

Riječ je o prvoklasnim vinima te regije. Ta su vina cjenjenija od vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Alsace”.

Već se u djelu Médarda Bartha „Der Rebbau des Elsass und die Absatzgebieten seiner Weine”, napisanom 1958., veliča to danas priznato područje.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje u utvrđenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja vina, čini područje sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val i Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val i Zimmerbach.

djelomično obuhvaćene općine: Kaysersberg Vignoble samo za područje delegirane općine Kaysersberg.

| — | U departmanu Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, BOERSCH, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-Nizozemska, Flexburg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenburg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg i Zellwiller. |
| --- | --- |

—

U departmanu Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, BOERSCH, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-Nizozemska, Flexburg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenburg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg i Zellwiller.

Pakiranje na zemljopisnom području

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

pakiranje unutar ograničenog zemljopisnog područja

Opis uvjeta:

Vina se pakiraju u boce vrste „Vin du Rhin” u skladu s odredbama Odluke br. 55–673 od 20. svibnja 1955., Odluke od 13. svibnja 1959. i Odluke od 19. ožujka 1963., isključujući sve druge vrste boca.

Od uvođenja zakona od 5. srpnja 1972. vina se moraju puniti u boce u departmanima Bas-Rhin i Haut-Rhin u boce tipa „Vin du Rhin”, kako je opisano u Dekretu iz 1955.

Navođenje godine berbe

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Godina berbe mora se navesti zajedno s nazivom oznake u

u izjavama o berbi i zalihama, pratećim dokumentima, oglasima, letcima, etiketama, računima i ambalažama.

Uobičajeni naziv

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Naziv kontrolirane oznake izvornosti može se dopuniti jednim od uobičajenih naziva ako vina potječu isključivo od sorti grožđa koje mogu nositi predmetni naziv. Zabranjena je upotreba dvaju ili više uobičajenih naziva na istoj etiketi.

Ti su uobičajeni nazivi sljedeći:

| | Gewurztraminer; |
| --- | --- |

Gewurztraminer;

| | Muscat; |
| --- | --- |

Muscat;

| | Muscat Ottonel; |
| --- | --- |

Muscat Ottonel;

| | Pinot gris; |
| --- | --- |

Pinot gris;

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Tradicionalni navodi „vendanges tardives” i „sélection de grains nobles”

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Vina koja mogu nositi navod „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles” moraju se prezentirati:

| — | s naznakom godine berbe, |
| --- | --- |

—

s naznakom godine berbe,

| — | i s jednim od uobičajenih naziva. |
| --- | --- |

—

i s jednim od uobičajenih naziva.

Navod o sadržaju šećera

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Bijela vina za koja se, u skladu s ovom specifikacijom, traži jedna od 51 kontrolirane oznake izvornosti „Alsace Grand Cru – lieu-dit”, osim navoda „Vendanges tardives” i „Sélection de Grains nobles”, koja se prezentiraju pod tom oznakom, smiju se nuditi javnosti, otpremati, stavljati u prodaju ili prodavati, samo ako se u oglasima, letcima, etiketama, računima i ambalažama uočljivim slovima navede sadržaj šećera kako je definiran europskim zakonodavstvom.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

1

---

| 6.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 385/40 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 385/40

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 385/11)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Alsace grand cru Kanzlerberg”

PDO-FR-A0410-AM02

Datum obavijesti: 20.7.2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Dodatni navod

U poglavlju I. odjeljku II. točki 1. specifikacije proizvoda dodani su sljedeći uobičajeni nazivi: „Sylvaner” i „Pinot noir” i odgovarajuće sorte grožđa: „sylvaner B” i „pinot noir N”.

Uobičajeni naziv „Sylvaner” dodan je kako bi se ispravio propust u prvoj verziji specifikacije. U poglavlju I. odjeljku X. točki 1. podtočki (b) prve verzije navodi se da se odobrene sorte „mogu proizvoditi i stavljati na tržište pod svojim nazivima”, ali odgovarajući uobičajeni nazivi nisu bili uvršteni na popis mogućih uobičajenih naziva. Nacionalnom odlukom, koja je prethodila odobrenju prve verzije specifikacije, sorta sylvaner B dodana je sortama koje se smiju upotrebljavati u proizvodnji vina s oznakom izvornosti „Alsace grand cru Zotzenberg”, pri čemu su u obzir uzete lokalne prakse i ugled tih vina.

Uobičajeni naziv „Pinot noir” dodaje se u specifikaciju jer je na nacionalnoj razini podnesen zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”. Taj zahtjev za priznavanje crnog vina temelji se na povijesti, glasovitosti i svojstvima vina proizvedenih od grožđa sorte pinot noir N koje raste na česticama razgraničenima za te oznake „Alsace grand cru”. Pinot noir N jedina je odobrena sorta za ta crna vina.

U poglavlju I. odjeljku II. točki 1. specifikacije nazivima sorti muscats à petits grains (muškat sitnog zrna) koje odgovaraju uobičajenom nazivu „Muscat” dodane su riječi „blanc” (bijeli) i „roses” (ružičasti) kako bi se ispravio propust iz prethodne verzije specifikacije.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

2.   Vrste proizvoda

U poglavlju I. odjeljku III. specifikacije tekst je izmijenjen kako bi se navelo da kontrolirane oznake izvornosti iz sadašnje specifikacije više nisu isključivo oznake dodijeljene mirnim bijelim vinima.

Kontrolirane oznake izvornosti „Alsace grand cru” dodijeljene mirnim bijelim i crnim vinima navedene su poimence („Alsace grand cru Hengst”, „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”).

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3.   Zemljopisno područje

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 1. specifikacije dodan je stavak u kojem se upućuje na datume na koje je nadležni nacionalni odbor INAO-a odobrio zemljopisno područje i u kojem se navodi službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. kao referentni dokument za razgraničenje opsega zemljopisnog područja kako je upisano u specifikaciji. Tim se navodom omogućuje pravna zaštita razgraničenja zemljopisnog područja.

Uvođenjem upućivanja na službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. ažurira se popis naziva općina. Stoga su općine Kientzheim i Sigolsheim izbrisane, a njihovo je područje odsad pripojeno općini Kaysersberg Vignoble.

Tim izmjenama teksta ne mijenja se opseg zemljopisnog područja.

U točki 1. dodane su i sljedeće rečenice:

„Karte zemljopisnog područja dostupne su na internetskim stranicama INAO-a.

Za djelomično prihvaćenu općinu u gradsku je upravu dostavljena karta koja definira granice zemljopisnog područja.”

Zbog tih izmjena treba izmijeniti točku 6. jedinstvenog dokumenta.

4.   Razgraničeno područje čestice

Razgraničeno područje čestice

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 2. specifikacije:

| — | kako bi se ispravio propust, prvom stavku dodane su informacije „6. i 7. rujna 2006.”, koje se odnose na datum na koji je nadležni nacionalni odbor odobrio područje čestice. |
| --- | --- |

—

kako bi se ispravio propust, prvom stavku dodane su informacije „6. i 7. rujna 2006.”, koje se odnose na datum na koji je nadležni nacionalni odbor odobrio područje čestice.

| — | u drugom stavku tekst je izmijenjen kako bi se uzele u obzir izmjene u nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1. |
| --- | --- |

—

u drugom stavku tekst je izmijenjen kako bi se uzele u obzir izmjene u nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1.

| — | stupac pod nazivom „Općine” u tablici ažuriran je kako bi nazivi odgovarali nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1. |
| --- | --- |

—

stupac pod nazivom „Općine” u tablici ažuriran je kako bi nazivi odgovarali nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

5.   Područje u neposrednoj blizini

Područje u neposrednoj blizini

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 3. specifikacije jedan stavak je izmijenjen kako bi se službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. naveo kao referentni dokument za razgraničenje opsega zemljopisnog područja kako je upisano u specifikaciji. Tim se navodom omogućuje pravna zaštita razgraničenja zemljopisnog područja.

Uvođenjem upućivanja na službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. ažurira se popis naziva općina. Stoga je izbrisan naziv općine Kaysersberg i dodan naziv općine Kaysersberg Vignoble, uz informaciju da je ta općina djelomično obuhvaćena samo za područje delegirane općine Kaysersberg.

Tim izmjenama teksta ne mijenja se opseg područja u neposrednoj blizini.

Zbog tih izmjena treba izmijeniti točku 9. jedinstvenog dokumenta.

6.   Sorte vinove loze

Sorte vinove loze

U poglavlju I. odjeljku V. točki 1. podtočki (a) specifikacije dodane su riječi „— za bijela vina: ” i „— za crna vina: od sorte pinot noir N” jer je na nacionalnoj razini podnesen zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”. Pinot noir N jedina je odobrena sorta za ta crna vina. To je i jedina sorta odobrena za proizvodnju crnog vina s oznakom izvornosti „Alsace”.

U odjeljku V. točki 1. podtočkama (a), (b) i (e) i odjeljku V. točki 2. podtočki (b) nazivima sorti muscats à petits grains (muškat sitnog zrna) dodane su riječi „blanc” (bijeli) i „roses” (ružičasti) kako bi se ispravio propust iz prethodne verzije specifikacije.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

7.   Gustoća sadnje

Gustoća sadnje

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (a) specifikacije dodane su riječi: „Za proizvodnju bijelog vina” i „Za proizvodnju crnog vina” kako bi se najmanje gustoće sadnje razlikovale prema boji vina. Te su gustoće navedene za nazive sorti od kojih se mogu dobiti crna vina.

Te dopune ne utječu na jedinstveni dokument.

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (a) specifikacije naveden je stvarni datum primjene pravila o mogućnosti prilagodbe uzgojne gustoće krčenjem: „25. listopada 2011.”, kojim je zamijenjen tekst „na dan odobrenja ove specifikacije”.

Ta izmjena zahtijeva izmjenu točke 5. jedinstvenog dokumenta.

8.   Pravila o rezidbi

Pravila o rezidbi

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (b) specifikacije pravilo o broju pupova po kvadratnom metru površine tla, koje se razlikovalo ovisno o sortama grožđa, izbrisano je za bijela vina i zamijenjeno jedinstvenim pravilom od 18 pupova po trsu.

Tim se izmjenama omogućuje usklađivanje teksta za alzaške oznake izvornosti između specifikacija i pojednostavnjivanje metoda kontrole.

Izmijenjena je točka 5. jedinstvenog dokumenta.

Na početku rečenice dodan je tekst „Za bijela vina” zbog zahtjeva za priznavanje mirnih crnih vina razmatranog na nacionalnoj razini za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”.

Za crna vina dodano je pravilo o rezidbi prema kojem najveći broj pupova po trsu iznosi 14. Taj je broj manji od broja odobrenog za proizvodnju bijelih vina. Tim pravilom omogućuje se usklađenost s prinosima i proizvodnjom kvalitetnog grožđa.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

9.   Pravila o vezanju trsova uz brajdu i visini lišća

Pravila o vezanju trsova uz brajdu i visini lišća

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (c) specifikacije izbrisana je najveća visina nosive žice luka i izmijenjen je način mjerenja visine vezanog lišća.

Zahvaljujući tim izmjenama može se utvrditi poštuju li se odredbe o visini lišća tijekom vegetacije, što je prije podlijegalo samo obvezi ulaganja najvećih mogućih napora.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

10.   Najveće prosječno opterećenje po čestici

Najveće prosječno opterećenje po čestici

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (d) specifikacije vrijednost najvećeg prosječnog opterećenja po čestici smanjena je za bijela vina s 10 000 na 8 500 kilograma po hektaru, u skladu sa smanjenjem prinosa za ta vina.

Utvrđena je vrijednost za crna vina, niža od vrijednosti utvrđene za bijela vina, u skladu s prinosima tih vina.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

11.   Zrelost grožđa i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost

Zrelost grožđa i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost

U poglavlju I. odjeljku VII. točki 2. podtočki (a) specifikacije tablica je izmijenjena kako bi se u obzir uzeo zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina podnesen na nacionalnoj razini za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”.

Za crna vina tih oznaka „Alsace grand cru” utvrđeni su najmanji sadržaji šećera u grožđu pri berbi i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost.

Ti podaci ne utječu na jedinstveni dokument.

Vrijednosti najmanjeg sadržaja šećera u grožđu kod bijelih vina povećane su za 2 ili 3 grama po litri mošta kako bi se poštovala ista razlika od 1 % vol. u odnosu na vrijednosti svake najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti kao u prethodnoj verziji specifikacije. Za izračun prerade grama šećera u alkohol tijelo za zaštitu i upravljanje odlučilo je primijeniti vrijednost od 17 grama šećera za 1 % vol. za bijela vina, dok je u izvornoj verziji specifikacije proizvoda odabralo vrijednost od 16,83. Tu vrijednost od 17 grama preporučio je nadležni nacionalni odbor INAO-a pri sastavljanju prve verzije specifikacije.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

12.   Prinosi

Prinosi

U poglavlju I. odjeljku VIII. točkama 1. i 2. specifikacije smanjeni su prinosi i najveći prinosi, čime se omogućuje bolja kontrola kvalitete bijelih vina i bijelih vina s oznakom „Vendanges tardives” (kasne berbe), u skladu s hijerarhijskom strukturom oznaka izvornosti regije Alsace.

Izmijenjeni su najveći prinosi iz točke 5. jedinstvenog dokumenta.

Dodano je „Vins blancs” (bijela vina) za vina bez navoda jer je zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru” razmatran na nacionalnoj razini.

Prinos i najveći prinos crnih vina utvrđeni su u skladu s hijerarhijskom strukturom oznaka regije Alsace, odnosno za te su oznake „grand cru” utvrđene niže vrijednosti.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

13.   Malolaktična fermentacija, sadržaj fermentabilnih šećera crnih vina

Malolaktična fermentacija, sadržaj fermentabilnih šećera crnih vina

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočki (c) specifikacije navedeno je da je malolaktična fermentacija crnih vina dovršena.

Kako bi se osigurala kontrola tog pravila, utvrđeno je da sadržaj jabučne kiseline u fazi pakiranja smije biti najviše 0,4 grama po litri.

U odjeljku IX. točki 1. podtočki (d) utvrđen je sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) u crnim vinima od najviše 2 grama po litri nakon fermentacije.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

14.   Zabrana povećanja najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti vina za crna vina

Zabrana povećanja najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti vina za crna vina

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočki (e) specifikacije navedeno je da se crna vina ne pojačavaju. To ograničenje proizvodnje u skladu je s razgraničenjem čestica za proizvodnju grožđa, najmanjom gustoćom sadnje, pravilima o rezidbi i niskim vrijednostima prinosa.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

15.   Kapacitet vinskog podruma

Kapacitet vinskog podruma

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočki (g) specifikacije smanjen je koeficijent izračuna kapaciteta vinskog podruma.

Omjer između količine prethodne berbe i kapaciteta vinskog podruma ne mora biti tako velik.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

16.   Datum uzgoja i stavljanja na tržište crnih vina za potrošače

Datum uzgoja i stavljanja na tržište crnih vina za potrošače

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 2. specifikacije za crna vina utvrđuje se minimalno razdoblje dozrijevanja do 1. listopada godine koja slijedi nakon godine berbe. Kako bi svojstva vina proizvedena od grožđa sorte pinot noir N koja potječe s tog teroara došla do izražaja treba proći minimalno razdoblje.

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 5. podtočki (a) navedeno je da se nakon razdoblja dozrijevanja crna vina smiju stavljati na tržište za potrošače tek od 1. listopada godine koja slijedi nakon godine berbe.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

17.   Kontrola pakiranih pošiljaka

Kontrola pakiranih pošiljaka

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 3. podtočki (b) specifikacije izbrisano je pravilo o čuvanju probnih boca za kontrolu pakiranih pošiljaka.

To je pravilo mjera za mogućnost kontrole i uvršteno je u plan kontrole.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

18.   Skladištenje flaširanih vina

Skladištenje flaširanih vina

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 4. specifikacije navedene su značajke mjesta skladištenja flaširanih vina.

Time se gospodarskim subjektima omogućuje bolje razumijevanje tog pravila i olakšava njegova kontrola.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

19.   Ljudski čimbenici koji pridonose povezanosti sa zemljopisnim područjem

Ljudski čimbenici koji pridonose povezanosti sa zemljopisnim područjem

U poglavlju I. odjeljku X. točki 1. podtočki (b) specifikacije proizvoda tekst je izmijenjen kako bi se uzelo u obzir priznavanje oznaka izvornosti „Alsace grand cru Hengst” i „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” za mirna crna vina:

| — | za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Hengst” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 500 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci. |
| --- | --- |

—

za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Hengst” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 500 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci.

| — | za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 000 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci. |
| --- | --- |

—

za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 000 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci.

U odjeljku X. točki 1. podtočki (b) izbrisana je informacija da su te dvije oznake izvornosti priznate za bijele sorte te su dodane riječi „za bijela vina” kad je to potrebno za razumijevanje teksta.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

Nazivima sorti muscats à petits grains (muškat sitnog zrna) dodane su riječi „blanc” (bijeli) i „roses” (ružičasti) kako bi se ispravio propust iz prethodne verzije specifikacije. Ta dodavanja ne utječu na jedinstveni dokument.

20.   Opis vina

Opis vina

U poglavlju I. odjeljku X. točki 2. specifikacije dodan je opis izgleda bijelih vina kako bi se bolje opisala.

Za prve dvije opisane vrste vina: „Te dvije vrste vina jarke su boje, koja seže do zlatnožute.”

Za posljednje dvije opisane vrste vina: „Te dvije vrste vina jarke su boje, koja seže do jantarno žute.”

Izmijenjena je točka 4. jedinstvenog dokumenta.

Za oznake izvornosti „Alsace grand cru Hengst” i „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” dodan je opis glavnih organoleptičkih svojstava crnih vina.

Ti opisi ne utječu na jedinstveni dokument.

21.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

U poglavlju I. odjeljku X. točki 3. specifikacije za oznaku izvornosti „Alsace grand cru Hengst” informacije o povezanosti zemljopisnog podrijetla i svojstava vina, koje se mogu primjenjivati i na crna vina koja nose tu oznaku, dopunjene su informacijama specifičnima za crna vina.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

22.   Prijelazne mjere

Prijelazne mjere

U poglavlju I. odjeljku XI. točki 2. specifikacije, u skladu s izmjenama u poglavlju I. odjeljku VI., izbrisana je najveća visina nosive žice luka i smanjen je najveći broj pupova po trsu.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

23.   Obvezno navođenje sadržaja šećera na etiketama i drugim informativnim materijalima za bijela vina

Obvezno navođenje sadržaja šećera na etiketama i drugim informativnim materijalima za bijela vina

U poglavlju I. odjeljku XII. točki 2. podtočki (d) specifikacije umetnut je novi tekst umjesto prethodnog kako bi se trenutačno neobvezno navođenje sadržaja šećera, kako je definirano u Uredbi EU-a 2019/33, propisalo obveznim.

Tim se navođenjem potrošačima olakšava čitljivost kad je riječ o vrsti vina.

To novo pravilo ne primjenjuje se na vina s tradicionalnim navodima „vendanges tardives” i „sélection de grains nobles”.

Dopunjena je točka 9. jedinstvenog dokumenta.

Početna podtočka (d) postaje podtočka (e) u odjeljku XII. točki 2.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

24.   Prethodna izjava o namjeni čestica

Prethodna izjava o namjeni čestica

U poglavlju II. odjeljku I. točki 1. specifikacije pojašnjena su pravila za prethodnu izjavu o namjeni čestica, koju gospodarski subjekt podnosi tijelu nadležnom za zaštitu i upravljanje oznakama izvornosti „Alsace grand cru” ako odustane od proizvodnje vina s tom oznakom.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Naziv

Alsace grand cru Kanzlerberg

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od grožđa i vina

Kategorije proizvoda od grožđa i vina

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Opis vina

KRATAK OPIS

Riječ je o mirnim bijelim vinima.

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer Rs i pinot gris G iznosi 12,5 %, a vina ostalih sorti 11 %. Ukupna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer B i pinot gris G nakon pojačavanja iznosi najviše 15 %, a vina od ostalih sorti 14 %.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Zajednice.

Vrhunska bijela vina koja dobro stare ističu se svježinom koja proizlazi iz dominantne vinske kiselosti u kombinaciji sa zrelošću grožđa. Naziv oznake može se dopuniti uobičajenim nazivima, uz uvjet da vina potječu isključivo od sorti grožđa koje mogu nositi predmetni naziv. Odlikuju se velikom punoćom, složenošću i aromatskom snagom s raznim nijansama. Okus im je postojan, a s vremenom postaju sve složenija.

Postoje: suha i mineralna vina; aromatična, voćna, gusta i bogata vina. Te dvije vrste vina jarke su boje, koja seže do zlatnožute.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Oznaka dopunjena navodom „Vendanges tardives”

Oznaka dopunjena navodom „Vendanges tardives”

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer Rs i pinot gris G iznosi 16 %, a vina ostalih sorti 14,5 %.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Zajednice.

Arome vina koja nose navod „vendanges tardives” često su vrlo egzotične, s notama kandiranog voća i osvježavajućim završnim notama. Koncentracija im je izvrsna, a aroma vrlo postojana. Ta su vina jarke boje, koja seže do jantarno žute.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3.   Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer Rs i pinot gris G iznosi 18,2 %, a vina ostalih sorti 16,4 %.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Zajednice.

Vina koja nose navod „sélection de grains nobles” koncentriranija su i jača, često s aromama voćnih želea. Koncentracija im je izvrsna, a aroma vrlo postojana. Ta su vina jarke boje, koja seže do jantarno žute.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   POSTUPCI PROIZVODNJE VINA

POSTUPCI PROIZVODNJE VINA

5.1.   Posebni enološki postupci

Posebni enološki postupci

1.   Sustav uzgoja: gustoća sadnje

Sustav uzgoja: gustoća sadnje

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 500 trsova po hektaru.

Razmak između redova ne smije biti veći od 2 metra.

Razmak trsova vinove loze u redu iznosi najmanje 0,75 metara, a najviše 1,50 metara.

Od 25. listopada 2011. krčenjem redova na jednoj čestici razmak između najširih redova ne smije biti veći od 3 metra.

2.   Sustav uzgoja: pravila o rezidbi

Sustav uzgoja: pravila o rezidbi

Postupak uzgoja

Vinova loza reže se u uzgojni oblik jednostruki ili dvostruki Guyot s najviše 18 pupova po trsu.

3.   Berba

Berba

Postupak uzgoja

Vina se dobivaju od ručno ubranog grožđa.

4.   Povećanje najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti

Povećanje najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti

Poseban enološki postupak

Povećanje najmanje prosječne prirodne volumne alkoholne jakosti ne smije prelaziti:

| | 0,5 % vol. za vina od sorti gewurztraminer B i pinot gris G; |
| --- | --- |

0,5 % vol. za vina od sorti gewurztraminer B i pinot gris G;

| | 1,5 % vol. za vina od ostalih sorti. |
| --- | --- |

1,5 % vol. za vina od ostalih sorti.

Vina koja mogu nositi navode „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles” ne smiju se pojačavati.

5.   Proizvodnja

Proizvodnja

Ograničenje u pogledu proizvodnje vina

Zabranjena je upotreba komada drva.

6.   Dozrijevanje vina

Dozrijevanje vina

Poseban enološki postupak

Vina moraju dozrijevati najmanje do 1. lipnja godine koja slijedi nakon godine berbe.

Vina koja mogu nositi navod „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles” moraju dozrijevati najmanje do 1. lipnja druge godine nakon godine berbe.

5.2.   Najveći prinosi

Najveći prinosi

1.   Oznaka dopunjena navodom ili bez navoda „vendanges tardives”

Oznaka dopunjena navodom ili bez navoda „vendanges tardives”

60 hektolitara po hektaru

2.   Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

48 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina provode se na području sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim i Zellenberg. |
| --- | --- |

—

U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim i Zellenberg.

djelomično obuhvaćene općine: Kaysersberg Vignoble samo za područje delegiranih općina Kientzheim i Sigolsheim.

| — | U departmanu Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett i Wolxheim. |
| --- | --- |

—

U departmanu Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett i Wolxheim.

Za djelomično prihvaćene općine u gradsku je upravu dostavljena karta koja definira granice zemljopisnog područja.

Karte zemljopisnog područja dostupne su na internetskim stranicama INAO-a.

7.   Sorte vinove loze

Sorte vinove loze

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Opis povezanosti

Opis povezanosti

Zahvaljujući povoljnim klimatskim uvjetima karakterističnima za vinograde regije Alsace, zaštićena oznaka izvornosti „Alsace grand cru Kanzlerberg” ima jednu od najboljih lokacija. Smješteno je u slikovitom alzaškom krajoliku i omogućuje proizvodnju vrlo izražajnih, prepoznatljivih i jedinstvenih vina.

Vinovoj lozi teroira Kanzlerberg odgovara strmi teren jer su tako plodovi izloženi ljetnoj toplini koju ublažavaju hladnoća potoka Bergenbach i lagani povjetarac iz dna doline. Prinosi su redoviti. Fiziološka zrelost postiže se lako i redovito.

Dobra lokacija teroira grand cru Kanzlerberg i iznimni geološki sastav tog lapornog tla na površini sa sedimentnom podlogom s više kristala pridonosi proizvodnji vrlo jakih vina sa širokom, složenom mineralnom kiselosti. Dok su mlada su diskretna i elegantna, a nakon nekoliko godina stajanja otkrivaju svoju složenost i svježinu.

Zahvaljujući izvrsnim kasnojesenskim klimatskim uvjetima pogodnima za koncentraciju šećera u grožđu i razvoj plemenite plijesni moguća je proizvodnja vina od prezreloga grožđa.

Dozrijevanjem koje je predviđeno u specifikaciji povećava se kvaliteta vina.

Donošenjem strogih pravila proizvodnje, kao što su održavanje velike površine lišća i ručna berba, alzaški vinogradari čuvaju prepoznatljiva svojstva vina, koja su cijenjena po svojoj složenosti i prikladnosti za dugotrajno čuvanje. Imaju vrlo visok potencijal odležavanja i razvijaju se više desetljeća, a zadržavaju vitalnost i energiju teroira.

Riječ je o prvoklasnim vinima te regije. Vina s teroira Kanzlerberg jedna su od najcjenjenijih vina pokrjine Alsace.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje u utvrđenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja vina, čini područje sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val i Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val i Zimmerbach.

djelomično obuhvaćene općine: Kaysersberg Vignoble samo za područje delegirane općine Kaysersberg.

| — | U departmanu Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, BOERSCH, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-Nizozemska, Flexburg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenburg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg i Zellwiller. |
| --- | --- |

—

U departmanu Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, BOERSCH, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-Nizozemska, Flexburg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenburg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg i Zellwiller.

Pakiranje na zemljopisnom području

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

pakiranje unutar ograničenog zemljopisnog područja

Opis uvjeta:

Vina se pakiraju u boce vrste „Vin du Rhin” u skladu s odredbama Odluke br. 55–673 od 20. svibnja 1955., Odluke od 13. svibnja 1959. i Odluke od 19. ožujka 1963., isključujući sve druge vrste boca.

Od uvođenja zakona od 5. srpnja 1972. vina se moraju puniti u boce u departmanima Bas-Rhin i Haut-Rhin u boce tipa „Vin du Rhin”, kako je opisano u Dekretu iz 1955.

Navođenje godine berbe

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Godina berbe mora se navesti zajedno s nazivom oznake u u izjavama o berbi i zalihama, pratećim dokumentima, oglasima, letcima, etiketama, računima i ambalažama.

Uobičajeni naziv

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Naziv kontrolirane oznake izvornosti može se dopuniti jednim od uobičajenih naziva ako vina potječu isključivo od sorti grožđa koje mogu nositi predmetni naziv.

Zabranjena je upotreba dvaju ili više uobičajenih naziva na istoj etiketi.

Ti su uobičajeni nazivi sljedeći:

| | Gewurztraminer; |
| --- | --- |

Gewurztraminer;

| | Muscat; |
| --- | --- |

Muscat;

| | Muscat Ottonel; |
| --- | --- |

Muscat Ottonel;

| | Pinot gris; |
| --- | --- |

Pinot gris;

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Tradicionalni navodi „vendanges tardives” i „sélection de grains nobles”

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Vina koja mogu nositi navod „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles” moraju se prezentirati:

| — | s naznakom godine berbe, |
| --- | --- |

—

s naznakom godine berbe,

| — | i s jednim od uobičajenih naziva. |
| --- | --- |

—

i s jednim od uobičajenih naziva.

Navod o sadržaju šećera

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Bijela vina za koja se, u skladu s ovom specifikacijom, traži jedna od 51 kontrolirane oznake izvornosti „Alsace Grand Cru – lieu-dit”, osim navoda „Vendanges tardives” i „Sélection de Grains nobles”, koja se prezentiraju pod tom oznakom, smiju se nuditi javnosti, otpremati, stavljati u prodaju ili prodavati, samo ako se u oglasima, letcima, etiketama, računima i ambalažama uočljivim slovima navede sadržaj šećera kako je definiran europskim zakonodavstvom.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

1

---

| 6.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 385/52 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 385/52

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 385/12)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Alsace grand cru Rangen”

PDO-FR-A0386-AM02

Datum obavijesti: 20.7.2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Dodatni navod

U poglavlju I. odjeljku II. točki 1. specifikacije proizvoda dodani su sljedeći uobičajeni nazivi: „Sylvaner” i „Pinot noir” i odgovarajuće sorte grožđa: „sylvaner B” i „pinot noir N”.

Uobičajeni naziv „Sylvaner” dodan je kako bi se ispravio propust u prvoj verziji specifikacije. U poglavlju I. odjeljku X. točki 1. podtočki (b) prve verzije navodi se da se odobrene sorte „mogu proizvoditi i stavljati na tržište pod svojim nazivima”, ali odgovarajući uobičajeni nazivi nisu bili uvršteni na popis mogućih uobičajenih naziva. Nacionalnom odlukom, koja je prethodila odobrenju prve verzije specifikacije, sorta sylvaner B dodana je sortama koje se smiju upotrebljavati u proizvodnji vina s oznakom izvornosti „Alsace grand cru Zotzenberg”, pri čemu su u obzir uzete lokalne prakse i ugled tih vina.

Uobičajeni naziv „Pinot noir” dodaje se u specifikaciju jer je na nacionalnoj razini podnesen zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”. Taj zahtjev za priznavanje crnog vina temelji se na povijesti, glasovitosti i svojstvima vina proizvedenih od grožđa sorte pinot noir N koje raste na česticama razgraničenima za te oznake „Alsace grand cru”. Pinot noir N jedina je odobrena sorta za ta crna vina.

U poglavlju I. odjeljku II. točki 1. specifikacije nazivima sorti muscats à petits grains (muškat sitnog zrna) koje odgovaraju uobičajenom nazivu „Muscat” dodane su riječi „blanc” (bijeli) i „roses” (ružičasti) kako bi se ispravio propust iz prethodne verzije specifikacije.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

2.   Vrste proizvoda

U poglavlju I. odjeljku III. specifikacije tekst je izmijenjen kako bi se navelo da kontrolirane oznake izvornosti iz sadašnje specifikacije više nisu isključivo oznake dodijeljene mirnim bijelim vinima.

Kontrolirane oznake izvornosti „Alsace grand cru” dodijeljene mirnim bijelim i crnim vinima navedene su poimence („Alsace grand cru Hengst”, „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”).

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3.   Zemljopisno područje

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 1. specifikacije dodan je stavak u kojem se upućuje na datume na koje je nadležni nacionalni odbor INAO-a odobrio zemljopisno područje i u kojem se navodi službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. kao referentni dokument za razgraničenje opsega zemljopisnog područja kako je upisano u specifikaciji. Tim se navodom omogućuje pravna zaštita razgraničenja zemljopisnog područja.

Uvođenjem upućivanja na službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. ažurira se popis naziva općina. Stoga su općine Kientzheim i Sigolsheim izbrisane, a njihovo je područje odsad pripojeno općini Kaysersberg Vignoble.

Tim izmjenama teksta ne mijenja se opseg zemljopisnog područja.

U točki 1. dodane su i sljedeće rečenice:

„Karte zemljopisnog područja dostupne su na internetskim stranicama INAO-a.

Za djelomično prihvaćenu općinu u gradsku je upravu dostavljena karta koja definira granice zemljopisnog područja.”

Zbog tih izmjena treba izmijeniti točku 6. jedinstvenog dokumenta.

4.   Razgraničeno područje čestice

Razgraničeno područje čestice

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 2. specifikacije:

| — | kako bi se ispravio propust, prvom stavku dodane su informacije „6. i 7. rujna 2006.”, koje se odnose na datum na koji je nadležni nacionalni odbor odobrio područje čestice. |
| --- | --- |

—

kako bi se ispravio propust, prvom stavku dodane su informacije „6. i 7. rujna 2006.”, koje se odnose na datum na koji je nadležni nacionalni odbor odobrio područje čestice.

| — | u drugom stavku tekst je izmijenjen kako bi se uzele u obzir izmjene u nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1. |
| --- | --- |

—

u drugom stavku tekst je izmijenjen kako bi se uzele u obzir izmjene u nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1.

| — | stupac pod nazivom „Općine” u tablici ažuriran je kako bi nazivi odgovarali nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1. |
| --- | --- |

—

stupac pod nazivom „Općine” u tablici ažuriran je kako bi nazivi odgovarali nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

5.   Područje u neposrednoj blizini

Područje u neposrednoj blizini

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 3. specifikacije jedan stavak je izmijenjen kako bi se službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. naveo kao referentni dokument za razgraničenje opsega zemljopisnog područja kako je upisano u specifikaciji. Tim se navodom omogućuje pravna zaštita razgraničenja zemljopisnog područja.

Uvođenjem upućivanja na službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. ažurira se popis naziva općina. Stoga je izbrisan naziv općine Kaysersberg i dodan naziv općine Kaysersberg Vignoble, uz informaciju da je ta općina djelomično obuhvaćena samo za područje delegirane općine Kaysersberg.

Tim izmjenama teksta ne mijenja se opseg područja u neposrednoj blizini.

Zbog tih izmjena treba izmijeniti točku 9. jedinstvenog dokumenta.

6.   Sorte vinove loze

Sorte vinove loze

U poglavlju I. odjeljku V. točki 1. podtočki (a) specifikacije dodane su riječi „— za bijela vina: ” i „— za crna vina: od sorte pinot noir N” jer je na nacionalnoj razini podnesen zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”. Pinot noir N jedina je odobrena sorta za ta crna vina. To je i jedina sorta odobrena za proizvodnju crnog vina s oznakom izvornosti „Alsace”.

U odjeljku V. točki 1. podtočkama (a), (b) i (e) i odjeljku V. točki 2. podtočki (b) nazivima sorti muscats à petits grains (muškat sitnog zrna) dodane su riječi „blanc” (bijeli) i „roses” (ružičasti) kako bi se ispravio propust iz prethodne verzije specifikacije.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

7.   Gustoća sadnje

Gustoća sadnje

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (a) specifikacije dodane su riječi: „Za proizvodnju bijelog vina” i „Za proizvodnju crnog vina” kako bi se najmanje gustoće sadnje razlikovale prema boji vina. Te su gustoće navedene za nazive sorti od kojih se mogu dobiti crna vina.

Te dopune ne utječu na jedinstveni dokument.

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (a) specifikacije naveden je stvarni datum primjene pravila o mogućnosti prilagodbe uzgojne gustoće krčenjem: „25. listopada 2011.”, kojim je zamijenjen tekst „na dan odobrenja ove specifikacije”.

Ta izmjena zahtijeva izmjenu točke 5. jedinstvenog dokumenta.

8.   Pravila o rezidbi

Pravila o rezidbi

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (b) specifikacije pravilo o broju pupova po kvadratnom metru površine tla, koje se razlikovalo ovisno o sortama grožđa, izbrisano je za bijela vina i zamijenjeno jedinstvenim pravilom od 18 pupova po trsu.

Tim se izmjenama omogućuje usklađivanje teksta za alzaške oznake izvornosti između specifikacija i pojednostavnjivanje metoda kontrole.

Izmijenjena je točka 5. jedinstvenog dokumenta.

Na početku rečenice dodan je tekst „Za bijela vina” zbog zahtjeva za priznavanje mirnih crnih vina razmatranog na nacionalnoj razini za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”.

Za crna vina dodano je pravilo o rezidbi prema kojem najveći broj pupova po trsu iznosi 14. Taj je broj manji od broja odobrenog za proizvodnju bijelih vina. Tim pravilom omogućuje se usklađenost s prinosima i proizvodnjom kvalitetnog grožđa.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

9.   Pravila o vezanju trsova uz brajdu i visini lišća

Pravila o vezanju trsova uz brajdu i visini lišća

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (c) specifikacije izbrisana je najveća visina nosive žice luka i izmijenjen je način mjerenja visine vezanog lišća.

Zahvaljujući tim izmjenama može se utvrditi poštuju li se odredbe o visini lišća tijekom vegetacije, što je prije podlijegalo samo obvezi ulaganja najvećih mogućih napora.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

10.   Najveće prosječno opterećenje po čestici

Najveće prosječno opterećenje po čestici

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (d) specifikacije vrijednost najvećeg prosječnog opterećenja po čestici smanjena je za bijela vina s 10 000 na 8 500 kilograma po hektaru, u skladu sa smanjenjem prinosa za ta vina.

Utvrđena je vrijednost za crna vina, niža od vrijednosti utvrđene za bijela vina, u skladu s prinosima tih vina.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

11.   Zrelost grožđa i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost

Zrelost grožđa i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost

U poglavlju I. odjeljku VII. točki 2. podtočki (a) specifikacije tablica je izmijenjena kako bi se u obzir uzeo zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina podnesen na nacionalnoj razini za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”.

Za crna vina tih oznaka „Alsace grand cru” utvrđeni su najmanji sadržaji šećera u grožđu pri berbi i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost.

Ti podaci ne utječu na jedinstveni dokument.

Vrijednosti najmanjeg sadržaja šećera u grožđu kod bijelih vina povećane su za 2 ili 3 grama po litri mošta kako bi se poštovala ista razlika od 1 % vol. u odnosu na vrijednosti svake najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti kao u prethodnoj verziji specifikacije. Za izračun prerade grama šećera u alkohol tijelo za zaštitu i upravljanje odlučilo je primijeniti vrijednost od 17 grama šećera za 1 % vol. za bijela vina, dok je u izvornoj verziji specifikacije proizvoda odabralo vrijednost od 16,83. Tu vrijednost od 17 grama preporučio je nadležni nacionalni odbor INAO-a pri sastavljanju prve verzije specifikacije.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

12.   Prinosi

Prinosi

U poglavlju I. odjeljku VIII. točkama 1. i 2. specifikacije smanjeni su prinosi i najveći prinosi, čime se omogućuje bolja kontrola kvalitete bijelih vina i bijelih vina s oznakom „Vendanges tardives” (kasne berbe), u skladu s hijerarhijskom strukturom oznaka izvornosti regije Alsace.

Izmijenjeni su najveći prinosi iz točke 5. jedinstvenog dokumenta.

Dodano je „Vins blancs” (bijela vina) za vina bez navoda jer je zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru” razmatran na nacionalnoj razini.

Prinos i najveći prinos crnih vina utvrđeni su u skladu s hijerarhijskom strukturom oznaka regije Alsace, odnosno za te su oznake „grand cru” utvrđene niže vrijednosti.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

13.   Malolaktična fermentacija, sadržaj fermentabilnih šećera crnih vina

Malolaktična fermentacija, sadržaj fermentabilnih šećera crnih vina

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočki (c) specifikacije navedeno je da je malolaktična fermentacija crnih vina dovršena.

Kako bi se osigurala kontrola tog pravila, utvrđeno je da sadržaj jabučne kiseline u fazi pakiranja smije biti najviše 0,4 grama po litri.

U odjeljku IX. točki 1. podtočki (d) utvrđen je sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) u crnim vinima od najviše 2 grama po litri nakon fermentacije.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

14.   Zabrana povećanja najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti vina za crna vina

Zabrana povećanja najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti vina za crna vina

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočki (e) specifikacije navedeno je da se crna vina ne pojačavaju. To ograničenje proizvodnje u skladu je s razgraničenjem čestica za proizvodnju grožđa, najmanjom gustoćom sadnje, pravilima o rezidbi i niskim vrijednostima prinosa.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

15.   Kapacitet vinskog podruma

Kapacitet vinskog podruma

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočki (g) specifikacije smanjen je koeficijent izračuna kapaciteta vinskog podruma.

Omjer između količine prethodne berbe i kapaciteta vinskog podruma ne mora biti tako velik.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

16.   Datum uzgoja i stavljanja na tržište crnih vina za potrošače

Datum uzgoja i stavljanja na tržište crnih vina za potrošače

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 2. specifikacije za crna vina utvrđuje se minimalno razdoblje dozrijevanja do 1. listopada godine koja slijedi nakon godine berbe. Kako bi svojstva vina proizvedena od grožđa sorte pinot noir N koja potječe s tog teroara došla do izražaja treba proći minimalno razdoblje.

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 5. podtočki (a) navedeno je da se nakon razdoblja dozrijevanja crna vina smiju stavljati na tržište za potrošače tek od 1. listopada godine koja slijedi nakon godine berbe.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

17.   Kontrola pakiranih pošiljaka

Kontrola pakiranih pošiljaka

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 3. podtočki (b) specifikacije izbrisano je pravilo o čuvanju probnih boca za kontrolu pakiranih pošiljaka.

To je pravilo mjera za mogućnost kontrole i uvršteno je u plan kontrole.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

18.   Skladištenje flaširanih vina

Skladištenje flaširanih vina

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 4. specifikacije navedene su značajke mjesta skladištenja flaširanih vina.

Time se gospodarskim subjektima omogućuje bolje razumijevanje tog pravila i olakšava njegova kontrola.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

19.   Ljudski čimbenici koji pridonose povezanosti sa zemljopisnim područjem

Ljudski čimbenici koji pridonose povezanosti sa zemljopisnim područjem

U poglavlju I. odjeljku X. točki 1. podtočki (b) specifikacije proizvoda tekst je izmijenjen kako bi se uzelo u obzir priznavanje oznaka izvornosti „Alsace grand cru Hengst” i „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” za mirna crna vina:

| — | za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Hengst” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 500 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci. |
| --- | --- |

—

za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Hengst” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 500 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci.

| — | za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 000 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci. |
| --- | --- |

—

za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 000 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci.

U odjeljku X. točki 1. podtočki (b) izbrisana je informacija da su te dvije oznake izvornosti priznate za bijele sorte te su dodane riječi „za bijela vina” kad je to potrebno za razumijevanje teksta.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

Nazivima sorti muscats à petits grains (muškat sitnog zrna) dodane su riječi „blanc” (bijeli) i „roses” (ružičasti) kako bi se ispravio propust iz prethodne verzije specifikacije. Ta dodavanja ne utječu na jedinstveni dokument.

20.   Opis vina

Opis vina

U poglavlju I. odjeljku X. točki 2. specifikacije dodan je opis izgleda bijelih vina kako bi se bolje opisala.

Za prve dvije opisane vrste vina: „Te dvije vrste vina jarke su boje, koja seže do zlatnožute.”

Za posljednje dvije opisane vrste vina: „Te dvije vrste vina jarke su boje, koja seže do jantarno žute.”

Izmijenjena je točka 4. jedinstvenog dokumenta.

Za oznake izvornosti „Alsace grand cru Hengst” i „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” dodan je opis glavnih organoleptičkih svojstava crnih vina.

Ti opisi ne utječu na jedinstveni dokument.

21.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

U poglavlju I. odjeljku X. točki 3. specifikacije za oznaku izvornosti „Alsace grand cru Hengst” informacije o povezanosti zemljopisnog podrijetla i svojstava vina, koje se mogu primjenjivati i na crna vina koja nose tu oznaku, dopunjene su informacijama specifičnima za crna vina.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

22.   Prijelazne mjere

Prijelazne mjere

U poglavlju I. odjeljku XI. točki 2. specifikacije, u skladu s izmjenama u poglavlju I. odjeljku VI., izbrisana je najveća visina nosive žice luka i smanjen je najveći broj pupova po trsu.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

23.   Obvezno navođenje sadržaja šećera na etiketama i drugim informativnim materijalima za bijela vina

Obvezno navođenje sadržaja šećera na etiketama i drugim informativnim materijalima za bijela vina

U poglavlju I. odjeljku XII. točki 2. podtočki (d) specifikacije umetnut je novi tekst umjesto prethodnog kako bi se trenutačno neobvezno navođenje sadržaja šećera, kako je definirano u Uredbi EU-a 2019/33, propisalo obveznim.

Tim se navođenjem potrošačima olakšava čitljivost kad je riječ o vrsti vina.

To novo pravilo ne primjenjuje se na vina s tradicionalnim navodima „vendanges tardives” i „sélection de grains nobles”.

Dopunjena je točka 9. jedinstvenog dokumenta.

Početna podtočka (d) postaje podtočka (e) u odjeljku XII. točki 2.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

24.   Prethodna izjava o namjeni čestica

Prethodna izjava o namjeni čestica

U poglavlju II. odjeljku I. točki 1. specifikacije pojašnjena su pravila za prethodnu izjavu o namjeni čestica, koju gospodarski subjekt podnosi tijelu nadležnom za zaštitu i upravljanje oznakama izvornosti „Alsace grand cru” ako odustane od proizvodnje vina s tom oznakom.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Naziv

Alsace grand cru Rangen

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od grožđa i vina

Kategorije proizvoda od grožđa i vina

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Opis vina

KRATAK OPIS

Riječ je o mirnim bijelim vinima.

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer Rs i pinot gris G iznosi 12,5 %, a vina ostalih sorti 11 %. Ukupna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer B i pinot gris G nakon pojačavanja iznosi najviše 15 %, a vina od ostalih sorti 14 %.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Zajednice.

Vrhunska bijela vina koja dobro stare ističu se svježinom koja proizlazi iz dominantne vinske kiselosti u kombinaciji sa zrelošću grožđa. Naziv oznake može se dopuniti uobičajenim nazivima, uz uvjet da vina potječu isključivo od sorti grožđa koje mogu nositi predmetni naziv. Odlikuju se velikom punoćom, složenošću i aromatskom snagom s raznim nijansama. Okus im je postojan, a s vremenom postaju sve složenija.

Postoje:

| — | suha i mineralna vina; |
| --- | --- |

—

suha i mineralna vina;

| — | aromatična, voćna, gusta i bogata vina. |
| --- | --- |

—

aromatična, voćna, gusta i bogata vina.

„Te dvije vrste vina jarke su boje, koja seže do zlaćane ili boje sarog zlata te blago jantarne.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Oznaka dopunjena navodom „Vendanges tardives”

Oznaka dopunjena navodom „Vendanges tardives”

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer Rs i pinot gris G iznosi 16 %, a vina ostalih sorti 14,5 %.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Zajednice.

Arome vina koja nose navod „vendanges tardives” često su vrlo egzotične, s notama kandiranog voća i osvježavajućim završnim notama. Koncentracija im je izvrsna, a aroma vrlo postojana. Ta su vina jarke boje, koja seže do jantarno žute.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3.   Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer Rs i pinot gris G iznosi 18,2 %, a vina ostalih sorti 16,4 %.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Zajednice.

Vina koja nose navod „sélection de grains nobles” koncentriranija su i jača, često s aromama voćnih želea. Koncentracija im je izvrsna, a aroma vrlo postojana. Ta su vina jarke boje, koja seže do jantarno žute.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

Posebni enološki postupci

1.   Sustav uzgoja: gustoća sadnje

Sustav uzgoja: gustoća sadnje

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 500 trsova po hektaru.

Razmak između redova ne smije biti veći od 2 metra.

Razmak trsova vinove loze u redu iznosi najmanje 0,75 metara, a najviše 1,50 metara.

Od 25. listopada 2011. krčenjem redova na jednoj čestici razmak između najširih redova ne smije biti veći od 3 metra.

2.   Sustav uzgoja: pravila o rezidbi

Sustav uzgoja: pravila o rezidbi

Postupak uzgoja

Vinova loza reže se u uzgojni oblik jednostruki ili dvostruki Guyot s najviše 18 pupova po trsu.

3.   Berba

Berba

Postupak uzgoja

Vina se dobivaju od ručno ubranog grožđa.

4.   Povećanje najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti

Povećanje najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti

Poseban enološki postupak

Povećanje najmanje prosječne prirodne volumne alkoholne jakosti ne smije prelaziti:

| | 0,5 % vol. za vina od sorti gewurztraminer B i pinot gris G; |
| --- | --- |

0,5 % vol. za vina od sorti gewurztraminer B i pinot gris G;

| | 1,5 % vol. za vina od ostalih sorti. |
| --- | --- |

1,5 % vol. za vina od ostalih sorti.

Vina koja mogu nositi navode „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles” ne smiju se pojačavati.

5.   Proizvodnja

Proizvodnja

Ograničenje u pogledu proizvodnje vina

Zabranjena je upotreba komada drva.

6.   Dozrijevanje vina

Dozrijevanje vina

Poseban enološki postupak

Vina moraju dozrijevati najmanje do 1. lipnja godine koja slijedi nakon godine berbe.

Vina koja mogu nositi navod „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles” moraju dozrijevati najmanje do 1. lipnja druge godine nakon godine berbe.

5.2.   Najveći prinosi

Najveći prinosi

1.   Oznaka dopunjena navodom ili bez navoda „vendanges tardives”

Oznaka dopunjena navodom ili bez navoda „vendanges tardives”

60 hektolitara po hektaru

2.   Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

48 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina provode se na području sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim i Zellenberg. |
| --- | --- |

—

U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim i Zellenberg.

djelomično obuhvaćene općine: Kaysersberg Vignoble samo za područje delegiranih općina Kientzheim i Sigolsheim.

| — | U departmanu Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett i Wolxheim. |
| --- | --- |

—

U departmanu Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett i Wolxheim.

Za djelomično prihvaćene općine u gradsku je upravu dostavljena karta koja definira granice zemljopisnog područja.

Karte zemljopisnog područja dostupne su na internetskim stranicama INAO-a.

7.   Sorte vinove loze

Sorte vinove loze

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Opis povezanosti

Opis povezanosti

Zahvaljujući povoljnim klimatskim uvjetima karakterističnima za vinograde regije Alsace, zaštićena oznaka izvornosti „Alsace grand cru Rangen” ima jednu od najboljih lokacija. Smješteno je u slikovitom alzaškom krajoliku i omogućuje proizvodnju vrlo izražajnih, prepoznatljivih i jedinstvenih vina.

Vulkanska priroda tog teroira i iznimna zemljopisna svojstva daju vinima zlatnu boju, izraženu mineralnu aromu, kiselost i plemenitu gorčinu. Završni okus je dugotrajan, a kiselost profinjena i zrela.

Zahvaljujući izvrsnim kasnojesenskim klimatskim uvjetima pogodnima za koncentraciju šećera u grožđu i razvoj plemenite plijesni moguća je proizvodnja vina od prezreloga grožđa.

Dozrijevanjem koje je predviđeno u specifikaciji povećava se kvaliteta vina.

Donošenjem strogih pravila proizvodnje, kao što su održavanje velike površine lišća i ručna berba, alzaški vinogradari čuvaju prepoznatljiva svojstva vina, koja su cijenjena po svojoj složenosti i prikladnosti za dugotrajno čuvanje.

Riječ je o prvoklasnim vinima te regije. Ta su vina cjenjenija od vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Alsace”.

Kroz povijest se Rangen hvali u brojnim pisanim djelima, još od 12. stoljeća. U 16. stoljeću je dekretom zabranjeno miješanje vina s teroira Rangen s ostalim vinima kako bi se mogla sačuvati oznaka Rangen na etiketi. Tada je i grad Thann imao na snazi uredbu o vinovoj lozi na teroiru Rangen. Dekreti iz 1548. i 1581. sadržavali su određene stavke u kojima su utvrđena pravila o proizvodnji.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje u utvrđenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja vina, čini područje sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val i Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val i Zimmerbach.

djelomično obuhvaćene općine: Kaysersberg Vignoble samo za područje delegirane općine Kaysersberg.

| — | U departmanu Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, BOERSCH, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-Nizozemska, Flexburg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenburg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg i Zellwiller. |
| --- | --- |

—

U departmanu Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, BOERSCH, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-Nizozemska, Flexburg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenburg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg i Zellwiller.

Pakiranje na zemljopisnom području

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

pakiranje unutar ograničenog zemljopisnog područja

Opis uvjeta:

Vina se pakiraju u boce vrste „Vin du Rhin” u skladu s odredbama Odluke br. 55–673 od 20. svibnja 1955., Odluke od 13. svibnja 1959. i Odluke od 19. ožujka 1963., isključujući sve druge vrste boca.

Od uvođenja zakona od 5. srpnja 1972. vina se moraju puniti u boce u departmanima Bas-Rhin i Haut-Rhin u boce tipa „Vin du Rhin”, kako je opisano u Dekretu iz 1955.

Navođenje godine berbe

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Godina berbe mora se navesti zajedno s nazivom oznake u izjavama o berbi i zalihama, pratećim dokumentima, oglasima, letcima, etiketama, računima i ambalažama.

Uobičajeni naziv

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Naziv kontrolirane oznake izvornosti može se dopuniti jednim od uobičajenih naziva ako vina potječu isključivo od sorti grožđa koje mogu nositi predmetni naziv.

Zabranjena je upotreba dvaju ili više uobičajenih naziva na istoj etiketi.

Ti su uobičajeni nazivi sljedeći:

| | Gewurztraminer; |
| --- | --- |

Gewurztraminer;

| | Muscat; |
| --- | --- |

Muscat;

| | Muscat Ottonel; |
| --- | --- |

Muscat Ottonel;

| | Pinot gris; |
| --- | --- |

Pinot gris;

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Tradicionalni navodi „vendanges tardives” i „sélection de grains nobles”

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Vina koja mogu nositi navod „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles” moraju se prezentirati:

| — | s naznakom godine berbe, |
| --- | --- |

—

s naznakom godine berbe,

| — | i s jednim od uobičajenih naziva. |
| --- | --- |

—

i s jednim od uobičajenih naziva.

Navod o sadržaju šećera

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Bijela vina za koja se, u skladu s ovom specifikacijom, traži jedna od 51 kontrolirane oznake izvornosti „Alsace Grand Cru – lieu-dit”, osim navoda „Vendanges tardives” i „Sélection de Grains nobles”, koja se prezentiraju pod tom oznakom, smiju se nuditi javnosti, otpremati, stavljati u prodaju ili prodavati, samo ako se u oglasima, letcima, etiketama, računima i ambalažama uočljivim slovima navede sadržaj šećera kako je definiran europskim zakonodavstvom.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

1

---

| 6.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 385/64 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 385/64

---

Objava specifikacije proizvoda izmijenjene na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

(2022/C 385/13)

Europska komisija odobrila je ovu manju izmjenu u skladu s člankom 6. stavkom 2. trećim podstavkom Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Zahtjev za odobrenje ove manje izmjene dostupan je u Komisijinoj bazi podataka eAmbrosia

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNI SPECIJALITET

„Rögös túró”

EU br.: TSG- HU-1113-AM01 – 1.6.2022

Država članica ili treća zemlja: Mađarska

1.   Naziv koji je potrebno upisati u registar

„Rögös túró”

2.   Vrsta proizvoda

Razred 1.3.: Sirevi

3.   Razlozi za registraciju

3.1.   Riječ je o proizvodu:

| ☒ | koji je rezultat načina proizvodnje, prerade ili sastava odgovarajućeg tradicionalnog postupka za taj proizvod ili prehrambeni proizvod; |
| --- | --- |

☒

koji je rezultat načina proizvodnje, prerade ili sastava odgovarajućeg tradicionalnog postupka za taj proizvod ili prehrambeni proizvod;

| ☐ | koji se proizvodi od sirovina ili sastojaka koji se upotrebljavaju tradicionalno. |
| --- | --- |

☐

koji se proizvodi od sirovina ili sastojaka koji se upotrebljavaju tradicionalno.

Tehnika proizvodnje sira „Rögös túró” znatno se razlikuje od proizvodnje ostalih svježih sireva. Višak sirutke iz skute proizvedene od osnovnog mliječnog sastojka grušanjem s pomoću kiseline ili sirila i mliječne kiseline nježno se uklanja gravitacijskim sredstvima i pretakanjem, odnosno prešanjem pod vlastitom težinom gruša, čime se u konačnici, čak i u fazi rezanja na komade i pakiranja, osigurava tekstura nalik na cvjetaču.

„Rögös túró” razlikuje se od ostalih vrsta skute prvenstveno teksturom koja se dobiva postupcima proizvodnje skute i odvajanja sirutke.

Nijedan drugi svježi sir ili mliječni proizvod nema teksturu koja sadržava skupine rahlih grudica koje podsjećaju na cvjetaču i oblikuju se zahvaljujući toj tehnici proizvodnje.

Taj proizvod, koji ne sadržava arome i stavlja se na tržište u blago kiselom, karakteristično vlažnom i rahlom obliku, razlikuje se od ostalih vrsta svježeg sira koje se prodaju na tržištu i proizvode, primjerice, toplinskom obradom i miješenjem ili kao osnovni sastojak slatkih i kremastih kolača ili peciva.

„Rögös túró” smatra se jednom od osnovnih namirnica mađarske kuhinje. Brojna tradicionalna jela mogu se pripremiti upotrebljavajući samo „Rögös túró”.

3.2.   Riječ je o nazivu:

| ☒ | koji se tradicionalno upotrebljava za označivanje specifičnog proizvoda; |
| --- | --- |

☒

koji se tradicionalno upotrebljava za označivanje specifičnog proizvoda;

| ☐ | koji opisuje tradicionalna ili specifična svojstva proizvoda. |
| --- | --- |

☐

koji opisuje tradicionalna ili specifična svojstva proizvoda.

Izraz „Rögös” [grudast] u nazivu označava posebna svojstva proizvoda, odnosno njegovu teksturu koja sadržava grudice što podsjećaju na cvjetaču. Izraz „túró”, koji je teško prevesti na druge jezike, označava svježi sir ugodno kiselog, svježeg i aromatičnog okusa.

4.   Opis

4.1.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1., uključujući njegova glavna fizikalna, kemijska, mikrobiološka i organoleptička svojstva kojima se dokazuje njegov specifičan karakter (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

Boje bjelokosti ili žućkastobijel, „Rögös túró” mliječni je proizvod koji svojim grudicama skute podsjeća na cvjetaču i ima ugodno kiseo, svjež, bogat i aromatičan okus. Tijekom proizvodnje grudice ostaju cijele i nisu oštećene ili zdrobljene.

Površina grudica prekrivena je tankim slojem sirutke. Udio je vlažnosti u grudicama ravnomjeran pa su one vlažne čak i iznutra.

Fizikalni i kemijski zahtjevi:

| Udio masti | Najmanji udio suhe tvari, u % (m/m) | Udio masti u suhoj tvari, u % (m/m) | Kiselost (°SH) |
| --- | --- | --- | --- |
| ekstramasni | 40,0 | najmanje | 60,0 | 60  – 100 |
| punomasni | 35,0 | najmanje | 45,0 |
| manje od | 60,0 |
| masni | 25,0 | najmanje | 25,0 |
| manje od | 45,0 |
| polumasni | 20,0 | najmanje | 10,0 |
| manje od | 25,0 |
| posni | 15,0 | manje od | 10,0 | 60  – 90 |

Udio masti

Najmanji udio suhe tvari, u % (m/m)

Udio masti u suhoj tvari, u % (m/m)

Kiselost (°SH)

ekstramasni

40,0

najmanje

60,0

60  – 100

punomasni

35,0

najmanje

45,0

manje od

60,0

masni

25,0

najmanje

25,0

manje od

45,0

polumasni

20,0

najmanje

10,0

manje od

25,0

posni

15,0

manje od

10,0

60  – 90

Organoleptički zahtjevi:

| Izgled | Ujednačene boje bjelokosti ili, u slučaju punomasne i ekstramasne vrste, žućkastobijele boje. |
| --- | --- |
| Tekstura | Skupine rahlih grudica (veličine 4 – 20 mm) koje podsjećaju na cvjetaču, uz koje se mogu pojaviti male količine sirutke. Ako su proizvodi strojno pakirani imaju oblik homogenog bloka koji se može razlomiti u rahle grudice koje podsjećaju na cvjetaču. Grudičasta tekstura sira osjeti se u ustima, ali ne zapinje pri gutanju. |
| Aroma | Ugodno kisela, aromatična, čista, bez stranih mirisa. |
| Okus | Ugodno kiseo, svjež i aromatičan, bogat, čist, bez stranih okusa. |

Izgled

Ujednačene boje bjelokosti ili, u slučaju punomasne i ekstramasne vrste, žućkastobijele boje.

Tekstura

Skupine rahlih grudica (veličine 4 – 20 mm) koje podsjećaju na cvjetaču, uz koje se mogu pojaviti male količine sirutke. Ako su proizvodi strojno pakirani imaju oblik homogenog bloka koji se može razlomiti u rahle grudice koje podsjećaju na cvjetaču. Grudičasta tekstura sira osjeti se u ustima, ali ne zapinje pri gutanju.

Aroma

Ugodno kisela, aromatična, čista, bez stranih mirisa.

Okus

Ugodno kiseo, svjež i aromatičan, bogat, čist, bez stranih okusa.

4.2.   Opis metode proizvodnje proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1. i koje se proizvođači moraju držati, uključujući, prema potrebi, prirodu i svojstva upotrijebljenih sirovina ili sastojaka i metodu pripreme proizvoda (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

Sastojci i instrumenti koji se mogu upotrebljavati:

Sastojci koji zadovoljavaju standarde kvalitete utvrđene važećim propisima:

| a) | sirovo ili pasterizirano kravlje mlijeko, od obranog mlijeka do punomasnog mlijeka; |
| --- | --- |

a)

sirovo ili pasterizirano kravlje mlijeko, od obranog mlijeka do punomasnog mlijeka;

| b) | vrhnje, neovisno je li homogenizirano ili ne; |
| --- | --- |

b)

vrhnje, neovisno je li homogenizirano ili ne;

| c) | mliječna kultura (npr. u obliku industrijske kulture odnosno duboko zamrznute ili liofilizirane mliječne starter kulture); |
| --- | --- |

c)

mliječna kultura (npr. u obliku industrijske kulture odnosno duboko zamrznute ili liofilizirane mliječne starter kulture);

| d) | sirilo (za kombinirano grušanje). |
| --- | --- |

d)

sirilo (za kombinirano grušanje).

Način proizvodnje:

„Rögös túró” može se proizvesti kombiniranim, sporim ili ubrzanim načinom grušanja. Parametri kvalitete sireva „Rögös túró” proizvedenih na ta tri načina međusobno se ne razlikuju.

Faze proizvodnje su jednake, ali tehnološki postupci ubrzavaju se povećavanjem temperature i količine dodanih mliječnih kultura, odnosno sirila. Ubrzanim načinom grušanja prvenstveno se povećava učinkovitost i bolje iskorištavaju spremnici.

1.   Predzrenje

Taj se postupak primjenjuje isključivo pri ubrzanom načinu grušanja. U slučaju sporog grušanja predzrenje kravljeg mlijeka nije potrebno.

Predzrenjem kravljeg mlijeka pri ubrzanom načinu grušanja skraćuje se vrijeme grušanja. Tijekom tog postupka mlijeko pasterizirano pri kiselinskom stupnju 6,0 – 7,2 °SH dozrijeva do kiselinskog stupnja 9 – 11 °SH. Predzrenje odvija se 6 – 8 sati na temperaturi 12 – 15 °C.

Predzrenje (predzakiseljavanje) mlijeka odvija se u spremnicima ili silosima za mlijeko. Kada postupak završi mlijeko se u što kraćem roku stavlja u napravu za grušanje.

2.   Prilagođavanje udjela masti

Kada je udio masti potrebno prilagoditi, kravljem mlijeku dodaje se punomasno mlijeko ili homogenizirano vrhnje, ovisno o konačnom udjelu masti u siru „Rögös túró”.

3.   Dodavanje sirila:

Tijekom sporog grušanja kravlje se mlijeko siri na temperaturi 22 – 32 °C s pomoću 0,5 – 1,5 % količine mliječne kulture (ili jednakovrijedne mliječne kulture u prahu ili zamrznute mliječne kulture).

Tijekom ubrzanog grušanja prethodno dozrelo mlijeko siri se na temperaturi 30 – 32 °C s pomoću količine mliječne kulture 4 – 5 %.

4.   Grušanje:

Mlijeko kojemu je dodano sirilo gruša u spremniku za grušanje 12 – 20 sati u slučaju sporog grušanja, a 4 – 6 sati u slučaju ubrzanog grušanja, dok ne dosegne kiselinski stupanj 30 – 38 °SH. Sporo grušanje odvija se na temperaturi 22 – 32 °C, a ubrzano grušanje na temperaturi 30 – 32 °C. Sirilo se upotrebljava i za kombinirano grušanje.

5.   Prerada skute

Postupkom se smanjuje udio vode u skuti do uobičajene vrijednosti za taj proizvod. Postupak obuhvaća prvo prešanje, zagrijavanje i drugo prešanje. S obzirom na to da je skuta vrlo rahla potrebno ju je pažljivo preraditi.

Tijekom faze prvog prešanja skuta se nježno lomi odgovarajućom napravom, zatim se usitnjuje, miješa i po potrebi ostavi počivati. U ovoj fazi cilj je omogućiti da se iz skute brzo izdvoji sirutka (sinereza). Tijekom usitnjavanja očvrsnuta skuta, koja je počivala nekoliko minuta (pri 30 – 38 °SH) sjecka se u grudice koje su približno veličine oraha (2 – 3 cm). Nakon usitnjavanja dio sirutke mora se ocijediti. Kako bi se spriječilo raspadanje skute, tijekom sljedeće faze na napravu za rezanje postavlja se zaštita ili se umjesto te naprave upotrebljavaju špatule. Usitnjene grudice skute koje i dalje plutaju u sirutki miješaju se kako bi ih se zadržalo u pokretu. Ako grudice skute ne očvrsnu brzinom koja je potrebna kako bi se postigla svojstva skute „Rögös túró”, postupak solidifikacije može se potaknuti tako da ih se ostavi da slegnu i kratko počinu. Nakon kratkog počivanja grudice skute moraju se ponovno miješati da se ne bi slijepile.

Nakon faze prvog prešanja slijedi zagrijavanje. Time se dodatno smanjuju grudice skute i izdvaja sirutka. Skuta se zagrijava pri intenzitetu od 1 °C na 2,5 minute i stalno se miješa dok temperatura ne dosegne 30 – 40 °C u slučaju sporog grušanja, odnosno 36 – 48 °C u slučaju ubrzanog grušanja.

Tijekom drugog prešanja skuta u sirutki mora se stalno miješati i ostaviti da se slegne dok ne postigne željenu čvrstoću. Faza drugog prešanja može se preskočiti ako se skuta proizvodi sporim načinom grušanja.

6.   Hlađenje i cijeđenje

Postupkom se sprječava prekomjerno kiseljenje usitnjene i zagrijane skute i širenje mikrobioloških onečišćivača kako se skuta ne bi slijepila i kako bi se regulirala kompresija. Skuta se hladi u napravi za grušanje (bačva ili spremnik) pri intenzitetu od 3 4 °C po minuti dok ne dosegne 18 – 22 °C.

Može se hladiti u sirutki bačve ili spremnika, kojoj se mora omogućiti kretanje po pločastom izmjenjivaču topline ugrađenom u vod za cijeđenje i koja se ohladi na temperaturu manju od 5 °C. Kada se sirutka ocijedi za hlađenje se može koristiti i voda za piće. Hlađenje u rashladnoj komori pruža i odgovarajuću sigurnost. Postojeće kulture i same sprječavaju prekomjerno kiseljenje.

Mješavina sirutke i skute „Rögös túró” ocijedi se iz naprave za grušanje gravitacijskim sredstvima ili crpkom koja čuva teksturu skute.

7.   Odvajanje sirutke

Nakon što se sirutka odvoji od skute treba je ukloniti. Ključna faza oblikovanja grudičaste strukture je metoda odvajanja sirutke (pretakanje). Skuta se tijekom odvajanja s vremena na vrijeme pažljivo pomiče kako bi se očuvala neoštećena tekstura nalik na cvjetaču. Odvajanje se nastavlja dok se ne dosegne udio suhe tvari i kiselosti potreban za određeni udio masnoće.

8.   Ulijevanje, pakiranje, označivanje i skladištenje

Tijekom faze ulijevanja i pakiranja važno je očuvati grudičastu teksturu cjelovitom i neoštećenom. Tijekom pakiranja može se koristiti inertni zaštitni plin. Stupanj masti iz točke 4.1. mora biti naveden na pakiranju.

Najveća temperatura na kojoj se „Rögös túró” smije čuvati iznosi 10 °C, pri čemu se koristi metoda koja isključuje mehanički utjecaj.

Minimalni zahtjevi za verifikaciju

Zbog specifičnih svojstava proizvoda pri pregledavanju sira „Rögös túró” treba posebno ispitati sljedeće elemente:

Posebna svojstva kvalitete sljedećih tvari (kravljeg mlijeka, vrhnja, čistih kultura bakterija mliječne kiseline) koje se upotrebljavaju za proizvodnju, uključujući:

| — | svježe kravlje mlijeko s kiselinskim stupnjem od najviše 7,2 °SH, |
| --- | --- |

—

svježe kravlje mlijeko s kiselinskim stupnjem od najviše 7,2 °SH,

| — | vrhnje s kiselinskim stupnjem plazme od najviše 7,2 °SH, |
| --- | --- |

—

vrhnje s kiselinskim stupnjem plazme od najviše 7,2 °SH,

| — | mliječnu kulturu s kiselinskim stupnjem 36 – 40°SH i bakterijama mliječne kiseline dobre sposobnosti zakiseljavanja i proizvodnje arome (npr. u obliku industrijske kulture odnosno duboko zamrznute ili liofilizirane mliječne starter kulture). |
| --- | --- |

—

mliječnu kulturu s kiselinskim stupnjem 36 – 40°SH i bakterijama mliječne kiseline dobre sposobnosti zakiseljavanja i proizvodnje arome (npr. u obliku industrijske kulture odnosno duboko zamrznute ili liofilizirane mliječne starter kulture).

Odredbe iz točke 4. moraju se poštivati tijekom postupka proizvodnje, posebno:

| — | grušanje: kiselost (30 – 36 °SH) i vrijeme grušanja (4 – 20 sati), |
| --- | --- |

—

grušanje: kiselost (30 – 36 °SH) i vrijeme grušanja (4 – 20 sati),

| — | prerada skute: provjera čvrstoće skute (treba biti glatka i trebalo bi je moći precizno odvojiti od omota, 32 – 38 °SH), |
| --- | --- |

—

prerada skute: provjera čvrstoće skute (treba biti glatka i trebalo bi je moći precizno odvojiti od omota, 32 – 38 °SH),

| — | hlađenje skute (dok ne dosegne 18 – 22 °C, pri intenzitetu od 3 – 4 °C po minuti), |
| --- | --- |

—

hlađenje skute (dok ne dosegne 18 – 22 °C, pri intenzitetu od 3 – 4 °C po minuti),

| — | odvajanje sirutke (pažljivo, cijeđenjem bez prešanja, odnosno gravitacijskim sredstvima). |
| --- | --- |

—

odvajanje sirutke (pažljivo, cijeđenjem bez prešanja, odnosno gravitacijskim sredstvima).

Kvaliteta gotovog proizvoda:

| — | odredbe iz točke 4. moraju se poštovati tijekom provjere fizikalnih i kemijskih zahtjeva (udio masti, udio suhe tvari, maseni udio masti, kiselost), |
| --- | --- |

—

odredbe iz točke 4. moraju se poštovati tijekom provjere fizikalnih i kemijskih zahtjeva (udio masti, udio suhe tvari, maseni udio masti, kiselost),

| — | odredbe iz točke 4. moraju se poštovati tijekom provjere organoleptičkih zahtjeva (izgled, tekstura, okus i miris). |
| --- | --- |

—

odredbe iz točke 4. moraju se poštovati tijekom provjere organoleptičkih zahtjeva (izgled, tekstura, okus i miris).

4.3.   Opis ključnih elemenata koji određuju tradicionalna svojstva proizvoda (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

U razdoblju 18. – 20. stoljeća skuta se konzumirala svježa ili se konzervirala usitnjavanjem u prirodnom stanju na komadiće veličine zrna ili lješnjaka (Magyar Néprajz nyolc kötetben, Akadémiai Kiadó, Magyar Tudományos Akadémia).

Jedan povijesni opis grudičaste teksture skute datira iz razdoblja nakon Prvog svjetskog rata. U njemu se navodi da se „skuta usitnjava na grudice veličine lješnjaka [...] i što je skuta rahlija, to je dulje svježa” (Gratz, O., A tej és tejtermékek, 1925., str. 294. – 296.)

U reviji „Tejgazdasági Szemle” iz 1925. piše da je skuta grudičasta ili rahla (Törs, A., Tejgazdasági Szemle és Tejgazdasági Könyvtár (Tejgazdasági Szemle kiadása), 1925.).

Mihály Balatoni govori o „grudicama skute, finoj, rahloj, gruboj teksturi koja nalikuje cvjetači, grudicama koje podsjećaju na cvjetaču (Balatoni, M., Étkezési Túró gyártása, 1960.).

Dr. Sándor Szakály i dr. Gábor Tomka 1979. objavili su podatke o trendovima konzumacije skute „teksture nalik na cvjetaču” između 1970. i 1977. (Tejipar, 1979., svezak 28., br. 1.).

Prema navodima dr. Sándora Szakálya, u Mađarskoj „grudičasta vrsta čini 80 % ukupne proizvodnje skute...” Skuta „Rögös túró” bitno se razlikuje od ostalih triju vrsta jer se grušanje mlijeka kojim se ona proizvodi događa isključivo biološkim kiseljenjem... (Szakály, S., A rögös állományú étkezési túró korszerű gyártása, Magyar Tejgazdasági Kutató Intézet, Pécs, 1980.).

Dr. Sándor Szakály navodi da je „Rögös túró”, poznat samo u srednjoj Europi, drevni mađarski mliječni proizvod koji potječe sa zapadnog Urala i stoljećima se proizvodi u kućnoj radinosti iz sirovog mlijeka (Tejgazdaságtan, 2001.).

Tradicionalni karakter sira „Rögös túró” opisuje se u zasebnom poglavlju koje mu je posvećeno u zbirci „Hagyományok-Ízek-Régiók” koju su 2002. izdali Ministarstvo poljoprivrede i Agrármarketing Centrum. Zbirka obuhvaća samo proizvode čija se povijest može dokumentirati u skladu s relevantnim kriterijima. Kako bi se proizvod uvrstio u zbirku mora se dokazati da se proizvodi barem dvije generacije (50 godina) i mora biti riječ o poznatom, uglednom proizvodu koji se proizvodi i distribuira.

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

---

Ispravci

| 6.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 385/69 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 385/69

---

Ispravak Kamatne stope koju primjenjuje Europska središnja banka u svojim glavnim operacijama refinanciranja: – 0,50 % na dan 1. listopada 2022. – Tečajna lista eura (2022/C 381/04)

(
  Službeni list Europske unije C 381 od 4. listopada 2022
  .)

(2022/C 385/14)

Na naslovnici i na stranici 4., u naslovu:

umjesto:

„0,50 % na dan 1. listopada 2022.”;

treba stajati:

„1,25 % na dan 1. listopada 2022.”.

---