# Službeni list C 374/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 374 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.30 rujna 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 374

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.30 rujna 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 374/01 | Obavijest Komisije o izmjeni Obavijesti Komisije o smjernicama o nabavi zasnovanoj na suradnji u području obrane i sigurnosti (Direktiva 2009/81/EZ o javnoj nabavi u području obrane i sigurnosti) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 374/02 | Komunikacija Komisije – Smjernice za primjenu prava Unije o tržišnom natjecanju na kolektivne ugovore u pogledu uvjeta rada samozaposlenih osoba bez zaposlenika | 2 |
| 2022/C 374/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10629 – CSL / VIFOR PHARMA) (
  1
  ) | 14 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 374/01

Obavijest Komisije o izmjeni Obavijesti Komisije o smjernicama o nabavi zasnovanoj na suradnji u području obrane i sigurnosti (Direktiva 2009/81/EZ o javnoj nabavi u području obrane i sigurnosti) (
  1
  )

1

1

2022/C 374/02

Komunikacija Komisije – Smjernice za primjenu prava Unije o tržišnom natjecanju na kolektivne ugovore u pogledu uvjeta rada samozaposlenih osoba bez zaposlenika

2

2022/C 374/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10629 – CSL / VIFOR PHARMA) (
  1
  )

1

14

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 374/04 | Tečajna lista eura — 29. rujna 2022. | 15 |
| 2022/C 374/05 | Sažetak odluka Europske komisije o autorizacijama za stavljanje na tržište radi uporabe i/ili za uporabu tvari navedenih u Prilogu XIV. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH)
  (Objavljeno na temelju članka 64. stavka 9. Uredbe (EZ) br. 1907/2006
  )

   (
  1
  ) | 16 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2022/C 374/06 | Informacije koje su dostavile države članice u vezi sa zabranom ribolova | 17 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 374/04

Tečajna lista eura — 29. rujna 2022.

15

2022/C 374/05

Sažetak odluka Europske komisije o autorizacijama za stavljanje na tržište radi uporabe i/ili za uporabu tvari navedenih u Prilogu XIV. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH)
  (Objavljeno na temelju članka 64. stavka 9. Uredbe (EZ) br. 1907/2006
  )

   (
  1
  )

(Objavljeno na temelju članka 64. stavka 9. Uredbe (EZ) br. 1907/2006

)

1

16

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2022/C 374/06

Informacije koje su dostavile države članice u vezi sa zabranom ribolova

17

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2022/C 374/07 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 18 |
| 2022/C 374/08 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 30 |
| 2022/C 374/09 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 Ova obavijest objavljuje se | 41 |
| 2022/C 374/10 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 52 |

V.   Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

2022/C 374/07

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

18

2022/C 374/08

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

30

2022/C 374/09

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 Ova obavijest objavljuje se

41

2022/C 374/10

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

52

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 30.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 374/1

---

Obavijest Komisije o izmjeni Obavijesti Komisije o smjernicama o nabavi zasnovanoj na suradnji u području obrane i sigurnosti (Direktiva 2009/81/EZ o javnoj nabavi u području obrane i sigurnosti)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 374/01)

Komisija je 8. svibnja 2019. donijela Obavijest o smjernicama o nabavi u području obrane koja se temelji na suradnji u području obrane i sigurnosti (1) (dalje u tekstu „Obavijest”). U Obavijesti se razmatraju načini na koje se nabava zasnovana na suradnji može provesti u skladu s Direktivom 2009/81/EZ (2) o javnoj nabavi u području obrane (dalje u tekstu „Direktiva”).

Konkretno, u Obavijesti se navode detaljne smjernice za primjenu izuzeća na temelju članka 13. točke (c) Direktive. U tom kontekstu, u Obavijesti se navode pojedinosti za prijavu zajedničkog programa suradnje država članica Komisiji.

U Obavijesti se trenutačno predviđa slanje obavijesti Glavnoj upravi za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te male i srednje poduzetnike (GU GROW). Nakon reorganizacije odgovornosti unutar službi Komisije i prijenosa odgovornosti za Direktivu na Glavnu upravu za obrambenu industriju i svemir (GU DEFIS) potrebno je ažurirati podatke za kontakt.

Stoga se četvrti, peti i šesti odlomak točke 3.7. Obavijesti zamjenjuju sljedećim:

„Obavijesti se mogu poslati poštom ili e-poštom Glavnoj upravi za obrambenu industriju i svemir (GU DEFIS). E-adresa za obavijesti je: EC-DEFENCE-PROCUREMENT@ec.europa.eu

Poštanska adresa je:

| Commission européenne/Europese Commissie |
| --- |
| Glavna uprava za obrambenu industriju i svemir (GU DEFIS) |
| Javna nabava u području obrane i sigurnosti |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË”. |

Commission européenne/Europese Commissie

Glavna uprava za obrambenu industriju i svemir (GU DEFIS)

Javna nabava u području obrane i sigurnosti

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË”.

---

(1)  Obavijest Komisije o smjernicama o nabavi zasnovanoj na suradnji u području obrane i sigurnosti (Direktiva 2009/81/EZ o javnoj nabavi u području obrane i sigurnosti) (SL C 157, 8.5.2019., str. 1.).

1

(2)  Direktiva 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te izmjeni direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (SL L 216, 20.8.2009., str. 76.).

2

---

| 30.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 374/2

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Smjernice za primjenu prava Unije o tržišnom natjecanju na kolektivne ugovore u pogledu uvjeta rada samozaposlenih osoba bez zaposlenika

(2022/C 374/02)

1.   Uvod

| (1) | Ovim se Smjernicama utvrđuju načela na temelju kojih se u skladu s člankom 101. Ugovora o funkcioniranju Europske unije ocjenjuju sporazumi među poduzetnicima, odluke udruženja poduzetnika i usklađeno djelovanje (pod zajedničkim nazivom „sporazumi”) sklopljeni kao rezultat kolektivnih pregovora između samozaposlenih osoba bez zaposlenika i jednog ili nekoliko poduzetnika („jedna ili više drugih ugovornih strana”) u pogledu uvjeta rada samozaposlenih osoba bez zaposlenika. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Za potrebe ovih Smjernica primjenjuju se sljedeće definicije:






  (a) | „samozaposlena osoba bez zaposlenika” označava osobu koja nema ugovor o radu ili koja nije u radnom odnosu i koja se za pružanje predmetnih usluga prvenstveno oslanja na svoj osobni rad; |
| --- | --- | --- |

(2)

(a)

„samozaposlena osoba bez zaposlenika” označava osobu koja nema ugovor o radu ili koja nije u radnom odnosu i koja se za pružanje predmetnih usluga prvenstveno oslanja na svoj osobni rad;

| (b) | „druga ugovorna strana” označava poduzetnika kojem samozaposlene osobe bez zaposlenika pružaju usluge, točnije njihove profesionalne klijente, uključujući udruženja takvih poduzetnika; |
| --- | --- |

(b)

„druga ugovorna strana” označava poduzetnika kojem samozaposlene osobe bez zaposlenika pružaju usluge, točnije njihove profesionalne klijente, uključujući udruženja takvih poduzetnika;

| (c) | „kolektivni ugovor” označava sporazum koji je dogovoren u pregovorima i/ili sklopljen između samozaposlenih osoba bez zaposlenika ili njihovih predstavnika i drugih ugovornih strana ako se on po svojoj prirodi i svrsi odnosi na uvjete rada takvih samozaposlenih osoba bez zaposlenika (1); |
| --- | --- |

(c)

„kolektivni ugovor” označava sporazum koji je dogovoren u pregovorima i/ili sklopljen između samozaposlenih osoba bez zaposlenika ili njihovih predstavnika i drugih ugovornih strana ako se on po svojoj prirodi i svrsi odnosi na uvjete rada takvih samozaposlenih osoba bez zaposlenika (1);

| (d) | „digitalna radna platforma” označava svaku fizičku ili pravnu osobu koja pruža komercijalnu uslugu koja ispunjava sve sljedeće uvjete: i. pruža se, barem djelomično, na daljinu elektroničkim putem, primjerice putem internetskih stranica ili mobilnih aplikacija; ii. pruža se na zahtjev primatelja usluge; i iii. uključuje, kao nužnu i ključnu sastavnicu, organizaciju rada koji obavljaju pojedinci, neovisno o tome obavlja li se taj rad na internetu ili na određenoj lokaciji (2). |
| --- | --- |

(d)

„digitalna radna platforma” označava svaku fizičku ili pravnu osobu koja pruža komercijalnu uslugu koja ispunjava sve sljedeće uvjete: i. pruža se, barem djelomično, na daljinu elektroničkim putem, primjerice putem internetskih stranica ili mobilnih aplikacija; ii. pruža se na zahtjev primatelja usluge; i iii. uključuje, kao nužnu i ključnu sastavnicu, organizaciju rada koji obavljaju pojedinci, neovisno o tome obavlja li se taj rad na internetu ili na određenoj lokaciji (2).

| (3) | Člankom 101. UFEU-a zabranjuju se sporazumi među poduzetnicima kojima se ograničava tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu, osobito ako se njima neposredno ili posredno utvrđuju kupovne ili prodajne cijene ili drugi trgovinski uvjeti. Pravila Unije o tržišnom natjecanju temelje se na članku 3. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji („UEU”), kojim je propisano da Unija uspostavlja unutarnje tržište, uključujući sustav kojim se osigurava da tržišno natjecanje ne bude narušeno (3). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Člankom 3. stavkom 3. UEU-a usto je propisano da Unija promiče „visoko konkurentno socijalno tržišno gospodarstvo, s ciljem pune zaposlenosti i društvenog napretka”. Isto tako, člankom 9. UFEU-a propisano je da „[p]ri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti, Unija uzima u obzir zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zapošljavanja, jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv društvene isključenosti te visokom razinom obrazovanja, osposobljavanja i zaštite zdravlja ljudi”. U tu svrhu Unija prepoznaje važnu ulogu socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja te se u skladu s člankom 152. UFEU-a obvezuje „olakšavati dijalog među socijalnim partnerima poštujući njihovu autonomiju”. Člankom 28. Povelje Europske unije o temeljnim pravima nadalje se priznaje pravo na kolektivno pregovaranje i djelovanje (4). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Sud Europske unije („Sud”) uzeo je u obzir ciljeve socijalne politike Unije kad je u predmetu Albany, u kontekstu kolektivnog pregovaranja između socijalnih partnera, presudio da su određena ograničenja tržišnog natjecanja svojstvena kolektivnim ugovorima između organizacija koje predstavljaju poslodavce i radnike i nužna za poboljšanje uvjeta rada (5). Stoga ugovori sklopljeni u okviru kolektivnog pregovaranja između poslodavaca i radnika kojima je cilj, po svojoj prirodi i svrsi, poboljšati uvjete rada (uključujući plaću), nisu obuhvaćeni područjem primjene članka 101. UFEU-a i stoga ne čine povredu prava Unije o tržišnom natjecanju („iznimka Albany”) (6). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Za samozaposlene osobe situacija je drukčija. Zabrana iz članka 101. UFEU-a primjenjuje se na „poduzetnike”, što je širok pojam koji obuhvaća sve subjekte koji se bave gospodarskom djelatnošću, bez obzira na njihov pravni status i način na koji se financiraju (7). Stoga su samozaposlene osobe, čak i ako je riječ o pojedincima koji rade samostalno, u načelu poduzetnici u smislu članka 101. UFEU-a jer nude svoje usluge uz naknadu na određenom tržištu i obavljaju svoju djelatnost kao neovisni gospodarski subjekti (8). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Sud je u tom pogledu pojasnio da iznimka Albany obuhvaća i „lažno samozaposlene osobe”, jer se smatra da se nalaze u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika (9). U tom kontekstu Sud pojedinca smatra lažno samozaposlenom osobom ako ta osoba: (a) postupa prema uputama svojeg poslodavca, posebno u pogledu slobode izbora vremena, mjesta i sadržaja svojeg rada; (b) ne dijeli poslovne rizike poslodavca i (c) za vrijeme trajanja odnosa čini sastavni dio poslodavčeva poduzeća, a time i gospodarsku jedinicu zajedno s tim poduzećem. Ti se kriteriji primjenjuju u svrhu primjene prava Unije o tržišnom natjecanju neovisno o tome je li ta osoba u skladu s nacionalnim pravom klasificirana kao samozaposlena osoba iz poreznih, administrativnih ili organizacijskih razloga te je za njih potrebna ocjena svakog pojedinačnog slučaja uzimajući u obzir činjenice tog pojedinačnog slučaja (10). Međutim, dok sud ili upravno tijelo ne utvrde da je lažno samozaposlena osoba radnik, ta osoba nema pravnu sigurnost da će se primjenjivati iznimka Albany. Ako se utvrdi da je osoba radnik, ne postoji opasnost da će ta osoba pokretanjem kolektivnih pregovora i sklapanjem kolektivnih ugovora kojima je cilj poboljšati uvjete rada prekršiti članak 101. UFEU-a. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | S druge strane, neke samozaposlene osobe imaju poteškoća s utjecanjem na svoje uvjete rada. To se posebno odnosi na samozaposlene osobe bez zaposlenika koje rade samostalno i prvenstveno se oslanjaju na vlastiti rad kako bi zaradile za život. Čak i ako nisu u potpunosti integrirane u poslovanje naručitelja na isti način kao i radnici, određene samozaposlene osobe bez zaposlenika možda nisu potpuno neovisne o svojem naručitelju ili možda nemaju dovoljnu pregovaračku moć. Toj su situaciji pridonijela najnovija kretanja na tržištu rada, prije svega trend podugovaranja i eksternalizacije poslovnih i osobnih usluga te digitalizacija proizvodnih procesa i rast ekonomije internetskih platformi (11). Kolektivni pregovori mogu biti važno sredstvo za poboljšanje uvjeta rada tih samozaposlenih osoba bez zaposlenika. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | U tom se kontekstu u ovim Smjernicama pojašnjava: (a) da kolektivni ugovori samozaposlenih osoba bez zaposlenika koje se nalaze u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika nisu obuhvaćeni područjem primjene članka 101. UFEU-a; i (b) da Komisija neće intervenirati protiv kolektivnih ugovora samozaposlenih osoba bez zaposlenika koje su suočene s neravnotežom u pregovaračkoj moći u odnosu na jednu ili više drugih ugovornih strana. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | U ovim Smjernicama objašnjava se kako će Komisija primjenjivati pravo Unije o tržišnom natjecanju, ne dovodeći u pitanje primjenu drugih pravila ili načela prava Unije. Ovim se Smjernicama ne uspostavljaju socijalna prava ni obveze te one ne utječu na ovlasti država članica u području socijalne politike ni na autonomiju socijalnih partnera. One pogotovo ne utječu na nadležnosti država članica i/ili socijalnih partnera u pogledu organizacije kolektivnog pregovaranja u okviru nacionalnog prava i/ili prakse država članica. Njima se ne dovode u pitanje ni definicije pojmova „radnik” i „samozaposlena osoba” u skladu s nacionalnim pravom (12) ni mogućnost samozaposlenih osoba bez zaposlenika da zatraže ponovnu klasifikaciju svojeg radnog statusa (kao ni mogućnost nacionalnih tijela/sudova da procjenjuju takve slučajeve) u skladu s pravom Unije ili nacionalnim pravom. Ove Smjernice samo pojašnjavaju uvjete pod kojima određene samozaposlene osobe bez zaposlenika i jedna ili više drugih ugovornih strana mogu započinjati kolektivne pregovore i sklapati kolektivne ugovore bez opasnosti od povrede članka 101. UFEU-a. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Ovim Smjernicama ne dovodi se u pitanje ni eventualno naknadno tumačenje članka 101. UFEU-a od strane Suda u vezi sa sporazumima koje se zaključuje tijekom kolektivnog pregovaranja. One ne utječu na primjenu prava Unije o tržišnom natjecanju, kako je propisano člankom 42. UFEU-a i relevantnim zakonodavstvom Unije u području poljoprivrede i ribarstva (13). Nadalje, ove Smjernice primjenjuju se ne dovodeći u pitanje primjenu članka 101. stavka 3. UFEU-a, kojim se od članka 101. stavka 1. UFEU-a izuzimaju sporazumi koji: (a) pridonose poboljšanju proizvodnje ili distribucije proizvoda ili promiče tehnički ili gospodarski napredak; (b) prenose pravedan dio svojih koristi na potrošače; (c) sadržavaju samo neophodna ograničenja tržišnog natjecanja; i (d) strankama ne pružaju mogućnost isključivanja tržišnog natjecanja u pogledu znatnog dijela predmetnih proizvoda ili usluga (14). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Kako bi se izbjegle dvojbe, kolektivni ugovori o kojima pregovaraju i koje sklapaju samozaposlene osobe, a koji nisu obuhvaćeni područjem primjene ovih Smjernica, ne predstavljaju nužno povredu članka 101. UFEU, ali iziskuju ocjenu u svakom pojedinačnom slučaju, kao i sa svim drugim vrstama sporazuma među poduzetnicima. |
| --- | --- |

(12)

2.   Opće područje primjene

2.1.   Vrste sporazuma obuhvaćene ovim Smjernicama

| (13) | Ove Smjernice primjenjuju se na „kolektivne ugovore” kako su definirani u točki 2. podtočki c. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Ne dovodeći u pitanje diskrecijsko pravo država članica da utvrde kanale za kolektivno zastupanje samozaposlenih osoba, ove Smjernice primjenjuju se na sve oblike kolektivnih pregovora koji se vode u skladu s nacionalnim pravom i praksom, od pregovora preko socijalnih partnera ili drugih udruženja do izravnih pregovora skupine samozaposlenih osoba bez zaposlenika ili njihovih predstavnika s jednom ili više drugih ugovornih strana ili udruženjima tih drugih ugovornih strana. Njima su obuhvaćeni i slučajevi u kojima samozaposlene osobe bez zaposlenika, pojedinačno ili kao skupina, žele biti obuhvaćene postojećim kolektivnim ugovorom (uključivanje, eng. „opt-in”) sklopljenim između druge ugovorne strane i skupine radnika/samozaposlenih pojedinaca. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Uvjeti rada samozaposlenih osoba bez zaposlenika uključuju pitanja kao što su naknada, nagrade i bonusi, radno vrijeme i raspored rada, praznici, godišnji odmor, fizički prostori u kojima se obavlja rad, zdravlje i sigurnost, osiguranje i socijalna sigurnost te uvjete pod kojima samozaposlene osobe bez zaposlenika imaju pravo prestati pružati svoje usluge ili pod kojima druga ugovorna strana ima pravo prestati koristiti njihove usluge. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Pregovaranje o kolektivnim ugovorima i njihovo sklapanje pretpostavlja određeni stupanj koordinacije među više stranaka na svakoj pregovaračkoj strani prije nego što se kolektivni ugovor u pregovorima dogovori i sklopi. Takva koordinacija može biti u obliku ugovora ili razmjene informacija među strankama sa svake pregovaračke strane kako bi se odlučilo o zajedničkom pristupu predmetu (uvjeti rada) i/ili obliku pregovora (npr. multilateralno ili putem imenovanja predstavnika). Pod uvjetom da je takva koordinacija nužna i razmjerna za pregovore ili sklapanje kolektivnog ugovora, za potrebe ovih Smjernica s njom će se postupati na isti način kao i s kolektivnim ugovorom s kojim je povezana (ili, ako su pregovori bili neuspješni, bi bila povezana) (15). |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Ove Smjernice ne obuhvaćaju odluke udruženjâ ili sporazume ili usklađena djelovanja među poduzetnicima izvan konteksta pregovora (ili priprema za pregovore) između samozaposlenih osoba bez zaposlenika i jedne ili više drugih ugovornih strana radi poboljšanja uvjeta rada samozaposlenih osoba bez zaposlenika. Konkretno, njima nisu obuhvaćeni sporazumi koji nadilaze reguliranje uvjeta rada ili kojima se utvrđuju uvjeti (posebno cijena) pod kojima samozaposlene osobe bez zaposlenika ili jedna ili više drugih ugovornih strana potrošačima (16) nude usluge ili kojima se ograničava sloboda poduzetnikâ da zaposle radnu snagu koja im je potrebna.







  Primjer 1.



  Situacija: Samozaposleni dostavljači bez zaposlenika pružaju svoje usluge trima platformama za dostavu koje su aktivne u gradu B. Postoji kolektivni ugovor između platformi za dostavu i dostavljačâ kojim se utvrđuju naknade koje platforme moraju platiti dostavljačima za njihove usluge te minimalne obveze koje platforme imaju prema dostavljačima u pogledu zdravlja i sigurnosti na radu. Kolektivnim ugovorom propisano je da dostavljači ograničavaju svoje usluge na određeno područje grada. U tu svrhu grad je sporazumom podijeljen na tri odvojena područja, po jedno za dostavljače svake platforme. Zasebno, samozaposleni dostavljači bez zaposlenika u gradu B međusobno su se sporazumjeli da neće obavljati više od dvadeset isporuka u roku od četiri sata unutar radnog dana.

  Analiza: Primjer se donosi na dva sporazuma između poduzetnika u smislu članka 101. UFEU-a: (a) kolektivni ugovor između platformi i samozaposlenih dostavljača bez zaposlenika; i (b) ugovor među samozaposlenim dostavljačima bez zaposlenika o najvećem broju isporuka. Kolektivni ugovor obuhvaćen je ovim Smjernicama jer je rezultat kolektivnih pregovora i njime se uređuju uvjeti rada (naknade, zdravstveni i sigurnosni uvjeti) pod kojima samozaposleni dostavljači bez zaposlenika pružaju svoje usluge platformama. Međutim, dio kolektivnog ugovora kojim se područje grada dijeli među tri platforme ne odnosi se na uvjete rada, nego predstavlja ugovor o podjeli tržišta, koji kao takav vjerojatno predstavlja povredu članka 101. UFEU-a s obzirom na cilj (17).
  S druge strane, zasebni ugovor među samozaposlenim dostavljačima bez zaposlenika o broju isporuka po radnom danu nije rezultat kolektivnih pregovora između samozaposlenih osoba bez zaposlenika i jedne ili više drugih ugovornih strana te stoga nije obuhvaćen ovim Smjernicama, već bi ga trebalo ocijeniti zasebno.


  Primjer 2.



  Situacija: Profesionalni sportski klubovi u državi članici X međusobno su se sporazumjeli da neće zapošljavati sportaše prelaskom iz jednog kluba u drugi sve dok su na snazi ugovori sportaša sa sportskim klubovima. Klubovi se koordiniraju i u pogledu razina naknada za sportaše starije od 35 godina.

  Analiza: Dogovori među sportskim klubovima predstavljaju ugovore među poduzetnicima u smislu članka 101. UFEU-a. Ti dogovori nisu obuhvaćeni ovim Smjernicama jer nisu postignuti u pregovorima između samozaposlenih osoba bez zaposlenika i jedne ili više drugih ugovornih strana te time nisu kolektivni ugovori. Prvi dogovor vjerojatno predstavlja povredu članka 101. UFEU-a jer se njime ograničava tržišno natjecanje među sportskim klubovima u pogledu zapošljavanja najboljih sportaša na tržištu. Drugi dogovor (o utvrđivanju plaća) isto tako može predstavljati povredu članka 101. UFEU-a jer se u biti radi o ugovoru među konkurentima (klubovima) u cilju ujednačivanja ulaznih troškova.
  Općenito, ovaj primjer prikazuje prakse poduzetnika na tržištu rada koje nisu obuhvaćene područjem primjene ovih Smjernica i koje vjerojatno predstavljaju povredu članka 101. UFEU-a. |
| --- | --- |

(17)

Primjer 1.

Situacija: Samozaposleni dostavljači bez zaposlenika pružaju svoje usluge trima platformama za dostavu koje su aktivne u gradu B. Postoji kolektivni ugovor između platformi za dostavu i dostavljačâ kojim se utvrđuju naknade koje platforme moraju platiti dostavljačima za njihove usluge te minimalne obveze koje platforme imaju prema dostavljačima u pogledu zdravlja i sigurnosti na radu. Kolektivnim ugovorom propisano je da dostavljači ograničavaju svoje usluge na određeno područje grada. U tu svrhu grad je sporazumom podijeljen na tri odvojena područja, po jedno za dostavljače svake platforme. Zasebno, samozaposleni dostavljači bez zaposlenika u gradu B međusobno su se sporazumjeli da neće obavljati više od dvadeset isporuka u roku od četiri sata unutar radnog dana.

Analiza: Primjer se donosi na dva sporazuma između poduzetnika u smislu članka 101. UFEU-a: (a) kolektivni ugovor između platformi i samozaposlenih dostavljača bez zaposlenika; i (b) ugovor među samozaposlenim dostavljačima bez zaposlenika o najvećem broju isporuka. Kolektivni ugovor obuhvaćen je ovim Smjernicama jer je rezultat kolektivnih pregovora i njime se uređuju uvjeti rada (naknade, zdravstveni i sigurnosni uvjeti) pod kojima samozaposleni dostavljači bez zaposlenika pružaju svoje usluge platformama. Međutim, dio kolektivnog ugovora kojim se područje grada dijeli među tri platforme ne odnosi se na uvjete rada, nego predstavlja ugovor o podjeli tržišta, koji kao takav vjerojatno predstavlja povredu članka 101. UFEU-a s obzirom na cilj (17).

S druge strane, zasebni ugovor među samozaposlenim dostavljačima bez zaposlenika o broju isporuka po radnom danu nije rezultat kolektivnih pregovora između samozaposlenih osoba bez zaposlenika i jedne ili više drugih ugovornih strana te stoga nije obuhvaćen ovim Smjernicama, već bi ga trebalo ocijeniti zasebno.

Primjer 2.

Situacija: Profesionalni sportski klubovi u državi članici X međusobno su se sporazumjeli da neće zapošljavati sportaše prelaskom iz jednog kluba u drugi sve dok su na snazi ugovori sportaša sa sportskim klubovima. Klubovi se koordiniraju i u pogledu razina naknada za sportaše starije od 35 godina.

Analiza: Dogovori među sportskim klubovima predstavljaju ugovore među poduzetnicima u smislu članka 101. UFEU-a. Ti dogovori nisu obuhvaćeni ovim Smjernicama jer nisu postignuti u pregovorima između samozaposlenih osoba bez zaposlenika i jedne ili više drugih ugovornih strana te time nisu kolektivni ugovori. Prvi dogovor vjerojatno predstavlja povredu članka 101. UFEU-a jer se njime ograničava tržišno natjecanje među sportskim klubovima u pogledu zapošljavanja najboljih sportaša na tržištu. Drugi dogovor (o utvrđivanju plaća) isto tako može predstavljati povredu članka 101. UFEU-a jer se u biti radi o ugovoru među konkurentima (klubovima) u cilju ujednačivanja ulaznih troškova.

Općenito, ovaj primjer prikazuje prakse poduzetnika na tržištu rada koje nisu obuhvaćene područjem primjene ovih Smjernica i koje vjerojatno predstavljaju povredu članka 101. UFEU-a.

2.2.   Osobe na koje se primjenjuju ove Smjernice

| (18) | Ove Smjernice obuhvaćaju kolektivne ugovore koji se odnose na uvjete rada „samozaposlenih osoba bez zaposlenika” kako su definirane u točki 2. podtočki a. Samozaposlene osobe bez zaposlenika mogu se za pružanje usluga koristiti određenom robom ili imovinom. Na primjer, čistač upotrebljava pribor za čišćenje, a glazbenik svira glazbeni instrument. U tim se slučajevima roba upotrebljava kao pomoćno sredstvo za pružanje konačne usluge te bi se time smatralo da se samozaposlene osobe bez zaposlenika oslanjaju na svoj osobni rad. S druge strane, ove Smjernice ne primjenjuju se na situacije u kojima se gospodarska djelatnost samozaposlene osobe bez zaposlenika sastoji samo od dijeljenja ili iskorištavanja robe ili imovine ili preprodaje robe/usluga. Na primjer, ako samozaposlena osoba bez zaposlenika iznajmljuje smještaj ili preprodaje automobilske dijelove, te se djelatnosti odnose na iskorištavanje imovine i preprodaju robe, a ne na vlastiti rad. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | U odjeljku 3. ovih Smjernica utvrđuju se kategorije kolektivnih ugovora koji uključuju samozaposlene osobe bez zaposlenika za koje Komisija smatra da nisu obuhvaćene područjem primjene članka 101. UFEU-a, a u odjeljku 4. ovih Smjernica utvrđuju se kategorije kolektivnih ugovora u odnosu na koje Komisija neće intervenirati. Neovisno o činjenici što su samozaposlena osoba bez zaposlenika ili kolektivni ugovor obuhvaćeni kategorijama utvrđenima u odjeljcima 3. ili 4. ovih Smjernica, i dalje se primjenjuju opća načela kojima se definira područje primjene ovih Smjernica utvrđeno u ovom odjeljku. Kriteriji iz odjeljaka 3. i 4. moraju biti ispunjeni u trenutku kada samozaposlene osobe bez zaposlenika kolektivno pregovaraju i zaključe ugovor s jednom ili više drugih ugovornih strana. |
| --- | --- |

(19)

3.   Kolektivni ugovori samozaposlenih osoba bez zaposlenika usporedivih s radnicima koji nisu obuhvaćeni područjem primjene članka 101. UFEU-a

| (20) | U slučajevima u kojima se samozaposlene osobe bez zaposlenika nalaze u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika smatrat će se da su njihovi kolektivni ugovori izvan područja primjene članka 101. UFEU-a bez obzira na to ispunjavaju li te osobe kriterije za lažno samozaposlene osobe (vidjeti točku 7. ovih Smjernica) (18). |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Sud je presudio da se kolektivni ugovor koji obuhvaća samozaposlene pružatelje usluga može smatrati rezultatom dijaloga među socijalnim partnerima ako se pružatelji usluga nalaze u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika (19). Sud je potvrdio da u današnjem gospodarstvu nije uvijek lako odrediti imaju li određeni samozaposleni pružatelji usluga status poduzetnika (20). Sud je presudio i da pružatelj usluga može izgubiti svoj status samozaposlenog gospodarskog subjekta, i prema tome poduzetnika, ako ne određuje samostalno svoje postupanje na tržištu, nego u potpunosti ovisi o svojem naručitelju jer ne snosi financijske i poslovne rizike koji proizlaze iz njegove djelatnosti i funkcionira kao pomoćno tijelo koje je integrirano u poduzeće tog naručitelja (21). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Na temelju tih kriterija i uzimajući u obzir kretanja na tržištima rada Unije i na nacionalnim tržištima rada (u smislu zakonodavstva i sudske prakse), za potrebe ovih Smjernica Komisija smatra da se u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika nalaze sljedeće kategorije samozaposlenih osoba bez zaposlenika navedenih u odjeljcima 3.1., 3.2. i 3.3 ovih Smjernica, te da kolektivni ugovori koje one dogovore u pregovorima i sklope stoga nisu obuhvaćeni područjem primjene članka 101. UFEU-a (22): |
| --- | --- |

(22)

3.1.   Ekonomski ovisne samozaposlene osobe bez zaposlenika

| (23) | Samozaposlene osobe bez zaposlenika koje svoje usluge pružaju isključivo ili pretežno jednoj drugoj ugovornoj strani vjerojatno su u položaju ekonomske ovisnosti o toj drugoj ugovornoj strani. Općenito, takve samozaposlene osobe bez zaposlenika ne određuju samostalno svoje ponašanje na tržištu i uvelike ovise o drugoj ugovornoj strani te čine sastavni dio njezina poslovanja, a time i gospodarsku jedinicu zajedno s tom drugom ugovornom stranom. Nadalje, takve samozaposlene osobe bez zaposlenika vjerojatnije će dobivati upute o tome kako bi se njihov rad trebao obavljati. Pitanje ekonomski ovisnih samozaposlenih osoba bez zaposlenika prepoznato je u nizu nacionalnih zakona kojima se takvim samozaposlenim osobama bez zaposlenika daje pravo na kolektivno pregovaranje, pod uvjetom da ispunjavaju kriterije utvrđene odgovarajućim nacionalnim mjerama (23). |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Komisija smatra da je samozaposlena osoba bez zaposlenika u položaju ekonomske ovisnosti ako ta osoba u razdoblju od jedne ili dvije godine u prosjeku najmanje 50 % svojeg ukupnog dohotka od rada ostvaruje od samo jedne druge ugovorne strane (24). |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Stoga kolektivni ugovori koji se odnose na uvjete rada, sklopljeni između samozaposlenih osoba bez zaposlenika koje su u položaju ekonomske ovisnosti i druge ugovorne strane o kojoj su ekonomski ovisni, nisu obuhvaćeni područjem primjene članka 101. UFEU-a.







  Primjer 3.



  Situacija: Društvo X je društvo arhitekata koje za dovršetak svojih projekata sklapa ugovore s velikim brojem (samozaposlenih) arhitekata. Arhitekti 90 % svojeg dohotka ostvaruju od društva X, što je dokazano njihovim poreznim prijavama. Arhitekti kolektivno pregovaraju i s društvom X sklapaju ugovor kojim su predviđeni radno vrijeme u trajanju od najviše 45 sati tjedno, godišnji odmor u trajanju od 26 kalendarskih dana i određene stope naknade na temelju razine iskustva pojedinih arhitekata.

  Analiza: Samozaposleni arhitekti bez zaposlenika, kao i drugi neovisni izvođači, općenito se smatraju poduzetnicima u smislu članka 101. UFEU-a te se stoga ta odredba primjenjuje na sporazume među njima. Međutim, ugovor sklopljen između samozaposlenih arhitekata bez zaposlenika i društva X ne bi bio obuhvaćen područjem primjene članka 101. UFEU-a jer je riječ o kolektivnom ugovoru koji se odnosi na uvjete rada sklopljenom između društva X i pojedinaca za koje se može smatrati da se nalaze u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika (u smislu ekonomske ovisnosti). U ovom primjeru arhitekti su ekonomski ovisni o drugoj ugovornoj strani (društvo X) jer od tog društva ostvaruju 90 % svojeg dohotka. Stoga se može smatrati da čine sastavni dio društva X. |
| --- | --- |

(25)

Primjer 3.

Situacija: Društvo X je društvo arhitekata koje za dovršetak svojih projekata sklapa ugovore s velikim brojem (samozaposlenih) arhitekata. Arhitekti 90 % svojeg dohotka ostvaruju od društva X, što je dokazano njihovim poreznim prijavama. Arhitekti kolektivno pregovaraju i s društvom X sklapaju ugovor kojim su predviđeni radno vrijeme u trajanju od najviše 45 sati tjedno, godišnji odmor u trajanju od 26 kalendarskih dana i određene stope naknade na temelju razine iskustva pojedinih arhitekata.

Analiza: Samozaposleni arhitekti bez zaposlenika, kao i drugi neovisni izvođači, općenito se smatraju poduzetnicima u smislu članka 101. UFEU-a te se stoga ta odredba primjenjuje na sporazume među njima. Međutim, ugovor sklopljen između samozaposlenih arhitekata bez zaposlenika i društva X ne bi bio obuhvaćen područjem primjene članka 101. UFEU-a jer je riječ o kolektivnom ugovoru koji se odnosi na uvjete rada sklopljenom između društva X i pojedinaca za koje se može smatrati da se nalaze u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika (u smislu ekonomske ovisnosti). U ovom primjeru arhitekti su ekonomski ovisni o drugoj ugovornoj strani (društvo X) jer od tog društva ostvaruju 90 % svojeg dohotka. Stoga se može smatrati da čine sastavni dio društva X.

3.2.   Samozaposlene osobe bez zaposlenika koje rade „usporedno” s radnicima

| (26) | Samozaposlene osobe bez zaposlenika koje za istu drugu ugovornu stranu obavljaju iste ili slične poslove „usporedno” s radnicima nalaze se u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika. Te samozaposlene osobe bez zaposlenika svoje usluge pružaju prema uputama druge ugovorne strane i ne snose komercijalne rizike njezine djelatnosti niti su dovoljno neovisne u pogledu obavljanja predmetne gospodarske djelatnosti. Nadležna nacionalna tijela/sudovi trebaju odlučiti treba li ugovorni odnos samozaposlenih osoba koje rade usporedno s radnicima reklasificirati kao radni odnos. Međutim, samozaposlene osobe bez zaposlenika i dalje bi trebale moći sklapati kolektivne ugovore u svrhu poboljšanja svojih uvjeta rada u slučajevima kada nisu reklasificirane kao radnici. Takvi su slučajevi prepoznati u praksi u nekoliko država članica u kojima su kolektivnim ugovorima (ili određenim odredbama takvih ugovora) obuhvaćeni radnici i samozaposlene osobe koje rade u istom sektoru (25). |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Stoga kolektivni ugovori koji se odnose na uvjete rada sklopljeni između druge ugovorne strane i samozaposlenih osoba bez zaposlenika koje za drugu ugovornu stranu obavljaju iste ili slične poslove usporedno s radnicima nisu obuhvaćeni područjem primjene članka 101. UFEU-a. Isto vrijedi i za kolektivne ugovore koji u skladu s nacionalnim pravom i/ili praksom država članica obuhvaćaju i radnike i samozaposlene osobe bez zaposlenika.







  Primjer 4.



  Situacija: Društvo X organizira koncerte orkestara i druga događanja klasične glazbe. Za društvo X radi više glazbenika u svojstvu radnika ili samozaposlenih osoba na temelju godišnjih ugovora. Ti glazbenici, neovisno o svojem statusu, dobivaju upute direktora za kulturu društva X o djelima koja moraju izvoditi, rasporedu i mjestu proba te o događanjima na kojima moraju sudjelovati. Društvo X član je Udruženja organizatora glazbenih događanja, a glazbenici (radnici i samozaposlene osobe) koji rade za društvo X članovi su Udruženja glazbenika. Između dviju organizacija koje zastupaju interese svojih članova sklopljen je kolektivni ugovor. Tim je kolektivnim ugovorom utvrđena gornja granica od 45 radnih sati tjedno za sve glazbenike i odobren im je poseban dopust od jednog dana nakon što u istom tjednu nastupe na tri koncerta.

  Analiza: Samozaposleni glazbenici bez zaposlenika, kao i drugi neovisni izvođači, općenito se smatraju poduzetnicima u smislu članka 101. UFEU-a te se stoga ta odredba primjenjuje na sporazume među njima. Međutim, samozaposleni glazbenici bez zaposlenika navedeni u ovom primjeru nalaze se u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika u društvu X u pogledu podređenosti i sličnosti zadataka. Oni obavljaju iste zadatke kao i zaposleni glazbenici (tj. izvode glazbu na događanjima), moraju slijediti iste upute društva X u pogledu sadržaja, mjesta i vremena izvedaba te su angažirani u sličnom trajanju kao i zaposleni glazbenici. Stoga kolektivni ugovor kojim se uređuju uvjeti rada tih samozaposlenih glazbenika koji rade „usporedno” sa zaposlenim glazbenicima nije obuhvaćen područjem primjene članka 101. UFEU-a. |
| --- | --- |

(27)

Primjer 4.

Situacija: Društvo X organizira koncerte orkestara i druga događanja klasične glazbe. Za društvo X radi više glazbenika u svojstvu radnika ili samozaposlenih osoba na temelju godišnjih ugovora. Ti glazbenici, neovisno o svojem statusu, dobivaju upute direktora za kulturu društva X o djelima koja moraju izvoditi, rasporedu i mjestu proba te o događanjima na kojima moraju sudjelovati. Društvo X član je Udruženja organizatora glazbenih događanja, a glazbenici (radnici i samozaposlene osobe) koji rade za društvo X članovi su Udruženja glazbenika. Između dviju organizacija koje zastupaju interese svojih članova sklopljen je kolektivni ugovor. Tim je kolektivnim ugovorom utvrđena gornja granica od 45 radnih sati tjedno za sve glazbenike i odobren im je poseban dopust od jednog dana nakon što u istom tjednu nastupe na tri koncerta.

Analiza: Samozaposleni glazbenici bez zaposlenika, kao i drugi neovisni izvođači, općenito se smatraju poduzetnicima u smislu članka 101. UFEU-a te se stoga ta odredba primjenjuje na sporazume među njima. Međutim, samozaposleni glazbenici bez zaposlenika navedeni u ovom primjeru nalaze se u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika u društvu X u pogledu podređenosti i sličnosti zadataka. Oni obavljaju iste zadatke kao i zaposleni glazbenici (tj. izvode glazbu na događanjima), moraju slijediti iste upute društva X u pogledu sadržaja, mjesta i vremena izvedaba te su angažirani u sličnom trajanju kao i zaposleni glazbenici. Stoga kolektivni ugovor kojim se uređuju uvjeti rada tih samozaposlenih glazbenika koji rade „usporedno” sa zaposlenim glazbenicima nije obuhvaćen područjem primjene članka 101. UFEU-a.

3.3.   Samozaposlene osobe bez zaposlenika koje rade putem digitalnih radnih platformi

| (28) | Pojava ekonomije internetskih platformi i rad putem digitalnih radnih platformi stvorili su novu stvarnost za određene samozaposlene osobe bez zaposlenika koje se nalaze u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika u odnosu na digitalne radne platforme putem kojih ili za koje rade. Samozaposlene osobe bez zaposlenika mogu ovisiti o digitalnim platformama, posebno u svrhu dopiranja do klijenata, i često se mogu naći pred radnim ponudama tipa „uzmi ili ostavi”, uz malen ili nikakav prostor za pregovaranje o uvjetima rada, uključujući naknadu za rad. Digitalne radne platforme obično mogu jednostrano nametnuti uvjete radnog odnosa, bez prethodnog obavješćivanja samozaposlenih osoba bez zaposlenika ili savjetovanja s njima. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Nedavna sudska praksa i razvoj zakonodavstva na nacionalnoj razini pružaju dodatne naznake da su takve samozaposlene osobe usporedive s radnicima. U kontekstu slučajeva koji se odnose na klasifikaciju radnog statusa nacionalna tijela/sudovi sve više prepoznaju ovisnost pružatelja usluga o određenim vrstama platformi, pa čak i postojanje radnog odnosa (26). Isto tako, neke države članice donijele su zakonodavstvo (27) kojim se uspostavlja pretpostavka radnog odnosa ili pravo na kolektivno pregovaranje za osobe koje pružaju usluge digitalnim platformama ili putem njih. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Pojam „digitalna radna platforma” definiran je u točki 2. podtočki d. Digitalne radne platforme razlikuju se od drugih internetskih platformi po tome što organiziraju rad koji pojedinci obavljaju na jednokratni ili višekratni zahtjev primatelja usluge koju pruža platforma. Organizacija rada koji obavljaju pojedinci trebala bi u najmanju ruku podrazumijevati važnu ulogu u usklađivanju potražnje za uslugom s radom pojedinca koji je u ugovornom odnosu s digitalnom radnom platformom i koji je dostupan za obavljanje određene zadaće te može uključivati druge aktivnosti kao što je obrada plaćanja. Internetske platforme koje ne organiziraju rad pojedinaca, nego samo osiguravaju načine na koje pružatelji usluga mogu doći do krajnjeg korisnika, na primjer oglašavanjem ponuda ili zahtjeva za usluge ili objedinjavanjem i prikazivanjem dostupnih pružatelja usluga u određenom području, bez daljnjeg sudjelovanja, ne bi se trebale smatrati digitalnom radnom platformom. Na primjer, platforma koja samo objedinjuje i prikazuje pojedinosti o vodoinstalaterima koji su dostupni u određenom području, omogućujući tako korisnicima da stupe u kontakt s vodoinstalaterima kako bi mogli koristiti njihove usluge na zahtjev, ne smatra se digitalnom radnom platformom jer ne organizira rad vodoinstalatera. Definicija digitalne radne platforme trebala bi biti ograničena na pružatelje usluga za koje organizacija rada koji obavlja pojedinac, kao što je prijevoz osoba ili robe ili čišćenje, predstavlja nužnu i osnovnu, a ne samo manju i isključivo pomoćnu komponentu. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | S obzirom na ta razmatranja, kolektivni ugovori između samozaposlenih osoba bez zaposlenika i digitalnih radnih platformi koji se odnose na uvjete rada nisu obuhvaćeni područjem primjene članka 101. UFEU-a.







  Primjer 5.



  Situacija: Skupina vozača koji rade za platforme za naručivanje prijevoza započinje pregovore s regionalnim udruženjem platformi za naručivanje prijevoza radi sklapanja kolektivnog ugovora u cilju poboljšanja uvjeta rada vozača. Prije početka pregovora s vozačima platforme za naručivanje prijevoza (članovi udruženja) koordiniraju svoju pregovaračku strategiju. Osim o strategiji za pregovore s vozačima platforme za naručivanje prijevoza raspravljaju i o mogućnosti postizanja dogovora o najnižoj cijeni po vožnji. Pregovori između udruženja platformi i vozača u konačnici su neuspješni i nije sklopljen kolektivni ugovor. Nakon toga udruženje platformi za naručivanje prijevoza donosi odluku kojom se utvrđuje najniža cijena od 10 EUR po vožnji za potrošače.

  Analiza: Platforme za naručivanje prijevoza pokušale su pregovarati preko svojeg udruženja o kolektivnom ugovoru s vozačima u cilju poboljšanja uvjeta rada vozača. Pregovori između samozaposlenih vozača bez zaposlenika i udruženja platformi ne bi bili obuhvaćeni područjem primjene članka 101. UFEU-a bez obzira na to je li ugovor sklopljen ili ne. Isto vrijedi i za koordinaciju među platformama koja je prethodila pregovorima s vozačima, pod uvjetom da je takva koordinacija bila nužna i proporcionalna za pregovore o kolektivnom ugovoru obuhvaćenom ovim Smjernicama.
  Međutim, rasprave među platformama o najnižoj cijeni po vožnji koja se naplaćuje od potrošača ne odnose se na uvjete rada. Budući da se platforme za naručivanje prijevoza međusobno natječu, usklađivanje cijena među konkurentima moglo bi predstavljati povredu članka 101. UFEU-a s obzirom na cilj.
  U svakom slučaju, odluka koju je donijelo udruženje platformi za naručivanje prijevoza o određivanju najniže cijene po vožnji ne bi bila obuhvaćena područjem primjene ovih Smjernica jer nije rezultat kolektivnih pregovora između samozaposlenih osoba bez zaposlenika i jedne ili više drugih ugovornih strana. Umjesto toga, rezultat je sporazuma među članovima udruge, tj. platformama (koje su druge ugovorne strane).
  Suprotno tomu, da su samozaposleni vozači bez zaposlenika i udruga platformi zajednički dogovorili minimalnu ili fiksnu cijenu (naknadu) od 10 EUR po vožnji za vozače (neovisno o načinu na koji se taj trošak prenosi na potrošače), smatralo bi se da se takav ugovor odnosi na uvjete rada i da stoga nije obuhvaćen područjem primjene članka 101. UFEU-a. |
| --- | --- |

(31)

Primjer 5.

Situacija: Skupina vozača koji rade za platforme za naručivanje prijevoza započinje pregovore s regionalnim udruženjem platformi za naručivanje prijevoza radi sklapanja kolektivnog ugovora u cilju poboljšanja uvjeta rada vozača. Prije početka pregovora s vozačima platforme za naručivanje prijevoza (članovi udruženja) koordiniraju svoju pregovaračku strategiju. Osim o strategiji za pregovore s vozačima platforme za naručivanje prijevoza raspravljaju i o mogućnosti postizanja dogovora o najnižoj cijeni po vožnji. Pregovori između udruženja platformi i vozača u konačnici su neuspješni i nije sklopljen kolektivni ugovor. Nakon toga udruženje platformi za naručivanje prijevoza donosi odluku kojom se utvrđuje najniža cijena od 10 EUR po vožnji za potrošače.

Analiza: Platforme za naručivanje prijevoza pokušale su pregovarati preko svojeg udruženja o kolektivnom ugovoru s vozačima u cilju poboljšanja uvjeta rada vozača. Pregovori između samozaposlenih vozača bez zaposlenika i udruženja platformi ne bi bili obuhvaćeni područjem primjene članka 101. UFEU-a bez obzira na to je li ugovor sklopljen ili ne. Isto vrijedi i za koordinaciju među platformama koja je prethodila pregovorima s vozačima, pod uvjetom da je takva koordinacija bila nužna i proporcionalna za pregovore o kolektivnom ugovoru obuhvaćenom ovim Smjernicama.

Međutim, rasprave među platformama o najnižoj cijeni po vožnji koja se naplaćuje od potrošača ne odnose se na uvjete rada. Budući da se platforme za naručivanje prijevoza međusobno natječu, usklađivanje cijena među konkurentima moglo bi predstavljati povredu članka 101. UFEU-a s obzirom na cilj.

U svakom slučaju, odluka koju je donijelo udruženje platformi za naručivanje prijevoza o određivanju najniže cijene po vožnji ne bi bila obuhvaćena područjem primjene ovih Smjernica jer nije rezultat kolektivnih pregovora između samozaposlenih osoba bez zaposlenika i jedne ili više drugih ugovornih strana. Umjesto toga, rezultat je sporazuma među članovima udruge, tj. platformama (koje su druge ugovorne strane).

Suprotno tomu, da su samozaposleni vozači bez zaposlenika i udruga platformi zajednički dogovorili minimalnu ili fiksnu cijenu (naknadu) od 10 EUR po vožnji za vozače (neovisno o načinu na koji se taj trošak prenosi na potrošače), smatralo bi se da se takav ugovor odnosi na uvjete rada i da stoga nije obuhvaćen područjem primjene članka 101. UFEU-a.

4.   Provedbeni prioriteti komisije

| (32) | U nekim slučajevima samozaposlene osobe bez zaposlenika koje se ne nalaze u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika ipak mogu imati poteškoća s utjecanjem na uvjete rada jer su u slabijem pregovaračkom položaju u odnosu na jednu ili više drugih ugovornih strana. Stoga, čak i ako se ne može pretpostaviti da su njihovi kolektivni ugovori izvan područja primjene članka 101. UFEU-a, te se samozaposlene osobe bez zaposlenika zapravo mogu suočiti s poteškoćama koje su slične onima s kojima se suočavaju samozaposlene osobe bez zaposlenika u prethodno opisanim kategorijama navedenim u odjeljcima 3.1., 3.2. i 3.3. ovih Smjernica. Komisija zbog toga neće intervenirati protiv sljedećih kategorija kolektivnih ugovora: |
| --- | --- |

(32)

4.1.   Kolektivni ugovori između samozaposlenih osoba bez zaposlenika i jedne ili više drugih ugovornih strana koje imaju određenu razinu gospodarske snage

| (33) | Samozaposlene osobe bez zaposlenika koje posluju s jednom ili više drugih ugovornih strana koje imaju određenu razinu gospodarske snage, a time i kupovne moći, mogu imati nedostatnu pregovaračku moć da utječu na svoje uvjete rada. U tom slučaju kolektivni ugovori mogu biti legitimno sredstvo za ispravljanje neravnoteže u pregovaračkoj moći između dviju strana. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | U skladu s tim, Komisija neće intervenirati protiv kolektivnih ugovora o uvjetima rada sklopljenih između samozaposlenih osoba bez zaposlenika i jedne ili više drugih ugovornih strana u slučajevima u kojima postoji takva neravnoteža u pregovaračkoj moći (28). Pretpostaviti će se da takva neravnoteža postoji u bilo kojem od sljedećih slučajeva:






  (a) | ako samozaposlene osobe bez zaposlenika pregovaraju o kolektivnim ugovorima ili ih sklapaju s jednom ili više drugih ugovornih strana koje predstavljaju cijeli sektor ili industriju; |
| --- | --- | --- |

(34)

(a)

ako samozaposlene osobe bez zaposlenika pregovaraju o kolektivnim ugovorima ili ih sklapaju s jednom ili više drugih ugovornih strana koje predstavljaju cijeli sektor ili industriju;

| (b) | ako samozaposlene osobe bez zaposlenika pregovaraju o kolektivnim ugovorima ili ih sklapaju s drugom ugovornom stranom čiji ukupni godišnji promet i/ili ukupna godišnja bilanca premašuju 2 milijuna EUR ili čiji je broj zaposlenika jednak ili veći od 10 osoba ili s nekoliko drugih ugovornih strana koje zajedno premašuju jedan od tih pragova (29). |
| --- | --- |

(b)

ako samozaposlene osobe bez zaposlenika pregovaraju o kolektivnim ugovorima ili ih sklapaju s drugom ugovornom stranom čiji ukupni godišnji promet i/ili ukupna godišnja bilanca premašuju 2 milijuna EUR ili čiji je broj zaposlenika jednak ili veći od 10 osoba ili s nekoliko drugih ugovornih strana koje zajedno premašuju jedan od tih pragova (29).

| (35) | Neravnoteža u pregovaračkoj moći može postojati i u drugim slučajevima, ovisno o pojedinačnim prevladavajućim okolnostima.







  Primjer 6.



  Situacija: Društva X, Y i Z pružaju usluge održavanja i popravka automobila. Ukupni promet društva X iznosi 700 000 EUR, promet društva Y iznosi 1 milijun EUR, a promet društva Z 500 000 EUR. Samozaposleni mehaničari bez zaposlenika koji rade za ta društva kao neovisni pružatelji usluga nisu zadovoljni niskim naknadama i lošim sigurnosnim uvjetima te odlučuju zajednički pregovarati s trgovačkim društvima X, Y i Z kako bi poboljšali svoje uvjete rada. Tri društva odbijaju pregovarati, tvrdeći da bi svaki kolektivni ugovor sa samozaposlenim mehaničarima bez zaposlenika predstavljao povredu članka 101. UFEU-a.

  Analiza: I samozaposleni mehaničari bez zaposlenika i tri društva za automobilske usluge poduzetnici su u smislu članka 101. UFEU-a. Pretpostavka neravnoteže u pregovaračkoj moći ne bi se primjenjivala kad bi društva X, Y ili Z pregovarala samostalno jer nijedno od njih ne doseže prag prometa od 2 milijuna EUR utvrđen u točki 34. ovih Smjernica. Međutim, pretpostavka se primjenjuje ako tri društva pregovaraju zajednički jer ukupni promet triju društava premašuje prag prometa od 2 milijuna EUR. U tom slučaju Komisija ne intervenira protiv kolektivnih pregovora i ugovora o uvjetima rada između samozaposlenih mehaničara bez zaposlenika i triju društava za automobilske usluge. |
| --- | --- |

(35)

Primjer 6.

Situacija: Društva X, Y i Z pružaju usluge održavanja i popravka automobila. Ukupni promet društva X iznosi 700 000 EUR, promet društva Y iznosi 1 milijun EUR, a promet društva Z 500 000 EUR. Samozaposleni mehaničari bez zaposlenika koji rade za ta društva kao neovisni pružatelji usluga nisu zadovoljni niskim naknadama i lošim sigurnosnim uvjetima te odlučuju zajednički pregovarati s trgovačkim društvima X, Y i Z kako bi poboljšali svoje uvjete rada. Tri društva odbijaju pregovarati, tvrdeći da bi svaki kolektivni ugovor sa samozaposlenim mehaničarima bez zaposlenika predstavljao povredu članka 101. UFEU-a.

Analiza: I samozaposleni mehaničari bez zaposlenika i tri društva za automobilske usluge poduzetnici su u smislu članka 101. UFEU-a. Pretpostavka neravnoteže u pregovaračkoj moći ne bi se primjenjivala kad bi društva X, Y ili Z pregovarala samostalno jer nijedno od njih ne doseže prag prometa od 2 milijuna EUR utvrđen u točki 34. ovih Smjernica. Međutim, pretpostavka se primjenjuje ako tri društva pregovaraju zajednički jer ukupni promet triju društava premašuje prag prometa od 2 milijuna EUR. U tom slučaju Komisija ne intervenira protiv kolektivnih pregovora i ugovora o uvjetima rada između samozaposlenih mehaničara bez zaposlenika i triju društava za automobilske usluge.

4.2.   Kolektivni ugovori samozaposlenih osoba u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili zakonodavstvom Unije

| (36) | U nekim je slučajevima nacionalni zakonodavac radi ostvarivanja socijalnih ciljeva nastojao riješiti problem neravnoteže u pregovaračkoj moći s kojim se suočavaju određene kategorije samozaposlenih osoba bez zaposlenika, bilo (a) dodjelom prava na kolektivno pregovaranje tim osobama, bilo (b) isključivanjem kolektivnih ugovora koje su sklopile samozaposlene osobe u određenim zanimanjima iz područja primjene nacionalnog prava tržišnog natjecanja. Ako se takvim nacionalnim zakonodavstvom nastoje ostvariti socijalni ciljevi, Komisija neće intervenirati protiv kolektivnih ugovora koji se odnose na uvjete rada i uključuju kategorije samozaposlenih osoba bez zaposlenika na koje se primjenjuje to nacionalno zakonodavstvo.







  Primjer 7.



  Situacija: Iz područja primjene nacionalnog prava tržišnog natjecanja države članice A isključeni su sporazumi koje sklope određene samozaposlene osobe u sektoru kulture.

  Analiza: Država članica A u skladu je sa socijalnim ciljevima utvrdila sektorsko izuzeće od nacionalnog prava tržišnog natjecanja. To znači da se prema nacionalnom pravu tržišnog natjecanja kolektivni ugovori sklopljeni između pojedinaca na koje se izuzeće odnosi i poduzeća kojima oni pružaju svoje usluge ne smatraju protutržišnima. Komisija stoga neće intervenirati protiv kolektivnih ugovora koje su sklopile samozaposlene osobe bez zaposlenika i koji su obuhvaćeni nacionalnom mjerom.


  Primjer 8.



  Situacija: Zakonom o radu države članice B utvrđuje se pravo samozaposlenih audiovizualnih prevoditelja na kolektivno pregovaranje s društvima kojima pružaju svoje usluge.

  Analiza: Nacionalni zakonodavac države članice B izrijekom je dodijelio pravo na kolektivno pregovaranje određenim samozaposlenim osobama, odnosno samozaposlenim audiovizualnim prevoditeljima. To nacionalno zakonodavstvo, kojim se nastoji ostvariti socijalni cilj, namijenjeno ispravljanju neravnoteže u pregovaračkoj moći između tih samozaposlenih osoba i društava kojima one pružaju svoje usluge. Komisija stoga neće intervenirati protiv kolektivnih ugovora koje su sklopili samozaposleni audiovizualni prevoditelji bez zaposlenika i koji su obuhvaćeni nacionalnim zakonodavstvom. |
| --- | --- |

(36)

Primjer 7.

Situacija: Iz područja primjene nacionalnog prava tržišnog natjecanja države članice A isključeni su sporazumi koje sklope određene samozaposlene osobe u sektoru kulture.

Analiza: Država članica A u skladu je sa socijalnim ciljevima utvrdila sektorsko izuzeće od nacionalnog prava tržišnog natjecanja. To znači da se prema nacionalnom pravu tržišnog natjecanja kolektivni ugovori sklopljeni između pojedinaca na koje se izuzeće odnosi i poduzeća kojima oni pružaju svoje usluge ne smatraju protutržišnima. Komisija stoga neće intervenirati protiv kolektivnih ugovora koje su sklopile samozaposlene osobe bez zaposlenika i koji su obuhvaćeni nacionalnom mjerom.

Primjer 8.

Situacija: Zakonom o radu države članice B utvrđuje se pravo samozaposlenih audiovizualnih prevoditelja na kolektivno pregovaranje s društvima kojima pružaju svoje usluge.

Analiza: Nacionalni zakonodavac države članice B izrijekom je dodijelio pravo na kolektivno pregovaranje određenim samozaposlenim osobama, odnosno samozaposlenim audiovizualnim prevoditeljima. To nacionalno zakonodavstvo, kojim se nastoji ostvariti socijalni cilj, namijenjeno ispravljanju neravnoteže u pregovaračkoj moći između tih samozaposlenih osoba i društava kojima one pružaju svoje usluge. Komisija stoga neće intervenirati protiv kolektivnih ugovora koje su sklopili samozaposleni audiovizualni prevoditelji bez zaposlenika i koji su obuhvaćeni nacionalnim zakonodavstvom.

| (37) | Isto tako, zakonodavstvom Unije određenim se samozaposlenim osobama bez zaposlenika može priznati pravo da se pozivaju na kolektivne ugovore kako bi se ispravila neravnoteža u pregovaračkoj moći u odnosu na jednu ili više drugih ugovornih strana. |
| --- | --- |

(37)

| (38) | To je slučaj Direktive 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća (poznate kao „Direktiva o autorskim pravima”) (30), kojom je utvrđeno načelo da autori i izvođači (31) imaju pravo na odgovarajuću i razmjernu naknadu ako licenciraju ili prenose svoja isključiva prava na iskorištavanje svojih djela i svih drugih predmeta koji su zaštićeni autorskim pravom i srodnim pravima (32). Autori i izvođači obično su u slabijem ugovornom položaju od jedne ili više drugih ugovornih strana (33), a Direktivom 2019/790 se predviđa mogućnost jačanja njihova ugovornog položaja kako bi se osigurala pravedna naknada u ugovorima za iskorištavanje njihovih djela (34). Direktivom 2019/790 državama članicama omogućuje se fleksibilnost u provedbi tog načela primjenom različitih mehanizama (uključujući kolektivno pregovaranje) pod uvjetom da poštuju pravo Unije (35). |
| --- | --- |

(38)

| (39) | U skladu s odredbama Direktive 2019/790 (EU) 2019/790 na koje se upućuje u točki 38. ovih Smjernica i ne dovodeći u pitanje druge odredbe te direktive, Komisija neće intervenirati protiv kolektivnih ugovora koje su samozaposleni autori ili izvođači bez zaposlenika sklopili s jednom ili više drugih ugovornih strana u skladu s nacionalnim mjerama donesenima na temelju te direktive. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Točka 39. ovih Smjernica ne primjenjuje se na kolektivne pregovore zaključene u kontekstu djelatnosti organizacija za kolektivno ostvarivanje prava ili neovisnih upravljačkih subjekata (36) jer te djelatnosti i dalje podliježu Direktivi 2014/26/EU Europskog Parlamenta i Vijeća (37), koja se primjenjuje ne dovodeći u pitanje primjenu pravila Unije o tržišnom natjecanju (38).







  Primjer 9.



  Situacija: Društvo Y izdavač je novina i časopisa. Nekoliko novinara koji rade kao vanjski suradnici piše članke za publikacije društva. Društvo isplaćuje naknadu novinarima na temelju članaka objavljenih u svim novinama ili časopisima. Novinari nisu zadovoljni razinom naknade koju primaju od društva Y te pregovaraju i zajednički dogovaraju s društvom da tantijeme (naknade) koje isplaćuje poveća za 20 %.

  Analiza: U skladu s ovim Smjernicama Komisija neće intervenirati protiv kolektivnog ugovora koji su sklopili samozaposleni novinari bez zaposlenika (vanjski suradnici) i društvo Y jer je ugovor sklopljen u skladu s Direktivom (EU) 2019/790. |
| --- | --- |

(40)

Primjer 9.

Situacija: Društvo Y izdavač je novina i časopisa. Nekoliko novinara koji rade kao vanjski suradnici piše članke za publikacije društva. Društvo isplaćuje naknadu novinarima na temelju članaka objavljenih u svim novinama ili časopisima. Novinari nisu zadovoljni razinom naknade koju primaju od društva Y te pregovaraju i zajednički dogovaraju s društvom da tantijeme (naknade) koje isplaćuje poveća za 20 %.

Analiza: U skladu s ovim Smjernicama Komisija neće intervenirati protiv kolektivnog ugovora koji su sklopili samozaposleni novinari bez zaposlenika (vanjski suradnici) i društvo Y jer je ugovor sklopljen u skladu s Direktivom (EU) 2019/790.

---

(1)  Ovom se definicijom ne dovodi u pitanje definicija „kolektivnog ugovora” koja se koristi u državama članicama u kontekstu socijalnog dijaloga.

(2)  Pojam „digitalna radna platforma” definiran je u skladu s Prijedlogom direktive Europskog parlamenta i Vijeća o poboljšanju radnih uvjeta u radu putem platformi, COM(2021) 762 final (Prijedlog direktive o radu putem platformi). Komisija će razmotriti potrebu za ažuriranjem definicije u ovim Smjernicama ako se definicija istog pojma u donesenoj verziji Direktive o radu putem platformi bude značajno razlikovala od nje.

(3)  Glava VII. poglavlje 1. odjeljak 1. UFEU-a i Protokol br. 27 UEU-a i UFEU-a.

(4)  Poboljšani uvjeti rada i odgovarajuća socijalna zaštita ujedno su temeljna načela europskog stupa socijalnih prava, u skladu s kojim se provodi „savjetovanje sa socijalnim partnerima o osmišljavanju i provedbi gospodarskih i socijalnih politika te politika zapošljavanja u skladu s nacionalnom praksom” te ih se potiče „da pregovaraju o kolektivnim ugovorima i sklapaju ih u svim područjima koja su im relevantna”. Vidjeti osmo načelo europskog stupa socijalnih prava, https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_hr.

(5)  Presuda od 21. rujna 1999., Albany International BV/Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430, t. 59. Vidjeti i presudu od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, t. 22.; presudu od 11. prosinca 2007., International Transport Workers’ Federation i Finnish Seamen’s Union/Viking Line ABP i OÜ Viking Line Eesti, C-438/05, EU:C:2007:772, t. 49.; presudu od 9. srpnja 2009., 3F/Komisija Europskih zajednica, C-319/07, EU:C:2009:435, t. 50.

(6)  Presuda od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, t. 23.; presuda od 21. rujna 1999., Albany International BV/Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430, t. 60.; presuda od 21. rujna 1999., Brentjens’ Handelsonderneming BV/Stichting Bedrijfspensioenfonds voor de Handel in Bouwmaterialen, C-115/97, EU:C:1999:434, t. 57.; presuda od 21. rujna 1999., Maatschappij Drijvende Bokken BV/Stichting Pensioenfonds voor de Vervoer- en Havenbedrijven, C-219/97, EU:C:1999:437, t. 47.; presuda od 12. rujna 2000., Pavel Pavlov i drugi/Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, C-180/98, EU:C:2000:428, t. 67.; presuda od 21. rujna 2000., Hendrik van der Woude/Stichting Beatrixoord, C-222/98, EU:C:2000:475, t. 22.; presuda od 3. ožujka 2011., AG2R Prévoyance/Beaudout Père et Fils SARL, C-437/09, EU:C:2011:112, t. 29.

(7)  Presuda od 23. travnja 1991., Klaus Höfner i Fritz Elser/Macrotron GmbH, C-41/90, EU:C:1991:161, t. 21.; presuda od 16. studenoga 1995., Fédération Française des Sociétés d'Assurance, Société Paternelle-Vie, Union des Assurances de Paris-Vie i Caisse d'Assurance et de Prévoyance Mutuelle des Agriculteurs/Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, C-244/94, EU:C:1995:392, t. 14.; presuda od 11. prosinca 1997., Job Centre coop. arl, C-55/96, EU:C:1997:603, t. 21.

(8)  Presuda od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, t. 27.; presuda od 28. veljače 2013., Ordem dos Técnicos Oficiais de Contas/Autoridade da Concorrência, C-1/12, EU:C:2013:127, t. 36.–37.; presuda od 14. prosinca 2006., Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio/Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, t. 45.

(9)  Presuda od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, t. 30.–31. i 42.

(10)  Presuda od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media protiv Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, t. 36.–37.

(11)  Osim toga, zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 mnoge samozaposlene osobe bez zaposlenika postale su još ranjivije jer je njihov gubitak zarade povećan zbog slabih ili nepostojećih nacionalnih programa socijalne sigurnosti i namjenskih mjera potpore. Vidjeti Europski parlament, Izvješće od 13. listopada 2021. o položaju umjetnika i kulturnom oporavku u EU-u (2020/2261(INI)), Odbor za kulturu i obrazovanje, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-9-2021-0283_HR.html#title1.

(12)  U skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda temeljna značajka radnog odnosa je okolnost da „neka osoba tijekom određenog razdoblja u korist druge osobe i prema njezinim uputama obavlja poslove za koje u zamjenu dobiva naknadu”. Treba napomenuti da se klasifikacija osobe kao „radnika” ili „samozaposlene osobe” prvenstveno utvrđuje za svaki pojedinačni slučaj u skladu s nacionalnim pravom, uzimajući u obzir sudsku praksu Suda. Vidjeti presudu od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, t. 34.; presudu od 21. veljače 2013., L. N./Styrelsen for Videregående Uddannelser og Uddannelsesstøtte, C-46/12, EU:C:2013:97, t. 40.; presudu od 10. rujna 2014, Iraklis Haralambidis/Calogero Casilli, C-270/13, EU:C:2014:2185, t. 28; presudu od 16. srpnja 2020.; presudu od 16. srpnja 2020., Governo della Repubblica italiana (Status talijanskih mirovnih sudaca), C-658/18, EU:C:2020:572.

(13)  Članci od 206. do 210. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.); članci 40. i 41. Uredbe (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000 (SL L 354, 28.12.2013., str. 1.).

(14)  Točka 34. Komunikacije Komisije – Obavijest – Smjernice za primjenu članka 81. stavka 3. Ugovora (SL C 101, 27.4.2004., str. 97.).

(15)  Na primjer, Smjernicama je obuhvaćena koordinacija među drugim ugovornim stranama pri odlučivanju o rasponu naknada o kojem u kolektivnim pregovorima mogu raspravljati sa samozaposlenim osobama bez zaposlenika. Takva je koordinacija obuhvaćena Smjernicama u mjeri u kojoj je nužna i razmjerna za pregovore o kolektivnom ugovoru ili njegovo sklapanje (točka 16.) i ne čini protutržišni sporazum (točka 17.). Protutržišni sporazum može nastati, na primjer, ako druge ugovorne strane upotrebljavaju informacije razmijenjene u okviru takve koordinacije kao referentnu točku kako bi jednostrano odredile jednaku naknadu za svoje samozaposlene osobe bez zaposlenika. Ta praksa nije obuhvaćena ovim Smjernicama jer nadilazi ono što je nužno i razmjerno za sudjelovanje u kolektivnim pregovorima sa samozaposlenim osobama bez zaposlenika.

(16)  Članak 2. stavak 1. Direktive 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 304, 22.11.2011., str. 64.).

(17)  Ograničenje tržišnog natjecanja moglo bi se utvrditi i ako bi kolektivnim ugovorom bila uređena druga pitanja koja nadilaze uvjete rada, kao što je radno vrijeme tijekom kojeg bi tri platforme pružale svoje usluge.

(18)  Presuda od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411; presuda od 21. rujna 1999., Albany International BV/Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430.

(19)  Presuda od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, t. 31. i 42.

(20)  Presuda od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, t. 32.

(21)  Presuda od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, t. 33.; presuda od 14. prosinca 2006., Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio/Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, t. 43.–44.

(22)  Kategorije samozaposlenih osoba bez zaposlenika utvrđene u odjeljcima 3. i 4. se mogu preklapati. Neke samozaposlene osobe bez zaposlenika stoga bi se mogle svrstati u više od jedne od tih kategorija.

(23)  Na primjer, Njemačka u skladu s odjeljkom 12.a Zakona o kolektivnim ugovorima u verziji objavljenoj 25. kolovoza 1969. (Savezni službeni list I, str. 1323.), kako je zadnje izmijenjen člankom 8. Zakona od 20. svibnja 2020. (Savezni službeni list I, str. 1055.); ili Španjolska u skladu s člankom 11. Zakona 20/2007 od 11. srpnja 2007. o statusu samozaposlene osobe, Službeni list br. 166 od 12. srpnja 2007., stranice od 29964. do 29978., oslanjale su se na kriterij ekonomske ovisnosti.

(24)  Isto vrijedi i za samozaposlene osobe bez zaposlenika koje svoje usluge drugoj ugovornoj strani pružaju u razdoblju kraćem od godinu dana.

(25)  Vidjeti, na primjer, članak 14. Kolektivnog ugovora o radu za dramsku i plesnu umjetnost u Nizozemskoj koji su sklopili Kunstenbond (Sindikat umjetnika) i Nederlandse Associatie voor Podiumkunsten (Nizozemsko udruženje scenskih umjetnosti) za razdoblje od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2023., dostupan na https://napk.nl/wp-content/uploads/2022/03/Cao-TD-2022-2023-V1_ENG_v.2.pdf i vidjeti članak 2. Kolektivnog ugovora za profesionalne novinare, koji su sklopili Gospodarska zbornica Slovenije (Gospodarska komora Slovenije), Svet RTV Slovenija (Vijeće RTV Slovenije) i Združenje radijskih postaj Slovenije (Udruženje radijskih postaja Slovenije) i Sindikat novinarjev Slovenije (Sindikat novinara Slovenije), dostupno na http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=KOLP49.

(26)  Za detaljan pregled sudske prakse u devet država članica EU-a, Švicarskoj i Ujedinjenoj Kraljevini vidjeti Hießl, C., Case Law on the Classification of Platform Workers: Cross-European Comparative Analysis and Tentative Conclusions (Sudska praksa o klasifikaciji radnika na platformama: usporedna analiza na europskoj razini i privremeni zaključci), Comparative Labour Law & Policy Journal, 2. svibnja 2021.., https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=3839603.

(27)  Vidjeti, na primjer, Španjolsku: Kraljevska uredba sa zakonskom snagom 9/2021 od 11. svibnja 2021. o izmjeni preinačenog teksta Zakona o radu, odobrenog Kraljevskom zakonodavnom uredbom 2/2015 od 23. listopada 2015., kako bi se zajamčila radnička prava osobama koje se bave distribucijom na području digitalnih platformi, Službeni list br. 113 od 12. svibnja 2021., str. 56733.–56738.; ili Grčku: Zakon 4808/2021 o zaštiti rada – osnivanju neovisnog tijela „Inspekcije rada” – ratifikaciji Konvencije br. 190 Međunarodne organizacije rada o iskorjenjivanju nasilja i uznemiravanja u svijetu rada - ratifikaciji Konvencije br. 187 Međunarodne organizacije rada o promicanju okvira za sigurnost i zdravlje na radnom mjestu – provedbi Direktive (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života i drugih propisa Ministarstva rada i socijalnih pitanja te drugih hitnih mjera Helenske Republike, Službeni list Α' 101/19-06-2021.

(28)  Ove Smjernice ne bi trebalo tumačiti kao da se njima uspostavlja (pozitivan) provedbeni prioritet Komisije u pogledu kolektivnih pregovora i ugovora između samozaposlenih osoba bez zaposlenika i jedne ili više drugih ugovornih strana u slučajevima u kojima takva neravnoteža u pregovaračkoj moći ne postoji.

(29)  Izračunano u skladu s glavom 1. Priloga Preporuci Komisije od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

(30)  Direktiva (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ i 2001/29/EZ (SL L 130, 17.5.2019., str. 92.).

(31)  Svi autori i izvođači obuhvaćeni su člankom 18. Direktive 2019/790, osim autora računalnih programa u smislu članka 2. Direktive 2009/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o pravnoj zaštiti računalnih programa (SL L 111, 5.5.2009., str. 16.). Članak 23. stavak 2. Direktive (EU) 2019/790.

(32)  Uvodna izjava 72. i članak 18. stavak 1. Direktive (EU) 2019/790. Vidjeti i uvodnu izjavu 73. te Direktive, prema kojoj bi naknada autorima i izvođačima trebala biti „primjerena i razmjerna stvarnoj ili potencijalnoj gospodarskoj vrijednosti licenciranih ili prenesenih prava, uzimajući u obzir doprinos autora ili izvođača ukupnom djelu ili drugim predmetima zaštite kao i sve druge okolnosti slučaja, kao što su tržišne prakse ili stvarno iskorištavanje djela”.

(33)  Uvodna izjava 72. Direktive (EU) 2019/790.

(34)  Kolektivno pregovaranje može se primjenjivati i u slučajevima navedenima u članku 19. stavku 5., članku 20. stavku 1. i članku 22. stavku 5. Direktive (EU) 2019/790.

(35)  Uvodna izjava 73. i članak 18. stavak 2. Direktive (EU) 2019/790. Naime, u uvodnoj izjavi 73. navodi se da bi države članice trebale „moći slobodno provoditi načelo primjerene i razmjerne naknade putem različitih postojećih ili nedavno uvedenih mehanizama, koji bi mogli uključivati kolektivno pregovaranje i druge mehanizme, pod uvjetom da su ti mehanizmi usklađeni s primjenjivim pravom Unije”.

(36)  „Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava” znači svaka organizacija koja je u skladu sa zakonom ili prijenosom prava, odobrenjem ili drugim ugovornim sporazumom ovlaštena za upravljanje autorskim ili srodnim pravima u ime više od jednog nositelja prava u zajedničku korist tih nositelja prava kao svojom jedinom ili glavnom svrhom i koja ispunjava jedan ili oba sljedeća kriterija: (a) u vlasništvu je svojih članova ili pod njihovim nadzorom; (b) ustrojena je na neprofitnoj osnovi.

„Neovisni upravljački subjekt” znači svaka organizacija koja je u skladu sa zakonom ili prijenosom prava, odobrenjem ili drugim ugovornim sporazumom ovlaštena za upravljanje autorskim ili srodnim pravima u ime više od jednog nositelja prava u zajedničku korist tih nositelja prava kao svojom jedinom i glavnom svrhom i koja: (a) nije niti u vlasništvu niti pod nadzorom, u cijelosti ili djelomičnom, nositelja prava; i (b) ustrojena je na neprofitnoj osnovi; članak 3. stavci (a) i (b) Direktive 2014/26/EU (vidjeti infra bilješka 37.).

(37)  Direktiva 2014/26/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o kolektivnom ostvarivanjuautorskog prava i srodnih prava te izdavanju odobrenja za više državnih područja za prava na internetsko korištenje glazbenih djela na unutarnjem tržištu (SL L 84, 20.3.2014, str. 72.).

(38)  Uvodna izjava 56. Direktive 2014/26/EU.

---

| 30.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 374/14

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10629 – CSL / VIFOR PHARMA)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 374/03)

Dana 31. svibnja 2022. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10629. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10629. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 30.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 374/15

---

Tečajna lista eura (1)

29. rujna 2022.

(2022/C 374/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 0,9706 |
| JPY | japanski jen | 140,46 |
| DKK | danska kruna | 7,4365 |
| GBP | funta sterlinga | 0,89485 |
| SEK | švedska kruna | 10,9580 |
| CHF | švicarski franak | 0,9538 |
| ISK | islandska kruna | 140,10 |
| NOK | norveška kruna | 10,4518 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,687 |
| HUF | mađarska forinta | 421,93 |
| PLN | poljski zlot | 4,8570 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9481 |
| TRY | turska lira | 18,0000 |
| AUD | australski dolar | 1,4982 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3294 |
| HKD | hongkonški dolar | 7,6192 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7040 |
| SGD | singapurski dolar | 1,3961 |
| KRW | južnokorejski von | 1 388,34 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,4466 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 6,9223 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5280 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 735,97 |
| MYR | malezijski ringit | 4,4992 |
| PHP | filipinski pezo | 56,860 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,946 |
| BRL | brazilski real | 5,2521 |
| MXN | meksički pezo | 19,5779 |
| INR | indijska rupija | 79,3140 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

0,9706

JPY

japanski jen

140,46

DKK

danska kruna

7,4365

GBP

funta sterlinga

0,89485

SEK

švedska kruna

10,9580

CHF

švicarski franak

0,9538

ISK

islandska kruna

140,10

NOK

norveška kruna

10,4518

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,687

HUF

mađarska forinta

421,93

PLN

poljski zlot

4,8570

RON

rumunjski novi leu

4,9481

TRY

turska lira

18,0000

AUD

australski dolar

1,4982

CAD

kanadski dolar

1,3294

HKD

hongkonški dolar

7,6192

NZD

novozelandski dolar

1,7040

SGD

singapurski dolar

1,3961

KRW

južnokorejski von

1 388,34

ZAR

južnoafrički rand

17,4466

CNY

kineski renminbi-juan

6,9223

HRK

hrvatska kuna

7,5280

IDR

indonezijska rupija

14 735,97

MYR

malezijski ringit

4,4992

PHP

filipinski pezo

56,860

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,946

BRL

brazilski real

5,2521

MXN

meksički pezo

19,5779

INR

indijska rupija

79,3140

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 30.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 374/16

---

Sažetak odluka Europske komisije o autorizacijama za stavljanje na tržište radi uporabe i/ili za uporabu tvari navedenih u Prilogu XIV. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH)

(Objavljeno na temelju članka 64. stavka 9. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (1)
  )

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 374/05)

Odluka o davanju autorizacije

| Upućivanje na odluku (2) | Datum odluke | Naziv tvari | Nositelj autorizacije | Broj autorizacije | Autorizirana uporaba | Datum isteka razdoblja preispitivanja | Obrazloženje odluke |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 6701 | 23. rujna 2022. | Kromov trioksid
  EZ br. 215-607-8, CAS br. 1333-82-0 | Salzgitter Flachstahl GmbH, Eisenhüttenstraße 99, 38239 Salzgitter, Njemačka | REACH/22/32/0 | Funkcionalno kromiranje s pomoću kromova trioksida u zatvorenim reaktorskim sustavima za dobivanje „konvencionalnog” tvrdog kromovog premaza na radnim valjcima koji se primjenjuju u čeličnoj industriji za predproizvodnju hladnovaljanih, visokokvalitetnih teksturiranih metalnih limova. | 31. prosinca 2032. | U skladu s člankom 60. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 socioekonomske koristi nadilaze rizik za zdravlje ljudi i okoliš koji proizlazi iz uporabe te tvari i ne postoje prikladne alternativne tvari odnosno tehnologije. |
| REACH/22/32/1 | Pretex® funkcionalno kromiranje s pomoću kromova trioksida u zatvorenim reaktorskim sustavima za dobivanje prilagodljivih polukuglastih površinskih struktura na radnim valjcima za proizvodnju hladnovaljanih, visokokvalitetnih teksturiranih metalnih limova |

Upućivanje na odluku (2)

Datum odluke

Naziv tvari

Nositelj autorizacije

Broj autorizacije

Autorizirana uporaba

Datum isteka razdoblja preispitivanja

Obrazloženje odluke

C(2022) 6701

23. rujna 2022.

Kromov trioksid

EZ br. 215-607-8, CAS br. 1333-82-0

Salzgitter Flachstahl GmbH, Eisenhüttenstraße 99, 38239 Salzgitter, Njemačka

REACH/22/32/0

Funkcionalno kromiranje s pomoću kromova trioksida u zatvorenim reaktorskim sustavima za dobivanje „konvencionalnog” tvrdog kromovog premaza na radnim valjcima koji se primjenjuju u čeličnoj industriji za predproizvodnju hladnovaljanih, visokokvalitetnih teksturiranih metalnih limova.

31. prosinca 2032.

U skladu s člankom 60. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 socioekonomske koristi nadilaze rizik za zdravlje ljudi i okoliš koji proizlazi iz uporabe te tvari i ne postoje prikladne alternativne tvari odnosno tehnologije.

REACH/22/32/1

Pretex® funkcionalno kromiranje s pomoću kromova trioksida u zatvorenim reaktorskim sustavima za dobivanje prilagodljivih polukuglastih površinskih struktura na radnim valjcima za proizvodnju hladnovaljanih, visokokvalitetnih teksturiranih metalnih limova

---

(1)  SL L 396, 30.12.2006., str. 1.

(2)  Odluka je dostupna na internetskim stranicama Europske komisije: Autorizacija (europa.eu).

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 30.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 374/17

---

Informacije koje su dostavile države članice u vezi sa zabranom ribolova

(2022/C 374/06)

Na temelju članka 35. stavka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Unije za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1) donesena je odluka o zabrani ribolova kako je utvrđeno u sljedećoj tablici:

| Datum i vrijeme zabrane | 16.8.2022. |
| --- | --- |
| Trajanje | 16.8.2022.–31.12.2022. |
| Država članica | Irska |
| Stok ili skupina stokova | ALB/AN05N |
| Vrsta | Tunj dugokrilac (Thunnus alalunga) |
| Zona | Atlantski ocean, sjeverno od 5° S |
| Vrste ribarskih plovila | — |
| Referentni broj | 05/TQ109 |

Datum i vrijeme zabrane

16.8.2022.

Trajanje

16.8.2022.–31.12.2022.

Država članica

Irska

Stok ili skupina stokova

ALB/AN05N

Vrsta

Tunj dugokrilac (Thunnus alalunga)

Zona

Atlantski ocean, sjeverno od 5° S

Vrste ribarskih plovila

—

Referentni broj

05/TQ109

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

---

V. Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 30.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 374/18

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 374/07)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Alsace grand cru Muenchberg”

PDO-FR-A0417-AM02

Datum obavijesti: 20.7.2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Dodatni navod

U poglavlju I. odjeljku II. točki 1. specifikacije proizvoda dodani su sljedeći uobičajeni nazivi: „Sylvaner” i „Pinot noir” i odgovarajuće sorte grožđa: „sylvaner B” i „pinot noir N”.

Uobičajeni naziv „Sylvaner” dodan je kako bi se ispravio propust u prvoj verziji specifikacije. U poglavlju I. odjeljku X. točki 1. podtočki (b) prve verzije navodi se da se odobrene sorte „mogu proizvoditi i stavljati na tržište pod svojim nazivima”, ali odgovarajući uobičajeni nazivi nisu bili uvršteni na popis mogućih uobičajenih naziva. Nacionalnom odlukom, koja je prethodila odobrenju prve verzije specifikacije, sorta sylvaner B dodana je sortama koje se smiju upotrebljavati u proizvodnji vina s oznakom izvornosti „Alsace grand cru Zotzenberg”, pri čemu su u obzir uzete lokalne prakse i ugled tih vina.

Uobičajeni naziv „Pinot noir” dodaje se u specifikaciju jer je na nacionalnoj razini podnesen zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”. Taj zahtjev za priznavanje crnog vina temelji se na povijesti, glasovitosti i svojstvima vina proizvedenih od grožđa sorte pinot noir N koje raste na česticama razgraničenima za te oznake „Alsace grand cru”. Pinot noir N jedina je odobrena sorta za ta crna vina.

U poglavlju I. odjeljku II. točki 1. specifikacije nazivima sorti muscats à petits grains (muškat sitnog zrna) koje odgovaraju uobičajenom nazivu „Muscat” dodane su riječi „blanc” (bijeli) i „roses” (ružičasti) kako bi se ispravio propust iz prethodne verzije specifikacije.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

2.   Vrste proizvoda

U poglavlju I. odjeljku III. specifikacije tekst je izmijenjen kako bi se navelo da kontrolirane oznake izvornosti iz sadašnje specifikacije više nisu isključivo oznake dodijeljene mirnim bijelim vinima.

Kontrolirane oznake izvornosti „Alsace grand cru” dodijeljene mirnim bijelim i crnim vinima navedene su poimence („Alsace grand cru Hengst”, „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”).

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3.   Zemljopisno područje

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 1. specifikacije dodan je stavak u kojem se upućuje na datume na koje je nadležni nacionalni odbor INAO-a odobrio zemljopisno područje i u kojem se navodi službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. kao referentni dokument za razgraničenje opsega zemljopisnog područja kako je upisano u specifikaciji. Tim se navodom omogućuje pravna zaštita razgraničenja zemljopisnog područja.

Uvođenjem upućivanja na službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. ažurira se popis naziva općina. Stoga su općine Kientzheim i Sigolsheim izbrisane, a njihovo je područje odsad pripojeno općini Kaysersberg Vignoble.

Tim izmjenama teksta ne mijenja se opseg zemljopisnog područja.

U točki 1. dodane su i sljedeće rečenice:

„Karte zemljopisnog područja dostupne su na internetskim stranicama INAO-a.

Za djelomično prihvaćenu općinu u gradsku je upravu dostavljena karta koja definira granice zemljopisnog područja.”

Zbog tih izmjena treba izmijeniti točku 6. jedinstvenog dokumenta.

4.   Razgraničeno područje čestice

Razgraničeno područje čestice

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 2. specifikacije:

| — | kako bi se ispravio propust, prvom stavku dodane su informacije „6. i 7. rujna 2006.”, koje se odnose na datum na koji je nadležni nacionalni odbor odobrio područje čestice. |
| --- | --- |

—

kako bi se ispravio propust, prvom stavku dodane su informacije „6. i 7. rujna 2006.”, koje se odnose na datum na koji je nadležni nacionalni odbor odobrio područje čestice.

| — | u drugom stavku tekst je izmijenjen kako bi se uzele u obzir izmjene u nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1. |
| --- | --- |

—

u drugom stavku tekst je izmijenjen kako bi se uzele u obzir izmjene u nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1.

| — | stupac pod nazivom „Općine” u tablici ažuriran je kako bi nazivi odgovarali nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1. |
| --- | --- |

—

stupac pod nazivom „Općine” u tablici ažuriran je kako bi nazivi odgovarali nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

5.   Područje u neposrednoj blizini

Područje u neposrednoj blizini

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 3. specifikacije jedan stavak je izmijenjen kako bi se službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. naveo kao referentni dokument za razgraničenje opsega zemljopisnog područja kako je upisano u specifikaciji. Tim se navodom omogućuje pravna zaštita razgraničenja zemljopisnog područja.

Uvođenjem upućivanja na službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. ažurira se popis naziva općina. Stoga je izbrisan naziv općine Kaysersberg i dodan naziv općine Kaysersberg Vignoble, uz informaciju da je ta općina djelomično obuhvaćena samo za područje delegirane općine Kaysersberg.

Tim izmjenama teksta ne mijenja se opseg područja u neposrednoj blizini.

Zbog tih izmjena treba izmijeniti točku 9. jedinstvenog dokumenta.

6.   Sorte vinove loze

Sorte vinove loze

U poglavlju I. odjeljku V. točki 1. podtočki (a) specifikacije dodane su riječi „— za bijela vina: ” i „— za crna vina: od sorte pinot noir N” jer je na nacionalnoj razini podnesen zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”. Pinot noir N jedina je odobrena sorta za ta crna vina. To je i jedina sorta odobrena za proizvodnju crnog vina s oznakom izvornosti „Alsace”.

U odjeljku V. točki 1. podtočkama (a), (b) i (e) i odjeljku V. točki 2. podtočki (b) nazivima sorti muscats à petits grains (muškat sitnog zrna) dodane su riječi „blanc” (bijeli) i „roses” (ružičasti) kako bi se ispravio propust iz prethodne verzije specifikacije.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

7.   Gustoća sadnje

Gustoća sadnje

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (a) specifikacije dodane su riječi: „Za proizvodnju bijelog vina” i „Za proizvodnju crnog vina” kako bi se najmanje gustoće sadnje razlikovale prema boji vina. Te su gustoće navedene za nazive sorti od kojih se mogu dobiti crna vina.

Te dopune ne utječu na jedinstveni dokument.

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (a) specifikacije naveden je stvarni datum primjene pravila o mogućnosti prilagodbe uzgojne gustoće krčenjem: „25. listopada 2011.”, kojim je zamijenjen tekst „na dan odobrenja ove specifikacije”.

Ta izmjena zahtijeva izmjenu točke 5. jedinstvenog dokumenta.

8.   Pravila o rezidbi

Pravila o rezidbi

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (b) specifikacije pravilo o broju pupova po kvadratnom metru površine tla, koje se razlikovalo ovisno o sortama grožđa, izbrisano je za bijela vina i zamijenjeno jedinstvenim pravilom od 18 pupova po trsu.

Tim se izmjenama omogućuje usklađivanje teksta za alzaške oznake izvornosti između specifikacija i pojednostavnjivanje metoda kontrole.

Izmijenjena je točka 5. jedinstvenog dokumenta.

Na početku rečenice dodan je tekst „Za bijela vina” zbog zahtjeva za priznavanje mirnih crnih vina razmatranog na nacionalnoj razini za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”.

Za crna vina dodano je pravilo o rezidbi prema kojem najveći broj pupova po trsu iznosi 14. Taj je broj manji od broja odobrenog za proizvodnju bijelih vina. Tim pravilom omogućuje se usklađenost s prinosima i proizvodnjom kvalitetnog grožđa.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

9.   Pravila o vezanju trsova uz brajdu i visini lišća

Pravila o vezanju trsova uz brajdu i visini lišća

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (c) specifikacije izbrisana je najveća visina nosive žice luka i izmijenjen je način mjerenja visine vezanog lišća.

Zahvaljujući tim izmjenama može se utvrditi poštuju li se odredbe o visini lišća tijekom vegetacije, što je prije podlijegalo samo obvezi ulaganja najvećih mogućih napora.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

10.   Najveće prosječno opterećenje po čestici

Najveće prosječno opterećenje po čestici

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (d) specifikacije vrijednost najvećeg prosječnog opterećenja po čestici smanjena je za bijela vina s 10 000 na 8 500 kilograma po hektaru, u skladu sa smanjenjem prinosa za ta vina.

Utvrđena je vrijednost za crna vina, niža od vrijednosti utvrđene za bijela vina, u skladu s prinosima tih vina.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

11.   Zrelost grožđa i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost

Zrelost grožđa i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost

U poglavlju I. odjeljku VII. točki 2. podtočki (a) specifikacije tablica je izmijenjena kako bi se u obzir uzeo zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina podnesen na nacionalnoj razini za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”.

Za crna vina tih oznaka „Alsace grand cru” utvrđeni su najmanji sadržaji šećera u grožđu pri berbi i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost.

Ti podaci ne utječu na jedinstveni dokument.

Vrijednosti najmanjeg sadržaja šećera u grožđu kod bijelih vina povećane su za 2 ili 3 grama po litri mošta kako bi se poštovala ista razlika od 1 % vol. u odnosu na vrijednosti svake najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti kao u prethodnoj verziji specifikacije. Za izračun prerade grama šećera u alkohol tijelo za zaštitu i upravljanje odlučilo je primijeniti vrijednost od 17 grama šećera za 1 % vol. za bijela vina, dok je u izvornoj verziji specifikacije proizvoda odabralo vrijednost od 16,83. Tu vrijednost od 17 grama preporučio je nadležni nacionalni odbor INAO-a pri sastavljanju prve verzije specifikacije.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

12.   Prinosi

Prinosi

U poglavlju I. odjeljku VIII. točkama 1. i 2. specifikacije smanjeni su prinosi i najveći prinosi, čime se omogućuje bolja kontrola kvalitete bijelih vina i bijelih vina s oznakom „Vendanges tardives” (kasne berbe), u skladu s hijerarhijskom strukturom oznaka izvornosti regije Alsace.

Izmijenjeni su najveći prinosi iz točke 5. jedinstvenog dokumenta.

Dodano je „Vins blancs” (bijela vina) za vina bez navoda jer je zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru” razmatran na nacionalnoj razini.

Prinos i najveći prinos crnih vina utvrđeni su u skladu s hijerarhijskom strukturom oznaka regije Alsace, odnosno za te su oznake „grand cru” utvrđene niže vrijednosti.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

13.   Malolaktična fermentacija, sadržaj fermentabilnih šećera crnih vina

Malolaktična fermentacija, sadržaj fermentabilnih šećera crnih vina

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočki (c) specifikacije navedeno je da je malolaktična fermentacija crnih vina dovršena.

Kako bi se osigurala kontrola tog pravila, utvrđeno je da sadržaj jabučne kiseline u fazi pakiranja smije biti najviše 0,4 grama po litri.

U odjeljku IX. točki 1. podtočki (d) utvrđen je sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) u crnim vinima od najviše 2 grama po litri nakon fermentacije.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

14.   Zabrana povećanja najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti vina za crna vina

Zabrana povećanja najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti vina za crna vina

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočki (e) specifikacije navedeno je da se crna vina ne pojačavaju. To ograničenje proizvodnje u skladu je s razgraničenjem čestica za proizvodnju grožđa, najmanjom gustoćom sadnje, pravilima o rezidbi i niskim vrijednostima prinosa.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

15.   Kapacitet vinskog podruma

Kapacitet vinskog podruma

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočki (g) specifikacije smanjen je koeficijent izračuna kapaciteta vinskog podruma.

Omjer između količine prethodne berbe i kapaciteta vinskog podruma ne mora biti tako velik.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

16.   Datum uzgoja i stavljanja na tržište crnih vina za potrošače

Datum uzgoja i stavljanja na tržište crnih vina za potrošače

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 2. specifikacije za crna vina utvrđuje se minimalno razdoblje dozrijevanja do 1. listopada godine koja slijedi nakon godine berbe. Kako bi svojstva vina proizvedena od grožđa sorte pinot noir N koja potječe s tog teroara došla do izražaja treba proći minimalno razdoblje.

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 5. podtočki (a) navedeno je da se nakon razdoblja dozrijevanja crna vina smiju stavljati na tržište za potrošače tek od 1. listopada godine koja slijedi nakon godine berbe.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

17.   Kontrola pakiranih pošiljaka

Kontrola pakiranih pošiljaka

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 3. podtočki (b) specifikacije izbrisano je pravilo o čuvanju probnih boca za kontrolu pakiranih pošiljaka.

To je pravilo mjera za mogućnost kontrole i uvršteno je u plan kontrole.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

18.   Skladištenje flaširanih vina

Skladištenje flaširanih vina

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 4. specifikacije navedene su značajke mjesta skladištenja flaširanih vina.

Time se gospodarskim subjektima omogućuje bolje razumijevanje tog pravila i olakšava njegova kontrola.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

19.   Ljudski čimbenici koji pridonose povezanosti sa zemljopisnim područjem

Ljudski čimbenici koji pridonose povezanosti sa zemljopisnim područjem

U poglavlju I. odjeljku X. točki 1. podtočki (b) specifikacije proizvoda tekst je izmijenjen kako bi se uzelo u obzir priznavanje oznaka izvornosti „Alsace grand cru Hengst” i „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” za mirna crna vina:

| — | za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Hengst” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 500 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci. |
| --- | --- |

—

za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Hengst” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 500 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci.

| — | za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 000 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci. |
| --- | --- |

—

za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 000 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci.

U odjeljku X. točki 1. podtočki (b) izbrisana je informacija da su te dvije oznake izvornosti priznate za bijele sorte te su dodane riječi „za bijela vina” kad je to potrebno za razumijevanje teksta.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

Nazivima sorti muscats à petits grains (muškat sitnog zrna) dodane su riječi „blanc” (bijeli) i „roses” (ružičasti) kako bi se ispravio propust iz prethodne verzije specifikacije. Ta dodavanja ne utječu na jedinstveni dokument.

20.   Opis vina

Opis vina

U poglavlju I. odjeljku X. točki 2. specifikacije dodan je opis izgleda bijelih vina kako bi se bolje opisala.

Za prve dvije opisane vrste vina: „Te dvije vrste vina jarke su boje, koja seže do zlatnožute.”

Za posljednje dvije opisane vrste vina: „Te dvije vrste vina jarke su boje, koja seže do jantarno žute.”

Izmijenjena je točka 4. jedinstvenog dokumenta.

Za oznake izvornosti „Alsace grand cru Hengst” i „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” dodan je opis glavnih organoleptičkih svojstava crnih vina.

Ti opisi ne utječu na jedinstveni dokument.

21.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

U poglavlju I. odjeljku X. točki 3. specifikacije za oznaku izvornosti „Alsace grand cru Hengst” informacije o povezanosti zemljopisnog podrijetla i svojstava vina, koje se mogu primjenjivati i na crna vina koja nose tu oznaku, dopunjene su informacijama specifičnima za crna vina.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

22.   Prijelazne mjere

Prijelazne mjere

U poglavlju I. odjeljku XI. točki 2. specifikacije, u skladu s izmjenama u poglavlju I. odjeljku VI., izbrisana je najveća visina nosive žice luka i smanjen je najveći broj pupova po trsu.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument

23.   Obvezno navođenje sadržaja šećera na etiketama i drugim informativnim materijalima za bijela vina

Obvezno navođenje sadržaja šećera na etiketama i drugim informativnim materijalima za bijela vina

U poglavlju I. odjeljku XII. točki 2. podtočki (d) specifikacije umetnut je novi tekst umjesto prethodnog kako bi se trenutačno neobvezno navođenje sadržaja šećera, kako je definirano u Uredbi EU-a 2019/33, propisalo obveznim.

Tim se navođenjem potrošačima olakšava čitljivost kad je riječ o vrsti vina.

To novo pravilo ne primjenjuje se na vina s tradicionalnim navodima „vendanges tardives” i „sélection de grains nobles”.

Dopunjena je točka 9. jedinstvenog dokumenta.

Početna podtočka (d) postaje podtočka (e) u odjeljku XII. točki 2.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

24.   Prethodna izjava o namjeni čestica

Prethodna izjava o namjeni čestica

U poglavlju II. odjeljku I. točki 1. specifikacije pojašnjena su pravila za prethodnu izjavu o namjeni čestica, koju gospodarski subjekt podnosi tijelu nadležnom za zaštitu i upravljanje oznakama izvornosti „Alsace grand cru” ako odustane od proizvodnje vina s tom oznakom.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Naziv

Alsace grand cru Muenchberg

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od grožđa i vina

Kategorije proizvoda od grožđa i vina

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Opis vina

KRATAK OPIS

Riječ je o mirnim bijelim vinima.

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer Rs i pinot gris G iznosi 12,5 %, a vina ostalih sorti 11 %. Ukupna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer B i pinot gris G nakon pojačavanja iznosi najviše 15 %, a vina od ostalih sorti 14 %.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Unije.

Vrhunska bijela vina koja dobro stare ističu se svježinom koja proizlazi iz dominantne vinske kiselosti u kombinaciji sa zrelošću grožđa. Naziv oznake može se dopuniti uobičajenim nazivima, uz uvjet da vina potječu isključivo od sorti grožđa koje mogu nositi predmetni naziv. Odlikuju se velikom punoćom, složenošću i aromatskom snagom s raznim nijansama. Okus im je postojan, a s vremenom postaju sve složenija.

Razlikuju se: suha i mineralna vina; aromatična, voćna, gusta i bogata vina. Te dvije vrste vina jarke su boje, koja seže do zlatnožute.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Oznaka dopunjena navodom „Vendanges tardives”

Oznaka dopunjena navodom „Vendanges tardives”

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer Rs i pinot gris G iznosi 16 %, a vina ostalih sorti 14,5 %.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Unije.

Arome vina koja nose navod „vendanges tardives” često su vrlo egzotične, s notama kandiranog voća i osvježavajućim završnim notama. Koncentracija im je izvrsna, a aroma vrlo postojana. Ta su vina jarke boje, koja seže do jantarno žute.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3.   Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer Rs i pinot gris G iznosi 18,2 %, a vina ostalih sorti 16,4 %.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Unije.

Vina koja nose navod „sélection de grains nobles” koncentriranija su i jača, često s aromama voćnih želea. Koncentracija im je izvrsna, a aroma vrlo postojana. Ta su vina jarke boje, koja seže do jantarno žute.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

Posebni enološki postupci

1.   Sustav uzgoja: gustoća sadnje

Sustav uzgoja: gustoća sadnje

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 500 trsova po hektaru.

Razmak između redova ne smije biti veći od 2 metra.

Razmak trsova vinove loze u redu iznosi najmanje 0,75 metara, a najviše 1,50 metara.

Od 25. listopada 2011. krčenjem redova na jednoj čestici razmak između najširih redova ne smije biti veći od 3 metra.

2.   Sustav uzgoja: pravila o rezidbi

Sustav uzgoja: pravila o rezidbi

Postupak uzgoja

Vinova loza reže se u uzgojni oblik jednostruki ili dvostruki Guyot s najviše 18 pupova po trsu.

3.   Berba

Berba

Postupak uzgoja

Vina se dobivaju od ručno ubranog grožđa.

4.   Povećanje najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti

Povećanje najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti

Poseban enološki postupak

Povećanje najmanje prosječne prirodne volumne alkoholne jakosti ne smije prelaziti:

| | 0,5 % vol. za vina od sorti gewurztraminer B i pinot gris G; |
| --- | --- |

0,5 % vol. za vina od sorti gewurztraminer B i pinot gris G;

| | 1,5 % vol. za vina od ostalih sorti. |
| --- | --- |

1,5 % vol. za vina od ostalih sorti.

Vina koja mogu nositi navode „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles” ne smiju se pojačavati.

5.   Proizvodnja

Proizvodnja

Ograničenje u pogledu proizvodnje vina

Zabranjena je upotreba komada drva.

6.   Dozrijevanje vina

Dozrijevanje vina

Poseban enološki postupak

Vina moraju dozrijevati najmanje do 1. lipnja godine koja slijedi nakon godine berbe.

Vina koja mogu nositi navod „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles” moraju dozrijevati najmanje do 1. lipnja druge godine nakon godine berbe.

5.2.   Najveći prinosi

Najveći prinosi

1.   Oznaka dopunjena navodom ili bez navoda „vendanges tardives”

Oznaka dopunjena navodom ili bez navoda „vendanges tardives”

60 hektolitara po hektaru

2.   Prinos - Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

Prinos - Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

48 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina provode se na području sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim i Zellenberg. |
| --- | --- |

—

U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim i Zellenberg.

djelomično obuhvaćene općine: Kaysersberg Vignoble samo za područje delegiranih općina Kientzheim i Sigolsheim.

| — | U departmanu Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett i Wolxheim. |
| --- | --- |

—

U departmanu Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett i Wolxheim.

Za djelomično prihvaćene općine u gradsku je upravu dostavljena karta koja definira granice zemljopisnog područja.

Karte zemljopisnog područja dostupne su na internetskim stranicama INAO-a.

7.   Sorte vinove loze

Sorte vinove loze

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Opis povezanosti

Opis povezanosti

Zahvaljujući povoljnim klimatskim uvjetima karakterističnima za vinograde regije Alsace, zaštićena oznaka izvornosti „Alsace grand cru Muenchberg” ima jednu od najboljih lokacija. Smješteno je u slikovitom alzaškom krajoliku i omogućuje proizvodnju vrlo izražajnih, prepoznatljivih i jedinstvenih vina.

Zaštita planinskog lanca Ungersberg i finoća tla pridonose kvaliteti vina visoke aromatske snage. Pješčano tlo daje im finoću, a vulkanski pepeo čvrstoću i otpornost.

Vina Muenchberg karakterizira tipična visoka mineralnost koja se povećava dozrijevanjem.

Zahvaljujući izvrsnim kasnojesenskim klimatskim uvjetima pogodnima za koncentraciju šećera u grožđu i razvoj plemenite plijesni moguća je proizvodnja vina od prezreloga grožđa.

Dozrijevanjem koje je predviđeno u specifikaciji povećava se kvaliteta vina.

Donošenjem strogih pravila proizvodnje, kao što su održavanje velike površine lišća i ručna berba, alzaški vinogradari čuvaju prepoznatljiva svojstva vina, koja su cijenjena po svojoj složenosti i prikladnosti za dugotrajno čuvanje.

Riječ je o prvoklasnim vinima te regije. Ta su vina cjenjenija od vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Alsace”.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje u utvrđenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja vina, čini područje sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val i Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val i Zimmerbach.

djelomično obuhvaćene općine: Kaysersberg Vignoble samo za područje delegirane općine Kaysersberg.

| — | U departmanu Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, BOERSCH, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-Nizozemska, Flexburg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenburg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg i Zellwiller. |
| --- | --- |

—

U departmanu Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, BOERSCH, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-Nizozemska, Flexburg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenburg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg i Zellwiller.

Pakiranje na zemljopisnom području

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

pakiranje unutar ograničenog zemljopisnog područja

Opis uvjeta:

Vina se pakiraju u boce vrste „Vin du Rhin” u skladu s odredbama Odluke br. 55–673 od 20. svibnja 1955., Odluke od 13. svibnja 1959. i Odluke od 19. ožujka 1963., isključujući sve druge vrste boca.

Od uvođenja zakona od 5. srpnja 1972. vina se moraju puniti u boce u departmanima Bas-Rhin i Haut-Rhin u boce tipa „Vin du Rhin”, kako je opisano u Dekretu iz 1955.

Navođenje godine berbe

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Godina berbe mora se navesti zajedno s nazivom oznake u izjavama o berbi i zalihama, pratećim dokumentima, oglasima, letcima, etiketama, računima i ambalažama.

Uobičajeni naziv

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Naziv kontrolirane oznake izvornosti može se dopuniti jednim od uobičajenih naziva ako vina potječu isključivo od sorti grožđa koje mogu nositi predmetni naziv.

Zabranjena je upotreba dvaju ili više uobičajenih naziva na istoj etiketi.

Ti su uobičajeni nazivi sljedeći:

| | Gewurztraminer; |
| --- | --- |

Gewurztraminer;

| | Muscat; |
| --- | --- |

Muscat;

| | Muscat Ottonel; |
| --- | --- |

Muscat Ottonel;

| | Pinot gris; |
| --- | --- |

Pinot gris;

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Tradicionalni navodi „vendanges tardives” i „sélection de grains nobles”

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Vina koja mogu nositi navod „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles” moraju se prezentirati:

| — | s naznakom godine berbe, |
| --- | --- |

—

s naznakom godine berbe,

| — | i s jednim od uobičajenih naziva. |
| --- | --- |

—

i s jednim od uobičajenih naziva.

Navod o sadržaju šećera

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Bijela vina za koja se, u skladu s ovom specifikacijom, traži jedna od 51 kontrolirane oznake izvornosti „Alsace Grand Cru – lieu-dit”, osim navoda „Vendanges tardives” i „Sélection de Grains nobles”, koja se prezentiraju pod tom oznakom, smiju se nuditi javnosti, otpremati, stavljati u prodaju ili prodavati, samo ako se u oglasima, letcima, etiketama, računima i ambalažama uočljivim slovima navede sadržaj šećera kako je definiran europskim zakonodavstvom.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

1

---

| 30.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 374/30

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 374/08)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Alsace grand cru Brand”

PDO-FR-A0340-AM02

Datum obavijesti: 20.7.2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Dodatni navod

U poglavlju I. odjeljku II. točki 1. specifikacije proizvoda dodani su sljedeći uobičajeni nazivi: „Sylvaner” i „Pinot noir” i odgovarajuće sorte grožđa: „sylvaner B” i „pinot noir N”.

Uobičajeni naziv „Sylvaner” dodan je kako bi se ispravio propust u prvoj verziji specifikacije. U poglavlju I. odjeljku X. točki 1. podtočki (b) prve verzije navodi se da se odobrene sorte „mogu proizvoditi i stavljati na tržište pod svojim nazivima”, ali odgovarajući uobičajeni nazivi nisu bili uvršteni na popis mogućih uobičajenih naziva. Nacionalnom odlukom, koja je prethodila odobrenju prve verzije specifikacije, sorta sylvaner B dodana je sortama koje se smiju upotrebljavati u proizvodnji vina s oznakom izvornosti „Alsace grand cru Zotzenberg”, pri čemu su u obzir uzete lokalne prakse i ugled tih vina.

Uobičajeni naziv „Pinot noir” dodaje se u specifikaciju jer je na nacionalnoj razini podnesen zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”. Taj zahtjev za priznavanje crnog vina temelji se na povijesti, glasovitosti i svojstvima vina proizvedenih od grožđa sorte pinot noir N koje raste na česticama razgraničenima za te oznake „Alsace grand cru”. Pinot noir N jedina je odobrena sorta tih crnih vina.

U poglavlju I. odjeljku II. točki 1. specifikacije nazivima sorti muscats à petits grains (muškat sitnog zrna) koje odgovaraju uobičajenom nazivu „Muscat” dodane su riječi „blanc” (bijeli) i „roses” (ružičasti) kako bi se ispravio propust iz prethodne verzije specifikacije.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

2.   Vrste proizvoda

U poglavlju I. odjeljku III. specifikacije tekst je izmijenjen kako bi se navelo da kontrolirane oznake izvornosti iz sadašnje specifikacije više nisu isključivo oznake dodijeljene mirnim bijelim vinima.

Kontrolirane oznake izvornosti „Alsace grand cru” dodijeljene mirnim bijelim i crnim vinima navedene su poimence („Alsace grand cru Hengst”, „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”).

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3.   Zemljopisno područje

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 1. specifikacije dodan je stavak u kojem se upućuje na datume na koje je nadležni nacionalni odbor INAO-a odobrio zemljopisno područje i u kojem se navodi službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. kao referentni dokument za razgraničenje opsega zemljopisnog područja kako je upisano u specifikaciji. Tim se navodom omogućuje pravna zaštita razgraničenja zemljopisnog područja.

Uvođenjem upućivanja na službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. ažurira se popis naziva općina. Stoga su općine Kientzheim i Sigolsheim izbrisane, a njihovo je područje odsad pripojeno općini Kaysersberg Vignoble.

Tim izmjenama teksta ne mijenja se opseg zemljopisnog područja.

U točki 1. dodane su i sljedeće rečenice:

„Karte zemljopisnog područja dostupne su na internetskim stranicama INAO-a.

Za djelomično prihvaćenu općinu u gradsku je upravu dostavljena karta koja definira granice zemljopisnog područja.”

Zbog tih izmjena treba izmijeniti točku 6. jedinstvenog dokumenta.

4.   Razgraničeno područje čestice

Razgraničeno područje čestice

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 2. specifikacije:

| — | kako bi se ispravio propust, prvom stavku dodane su informacije „6. i 7. rujna 2006.”, koje se odnose na datum na koji je nadležni nacionalni odbor odobrio područje čestice, |
| --- | --- |

—

kako bi se ispravio propust, prvom stavku dodane su informacije „6. i 7. rujna 2006.”, koje se odnose na datum na koji je nadležni nacionalni odbor odobrio područje čestice,

| — | u drugom stavku tekst je izmijenjen kako bi se uzele u obzir izmjene u nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1. |
| --- | --- |

—

u drugom stavku tekst je izmijenjen kako bi se uzele u obzir izmjene u nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1.

| — | stupac pod nazivom „Općine” u tablici ažuriran je kako bi nazivi odgovarali nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1. |
| --- | --- |

—

stupac pod nazivom „Općine” u tablici ažuriran je kako bi nazivi odgovarali nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

5.   Područje u neposrednoj blizini

Područje u neposrednoj blizini

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 3. specifikacije jedan stavak je izmijenjen kako bi se službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. naveo kao referentni dokument za razgraničenje opsega zemljopisnog područja kako je upisano u specifikaciji. Tim se navodom omogućuje pravna zaštita razgraničenja zemljopisnog područja.

Uvođenjem upućivanja na službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. ažurira se popis naziva općina. Stoga je izbrisan naziv općine Kaysersberg i dodan naziv općine Kaysersberg Vignoble, uz informaciju da je ta općina djelomično obuhvaćena samo za područje delegirane općine Kaysersberg.

Tim izmjenama teksta ne mijenja se opseg područja u neposrednoj blizini.

Zbog tih izmjena treba izmijeniti točku 9. jedinstvenog dokumenta.

6.   Sorte vinove loze

Sorte vinove loze

U poglavlju I. odjeljku V. točki 1. podtočki (a) specifikacije dodane su riječi „— za bijela vina: ” i „— za crna vina: od sorte pinot noir N” jer je na nacionalnoj razini podnesen zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”. Pinot noir N jedina je odobrena sorta za ta crna vina. To je i jedina sorta odobrena za proizvodnju crnog vina s oznakom izvornosti „Alsace”.

U odjeljku V. točki 1. podtočkama (a), (b) i (e) i odjeljku V. točki 2. podtočki (b) nazivima sorti muscats à petits grains (muškat sitnog zrna) dodane su riječi „blanc” (bijeli) i „roses” (ružičasti) kako bi se ispravio propust iz prethodne verzije specifikacije.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

7.   Gustoća sadnje

Gustoća sadnje

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (a) specifikacije dodane su riječi: „Za proizvodnju bijelog vina” i „Za proizvodnju crnog vina” kako bi se najmanje gustoće sadnje razlikovale prema boji vina. Te su gustoće navedene za nazive sorti od kojih se mogu dobiti crna vina.

Te dopune ne utječu na jedinstveni dokument.

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (a) specifikacije naveden je stvarni datum primjene pravila o mogućnosti prilagodbe uzgojne gustoće krčenjem: „25. listopada 2011.”, kojim je zamijenjen tekst „na dan odobrenja ove specifikacije”.

Ta izmjena zahtijeva izmjenu točke 5. jedinstvenog dokumenta.

8.   Pravila o rezidbi

Pravila o rezidbi

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (b) specifikacije pravilo o broju pupova po kvadratnom metru površine tla, koje se razlikovalo ovisno o sortama grožđa, izbrisano je za bijela vina i zamijenjeno jedinstvenim pravilom od 18 pupova po trsu.

Tim se izmjenama omogućuje usklađivanje teksta za alzaške oznake izvornosti između specifikacija i pojednostavnjivanje metoda kontrole.

Izmijenjena je točka 5. jedinstvenog dokumenta.

Na početku rečenice dodan je tekst „Za bijela vina” zbog zahtjeva za priznavanje mirnih crnih vina razmatranog na nacionalnoj razini za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”.

Za crna vina dodano je pravilo o rezidbi prema kojem najveći broj pupova po trsu iznosi 14. Taj je broj manji od broja odobrenog za proizvodnju bijelih vina. Tim pravilom omogućuje se usklađenost s prinosima i proizvodnjom kvalitetnog grožđa.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

9.   Pravila o vezanju trsova uz brajdu i visini lišća

Pravila o vezanju trsova uz brajdu i visini lišća

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (c) specifikacije izbrisana je najveća visina nosive žice luka i izmijenjen je način mjerenja visine vazanog lišća.

Zahvaljujući tim izmjenama može se utvrditi poštuju li se odredbe o visini lišća tijekom vegetacije, što je prije podlijegalo samo obvezi ulaganja najvećih mogućih napora.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

10.   Najveće prosječno opterećenje po čestici

Najveće prosječno opterećenje po čestici

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (d) specifikacije vrijednost najvećeg prosječnog opterećenja po čestici smanjena je za bijela vina s 10 000 na 8 500 kilograma po hektaru, u skladu sa smanjenjem prinosa za ta vina.

Utvrđena je vrijednost za crna vina, niža od vrijednosti utvrđene za bijela vina, u skladu s prinosima tih vina.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

11.   Zrelost grožđa i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost

Zrelost grožđa i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost

U poglavlju I. odjeljku VII. točki 2. podtočki (a) specifikacije tablica je izmijenjena kako bi se u obzir uzeo zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina podnesen na nacionalnoj razini za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”.

Za crna vina tih oznaka „Alsace grand cru” utvrđeni su najmanji sadržaji šećera u grožđu pri berbi i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost.

Ti podaci ne utječu na jedinstveni dokument.

Vrijednosti najmanjeg sadržaja šećera u grožđu kod bijelih vina povećane su za 2 ili 3 grama po litri mošta kako bi se poštovala ista razlika od 1 % vol. u odnosu na vrijednosti svake najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti kao u prethodnoj verziji specifikacije. Za izračun prerade grama šećera u alkohol tijelo za zaštitu i upravljanje odlučilo je primijeniti vrijednost od 17 grama šećera za 1 % vol. za bijela vina, dok je u izvornoj verziji specifikacije proizvoda odabralo vrijednost od 16,83. Tu vrijednost od 17 grama preporučio je nadležni nacionalni odbor INAO-a pri sastavljanju prve verzije specifikacije.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

12.   Prinosi

Prinosi

U poglavlju I. odjeljku VIII. točkama 1. i 2. specifikacije smanjeni su prinosi i najveći prinosi, čime se omogućuje bolja kontrola kvalitete bijelih vina i bijelih vina s oznakom „Vendanges tardives” (kasne berbe), u skladu s hijerarhijskom strukturom oznaka izvornosti regije Alsace.

Izmijenjeni su najveći prinosi iz točke 5. jedinstvenog dokumenta.

Dodano je „Vins blancs” (bijela vina) za vina bez navoda jer je zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru” razmatran na nacionalnoj razini.

Prinos i najveći prinos crnih vina utvrđeni su u skladu s hijerarhijskom strukturom oznaka regije Alsace, odnosno za te su oznake „grand cru” utvrđene niže vrijednosti.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

13.   Malolaktična fermentacija, sadržaj fermentabilnih šećera crnih vina

Malolaktična fermentacija, sadržaj fermentabilnih šećera crnih vina

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočki (c) specifikacije navedeno je da je malolaktična fermentacija crnih vina dovršena.

Kako bi se osigurala kontrola tog pravila, utvrđeno je da sadržaj jabučne kiseline u fazi pakiranja smije biti najviše 0,4 grama po litri.

U odjeljku IX. točki 1. podtočki (d) utvrđen je sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) u crnim vinima od najviše 2 grama po litri nakon fermentacije.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

14.   Zabrana povećanja najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti vina za crna vina

Zabrana povećanja najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti vina za crna vina

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočki (e) specifikacije navedeno je da se crna vina ne pojačavaju. To ograničenje proizvodnje u skladu je s razgraničenjem čestica za proizvodnju grožđa, najmanjom gustoćom sadnje, pravilima o rezidbi i niskim vrijednostima prinosa.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

15.   Kapacitet vinskog podruma

Kapacitet vinskog podruma

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočki (g) specifikacije smanjen je koeficijent izračuna kapaciteta vinskog podruma.

Omjer između količine prethodne berbe i kapaciteta vinskog podruma ne mora biti tako velik.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

16.   Datum uzgoja i stavljanja na tržište crnih vina za potrošače

Datum uzgoja i stavljanja na tržište crnih vina za potrošače

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 2. specifikacije za crna vina utvrđuje se minimalno razdoblje dozrijevanja do 1. listopada godine koja slijedi nakon godine berbe. Kako bi svojstva vina proizvedena od grožđa sorte pinot noir N koja potječe s tog teroara došla do izražaja treba proći minimalno razdoblje.

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 5. podtočki (a) navedeno je da se nakon razdoblja dozrijevanja crna vina smiju stavljati na tržište za potrošače tek od 1. listopada godine koja slijedi nakon godine berbe.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

17.   Kontrola pakiranih pošiljaka

Kontrola pakiranih pošiljaka

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 3. podtočki (b) specifikacije izbrisano je pravilo o čuvanju probnih boca za kontrolu pakiranih pošiljaka.

To je pravilo mjera za mogućnost kontrole i uvršteno je u plan kontrole.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

18.   Skladištenje flaširanih vina

Skladištenje flaširanih vina

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 4. specifikacije navedene su značajke mjesta skladištenja flaširanih vina.

Time se gospodarskim subjektima omogućuje bolje razumijevanje tog pravila i olakšava njegova kontrola.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

19.   Ljudski čimbenici koji pridonose povezanosti sa zemljopisnim područjem

Ljudski čimbenici koji pridonose povezanosti sa zemljopisnim područjem

U poglavlju I. odjeljku X. točki 1. podtočki (b) specifikacije proizvoda tekst je izmijenjen kako bi se uzelo u obzir priznavanje oznaka izvornosti „Alsace grand cru Hengst” i „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” za mirna crna vina.

| — | za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Hengst” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 500 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci, |
| --- | --- |

—

za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Hengst” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 500 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci,

| — | za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 000 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci. |
| --- | --- |

—

za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 000 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci.

U odjeljku X. točki 1. podtočki (b) izbrisana je informacija da su te dvije oznake izvornosti priznate za bijele sorte te su dodane riječi „za bijela vina” kad je to potrebno za razumijevanje teksta.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

Nazivima sorti muscats à petits grains (muškat sitnog zrna) dodane su riječi „blanc” (bijeli) i „roses” (ružičasti) kako bi se ispravio propust iz prethodne verzije specifikacije. Ta dodavanja ne utječu na jedinstveni dokument.

20.   Opis vina

Opis vina

U poglavlju I. odjeljku X. točki 2. specifikacije dodan je opis izgleda bijelih vina kako bi se bolje opisala.

Za prve dvije opisane vrste vina: „Te dvije vrste vina jarke su boje, koja seže do zlatnožute.”

Za posljednje dvije opisane vrste vina: „Te dvije vrste vina jarke su boje, koja seže do jantarno žute.”

Izmijenjena je točka 4. jedinstvenog dokumenta.

Za oznake izvornosti „Alsace grand cru Hengst” i „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” dodan je opis glavnih organoleptičkih svojstava crnih vina.

Ti opisi ne utječu na jedinstveni dokument.

21.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

U poglavlju I. odjeljku X. točki 3. specifikacije za oznaku izvornosti „Alsace grand cru Hengst” informacije o povezanosti zemljopisnog podrijetla i svojstava vina, koje se mogu primjenjivati i na crna vina koja nose tu oznaku, dopunjene su informacijama specifičnima za crna vina.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

22.   Prijelazne mjere

Prijelazne mjere

U poglavlju I. odjeljku XI. točki 2. specifikacije, u skladu s izmjenama u poglavlju I. odjeljku VI., izbrisana je najveća visina nosive žice luka i smanjen je najveći broj pupova po trsu.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

23.   Obvezno navođenje sadržaja šećera na etiketama i drugim informativnim materijalima za bijela vina

Obvezno navođenje sadržaja šećera na etiketama i drugim informativnim materijalima za bijela vina

U poglavlju I. odjeljku XII. točki 2. podtočki (d) specifikacije umetnut je novi tekst umjesto prethodnog kako bi se trenutačno neobvezno navođenje sadržaja šećera, kako je definirano u Uredbi EU-a 2019/33, propisalo obveznim.

Tim se navođenjem potrošačima olakšava čitljivost kad je riječ o vrsti vina.

To novo pravilo ne primjenjuje se na vina s tradicionalnim navodima „vendanges tardives” i „sélection de grains nobles”.

Dopunjena je točka 9. jedinstvenog dokumenta.

Početna podtočka (d) postaje podtočka (e) u odjeljku XII. točki 2.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

24.   Prethodna izjava o namjeni čestica

Prethodna izjava o namjeni čestica

U poglavlju II. odjeljku I. točki 1. specifikacije pojašnjena su pravila za prethodnu izjavu o namjeni čestica, koju gospodarski subjekt podnosi tijelu nadležnom za zaštitu i upravljanje oznakama izvornosti „Alsace grand cru” ako odustane od proizvodnje vina s tom oznakom.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Naziv

Alsace grand cru Brand

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od grožđa i vina

Kategorije proizvoda od grožđa i vina

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Opis vina

KRATAK OPIS

Riječ je o mirnim bijelim vinima.

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer Rs i pinot gris G iznosi 12,5 %, a od ostalih sorti 11 %. Ukupna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer B i pinot gris G nakon pojačavanja iznosi najviše 15 %, a vina od ostalih sorti 14 %.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Unije.

Vrhunska bijela vina koja dobro stare ističu se svježinom koja proizlazi iz dominantne vinske kiselosti u kombinaciji sa zrelošću grožđa. Naziv oznake može se dopuniti uobičajenim nazivima, uz uvjet da vina potječu isključivo od sorti grožđa koje mogu nositi predmetni naziv. Odlikuju se velikom punoćom, složenošću i aromatskom snagom s raznim nijansama. Okus im je postojan, a s vremenom postaju sve složenija.

Razlikuju se: suha i mineralna vina; aromatična, voćna, gusta i bogata vina. Te dvije vrste vina jarke su boje, koja seže do zlatnožute.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Oznaka dopunjena navodom „Vendanges tardives”

Oznaka dopunjena navodom „Vendanges tardives”

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer Rs i pinot gris G iznosi 16 %, a vina od ostalih sorti 14,5 %.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Unije.

Arome vina koja nose navod „vendanges tardives” često su vrlo egzotične, s notama kandiranog voća i osvježavajućim završnim notama. Koncentracija im je izvrsna, a aroma vrlo postojana. Ta su vina jarke boje, koja seže do jantarno žute.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3.   Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer Rs i pinot gris G iznosi 18,2 %, a vina od ostalih sorti 16,4 %.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Unije.

Vina koja nose navod „sélection de grains nobles” koncentriranija su i jača, često s aromama voćnih želea. Koncentracija im je izvrsna, a aroma vrlo postojana. Ta su vina jarke boje, koja seže do jantarno žute.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

Posebni enološki postupci

1.   Sustav uzgoja gustoća sadnje

Sustav uzgoja gustoća sadnje

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 500 trsova po hektaru.

Razmak između redova ne smije biti veći od 2 metra.

Razmak trsova vinove loze u redu iznosi najmanje 0,75 metara, a najviše 1,50 metara.

Od 25. listopada 2011. krčenjem redova na jednoj čestici razmak između najširih redova ne smije biti veći od 3 metra.

2.   Sustav uzgoja pravila o rezidbi

Sustav uzgoja pravila o rezidbi

Postupak uzgoja

Vinova loza reže se u uzgojni oblik jednostruki ili dvostruki Guyot s najviše 18 pupova po trsu.

3.   Berba

Berba

Postupak uzgoja

Vina se dobivaju od ručno ubranog grožđa.

4.   Povećanje najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti

Povećanje najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti

Poseban enološki postupak

Povećanje najmanje prosječne prirodne volumne alkoholne jakosti ne smije prelaziti:

| | 0,5 % vol. za vina od sorti gewurztraminer B i pinot gris G; |
| --- | --- |

0,5 % vol. za vina od sorti gewurztraminer B i pinot gris G;

| | 1,5 % vol. za vina od ostalih sorti. |
| --- | --- |

1,5 % vol. za vina od ostalih sorti.

Vina koja mogu nositi navode „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles” ne smiju se pojačavati.

5.   Proizvodnja

Proizvodnja

Ograničenje u pogledu proizvodnje vina

Zabranjena je upotreba komada drva.

6.   Dozrijevanje vina

Dozrijevanje vina

Poseban enološki postupak

Vina moraju dozrijevati najmanje do 1. lipnja godine koja slijedi nakon godine berbe.

Vina koja mogu nositi navod „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles” moraju dozrijevati najmanje do 1. lipnja druge godine nakon godine berbe.

5.2.   Najveći prinosi

Najveći prinosi

1.   Prinos – Oznaka dopunjena ili nedopunjena navodom „vendanges tardives”

Prinos – Oznaka dopunjena ili nedopunjena navodom „vendanges tardives”

60 hektolitara po hektaru

2.   Prinos – Oznaka dopunjena navodom „sélection de grains nobles”

Prinos – Oznaka dopunjena navodom „sélection de grains nobles”

48 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina provode se na području sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim i Zellenberg. |
| --- | --- |

—

U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim i Zellenberg.

djelomično obuhvaćene općine: Kaysersberg Vignoble samo za područje delegiranih općina Kientzheim i Sigolsheim.

| — | U departmanu Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett i Wolxheim. |
| --- | --- |

—

U departmanu Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett i Wolxheim.

Za djelomično prihvaćene općine u gradsku je upravu dostavljena karta koja definira granice zemljopisnog područja.

Karte zemljopisnog područja dostupne su na internetskim stranicama INAO-a.

7.   Sorte vinove loze

Sorte vinove loze

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Opis povezanosti

Opis povezanosti

Vinogradarsko područje pod zaštićenom oznakom izvornosti „Alsace grand cru Brand” nalazi se na jednoj od najboljih lokacija alzaškog vinogorja, u kojem vladaju povoljni klimatski uvjeti. Smješteno je u slikovitom alzaškom krajoliku i omogućuje proizvodnju vrlo izražajnih, prepoznatljivih i jedinstvenih vina.

Zrnatost granitnih tla i fen utječu na aromatičnost, jakost i intenzitet vina. Zbog silicijeva dioksida vina su ugodno kisela i izražajna („steinglitz”). Struktura okusa je gorka ponekad s notama papra i potiče lučenje sline.

Zahvaljujući izvrsnim kasnojesenskim klimatskim uvjetima pogodnima za koncentraciju šećera u grožđu i razvoj plemenite plijesni moguća je proizvodnja vina od prezreloga grožđa.

Dozrijevanjem koje je predviđeno u specifikaciji povećava se kvaliteta vina .

Donošenjem strogih pravila proizvodnje, kao što su održavanje velike površine lišća i ručna berba, alzaški vinogradari čuvaju prepoznatljiva svojstva vina, koja su cijenjena po svojoj složenosti i prikladnosti za dugotrajno čuvanje.

Riječ je o prvoklasnim vinima te regije. Ta su vina cjenjenija od vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Alsace”.

Već se u djelu Médarda Bartha „Der Rebbau des Elsass und die Absatzgebieten seiner Weine”, napisanom 1958., veliča to danas priznato područje.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje u utvrđenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja vina, čini područje sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val i Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val i Zimmerbach.

djelomično obuhvaćene općine: Kaysersberg Vignoble samo za područje delegirane općine Kaysersberg.

| — | U departmanu Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, BOERSCH, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-Nizozemska, Flexburg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenburg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg i Zellwiller. |
| --- | --- |

—

U departmanu Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, BOERSCH, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-Nizozemska, Flexburg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenburg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg i Zellwiller.

Pakiranje na zemljopisnom području

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

pakiranje unutar ograničenog zemljopisnog područja

Opis uvjeta:

Vina se pakiraju u boce vrste „Vin du Rhin” u skladu s odredbama Odluke br. 55–673 od 20. svibnja 1955., Odluke od 13. svibnja 1959. i Odluke od 19. ožujka 1963., isključujući sve druge vrste boca.

Od primjene Zakona od 5. srpnja 1972. vina se moraju puniti u posebne boce vrste „Vin du Rhin”, kako su opisane u odluci iz 1955. u departmanima Bas-Rhin i Haut-Rhin.

Navođenje godine berbe

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Godina berbe mora se navesti zajedno s nazivom oznake u izjavama o berbi i zalihama, pratećim dokumentima, oglasima, letcima, etiketama, računima i ambalažama.

Uobičajeni naziv

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Naziv kontrolirane oznake izvornosti može se dopuniti jednim od uobičajenih naziva ako vina potječu isključivo od sorti grožđa koje mogu nositi predmetni naziv.

Zabranjena je upotreba dvaju ili više uobičajenih naziva na istoj etiketi.

Ti su uobičajeni nazivi sljedeći:

| | Gewurztraminer; |
| --- | --- |

Gewurztraminer;

| | Muscat; |
| --- | --- |

Muscat;

| | Muscat Ottonel; |
| --- | --- |

Muscat Ottonel;

| | Pinot gris; |
| --- | --- |

Pinot gris;

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Tradicionalni navodi „vendanges tardives” i „sélection de grains nobles”

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Vina koja mogu nositi navod „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles” moraju se prezentirati:

| — | s naznakom godine berbe, |
| --- | --- |

—

s naznakom godine berbe,

| — | i s jednim od uobičajenih naziva. |
| --- | --- |

—

i s jednim od uobičajenih naziva.

Navod o sadržaju šećera

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Bijela vina za koja se, u skladu s ovom specifikacijom, traži jedna od 51 kontrolirane oznake izvornosti „Alsace Grand Cru – lieu-dit”, osim navoda „Vendanges tardives” i „Sélection de Grains nobles”, koja se prezentiraju pod tom oznakom, smiju se nuditi javnosti, otpremati, stavljati u prodaju ili prodavati, samo ako se u oglasima, letcima, etiketama, računima i ambalažama uočljivim slovima navede sadržaj šećera kako je definiran europskim zakonodavstvom.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

1

---

| 30.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 374/41

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 Ova obavijest objavljuje se

(2022/C 374/09)

u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Alsace grand cru Zinnkoepflé”

PDO-FR-A0635-AM02

Datum obavijesti: 20.7.2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Dodatni navod

U poglavlju I. odjeljku II. točki 1. specifikacije proizvoda dodani su sljedeći uobičajeni nazivi: „Sylvaner” i „Pinot noir” i odgovarajuće sorte grožđa: „sylvaner B” i „pinot noir N”.

Uobičajeni naziv „Sylvaner” dodan je kako bi se ispravio propust u prvoj verziji specifikacije. U poglavlju I. odjeljku X. točki 1. podtočki (b) prve verzije navodi se da se odobrene sorte „mogu proizvoditi i stavljati na tržište pod svojim nazivima”, ali odgovarajući uobičajeni nazivi nisu bili uvršteni na popis mogućih uobičajenih naziva. Nacionalnom odlukom, koja je prethodila odobrenju prve verzije specifikacije, sorta sylvaner B dodana je sortama koje se smiju upotrebljavati u proizvodnji vina s oznakom izvornosti „Alsace grand cru Zotzenberg”, pri čemu su u obzir uzete lokalne prakse i ugled tih vina.

Uobičajeni naziv „Pinot noir” dodaje se u specifikaciju jer je na nacionalnoj razini podnesen zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”. Taj zahtjev za priznavanje crnog vina temelji se na povijesti, glasovitosti i svojstvima vina proizvedenih od grožđa sorte pinot noir N koje raste na česticama razgraničenima za te oznake „Alsace grand cru”. Pinot noir N jedina je odobrena sorta za ta crna vina.

U poglavlju I. odjeljku II. točki 1. specifikacije nazivima sorti muscats à petits grains (muškat sitnog zrna) koje odgovaraju uobičajenom nazivu „Muscat” dodane su riječi „blanc” (bijeli) i „roses” (ružičasti) kako bi se ispravio propust iz prethodne verzije specifikacije.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

2.   Vrste proizvoda

U poglavlju I. odjeljku III. specifikacije tekst je izmijenjen kako bi se navelo da kontrolirane oznake izvornosti iz sadašnje specifikacije više nisu isključivo oznake dodijeljene mirnim bijelim vinima.

Kontrolirane oznake izvornosti „Alsace grand cru” dodijeljene mirnim bijelim i crnim vinima navedene su poimence („Alsace grand cru Hengst”, „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”).

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3.   Zemljopisno područje

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 1. specifikacije dodan je stavak u kojem se upućuje na datume na koje je nadležni nacionalni odbor INAO-a odobrio zemljopisno područje i u kojem se navodi službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. kao referentni dokument za razgraničenje opsega zemljopisnog područja kako je upisano u specifikaciji. Tim se navodom omogućuje pravna zaštita razgraničenja zemljopisnog područja.

Uvođenjem upućivanja na službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. ažurira se popis naziva općina. Stoga su općine Kientzheim i Sigolsheim izbrisane, a njihovo je područje odsad pripojeno općini Kaysersberg Vignoble.

Tim izmjenama teksta ne mijenja se opseg zemljopisnog područja.

U točki 1. dodane su i sljedeće rečenice:

„Karte zemljopisnog područja dostupne su na internetskim stranicama INAO-a.

Za djelomično prihvaćenu općinu u gradsku je upravu dostavljena karta koja definira granice zemljopisnog područja.”

Zbog tih izmjena treba izmijeniti točku 6. jedinstvenog dokumenta.

4.   Razgraničeno područje čestice

Razgraničeno područje čestice

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 2. specifikacije:

| — | kako bi se ispravio propust, prvom stavku dodane su informacije „6. i 7. rujna 2006.”, koje se odnose na datum na koji je nadležni nacionalni odbor odobrio područje čestice. |
| --- | --- |

—

kako bi se ispravio propust, prvom stavku dodane su informacije „6. i 7. rujna 2006.”, koje se odnose na datum na koji je nadležni nacionalni odbor odobrio područje čestice.

| — | u drugom stavku tekst je izmijenjen kako bi se uzele u obzir izmjene u nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1. |
| --- | --- |

—

u drugom stavku tekst je izmijenjen kako bi se uzele u obzir izmjene u nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1.

| — | stupac pod nazivom „Općine” u tablici ažuriran je kako bi nazivi odgovarali nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1. |
| --- | --- |

—

stupac pod nazivom „Općine” u tablici ažuriran je kako bi nazivi odgovarali nazivima općina iz odjeljka IV. točke 1.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

5.   Područje u neposrednoj blizini

Područje u neposrednoj blizini

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 3. specifikacije jedan stavak je izmijenjen kako bi se službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. naveo kao referentni dokument za razgraničenje opsega zemljopisnog područja kako je upisano u specifikaciji. Tim se navodom omogućuje pravna zaštita razgraničenja zemljopisnog područja.

Uvođenjem upućivanja na službeni zemljopisni šifrarnik iz 2021. ažurira se popis naziva općina. Stoga je izbrisan naziv općine Kaysersberg i dodan naziv općine Kaysersberg Vignoble, uz informaciju da je ta općina djelomično obuhvaćena samo za područje delegirane općine Kaysersberg.

Tim izmjenama teksta ne mijenja se opseg područja u neposrednoj blizini.

Zbog tih izmjena treba izmijeniti točku 9. jedinstvenog dokumenta.

6.   Sorte vinove loze

Sorte vinove loze

U poglavlju I. odjeljku V. točki 1. podtočki (a) specifikacije dodane su riječi „— za bijela vina: ” i „— za crna vina: od sorte pinot noir N” jer je na nacionalnoj razini podnesen zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”. Pinot noir N jedina je odobrena sorta za ta crna vina. To je i jedina sorta odobrena za proizvodnju crnog vina s oznakom izvornosti „Alsace”.

U odjeljku V. točki 1. podtočkama (a), (b) i (e) i odjeljku V. točki 2. podtočki (b) nazivima sorti muscats à petits grains (muškat sitnog zrna) dodane su riječi „blanc” (bijeli) i „roses” (ružičasti) kako bi se ispravio propust iz prethodne verzije specifikacije.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

7.   Gustoća sadnje

Gustoća sadnje

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (a) specifikacije dodane su riječi: „Za proizvodnju bijelog vina” i „Za proizvodnju crnog vina” kako bi se najmanje gustoće sadnje razlikovale prema boji vina. Te su gustoće navedene za nazive sorti od kojih se mogu dobiti crna vina.

Te dopune ne utječu na jedinstveni dokument.

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (a) specifikacije naveden je stvarni datum primjene pravila o mogućnosti prilagodbe uzgojne gustoće krčenjem: „25. listopada 2011.”, kojim je zamijenjen tekst „na dan odobrenja ove specifikacije”.

Ta izmjena zahtijeva izmjenu točke 5. jedinstvenog dokumenta.

8.   Pravila o rezidbi

Pravila o rezidbi

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (b) specifikacije pravilo o broju pupova po kvadratnom metru površine tla, koje se razlikovalo ovisno o sortama grožđa, izbrisano je za bijela vina i zamijenjeno jedinstvenim pravilom od 18 pupova po trsu.

Tim se izmjenama omogućuje usklađivanje teksta za alzaške oznake izvornosti između specifikacija i pojednostavnjivanje metoda kontrole.

Izmijenjena je točka 5. jedinstvenog dokumenta.

Na početku rečenice dodan je tekst „Za bijela vina” zbog zahtjeva za priznavanje mirnih crnih vina razmatranog na nacionalnoj razini za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”.

Za crna vina dodano je pravilo o rezidbi prema kojem najveći broj pupova po trsu iznosi 14. Taj je broj manji od broja odobrenog za proizvodnju bijelih vina. Tim pravilom omogućuje se usklađenost s prinosima i proizvodnjom kvalitetnog grožđa.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

9.   Pravila o vezanju trsova uz brajdu i visini lišća

Pravila o vezanju trsova uz brajdu i visini lišća

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (c) specifikacije izbrisana je najveća visina nosive žice luka i izmijenjen je način mjerenja visine vezanog lišća.

Zahvaljujući tim izmjenama može se utvrditi poštuju li se odredbe o visini lišća tijekom vegetacije, što je prije podlijegalo samo obvezi ulaganja najvećih mogućih napora.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

10.   Najveće prosječno opterećenje po čestici

Najveće prosječno opterećenje po čestici

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (d) specifikacije vrijednost najvećeg prosječnog opterećenja po čestici smanjena je za bijela vina s 10 000 na 8 500 kilograma po hektaru, u skladu sa smanjenjem prinosa za ta vina.

Utvrđena je vrijednost za crna vina, niža od vrijednosti utvrđene za bijela vina, u skladu s prinosima tih vina.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

11.   Zrelost grožđa i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost

Zrelost grožđa i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost

U poglavlju I. odjeljku VII. točki 2. podtočki (a) specifikacije tablica je izmijenjena kako bi se u obzir uzeo zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina podnesen na nacionalnoj razini za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru”.

Za crna vina tih oznaka „Alsace grand cru” utvrđeni su najmanji sadržaji šećera u grožđu pri berbi i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost.

Ti podaci ne utječu na jedinstveni dokument.

Vrijednosti najmanjeg sadržaja šećera u grožđu kod bijelih vina povećane su za 2 ili 3 grama po litri mošta kako bi se poštovala ista razlika od 1 % vol. u odnosu na vrijednosti svake najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti kao u prethodnoj verziji specifikacije. Za izračun prerade grama šećera u alkohol tijelo za zaštitu i upravljanje odlučilo je primijeniti vrijednost od 17 grama šećera za 1 % vol. za bijela vina, dok je u izvornoj verziji specifikacije proizvoda odabralo vrijednost od 16,83. Tu vrijednost od 17 grama preporučio je nadležni nacionalni odbor INAO-a pri sastavljanju prve verzije specifikacije.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

12.   Prinosi

Prinosi

U poglavlju I. odjeljku VIII. točkama 1. i 2. specifikacije smanjeni su prinosi i najveći prinosi, čime se omogućuje bolja kontrola kvalitete bijelih vina i bijelih vina s oznakom „Vendanges tardives” (kasne berbe), u skladu s hijerarhijskom strukturom oznaka izvornosti regije Alsace.

Izmijenjeni su najveći prinosi iz točke 5. jedinstvenog dokumenta.

Dodano je „Vins blancs” (bijela vina) za vina bez navoda jer je zahtjev za priznavanje mirnih crnih vina za određene oznake izvornosti „Alsace grand cru” razmatran na nacionalnoj razini.

Prinos i najveći prinos crnih vina utvrđeni su u skladu s hijerarhijskom strukturom oznaka regije Alsace, odnosno za te su oznake „grand cru” utvrđene niže vrijednosti.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

13.   Malolaktična fermentacija, sadržaj fermentabilnih šećera crnih vina

Malolaktična fermentacija, sadržaj fermentabilnih šećera crnih vina

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočki (c) specifikacije navedeno je da je malolaktična fermentacija crnih vina dovršena.

Kako bi se osigurala kontrola tog pravila, utvrđeno je da sadržaj jabučne kiseline u fazi pakiranja smije biti najviše 0,4 grama po litri.

U odjeljku IX. točki 1. podtočki (d) utvrđen je sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) u crnim vinima od najviše 2 grama po litri nakon fermentacije.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

14.   Zabrana povećanja najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti vina za crna vina

Zabrana povećanja najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti vina za crna vina

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočki (e) specifikacije navedeno je da se crna vina ne pojačavaju. To ograničenje proizvodnje u skladu je s razgraničenjem čestica za proizvodnju grožđa, najmanjom gustoćom sadnje, pravilima o rezidbi i niskim vrijednostima prinosa.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

15.   Kapacitet vinskog podruma

Kapacitet vinskog podruma

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočki (g) specifikacije smanjen je koeficijent izračuna kapaciteta vinskog podruma.

Omjer između količine prethodne berbe i kapaciteta vinskog podruma ne mora biti tako velik.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

16.   Datum uzgoja i stavljanja na tržište crnih vina za potrošače

Datum uzgoja i stavljanja na tržište crnih vina za potrošače

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 2. specifikacije za crna vina utvrđuje se minimalno razdoblje dozrijevanja do 1. listopada godine koja slijedi nakon godine berbe. Kako bi svojstva vina proizvedena od grožđa sorte pinot noir N koja potječe s tog teroara došla do izražaja treba proći minimalno razdoblje.

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 5. podtočki (a) navedeno je da se nakon razdoblja dozrijevanja crna vina smiju stavljati na tržište za potrošače tek od 1. listopada godine koja slijedi nakon godine berbe.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

17.   Kontrola pakiranih pošiljaka

Kontrola pakiranih pošiljaka

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 3. podtočki (b) specifikacije izbrisano je pravilo o čuvanju probnih boca za kontrolu pakiranih pošiljaka.

To je pravilo mjera za mogućnost kontrole i uvršteno je u plan kontrole.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

18.   Skladištenje flaširanih vina

Skladištenje flaširanih vina

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 4. specifikacije navedene su značajke mjesta skladištenja flaširanih vina.

Time se gospodarskim subjektima omogućuje bolje razumijevanje tog pravila i olakšava njegova kontrola.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

19.   Ljudski čimbenici koji pridonose povezanosti sa zemljopisnim područjem

Ljudski čimbenici koji pridonose povezanosti sa zemljopisnim područjem

U poglavlju I. odjeljku X. točki 1. podtočki (b) specifikacije proizvoda tekst je izmijenjen kako bi se uzelo u obzir priznavanje oznaka izvornosti „Alsace grand cru Hengst” i „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” za mirna crna vina:

| — | za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Hengst” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 500 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci. |
| --- | --- |

—

za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Hengst” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 500 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci.

| — | za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 000 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci. |
| --- | --- |

—

za kontroliranu oznaku izvornosti „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” dodane su sljedeće informacije: priznavanje crnih vina u 2022.; dopuštena je samo sorta pinot noir N; najmanja gustoća sadnje iznosi 5 000 trsova po hektaru za proizvodnju crnog vina; vina se ne pojačavaju i moraju dozrijevati najmanje 10 mjeseci.

U odjeljku X. točki 1. podtočki (b) izbrisana je informacija da su te dvije oznake izvornosti priznate za bijele sorte te su dodane riječi „za bijela vina” kad je to potrebno za razumijevanje teksta.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

Nazivima sorti muscats à petits grains (muškat sitnog zrna) dodane su riječi „blanc” (bijeli) i „roses” (ružičasti) kako bi se ispravio propust iz prethodne verzije specifikacije. Ta dodavanja ne utječu na jedinstveni dokument.

20.   Opis vina

Opis vina

U poglavlju I. odjeljku X. točki 2. specifikacije dodan je opis izgleda bijelih vina kako bi se bolje opisala.

Za prve dvije opisane vrste vina: „Te dvije vrste vina jarke su boje, koja seže do zlatnožute.”

Za posljednje dvije opisane vrste vina: „Te dvije vrste vina jarke su boje, koja seže do jantarno žute.”

Izmijenjena je točka 4. jedinstvenog dokumenta.

Za oznake izvornosti „Alsace grand cru Hengst” i „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” dodan je opis glavnih organoleptičkih svojstava crnih vina.

Ti opisi ne utječu na jedinstveni dokument.

21.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

U poglavlju I. odjeljku X. točki 3. specifikacije za oznaku izvornosti „Alsace grand cru Hengst” informacije o povezanosti zemljopisnog podrijetla i svojstava vina, koje se mogu primjenjivati i na crna vina koja nose tu oznaku, dopunjene su informacijama specifičnima za crna vina.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

22.   Prijelazne mjere

Prijelazne mjere

U poglavlju I. odjeljku XI. točki 2. specifikacije, u skladu s izmjenama u poglavlju I. odjeljku VI., izbrisana je najveća visina nosive žice luka i smanjen je najveći broj pupova po trsu.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

23.   Obvezno navođenje sadržaja šećera na etiketama i drugim informativnim materijalima za bijela vina

Obvezno navođenje sadržaja šećera na etiketama i drugim informativnim materijalima za bijela vina

U poglavlju I. odjeljku XII. točki 2. podtočki (d) specifikacije umetnut je novi tekst umjesto prethodnog kako bi se trenutačno neobvezno navođenje sadržaja šećera, kako je definirano u Uredbi EU-a 2019/33, propisalo obveznim.

Tim se navođenjem potrošačima olakšava čitljivost kad je riječ o vrsti vina.

To novo pravilo ne primjenjuje se na vina s tradicionalnim navodima „vendanges tardives” i „sélection de grains nobles”.

Dopunjena je točka 9. jedinstvenog dokumenta.

Početna podtočka (d) postaje podtočka (e) u odjeljku XII. točki 2.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

24.   Prethodna izjava o namjeni čestica

Prethodna izjava o namjeni čestica

U poglavlju II. odjeljku I. točki 1. specifikacije pojašnjena su pravila za prethodnu izjavu o namjeni čestica, koju gospodarski subjekt podnosi tijelu nadležnom za zaštitu i upravljanje oznakama izvornosti „Alsace grand cru” ako odustane od proizvodnje vina s tom oznakom.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Naziv

Alsace grand cru Zinnkoepflé

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od grožđa i vina

Kategorije proizvoda od grožđa i vina

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Opis vina

KRATAK OPIS

Riječ je o mirnim bijelim vinima.

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer Rs i pinot gris G iznosi 12,5 %, a od ostalih sorti 11 %. Ukupna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer B i pinot gris G nakon pojačavanja iznosi najviše 15 %, a vina od ostalih sorti 14 %.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Unije.

Vrhunska bijela vina koja dobro stare ističu se svježinom koja proizlazi iz dominantne vinske kiselosti u kombinaciji sa zrelošću grožđa. Naziv oznake može se dopuniti uobičajenim nazivima, uz uvjet da vina potječu isključivo od sorti grožđa koje mogu nositi predmetni naziv. Odlikuju se velikom punoćom, složenošću i aromatskom snagom s raznim nijansama. Okus im je postojan, a s vremenom postaju sve složenija.

Razlikuju se: suha i mineralna vina; aromatična, voćna, gusta i bogata vina. Boja tih dviju vrsta vina duboka je i intenzivna i doseže zlatnožutu.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Oznaka dopunjena navodom „Vendanges tardives”

Oznaka dopunjena navodom „Vendanges tardives”

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer Rs i pinot gris G iznosi 16 %, a vina od ostalih sorti 14,5 %.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Unije.

Arome vina koja nose navod „vendanges tardives” često su vrlo egzotične, s notama kandiranog voća i osvježavajućim završnim notama. Koncentracija im je izvrsna, a aroma vrlo postojana. Ta su vina jarke boje, koja seže do jantarno žute.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3.   Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina od sorti gewurztraminer Rs i pinot gris G iznosi 18,2 %, a vina od ostalih sorti 16,4 %.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Unije.

Vina koja nose navod „sélection de grains nobles” koncentriranija su i jača, često s aromama voćnih želea. Koncentracija im je izvrsna, a aroma vrlo postojana. Ta su vina jarke boje, koja seže do jantarno žute.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

Posebni enološki postupci

1.   Sustav uzgoja: gustoća sadnje

Sustav uzgoja: gustoća sadnje

Poseban enološki postupak

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 500 trsova po hektaru.

Razmak između redova ne smije biti veći od 2 metra.

Razmak trsova vinove loze u redu iznosi najmanje 0,75 metara, a najviše 1,50 metara.

Od 25. listopada 2011. krčenjem redova na jednoj čestici razmak između najširih redova ne smije biti veći od 3 metra.

2.   Sustav uzgoja: pravila o rezidbi

Sustav uzgoja: pravila o rezidbi

Postupak uzgoja

Vinova loza reže se u uzgojni oblik jednostruki ili dvostruki Guyot s najviše 18 pupova po trsu.

3.   Berba

Berba

Postupak uzgoja

Vina se dobivaju od ručno ubranog grožđa.

4.   Povećanje najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti

Povećanje najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti

Poseban enološki postupak

Povećanje najmanje prosječne prirodne volumne alkoholne jakosti ne smije prelaziti:

| | 0,5 % vol. za vina od sorti gewurztraminer B i pinot gris G; |
| --- | --- |

0,5 % vol. za vina od sorti gewurztraminer B i pinot gris G;

| | 1,5 % vol. za vina od ostalih sorti. |
| --- | --- |

1,5 % vol. za vina od ostalih sorti.

Vina koja mogu nositi navode „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles” ne smiju se pojačavati.

5.   Proizvodnja

Proizvodnja

Ograničenje u pogledu proizvodnje vina

Zabranjena je upotreba komada drva.

6.   Dozrijevanje vina

Dozrijevanje vina

Poseban enološki postupak

Vina moraju dozrijevati najmanje do 1. lipnja godine koja slijedi nakon godine berbe.

Vina koja mogu nositi navod „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles” moraju dozrijevati najmanje do 1. lipnja druge godine nakon godine berbe.

5.2.   Najveći prinosi

Najveći prinosi

1.   Oznaka dopunjena navodom ili bez navoda „vendanges tardives”

Oznaka dopunjena navodom ili bez navoda „vendanges tardives”

60 hektolitara po hektaru

2.   Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

Oznaka dopunjena navodom „Sélection de grains nobles”

48 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina provode se na području sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim i Zellenberg. |
| --- | --- |

—

U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim i Zellenberg.

djelomično obuhvaćene općine: Kaysersberg Vignoble samo za područje delegiranih općina Kientzheim i Sigolsheim.

| — | U departmanu Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett i Wolxheim. |
| --- | --- |

—

U departmanu Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett i Wolxheim.

Za djelomično prihvaćene općine u gradsku je upravu dostavljena karta koja definira granice zemljopisnog područja.

Karte zemljopisnog područja dostupne su na internetskim stranicama INAO-a.

7.   Sorte vinove loze

Sorte vinove loze

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Opis povezanosti

Opis povezanosti

Vinogradarsko područje pod zaštićenom oznakom izvornosti „Alsace grand cru Zinnkoepflé” nalazi se na jednoj od najboljih lokacija alzaškog vinogorja, u kojem vladaju povoljni klimatski uvjeti. Smješteno je u slikovitom alzaškom krajoliku i omogućuje proizvodnju vrlo izražajnih, prepoznatljivih i jedinstvenih vina.

Podtlo školjkastog vapnenca, strme padine i niske količine padalina pridonose proizvodnji pikantnih vina s blago dimnim i slanim notama. Riječ je o bogatim i snažnim vinima ugodne kisele strukture koja mogu stajati više od deset godina.

Zahvaljujući izvrsnim kasnojesenskim klimatskim uvjetima pogodnima za koncentraciju šećera u grožđu i razvoj plemenite plijesni moguća je proizvodnja vina od prezreloga grožđa.

Dozrijevanjem koje je predviđeno u specifikaciji povećava se kvaliteta vina.

Donošenjem strogih pravila proizvodnje, kao što su održavanje velike površine lišća i ručna berba, alzaški vinogradari čuvaju prepoznatljiva svojstva vina, koja su cijenjena po svojoj složenosti i prikladnosti za dugotrajno čuvanje.

Riječ je o prvoklasnim vinima te regije. Ta su vina cjenjenija od vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Alsace”.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje u utvrđenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja vina, čini područje sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val i Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

U departmanu Haut-Rhin: općine obuhvaćene u cijelosti: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val i Zimmerbach.

djelomično obuhvaćene općine: Kaysersberg Vignoble samo za područje delegirane općine Kaysersberg.

| — | U departmanu Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, BOERSCH, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-Nizozemska, Flexburg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenburg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg i Zellwiller. |
| --- | --- |

—

U departmanu Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, BOERSCH, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-Nizozemska, Flexburg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenburg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg i Zellwiller.

Pakiranje na zemljopisnom području

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

pakiranje unutar ograničenog zemljopisnog područja

Opis uvjeta:

Vina se pakiraju u boce vrste „Vin du Rhin” u skladu s odredbama Odluke br. 55–673 od 20. svibnja 1955., Odluke od 13. svibnja 1959. i Odluke od 19. ožujka 1963., isključujući sve druge vrste boca.

Od uvođenja zakona od 5. srpnja 1972. vina se moraju puniti u boce u departmanima Bas-Rhin i Haut-Rhin u boce tipa „Vin du Rhin”, kako je opisano u Dekretu iz 1955.

Navođenje godine berbe

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Godina berbe mora se navesti zajedno s nazivom oznake u izjavama o berbi i zalihama, pratećim dokumentima, oglasima, letcima, etiketama, računima i ambalažama.

Uobičajeni naziv

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Naziv kontrolirane oznake izvornosti može se dopuniti jednim od uobičajenih naziva ako vina potječu isključivo od sorti grožđa koje mogu nositi predmetni naziv.

Zabranjena je upotreba dvaju ili više uobičajenih naziva na istoj etiketi.

Ti su uobičajeni nazivi sljedeći:

| | Gewurztraminer; |
| --- | --- |

Gewurztraminer;

| | Muscat; |
| --- | --- |

Muscat;

| | Muscat Ottonel; |
| --- | --- |

Muscat Ottonel;

| | Pinot gris; |
| --- | --- |

Pinot gris;

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Tradicionalni navodi „vendanges tardives” i „sélection de grains nobles”

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Vina koja mogu nositi navod „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles” moraju se prezentirati:

| — | s naznakom godine berbe, |
| --- | --- |

—

s naznakom godine berbe,

| — | i s jednim od uobičajenih naziva. |
| --- | --- |

—

i s jednim od uobičajenih naziva.

Navod o sadržaju šećera

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Bijela vina za koja se, u skladu s ovom specifikacijom, traži jedna od 51 kontrolirane oznake izvornosti „Alsace Grand Cru – lieu-dit”, osim navoda „Vendanges tardives” i „Sélection de Grains nobles”, koja se prezentiraju pod tom oznakom, smiju se nuditi javnosti, otpremati, stavljati u prodaju ili prodavati, samo ako se u oglasima, letcima, etiketama, računima i ambalažama uočljivim slovima navede sadržaj šećera kako je definiran europskim zakonodavstvom.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

1

---

| 30.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/52 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 374/52

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 374/10)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„Bandol”

PDO-FR-A0485-AM01

Datum obavijesti: 7. srpnja 2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Zemljopisno područje

U poglavlju I. specifikacije oznake „Bandol”, u odjeljku IV. – Područja na kojima se provode različiti postupci – mijenja se točka 1. – Zemljopisno područje – kako bi se uputilo na službeni zemljopisni šifrarnik iz 2020. u kojem se navodi i utvrđuje popis općina po departmanima na nacionalnoj razini. Tom izmjenom teksta uvodi se upućivanje na zemljopisno područje iz verzije službenog zemljopisnog šifrarnika koja je bila na snazi 2020., koji objavljuje INSEE, kao i pravna sigurnost razgraničenja zemljopisnog područja:

| „1. | Zemljopisno područje
  Sve faze proizvodnje (berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina) odvijaju se na zemljopisnom području, odnosno području sljedećih općina departmana Var, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2020.: Bandol, Le Beausset, La Cadière-d’Azur, Le Castellet, Evenos, Ollioules, Sanary-sur-Mer i Saint-Cyr-sur-Mer.” |
| --- | --- |

„1.

Zemljopisno područje

Sve faze proizvodnje (berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina) odvijaju se na zemljopisnom području, odnosno području sljedećih općina departmana Var, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2020.: Bandol, Le Beausset, La Cadière-d’Azur, Le Castellet, Evenos, Ollioules, Sanary-sur-Mer i Saint-Cyr-sur-Mer.”

Ta je izmjena uključena u jedinstveni dokument u točki „Razgraničeno zemljopisno područje”.

2.   Razgraničeno područje čestice

U poglavlju I. specifikacije oznake „Bandol”, u odjeljku IV. – Područja na kojima se provode različiti postupci – mijenja se točka 2. – Razgraničeno područje čestice – kako bi se dodali datumi na koje je nacionalno tijelo odobrilo čestice na kojima se može uzgajati grožđe koje se koristi za tu oznaku.

To pojašnjenje ne utječe na jedinstveni dokument.

3.   Način uzgoja – Navodnjavanje

U poglavlju I. specifikacije oznake „Bandol”, odjeljak VI. – Način uzgoja vinove loze –dopunjuje se točkom 3. kako bi se odobrilo navodnjavanje.

Upotreba navodnjavanja dodaje se u jedinstveni dokument u točki „Enološki postupci”.

4.   Datum kretanja vina između ovlaštenih skladišta

U poglavlju I. specifikacije oznake „Bandol”, u odjeljku IX. – Prerada, proizvodnja, dozrijevanje, pakiranje i skladištenje – mijenja se točka 5. podtočka (b) kako bi se izbrisali datumi kojima se definira razdoblje tijekom kojeg se vina ne smiju kretati između trgovaca i subjekata koji proizvode stavljaju na tržište, prije stavljanja vina u promet, kako bi se omogućilo kretanje vina između svih subjekata i uklonila svaka opasnost od nepoštenog tržišnog natjecanja.

To brisanje ne utječe na jedinstveni dokument.

5.   Prijelazne mjere

U poglavlju I. specifikacije oznake „Bandol” mijenja se odjeljak XI. – Prijelazne mjere – kako bi se izbrisale točke 1. i 3. koje se odnose na zastarjele prijelazne odredbe.

U točki 1. utvrđuju se udio sorte mourvèdre u vinskim sortama do berbe 2014. te udjeli sorti clairette i sauvignon do berbe 2011. Ta odredba ne utječe na jedinstveni dokument.

U točki 3. utvrđuje se 1. siječnja 2013. kao datum stupanja na snagu zabrane kombiniranih muljača. Brisanje tog datuma ne utječe na jedinstveni dokument, iako je ta zabrana predviđena u specifikaciji proizvoda u odjeljku IX., kao i u jedinstvenom dokumentu u točki „Posebni enološki postupci”.

6.   Glavni elementi koje treba kontrolirati

Tablica u poglavlju III. specifikacije proizvoda ažurira se kako bi se navele točke specifikacije koje treba kontrolirati.

To ažuriranje ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Bandol

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.   Analitički opis proizvoda

KRATAK OPIS

Vina s oznakom „Bandol” mirna su vina koja obuhvaćaju crna, bijela ili ružičasta vina.

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost bijelih i ružičastih vina iznosi 11,5 %.

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost crnih vina iznosi 12 %.

Crna vina u fazi pakiranja imaju najveći sadržaj jabučne kiseline od 0,4 grama po litri.

Nakon fermentacije udio fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) iznosi najviše:

| — | 3 g/l kod bijelih i ružičastih vina |
| --- | --- |

—

3 g/l kod bijelih i ružičastih vina

| — | 3 g/l kod crnih vina čija prirodna volumna alkoholna jakost ne prelazi 14 % |
| --- | --- |

—

3 g/l kod crnih vina čija prirodna volumna alkoholna jakost ne prelazi 14 %

| — | 4 g/l kod crnih vina čija je prirodna volumna alkoholna jakost veća od 14 % |
| --- | --- |

—

4 g/l kod crnih vina čija je prirodna volumna alkoholna jakost veća od 14 %

Analitički kriteriji tih vina u skladu su s europskim propisima.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Organoleptički opis proizvoda

KRATAK OPIS

Crna vina odležavaju i proizvode se od vinove loze starije od sedam godina koja daje niske prinose, a svoj razvoj započinju odležavanjem 18 mjeseci u drvenim posudama, najčešće bačvama. Sorta mourvèdre N, koja mora činiti najmanje 50 % u mješavini sorti, znatno pridonosi njihovim značajkama: riječ je o jakim i punim vinima s taninskom strukturom koja se dugo čuvaju.

Ružičasta vina postaju sve važnija. Proizvode se izravnim prešanjem, primjenom kratke maceracije ili metode „saignée” te su blijede boje šipka. Sorta mourvèdre N, koja obavezno mora biti prisutna (minimalno 20 %, a često od 30 % do 40 %), tim vinima daje posebnu strukturu s više tanina od drugih provansalskih ružičastih vina. Za njezin je razvoj potrebno više vremena, ali omogućuje dulje čuvanje.

Bijela vina, koja se uglavnom proizvode od sorte clairette B (minimalno 50 %), svjetložute su slamnate boje s cvjetnim aromama. Njihova je proizvodnja manje zastupljena od dviju prethodno navedenih, ali ipak pridonosi ugledu i ravnoteži kontrolirane oznake izvornosti.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

5.1.   Posebni enološki postupci

1.

Postupak uzgoja

| — | Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 5 000 trsova po hektaru. – Razmak između redova ne smije biti veći od 2,50 metara. |
| --- | --- |

—

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 5 000 trsova po hektaru. – Razmak između redova ne smije biti veći od 2,50 metara.

| — | Za svaki trs namijenjena je površina od najviše 2 četvornih metara. Ta se površina dobiva množenjem udaljenosti između redova s razmakom između trsova. |
| --- | --- |

—

Za svaki trs namijenjena je površina od najviše 2 četvornih metara. Ta se površina dobiva množenjem udaljenosti između redova s razmakom između trsova.

| — | Međutim, vinova loza zasađena na terasama može imati razmak od najviše 2,5 metra između grebena padine i prvog reda gornje terase, kao i između podnožja padine ili zidića i prvog reda donje terase. |
| --- | --- |

—

Međutim, vinova loza zasađena na terasama može imati razmak od najviše 2,5 metra između grebena padine i prvog reda gornje terase, kao i između podnožja padine ili zidića i prvog reda donje terase.

| — | Trsovi su nisko rezani (račvasti uzgojni oblik ili kordonac Royat) s najviše osam pupova po trsu. Svaki reznik ima najviše dva pupa. |
| --- | --- |

—

Trsovi su nisko rezani (račvasti uzgojni oblik ili kordonac Royat) s najviše osam pupova po trsu. Svaki reznik ima najviše dva pupa.

| — | Vinova loza starija od 30 godina može se obrezivati s najviše 12 pupova po trsu. |
| --- | --- |

—

Vinova loza starija od 30 godina može se obrezivati s najviše 12 pupova po trsu.

| — | Rezidba se obavlja prije 1. svibnja. |
| --- | --- |

—

Rezidba se obavlja prije 1. svibnja.

| — | Vina se dobivaju od ručno ubranog grožđa. Grozdovi se do mjesta proizvodnje vina prevoze cijeli. |
| --- | --- |

—

Vina se dobivaju od ručno ubranog grožđa. Grozdovi se do mjesta proizvodnje vina prevoze cijeli.

| — | Navodnjavanje: Odstupanjem u skladu s odredbama članka D. 645-5 Zakonika o poljoprivredi i morskom ribarstvu navodnjavanje tijekom rasta vinove loze dopušteno je isključivo u slučaju trajne suše koja ometa pravilan fiziološki razvoj vinove loze i dobro dozrijevanje grožđa. |
| --- | --- |

—

Navodnjavanje: Odstupanjem u skladu s odredbama članka D. 645-5 Zakonika o poljoprivredi i morskom ribarstvu navodnjavanje tijekom rasta vinove loze dopušteno je isključivo u slučaju trajne suše koja ometa pravilan fiziološki razvoj vinove loze i dobro dozrijevanje grožđa.

2.

Poseban enološki postupak

| — | Zabranjena je termička obrada berbe na temperaturi višoj od 40 °C. |
| --- | --- |

—

Zabranjena je termička obrada berbe na temperaturi višoj od 40 °C.

| — | Zabranjena je upotreba komada drva. |
| --- | --- |

—

Zabranjena je upotreba komada drva.

| — | Kad je riječ o proizvodnji ružičastih vina, dopuštena je upotreba enološkog ugljena za mošt i mlada vina koja još fermentiraju nakon prešanja, do granice od 10 % količine ružičastih vina koje za određenu berbu proizvede predmetni vinar, s najvećim udjelom od 60 grama po hektolitru. |
| --- | --- |

—

Kad je riječ o proizvodnji ružičastih vina, dopuštena je upotreba enološkog ugljena za mošt i mlada vina koja još fermentiraju nakon prešanja, do granice od 10 % količine ružičastih vina koje za određenu berbu proizvede predmetni vinar, s najvećim udjelom od 60 grama po hektolitru.

| — | Zabranjen je svaki postupak pojačavanja. |
| --- | --- |

—

Zabranjen je svaki postupak pojačavanja.

| — | Zabranjena je upotreba kontinuiranih vinifikatora, kontinuiranih preša, uređaja za centrifugalno runjanje, vijčanih ocjeđivača s promjerom manjim od 750 milimetara i klipnih kombiniranih muljača.
  Uz prethodno navedene odredbe u proizvodnji vina je u pogledu enoloških postupaka potrebno poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu. |
| --- | --- |

—

Zabranjena je upotreba kontinuiranih vinifikatora, kontinuiranih preša, uređaja za centrifugalno runjanje, vijčanih ocjeđivača s promjerom manjim od 750 milimetara i klipnih kombiniranih muljača.

Uz prethodno navedene odredbe u proizvodnji vina je u pogledu enoloških postupaka potrebno poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

5.2.   Najveći prinosi

| 1. | 40 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

1.

40 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Sve faze proizvodnje (berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina) odvijaju se na zemljopisnom području, odnosno području sljedećih općina departmana Var, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2020.: Bandol, Le Beausset, La Cadière-d’Azur, Le Castellet, Evenos, Ollioules, Sanary-sur-Mer i Saint-Cyr-sur-Mer.

7.   Sorte vinove loze

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Carignan N

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Grenache N

Marsanne B

Mourvèdre N – Monastrell

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Semillon B

Syrah N – Shiraz

Ugni blanc B

Vermentino B – Rolle

8.   Opis povezanosti

8.1.   Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje razgraničeno je na osam općina departmana Var. Nalazi se u središtu prostranog amfiteatra sastavljenog od niza reljefa uzrokovanih erozijom i tektonskim pojavama koje su utjecale na sedimentne, karbonatne i grebenske formacije koje su tako iznesene na površinu te taj amfiteatar stvara brežuljkasti krajolik, zatvoren prema sjeveru i otvoren prema Sredozemnom moru zaljevom Bandol.

Zbog te topografije nastaje posebna sredozemna klima, zaštićena od mistrala, hladnog vjetra sa sjevera koji prevladava u Provansi, a nastaju i položaji na brežuljcima i u podnožjima s prosječno 3 000 sunčanih sati i godišnjom količinom padalina od 650 milimetara. Tom ionako povoljnom klimatskom kontekstu pridodaje se i umjereni učinak otvorenosti na Sredozemno more koje ublažava ljetno sunce i održava laganu vlažnost po noći te time stvara optimalne uvjete za dozrijevanje grožđa, osobito za sortu mourvèdre N, koja omogućuje proizvodnju crnih vina koja se mogu dugo čuvati i podržavaju odležavanje u drvu te karakterističnih ružičastih vina, ali i za sortu clairette B koja omogućuje proizvodnju profinjenih i strukturiranih bijelih vina.

Najtipičnija tla su tanka, bjelkasta tla, siromašna organskim tvarima, ponekad bogata silikatnim elementima, uvijek vrlo kamenita i vrlo porozna, čime se osigurava optimalna cirkulacija vode.

Oblik krajolika na koji osobito utječe uzgoj vinove loze i stabala maslina rezultat je ustrajnosti generacija poljoprivrednika koji su tijekom stoljeća znali kako najbolje iskoristiti položaj na brežuljcima i u podnožjima te pritom očuvati zaštitni vegetativni pokrov na reljefima. Radi zadržavanja tla i uklanjanja kamenja sa zemljišta izgradili su brojne zidiće od suhog kamenja i tako stvorili tipično terasasti izgled („restanques”) tog krajolika.

8.2.   Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

U 4. stoljeću prije nove ere Fokejci su se iskrcali na zaštićene obale onoga što će postati njihova kolonija „Terroeis” te su u svojim amforama donijeli kulturu vinove loze i vina. U doba Rimskog carstva „Terroeis” je postao „Torrentum” (između općina Saint-Cyr i Bandol). Na brojnim današnjim vinogradarskim posjedima nalaze se tragovi starorimskih vila („villae”) bogatih arheološkim ostacima (peći za pečenje amfora, vinske preše...) koji svjedoče o organiziranoj vinogradarskoj djelatnosti.

Od tada brojna svjedočanstva i zapisi dokazuju postojanost kulture vinove loze i ugled proizvedenih vina, od uredbi kojima se uređuje kretanje grožđa i vina (1363.) do odstupanja od ograničenja sadnje dopuštenih s obzirom na prirodu zemljišta i kvalitetu proizvedenih vina (1731.), uključujući arhitekturu i oznake lokacija (Le Vigneret, Mourvèdriére...).

Osobito se može citirati Tolozan koji 1827. u svojem djelu Œnologie de la Basse Provence (Enologija donje Provanse) taj krajolik povezuje s kulturom vinove loze: „Vinska regija Bandol započinje u podnožju planina Cuges te se dužinom od otprilike 12 kilometara nastavlja ravno prema jugu do kraja zaljeva Bandol. Tu dolinu čini dvostruki red brežuljaka koji se granaju prema zapadu i okružuju veliku ravnicu Saint-Cyr, čija blaga padina završava na obali zaljeva Lecques. [...] Obronci, pa i brežuljci zasađeni su vinovom lozom. ”. Autor dodaje, čime svjedoči o jedinstvu sektora: „vrsta grožđa koja prevladava i koja čini bit vina Bandol jest mourvèdre, vrlo tamno crno grožđe. ”

U povijesti se navodi da su to vina koja starenjem i s vremenom postaju sve bolja, posebno vina koja se prevoze brodom na udaljena područja. Naime, opće je poznato da su se zahvaljujući prednostima zaštićene uvale Bandol vina proizvedena na zemljopisnom području prevozila brodovima koji su ostajali na pučini i ukrcavali bačve vina označene slovom „B” užarenim željezom.

U geografskom opisu Provanse te okruga Venaissin, kneževine Orange i okruga Nice iz 1787. (svezak I., str. 280.), navodi se:

„Tlo Bandola vrlo je suho i kamenito. Na tom se teroaru uglavnom proizvodi crno vino vrhunske kvalitete za kojim najveća potražnja postoji na Antilima. Luka Bandol najsigurnija je i najpraktičnija luka Provanse.”

Kao luka ukrcaja i trgovačko mjesto za vina Bandol, sam grad bio je grad bačvara. Rasprava Općinskog vijeća iz 1818. godine svjedoči o tome da je kroz luku Bandol prošlo više od 6 000 hektolitara vina na putu prema Italiji, sjevernoj Europi i Americi. Na kraju Drugog francuskog carstva u Bandolu za skladištenje i prijevoz otprilike 160 000 hektolitara vina proizvodilo čak 80 000 bačvi godišnje!

To svjedoči ne samo o tome da od proizvodnje vina žive sami proizvođači, nego i cijela zajednica.

Ti vinogradi nisu izbjegli epidemiju filoksere, ali su se zahvaljujući svojoj prošlosti, ugledu i zajednici brzo oporavili i očuvali drevne običaje sadnje na terasama, uz prilagođeni način uzgoja i gustoću sadnje, te zadržali običajne sorte, pri čemu je prevladavala sorta mourvèdre N, zajedno sa sortama grenache N i cinsaut N za proizvodnju crnih i ružičastih vina te sortama clairette B, bourboulenc B i ugni blanc B za proizvodnju bijelih vina.

Ta je zajednica tako očuvala povijest, potvrdila svoje znanje i iskustvo te povećala ugled i kvalitetu vina Bandola koja se kao kontrolirana oznaka izvornosti priznaju od 11. studenoga 1941.

Vinogradi Bandol 2009. su obuhvaćali 1 580 hektara za prosječnu godišnju proizvodnju od 50 000 hektolitara u tri zadružne vinarije i na 54 imanja. Crna vina su vina koja odležavaju, proizvode se od vinove loze starije od sedam godina koja daje niske prinose (maksimalno 40 hektolitara po hektaru), a svoj razvoj započinju odležavanjem 18 mjeseci u drvu, najčešće bačvama. Sorta mourvèdre N, koja mora činiti najmanje 50 % u mješavini sorti, pridonosi njihovim značajkama: to su jaka i puna vina s taninskom strukturom koja se dugo čuvaju.

8.3.   Uzročna veza

Uzročna veza

Spoj sredozemne klime pod utjecajem mora, topografije u obliku cirka otvorenog prema moru koji štiti od sjevernih utjecaja (vjetra i temperature) te vrlo kamenitog glinovito-vapnenačkog tla čini na tom zemljopisnom području pedoklimatsku cjelinu koja cijelom vinogradu „Bandol” pruža optimalne uvjete, a sorti mourvèdre N, kasnoj crnoj sorti, ekološku nišu koja joj pogoduje i omogućuje postizanje idealne zrelosti koja jamči izvornost i uravnoteženost vina.

Ta je posebna veza između prirodnog okruženja te obilježja i kvalitete proizvedenih vina istaknuta već 1787.

„Zbog posebno blage i zaklonjene klime Bandola i njegova neposrednog okolnog područja, glinovito-vapnenačkog podtla s velikim količinama kalcijeva karbonata te jakog odraza sunčevih zraka na obroncima koje neposredna blizina mora štiti od oštrine zimskog mraza zahvaljujući količini soli i jodu koji upija vlagu u zraku tog osobito povlaštenog neba, vina iz tog područja postala su poznati proizvodi koje su felibri iz Provanse nazivali suncem u boci.”

(Géographie de la Provence et du Comtat Venaissin (Geografija Provanse i Comtat Venaissina), ACHARD M., 1787., kojeg J. M. Marchandiau citira u Gens et Vins du Bandol (Ljudi i vina Bandola) 1991.)

Géographie de la Provence et du Comtat Venaissin

Gens et Vins du Bandol

U skladu s običajima, razgraničeno područje čestice obuhvaća „tipična siromašna tla zahvaljujući kojima su vina Bandola već davno stekla svoj ugled”, dok su iz njega isključena „plodna i aluvijalna tla u dolinama, preplodne naplavine u podnožju brežuljaka, borove šume i šumovita područja”.

To razgraničenje omogućuje optimalan uzgoj vinove loze uz kontrolu bujnosti i potencijala proizvodnje zahvaljujući praksama niskih prinosa koji su rezultat kratke rezidbe i održavanju gustoće sadnje prilagođene terasastom području („restanques”).

Održavanjem tradicije ručnog branja grožđa proizvođači vina s oznakom „Bandol” pridonose očuvanju izvornosti i obilježja tog terasastog vinogorja („restanques”).

Zahvaljujući kontroli proizvodnje, optimalnim uvjetima sazrijevanja i tradicionalnim zahtjevima u pogledu prikladnosti za prijevoz crna vina „Bandol” imaju strukturu koja im omogućuje dugotrajno odležavanje u drvenim posudama te su stoga iznimno prikladna za starenje.

Budući da su optimalni uvjeti tog prostranog vinogradarskog amfiteatra omogućili stjecanje znanja i iskustva unutar zajednice proizvođača i potrošača, prirodno je da su to znanje i iskustvo primijenjeni za proizvodnju i uvažavanje ružičastih i bijelih vina čiji ugled sve više raste, iako su ostavila manji trag u povijesti od crnih vina.

Naime, prakse proizvodnje crnih vina od sorte mourvèdre N s trsova starih najmanje osam godina omogućuju da se ta sorta doda ružičastim vinima, što je doprinos koji čini dobar dio njihova identiteta.

Ta strogost i tehnički zahtjevi dobivanje crnih vina primjenjuju se i na bijele sorte, čime se bijelim vinima „Bandol” pružaju struktura i ravnoteža koje im ujedno omogućuju starenje karakteristično za Provansu.

Kad je riječ o cjelokupnoj proizvodnji, ugled Bandola neosporan je u 2010. s obzirom na to da su ružičasta i bijela vina sada dosegla ugled crnih vina. Ta kontrolirana oznaka izvornosti ostvaruje dobar dio svoje prodaje izvan nacionalnih granica i u izvozu te time omogućuje dobru valorizaciju svoje proizvodnje.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice ako je riječ o registriranoj lokaciji ili ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi.

Naziv registrirane lokacije navodi se neposredno nakon naziva gospodarstva ili trgovačke oznake.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b6ff2938-f986-4dc0-bc3f-de1aefad4c1a

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

1

---