# Službeni list C 434/15.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 434 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.15. studenoga 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 434

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.15. studenoga 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022.–2023.Dnevne sjednice od 4. do 7. travnja 2022.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022.–2023.Dnevne sjednice od 4. do 7. travnja 2022.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | utorak, 5. travnja 2022. |
| 2022/C 434/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o budućnosti ribarstva u La Mancheu, Sjevernome moru, Irskome moru i Atlantskom oceanu s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a (2021/2016(INI)) | 2 |
| 2022/C 434/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o zaštiti prava djeteta u postupcima građanskog, upravnog i obiteljskog prava (2021/2060(INI)) | 11 |
| 2022/C 434/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o mjerama protiv onečišćenja vode uzrokovanog nitratima, uključujući poboljšanja različitih sustava mjerenja nitrata u državama članicama (2021/3003(RSP)) | 19 |
| | srijeda, 6. travnja 2022. |
| 2022/C 434/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o globalnom pristupu istraživanju i inovacijama: europska strategija za međunarodnu suradnju u svijetu koji se mijenja (2021/3001(RSP)) | 23 |
| 2022/C 434/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o početku provedbe kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027. (2022/2527(RSP)) | 28 |
| 2022/C 434/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o provedbi mjera u području građanskog odgoja (2021/2008(INI)) | 31 |
| 2022/C 434/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87769 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D078875/02 – 2022/2566(RSP)) | 42 |
| | četvrtak, 7. travnja 2022. |
| 2022/C 434/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o zaštiti koju EU pruža djeci i mladima koji bježe od rata protiv Ukrajine (2022/2618(RSP)) | 50 |
| 2022/C 434/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o zaključcima sastanka Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022., uključujući najnovija događanja u ratu protiv Ukrajine te sankcije EU-a protiv Rusije i njihovu provedbu (2022/2560(RSP)) | 59 |
| 2022/C 434/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o stanju ljudskih prava u Sjevernoj Koreji, uključujući progon vjerskih manjina (2022/2620(RSP)) | 66 |
| 2022/C 434/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o stanju vladavine prava i ljudskih prava u Republici Gvatemali (2022/2621(RSP)) | 71 |
| 2022/C 434/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o jačanju represije u Rusiji, uključujući slučaj Alekseja Navaljnog (2022/2622(RSP)) | 75 |
| 2022/C 434/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o pravu na popravak (2022/2515(RSP)) | 81 |
| 2022/C 434/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o stanju u Afganistanu, posebno u pogledu prava žena (2022/2571(RSP)) | 86 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 5. travnja 2022.

2022/C 434/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o budućnosti ribarstva u La Mancheu, Sjevernome moru, Irskome moru i Atlantskom oceanu s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a (2021/2016(INI))

2

2022/C 434/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o zaštiti prava djeteta u postupcima građanskog, upravnog i obiteljskog prava (2021/2060(INI))

11

2022/C 434/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o mjerama protiv onečišćenja vode uzrokovanog nitratima, uključujući poboljšanja različitih sustava mjerenja nitrata u državama članicama (2021/3003(RSP))

19

srijeda, 6. travnja 2022.

2022/C 434/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o globalnom pristupu istraživanju i inovacijama: europska strategija za međunarodnu suradnju u svijetu koji se mijenja (2021/3001(RSP))

23

2022/C 434/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o početku provedbe kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027. (2022/2527(RSP))

28

2022/C 434/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o provedbi mjera u području građanskog odgoja (2021/2008(INI))

31

2022/C 434/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87769 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D078875/02 – 2022/2566(RSP))

42

četvrtak, 7. travnja 2022.

2022/C 434/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o zaštiti koju EU pruža djeci i mladima koji bježe od rata protiv Ukrajine (2022/2618(RSP))

50

2022/C 434/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o zaključcima sastanka Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022., uključujući najnovija događanja u ratu protiv Ukrajine te sankcije EU-a protiv Rusije i njihovu provedbu (2022/2560(RSP))

59

2022/C 434/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o stanju ljudskih prava u Sjevernoj Koreji, uključujući progon vjerskih manjina (2022/2620(RSP))

66

2022/C 434/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o stanju vladavine prava i ljudskih prava u Republici Gvatemali (2022/2621(RSP))

71

2022/C 434/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o jačanju represije u Rusiji, uključujući slučaj Alekseja Navaljnog (2022/2622(RSP))

75

2022/C 434/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o pravu na popravak (2022/2515(RSP))

81

2022/C 434/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o stanju u Afganistanu, posebno u pogledu prava žena (2022/2571(RSP))

86

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | utorak, 5. travnja 2022. |
| 2022/C 434/15 | Amandmani koje je donio Europski parlament 5. travnja 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke (EU) 2015/1814 u pogledu količine emisijskih jedinica koje treba staviti u rezervu za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije do 2030. (COM(2021)0571 – C9-0325/2021 – 2021/0202(COD)) | 92 |
| 2022/C 434/16 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2006/1/EZ o korištenju vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta (13531/1/2021 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD)) | 103 |
| 2022/C 434/17 | P9_TA(2022)0105Transeuropska energetska infrastruktura ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 347/2013 (COM(2020)0824 – C9-0417/2020 – 2020/0360(COD))P9_TC1-COD(2020)0360Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. travnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu, izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2009, (EU) 2019/942 i (EU) 2019/943 i direktiva 2009/73/EZ i (EU) 2019/944 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 347/2013 | 104 |
| 2022/C 434/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2023., dio III. – Komisija (2021/2226(BUI)) | 105 |
| 2022/C 434/19 | P9_TA(2022)0107Jednakovrijednost pregleda usjeva na terenu i određenog sjemena proizvedenog u Boliviji ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu njezina razdoblja primjene i u pogledu jednakovrijednosti pregleda usjeva na terenu koji se provode u Boliviji na sjemenskim usjevima žitarica i sjemenskim usjevima uljarica i predivog bilja i u pogledu jednakovrijednosti sjemena žitarica i sjemena uljarica i predivog bilja proizvedenog u Boliviji (COM(2022)0026 – C9-0024/2022 – 2022/0016(COD))P9_TC1-COD(2022)0016Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. travnja 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu njezina razdoblja primjene i u pogledu jednakovrijednosti pregleda usjeva na terenu koji se provode u Boliviji na sjemenskim usjevima žitarica i sjemenskim usjevima uljarica i predivog bilja te jednakovrijednosti sjemena žitarica i sjemena uljarica i predivog bilja proizvedenog u Boliviji | 115 |
| 2022/C 434/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 1/2022 Europske unije za financijsku godinu 2022. – uključivanje u proračun učinka koji na proračun za 2022. ima prilagodba višegodišnjeg financijskog okvira u skladu s člankom 7. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (06310/2022 – C9-0052/2022 – 2022/0018(BUD)) | 116 |
| 2022/C 434/21 | P9_TA(2022)0109Minimalna razina osposobljavanja pomoraca (kodificirani tekst) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o minimalnoj razini osposobljavanja pomoraca (kodificirani tekst) (COM(2020)0739 – C9-0371/2020 – 2020/0329(COD))P9_TC1-COD(2020)0329Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. travnja 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o minimalnoj razini osposobljavanja pomoraca (kodificirani tekst) | 118 |
| | srijeda, 6. travnja 2022. |
| 2022/C 434/22 | P9_TA(2022)0111Akt o upravljanju podacima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskom upravljanju podacima (Akt o upravljanju podacima) (COM(2020)0767 – C9-0377/2020 – 2020/0340(COD))P9_TC1-COD(2020)0340Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. travnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o europskom upravljanju podacima i izmjeni Uredbe (EU) 2018/1724 (Akt o upravljanju podacima) | 119 |
| | četvrtak, 7. travnja 2022. |
| 2022/C 434/23 | P9_TA(2022)0116Lijekovi koji se stavljaju u promet u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjenama Direktiva 2001/20/EZ i 2001/83/EZ u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s određenim lijekovima za humanu uporabu koji se stavljaju u promet u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti (COM(2021)0997 – C9-0475/2021 – 2021/0431(COD))P9_TC1-COD(2021)0431Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. travnja 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2001/20/EZ i 2001/83/EZ u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s određenim lijekovima za humanu primjenu koji se stavljaju na raspolaganje u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti | 120 |
| 2022/C 434/24 | P9_TA(2022)0117Ispitivani lijekovi koji su dostupni u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom, u Cipru, Irskoj i Malti ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 536/2014 u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s ispitivanim lijekovima koji su dostupni u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti (COM(2021)0998 – C9-0476/2021 – 2021/0432(COD))P9_TC1-COD(2021)0432Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. travnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 536/2014 u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s ispitivanim lijekovima koji se stavljaju na raspolaganje u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti | 122 |
| 2022/C 434/25 | P9_TA(2022)0118Povećano pretfinanciranje iz sredstava inicijative REACT-EU***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 i Uredbe (EU) br. 223/2014 u pogledu povećanog predfinanciranja iz sredstava inicijative REACT-EU i uvođenja jediničnog troška (COM(2022)0145 – C9-0127/2022 – COM(2022)0162 – C9-0136/2022 – 2022/0096(COD))P9_TC1-COD(2022)0096Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. travnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 223/2014 u pogledu povećanog pretfinanciranja iz sredstava inicijative REACT-EU i uvođenja jediničnog troška | 124 |
| 2022/C 434/26 | Odluka Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o upućivanju predmeta natrag odboru nadležnom za međuinstitucijske pregovore na temelju neizmijenjenog Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o o izmjeni Uredbe (EU) 2017/1938 Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom i Uredbe (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za pristup mrežama za transport prirodnog plina (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD)) | 125 |
| 2022/C 434/27 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o Prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavi i funkcioniranju mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1053/2013 (COM(2021)0278 – C9-0349/2021 – 2021/0140(CNS)) | 126 |
| 2022/C 434/28 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2023. (2021/2227(BUI)) | 160 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 5. travnja 2022.

2022/C 434/15

Amandmani koje je donio Europski parlament 5. travnja 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke (EU) 2015/1814 u pogledu količine emisijskih jedinica koje treba staviti u rezervu za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije do 2030. (COM(2021)0571 – C9-0325/2021 – 2021/0202(COD))

92

2022/C 434/16

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2006/1/EZ o korištenju vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta (13531/1/2021 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))

103

2022/C 434/17

P9_TA(2022)0105Transeuropska energetska infrastruktura ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 347/2013 (COM(2020)0824 – C9-0417/2020 – 2020/0360(COD))P9_TC1-COD(2020)0360Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. travnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu, izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2009, (EU) 2019/942 i (EU) 2019/943 i direktiva 2009/73/EZ i (EU) 2019/944 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 347/2013

104

2022/C 434/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2023., dio III. – Komisija (2021/2226(BUI))

105

2022/C 434/19

P9_TA(2022)0107Jednakovrijednost pregleda usjeva na terenu i određenog sjemena proizvedenog u Boliviji ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu njezina razdoblja primjene i u pogledu jednakovrijednosti pregleda usjeva na terenu koji se provode u Boliviji na sjemenskim usjevima žitarica i sjemenskim usjevima uljarica i predivog bilja i u pogledu jednakovrijednosti sjemena žitarica i sjemena uljarica i predivog bilja proizvedenog u Boliviji (COM(2022)0026 – C9-0024/2022 – 2022/0016(COD))P9_TC1-COD(2022)0016Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. travnja 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu njezina razdoblja primjene i u pogledu jednakovrijednosti pregleda usjeva na terenu koji se provode u Boliviji na sjemenskim usjevima žitarica i sjemenskim usjevima uljarica i predivog bilja te jednakovrijednosti sjemena žitarica i sjemena uljarica i predivog bilja proizvedenog u Boliviji

115

2022/C 434/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 1/2022 Europske unije za financijsku godinu 2022. – uključivanje u proračun učinka koji na proračun za 2022. ima prilagodba višegodišnjeg financijskog okvira u skladu s člankom 7. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (06310/2022 – C9-0052/2022 – 2022/0018(BUD))

116

2022/C 434/21

P9_TA(2022)0109Minimalna razina osposobljavanja pomoraca (kodificirani tekst) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o minimalnoj razini osposobljavanja pomoraca (kodificirani tekst) (COM(2020)0739 – C9-0371/2020 – 2020/0329(COD))P9_TC1-COD(2020)0329Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. travnja 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o minimalnoj razini osposobljavanja pomoraca (kodificirani tekst)

118

srijeda, 6. travnja 2022.

2022/C 434/22

P9_TA(2022)0111Akt o upravljanju podacima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskom upravljanju podacima (Akt o upravljanju podacima) (COM(2020)0767 – C9-0377/2020 – 2020/0340(COD))P9_TC1-COD(2020)0340Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. travnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o europskom upravljanju podacima i izmjeni Uredbe (EU) 2018/1724 (Akt o upravljanju podacima)

119

četvrtak, 7. travnja 2022.

2022/C 434/23

P9_TA(2022)0116Lijekovi koji se stavljaju u promet u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjenama Direktiva 2001/20/EZ i 2001/83/EZ u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s određenim lijekovima za humanu uporabu koji se stavljaju u promet u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti (COM(2021)0997 – C9-0475/2021 – 2021/0431(COD))P9_TC1-COD(2021)0431Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. travnja 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2001/20/EZ i 2001/83/EZ u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s određenim lijekovima za humanu primjenu koji se stavljaju na raspolaganje u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti

120

2022/C 434/24

P9_TA(2022)0117Ispitivani lijekovi koji su dostupni u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom, u Cipru, Irskoj i Malti ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 536/2014 u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s ispitivanim lijekovima koji su dostupni u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti (COM(2021)0998 – C9-0476/2021 – 2021/0432(COD))P9_TC1-COD(2021)0432Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. travnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 536/2014 u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s ispitivanim lijekovima koji se stavljaju na raspolaganje u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti

122

2022/C 434/25

P9_TA(2022)0118Povećano pretfinanciranje iz sredstava inicijative REACT-EU***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 i Uredbe (EU) br. 223/2014 u pogledu povećanog predfinanciranja iz sredstava inicijative REACT-EU i uvođenja jediničnog troška (COM(2022)0145 – C9-0127/2022 – COM(2022)0162 – C9-0136/2022 – 2022/0096(COD))P9_TC1-COD(2022)0096Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. travnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 223/2014 u pogledu povećanog pretfinanciranja iz sredstava inicijative REACT-EU i uvođenja jediničnog troška

124

2022/C 434/26

Odluka Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o upućivanju predmeta natrag odboru nadležnom za međuinstitucijske pregovore na temelju neizmijenjenog Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o o izmjeni Uredbe (EU) 2017/1938 Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom i Uredbe (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za pristup mrežama za transport prirodnog plina (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))

125

2022/C 434/27

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o Prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavi i funkcioniranju mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1053/2013 (COM(2021)0278 – C9-0349/2021 – 2021/0140(CNS))

126

2022/C 434/28

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2023. (2021/2227(BUI))

160

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

15.11.2022

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 434/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2022.–2023.

Dnevne sjednice od 4. do 7. travnja 2022.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 5. travnja 2022.

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/2

---

P9_TA(2022)0103

Budućnost ribarstva u La Mancheu, Sjevernome moru, Irskome moru i Atlantskom oceanu s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o budućnosti ribarstva u La Mancheu, Sjevernome moru, Irskome moru i Atlantskom oceanu s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a (2021/2016(INI))

(2022/C 434/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (1),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (2) („Sporazum o povlačenju”) te priloženu Političku izjavu kojom se uspostavlja okvir za buduće odnose Europske unije i Ujedinjene Kraljevine (3) („Politička izjava”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (2) („Sporazum o povlačenju”) te priloženu Političku izjavu kojom se uspostavlja okvir za buduće odnose Europske unije i Ujedinjene Kraljevine (3) („Politička izjava”),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane (4) (dalje u tekstu „Sporazum o trgovini i suradnji”), a posebno peti naslov drugog dijela, o ribarstvu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane (4) (dalje u tekstu „Sporazum o trgovini i suradnji”), a posebno peti naslov drugog dijela, o ribarstvu,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1026/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o određenim mjerama za očuvanje ribljih stokova koje se odnose na zemlje koje dopuštaju neodrživi ribolov (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1026/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o određenim mjerama za očuvanje ribljih stokova koje se odnose na zemlje koje dopuštaju neodrživi ribolov (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/2403 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o održivom upravljanju vanjskim ribarskim flotama (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/2403 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o održivom upravljanju vanjskim ribarskim flotama (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2021/1203 od 19. srpnja 2021. o izmjeni Uredbe (EU) 2020/1706 u pogledu uključivanja autonomnih carinskih kvota Unije za određene proizvode ribarstva (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2021/1203 od 19. srpnja 2021. o izmjeni Uredbe (EU) 2020/1706 u pogledu uključivanja autonomnih carinskih kvota Unije za određene proizvode ribarstva (7),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1755 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2021. o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu (8) i mišljenje Odbora za ribarstvo od 11. svibnja 2021. (A9-0178/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1755 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2021. o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu (8) i mišljenje Odbora za ribarstvo od 11. svibnja 2021. (A9-0178/2021),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravu mora od 10. prosinca 1982. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravu mora od 10. prosinca 1982. (9),

| — | uzimajući u obzir Sporazum UN-a o primjeni odredaba Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim naseljima i stokovima vrlo migratornih vrsta, potpisan u New Yorku 4. kolovoza 1995. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum UN-a o primjeni odredaba Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim naseljima i stokovima vrlo migratornih vrsta, potpisan u New Yorku 4. kolovoza 1995. (10),

| — | uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir Ugovor iz Spitsbergena (Ugovor sa Svalbarda), potpisan u Parizu 9. veljače 1920., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor iz Spitsbergena (Ugovor sa Svalbarda), potpisan u Parizu 9. veljače 1920.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o ribarstvu sjeveroistočnog Atlantika (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o ribarstvu sjeveroistočnog Atlantika (11),

| — | uzimajući u obzir Sporazum za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu, koji je stupio na snagu 25. lipnja 2021. (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu, koji je stupio na snagu 25. lipnja 2021. (12),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o ribarstvu između Europske ekonomske zajednice i Vlade Danske i Lokalne vlade Farskih Otoka (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o ribarstvu između Europske ekonomske zajednice i Vlade Danske i Lokalne vlade Farskih Otoka (13),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o ribarstvu između Europske ekonomske zajednice i Kraljevine Norveške (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o ribarstvu između Europske ekonomske zajednice i Kraljevine Norveške (14),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o ribarstvu i morskom okolišu između Europske ekonomske zajednice i Republike Islanda (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o ribarstvu i morskom okolišu između Europske ekonomske zajednice i Republike Islanda (15),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i vlade Grenlanda i vlade Danske (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i vlade Grenlanda i vlade Danske (16),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 12. veljače 2020. o predloženom mandatu za pregovore o novom partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 12. veljače 2020. o predloženom mandatu za pregovore o novom partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Preporuku od 18. lipnja 2020. o pregovorima o novom partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske (18) i mišljenje Odbora za ribarstvo od 26. svibnja 2020. (A9-0117/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Preporuku od 18. lipnja 2020. o pregovorima o novom partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske (18) i mišljenje Odbora za ribarstvo od 26. svibnja 2020. (A9-0117/2020),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2021. o ishodu pregovora između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine (19) i mišljenje Odbora za ribarstvo u obliku pisma od 4. veljače 2021. o sklapanju Sporazuma o trgovini i suradnji (A9-0128/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2021. o ishodu pregovora između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine (19) i mišljenje Odbora za ribarstvo u obliku pisma od 4. veljače 2021. o sklapanju Sporazuma o trgovini i suradnji (A9-0128/2021),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote (20),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 13. listopada 2021. naslovljenu „Jači angažman EU-a za miran, održiv i prosperitetan Arktik” (JOIN(2021)0027), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 13. listopada 2021. naslovljenu „Jači angažman EU-a za miran, održiv i prosperitetan Arktik” (JOIN(2021)0027),

| — | uzimajući u obzir prvu Deklaraciju iz Santiaga de Compostele, od 25. listopada 2017., i drugu Deklaraciju iz Santiaga de Compostele europskih ribarskih zajednica, od 20. lipnja 2020., o budućnosti sektora ribarstva u Europi nakon Brexita, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvu Deklaraciju iz Santiaga de Compostele, od 25. listopada 2017., i drugu Deklaraciju iz Santiaga de Compostele europskih ribarskih zajednica, od 20. lipnja 2020., o budućnosti sektora ribarstva u Europi nakon Brexita,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0042/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0042/2022),

| A. | budući da je Sporazumom o povlačenju formalizirano službeno povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije, kao i da je donesena Politička izjava kojom se uspostavlja okvir za buduće odnose između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine, iz čega je proizašao Sporazum o trgovini i suradnji, temelj za sveobuhvatan odnos u sferi blagostanja te dobrosusjedskih, bliskih i miroljubivih odnosa koji se zasnivaju na suradnji i poštovanju autonomije i suverenosti stranaka; |
| --- | --- |

A.

budući da je Sporazumom o povlačenju formalizirano službeno povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije, kao i da je donesena Politička izjava kojom se uspostavlja okvir za buduće odnose između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine, iz čega je proizašao Sporazum o trgovini i suradnji, temelj za sveobuhvatan odnos u sferi blagostanja te dobrosusjedskih, bliskih i miroljubivih odnosa koji se zasnivaju na suradnji i poštovanju autonomije i suverenosti stranaka;

| B. | budući da je prepoznata važnost očuvanja bioloških morskih resursa i morskih ekosustava i održivog upravljanja njima na temelju najboljih raspoloživih znanstvenih savjeta te promicanja odgovorne i održive akvakulture, kao i ključne uloge koju će trgovina imati u postizanju tih ciljeva, posebno usklađenim djelovanjem u skladu s relevantnim međunarodnim sporazumima Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu i Konvencijom UN-a o pravu mora, uključujući napore za sprečavanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova te isključivanje stavljanja na tržište proizvoda ribarstva koji proizlaze iz te štetne aktivnosti; |
| --- | --- |

B.

budući da je prepoznata važnost očuvanja bioloških morskih resursa i morskih ekosustava i održivog upravljanja njima na temelju najboljih raspoloživih znanstvenih savjeta te promicanja odgovorne i održive akvakulture, kao i ključne uloge koju će trgovina imati u postizanju tih ciljeva, posebno usklađenim djelovanjem u skladu s relevantnim međunarodnim sporazumima Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu i Konvencijom UN-a o pravu mora, uključujući napore za sprečavanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova te isključivanje stavljanja na tržište proizvoda ribarstva koji proizlaze iz te štetne aktivnosti;

| C. | budući da postoje ciljevi zajedničke ribarstvene politike (ZRP), a naročito dužnost Europske unije da ih promiče na međunarodnoj razini, pri čemu se jamči da se ribolovne aktivnosti EU-a koje se obavljaju izvan njezinih voda temelje na istim načelima te se jamče ravnopravni uvjeti za subjekte iz EU-a i trećih zemalja, te da surađuje s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama radi poboljšanja usklađenosti s međunarodnim mjerama, uključujući suzbijanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, uvijek na temelju najboljih raspoloživih znanstvenih spoznaja; |
| --- | --- |

C.

budući da postoje ciljevi zajedničke ribarstvene politike (ZRP), a naročito dužnost Europske unije da ih promiče na međunarodnoj razini, pri čemu se jamči da se ribolovne aktivnosti EU-a koje se obavljaju izvan njezinih voda temelje na istim načelima te se jamče ravnopravni uvjeti za subjekte iz EU-a i trećih zemalja, te da surađuje s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama radi poboljšanja usklađenosti s međunarodnim mjerama, uključujući suzbijanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, uvijek na temelju najboljih raspoloživih znanstvenih spoznaja;

| D. | budući da je jedan od ciljeva održivog razvoja UN-a zaštita života u moru (14. cilj održivog razvoja); |
| --- | --- |

D.

budući da je jedan od ciljeva održivog razvoja UN-a zaštita života u moru (14. cilj održivog razvoja);

| E. | budući da se u prošlosti ribljim stokovima kojima upravlja isključivo EU upravljalo na održiviji način u odnosu na zajedničke stokove; budući da će se niz stokova kojima je upravljao isključivo EU sada dijeliti s Ujedinjenom Kraljevinom; |
| --- | --- |

E.

budući da se u prošlosti ribljim stokovima kojima upravlja isključivo EU upravljalo na održiviji način u odnosu na zajedničke stokove; budući da će se niz stokova kojima je upravljao isključivo EU sada dijeliti s Ujedinjenom Kraljevinom;

| F. | budući da se u ZRP-u utvrđuje da bi, s obzirom na promjenjivo biološko stanje stokova, relativna stabilnost ribarstva trebala zaštititi posebne potrebe regija čije su lokalne zajednice posebno ovisne o ribarstvu i povezanim aktivnostima; |
| --- | --- |

F.

budući da se u ZRP-u utvrđuje da bi, s obzirom na promjenjivo biološko stanje stokova, relativna stabilnost ribarstva trebala zaštititi posebne potrebe regija čije su lokalne zajednice posebno ovisne o ribarstvu i povezanim aktivnostima;

| G. | budući da su se stranke dogovorile da će surađivati na očuvanju i trgovinskim politikama i mjerama u području ribarstva i akvakulture, među ostalim, u kontekstu Svjetske trgovinske organizacije i regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom te u drugim multilateralnim forumima, ovisno o slučaju, s ciljem promicanja održivih praksi u ribarstvu i akvakulturi te trgovine proizvodima ribarstva i akvakulture kojima se upravlja na održiv način; |
| --- | --- |

G.

budući da su se stranke dogovorile da će surađivati na očuvanju i trgovinskim politikama i mjerama u području ribarstva i akvakulture, među ostalim, u kontekstu Svjetske trgovinske organizacije i regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom te u drugim multilateralnim forumima, ovisno o slučaju, s ciljem promicanja održivih praksi u ribarstvu i akvakulturi te trgovine proizvodima ribarstva i akvakulture kojima se upravlja na održiv način;

| H. | budući da je strankama cilj iskorištavanje dijeljenih stokova u okviru zajedničkog upravljanja tempom koji omogućuje održavanje i postupno obnavljanje populacije izlovljavanih vrsta na razinama ili iznad razina biomase koje mogu osigurati najviši održivi prinos; |
| --- | --- |

H.

budući da je strankama cilj iskorištavanje dijeljenih stokova u okviru zajedničkog upravljanja tempom koji omogućuje održavanje i postupno obnavljanje populacije izlovljavanih vrsta na razinama ili iznad razina biomase koje mogu osigurati najviši održivi prinos;

| I. | budući da su Sporazumom o trgovini i suradnji utvrđena načela za upravljanje ribarstvom i dugoročnu ekološku, socijalnu i gospodarsku održivost za bolje iskorištavanje stokova u okviru zajedničkog upravljanja, na temelju najboljih raspoloživih znanstvenih spoznaja, u prvom redu onih Međunarodnog vijeća za istraživanje mora; |
| --- | --- |

I.

budući da su Sporazumom o trgovini i suradnji utvrđena načela za upravljanje ribarstvom i dugoročnu ekološku, socijalnu i gospodarsku održivost za bolje iskorištavanje stokova u okviru zajedničkog upravljanja, na temelju najboljih raspoloživih znanstvenih spoznaja, u prvom redu onih Međunarodnog vijeća za istraživanje mora;

| J. | budući da je ribarstvo imalo vrlo važnu ulogu u kampanji za referendum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz EU-a 2016.; budući da su pitanja povezana s ribarstvom bila posljednja prepreka u pregovorima o Sporazumu između Ujedinjene Kraljevine i EU-a i budući da nije ostvaren cilj naveden u Političkoj izjavi o sklapanju i ratifikaciji sporazuma o ribarstvu do 1. srpnja 2020.; |
| --- | --- |

J.

budući da je ribarstvo imalo vrlo važnu ulogu u kampanji za referendum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz EU-a 2016.; budući da su pitanja povezana s ribarstvom bila posljednja prepreka u pregovorima o Sporazumu između Ujedinjene Kraljevine i EU-a i budući da nije ostvaren cilj naveden u Političkoj izjavi o sklapanju i ratifikaciji sporazuma o ribarstvu do 1. srpnja 2020.;

| K. | budući da će prebacivanje udjela kvota iz EU-a u Ujedinjenu Kraljevinu tijekom prijelaznog razdoblja, kako je dogovoreno u Sporazumu o trgovini i suradnji, imati ozbiljne negativne gospodarske posljedice za ribare iz EU-a; budući da je prepoznata važnost ograničavanja negativnoga gospodarskog učinka budućih sporazuma s Ujedinjenom Kraljevinom; |
| --- | --- |

K.

budući da će prebacivanje udjela kvota iz EU-a u Ujedinjenu Kraljevinu tijekom prijelaznog razdoblja, kako je dogovoreno u Sporazumu o trgovini i suradnji, imati ozbiljne negativne gospodarske posljedice za ribare iz EU-a; budući da je prepoznata važnost ograničavanja negativnoga gospodarskog učinka budućih sporazuma s Ujedinjenom Kraljevinom;

| L. | budući da je osnovan Posebni odbor za ribarstvo u okviru Sporazuma o trgovini i suradnji; budući da će taj odbor pripremiti višegodišnje strategije očuvanja i upravljanja kao temelj za utvrđivanje ukupnog dopuštenog ulova i drugih mjera upravljanja, uključujući za stokove izvan kvota, definiranje prikupljanja znanstvenih podataka za potrebe upravljanja ribarstvom, kao i za razmjenu tih podataka sa znanstvenim tijelima kako bi se dobili najbolji mogući znanstveni savjeti; |
| --- | --- |

L.

budući da je osnovan Posebni odbor za ribarstvo u okviru Sporazuma o trgovini i suradnji; budući da će taj odbor pripremiti višegodišnje strategije očuvanja i upravljanja kao temelj za utvrđivanje ukupnog dopuštenog ulova i drugih mjera upravljanja, uključujući za stokove izvan kvota, definiranje prikupljanja znanstvenih podataka za potrebe upravljanja ribarstvom, kao i za razmjenu tih podataka sa znanstvenim tijelima kako bi se dobili najbolji mogući znanstveni savjeti;

| M. | budući da se Protokolom o pristupu vodama, koji je priložen Sporazumu o trgovini i suradnji kao Prilog br. 38., predviđa takozvano „razdoblje prilagodbe” koje traje od 1. siječnja 2021. do 30. lipnja 2026. i tijekom kojeg svaka stranka plovilima druge stranke odobrava puni pristup svojim vodama u svrhu ribolova navedenih ribljih stokova; |
| --- | --- |

M.

budući da se Protokolom o pristupu vodama, koji je priložen Sporazumu o trgovini i suradnji kao Prilog br. 38., predviđa takozvano „razdoblje prilagodbe” koje traje od 1. siječnja 2021. do 30. lipnja 2026. i tijekom kojeg svaka stranka plovilima druge stranke odobrava puni pristup svojim vodama u svrhu ribolova navedenih ribljih stokova;

| N. | budući da su ribari pogođeni kašnjenjima i neizvjesnostima u izdavanju dozvola za pristup vodama; |
| --- | --- |

N.

budući da su ribari pogođeni kašnjenjima i neizvjesnostima u izdavanju dozvola za pristup vodama;

| O. | budući da i dalje postoje neriješena pitanja u vezi s pristupom plovila EU-a vodama koje okružuju nenaseljene otoke u sjevernom Atlantiku, kao što je Rockall, što dovodi do nesigurnosti i rizika za ribare; |
| --- | --- |

O.

budući da i dalje postoje neriješena pitanja u vezi s pristupom plovila EU-a vodama koje okružuju nenaseljene otoke u sjevernom Atlantiku, kao što je Rockall, što dovodi do nesigurnosti i rizika za ribare;

| P. | budući da se Sporazumom o trgovini i suradnji predviđa bescarinski i beskvotni pristup proizvodima ribarstva s podrijetlom u britanskim vodama, premda britanska prekomorska područja više nisu povezana s EU-om i ne uživaju izuzeća od tarifa za izvoz proizvoda ribarstva u EU jer su isključena iz područja primjene sporazuma; |
| --- | --- |

P.

budući da se Sporazumom o trgovini i suradnji predviđa bescarinski i beskvotni pristup proizvodima ribarstva s podrijetlom u britanskim vodama, premda britanska prekomorska područja više nisu povezana s EU-om i ne uživaju izuzeća od tarifa za izvoz proizvoda ribarstva u EU jer su isključena iz područja primjene sporazuma;

| Q. | budući da je Norveška 18. studenoga 2020. na jednostran i diskriminirajući način odlučila smanjiti kvote EU-a za bakalar sa Svalbarda za 2021.; budući da je 28. svibnja 2021. Norveška također jednostrano i protivno znanstvenom mišljenju odlučila povećati svoju kvotu zajedničkog stoka skuše za 55 %; budući da su Farski Otoci i Island također jednostrano povećali svoju kvotu za skušu; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Norveška 18. studenoga 2020. na jednostran i diskriminirajući način odlučila smanjiti kvote EU-a za bakalar sa Svalbarda za 2021.; budući da je 28. svibnja 2021. Norveška također jednostrano i protivno znanstvenom mišljenju odlučila povećati svoju kvotu zajedničkog stoka skuše za 55 %; budući da su Farski Otoci i Island također jednostrano povećali svoju kvotu za skušu;

| R. | budući da je povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a uzrokovalo znatne poremećaje u lancu opskrbe na irskom otoku i prekinulo dugotrajne veze između irskog otoka i kontinentalne Europe; |
| --- | --- |

R.

budući da je povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a uzrokovalo znatne poremećaje u lancu opskrbe na irskom otoku i prekinulo dugotrajne veze između irskog otoka i kontinentalne Europe;

| 1. | naglašava da Europska unija i Ujedinjena Kraljevina trebaju nastaviti sa suradnjom kako bi zajamčile dobro međunarodno upravljanje oceanima promicanjem održive upotrebe i iskorištavanja njihovih resursa te poticanjem zaštite i obnove područja na temelju najboljih i najnovijih znanstvenih spoznaja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da učinci Brexita još nisu u potpunosti poznati, posebno s obzirom na to da potpuna provedba Sporazuma o trgovini i suradnji u području ribarstva još traje i da nije u cijelosti ostvarena, te ističe da se i dalje utvrđuju pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom o trgovini i suradnji, kao što su aspekti povezani s akvakulturom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da Brexit nije utjecao samo na sektor ribarstva na zemljopisnom području Ujedinjene Kraljevine već da ima velike posljedice i za cijeli sjeveroistočni Atlantski ocean kao i za ribarsku flotu EU-a koja djeluje u drugim dijelovima svijeta, kao što su vode oko Falklandskih Otoka, Grenlanda i Svalbarda; naglašava da bi odnos između EU-a i Ujedinjene Kraljevine trebao biti stup upravljanja ribarstvom u sjeveroistočnom Atlantiku i održivog upravljanja stokovima koji se dijele s drugim trećim zemljama, kao što su stokovi skuše ili ugotice pučinke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žali zbog činjenice da se Sporazumom o trgovini i suradnji postupno smanjuje udio ribolovnih mogućnosti flote EU-a u vodama Ujedinjene Kraljevine za 25 % tijekom razdoblja od pet i pol godina, što će utjecati na sve segmente flote EU-a, uključujući artizanalni ribolov; izražava zabrinutost zbog situacije nakon završetka razdoblja prilagodbe; poziva Komisiju da poduzme sve potrebne mjere kako bi osigurala da se uzajamni pristup ribolovnim vodama i resursima zadrži nakon 30. lipnja 2026. i da ne bude dodatnih smanjenja kvota za ribare iz EU-a nakon kraja prijelaznog razdoblja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva stranke da pri postizanju dogovora o ukupnim dopuštenim ulovima za stokove navedene u Sporazumu o trgovini i suradnji dužnu pozornost posvete socioekonomskim aspektima; poziva na to da mehanizmi za razmjenu ribolovnih kvota između stranaka budu fleksibilni i da ne budu opterećujući za taj sektor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da su države članice odgovorne za dodjelu svojih kvota svojim flotama i potiče ih da, po potrebi, pri raspodjeli svojih kvota iskoriste mogućnosti iz članka 17. Uredbe (EU) br. 1380/2013 kako bi se ublažio učinak Sporazuma o trgovini i suradnji na njihove flote, uključujući u artizanalnom ribolovu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponavlja da je potrebno hitno utvrditi sve moguće negativne učinke, ne samo na Sjevernome moru nego i u cijelom Atlantiku, a posebno na ribarske zajednice u najudaljenijim regijama, u kojima su gospodarstva ranjiva, ekosustavi krhki, a ovisnost o primarnim sektorima velika; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da će povećanje broja vjetroelektrana na moru u La Mancheu, Sjevernome moru, Irskome moru i Atlantskom oceanu ribarima dodatno otežati pristup ribolovnim područjima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da se pristup vodama i resursima za flote EU-a i Ujedinjene Kraljevine mora razmatrati u okvirima potpunog područja primjene Sporazuma o trgovini i suradnji te se stoga ne može odvojiti od pitanja kao što je pristup tržištu; podsjeća da postoji povijesna ovisnost znatnog dijela flote EU-a o ribolovnim područjima koja su sada pod isključivim britanskim upravljanjem, kao i da postoje mnoga britanska poduzeća, posebno ona koja se bave akvakulturnom proizvodnjom, koja ovise o jedinstvenom tržištu EU-a, te da postoji potražnja za tim proizvodima u EU-u; pozdravlja činjenicu da Sporazum o trgovini i suradnji uključuje izravnu vezu između trgovinskih odredbi i odredbi o ribarstvu; poziva Komisiju i Vijeće da pregovore o ribarstvu s Ujedinjenom Kraljevinom, kao i s ostalim obalnim državama sjeveroistočnog Atlantika, povežu i s pitanjima trgovine i pristupa jedinstvenom tržištu EU-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da u svakom aspektu bude otvorena za pregovore s Ujedinjenom Kraljevinom kako bi se pronašla stabilna, trajna rješenja korisna za obje stranke, kojima će se osigurati stabilni i predvidljivi uvjeti za ribare i cjelokupni sektor ribarstva te obuhvaćati razdoblje nakon 2026.; ističe, međutim, da bi se u cilju potpune provedbe Sporazuma o trgovini i suradnji trebali koristiti svi pravni instrumenti, uključujući one koji se odnose na pristup tržištu, kao i sve kompenzacijske mjere i mjere odgovora te mehanizmi za rješavanje sporova predviđeni Sporazumom o trgovini i suradnji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da mnoge obalne regije u EU-u uvelike ovise o sektoru ribarstva i stoga im je potrebna određena stabilnost i predvidljivost u pogledu Sporazuma o trgovini i suradnji i njegova učinka; stoga poziva na najveću moguću razinu transparentnosti za države članice u pogledu pregovaračkog procesa s Ujedinjenom Kraljevinom te na to da se informacije ne zadržavaju na tehničkoj razini unutar Komisije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva da se pronađe trajno rješenje za pitanje ribolova u zaljevu Granville nakon isteka Sporazuma o zaljevu Granville; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća na to da, ako Ujedinjena Kraljevina odluči ograničiti pristup nakon razdoblja prilagodbe, Unija može poduzeti mjere za zaštitu svojih interesa, među ostalim, ponovnim uvođenjem carina ili kvota za uvoz ribe iz Ujedinjene Kraljevine ili suspenzijom drugih dijelova Sporazuma o trgovini i suradnji ako postoji rizik od ozbiljnih gospodarskih ili društvenih posljedica za ribarske zajednice Unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | izražava duboku zabrinutost zbog nesigurnosti koja proizlazi iz klauzule sadržane u članku 510. Sporazuma o trgovini i suradnji, a koja se odnosi na reviziju naslova 5. („Ribarstvo”) drugog dijela Sporazuma četiri godine nakon isteka razdoblja prilagodbe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | konstatira da je stanje ribarstva nakon 2026. i dalje vrlo nesigurno i nije u potpunosti predviđeno Sporazumom o trgovini i suradnji; smatra da bi višegodišnji sporazum za razdoblje nakon 2026. pružio veću stabilnost i veću gospodarsku vidljivost; poziva Komisiju da započne pregovore imajući na umu taj cilj; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da pomogne državama članicama da sredstva iz pričuve za prilagodbu Brexitu u potpunosti iskoriste za promicanje i podupiranje tog sektora i pogođenih obalnih zajednica te za nadoknadu pretrpljenih gubitaka, posebno gubitka kvota; poziva države članice da iskoriste sredstva namijenjena ribarstvu u okviru pričuve i da po potrebi dodijele dodatne iznose; smatra da bi se ta sredstva trebala koristiti uzimajući u obzir činjenicu da će prijelazno razdoblje za kvote trajati do 30. lipnja 2026.; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da se ta sredstva trebaju koristiti za sve pogođene ribare i poduzeća, uključujući artizanalni ribolov, te da bi trebalo ukloniti sve potencijalne prepreke izravnom financiranju, kao što su pravila o državnim potporama kojima se sprečava pružanje pomoći pogođenim ribarima; poziva Komisiju da uzme u obzir mišljenje Odbora za ribarstvo od 11. svibnja 2021. o pričuvi za prilagodbu Brexitu i da poduzme sve potrebne mjere u tom pogledu, uključujući, prema potrebi, podnošenje zakonodavnog prijedloga; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da olakša razvoj dodatnih gospodarskih mogućnosti za obalne zajednice, posebno one koje su najviše pogođene Brexitom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prima na znanje da je Brexit destabilizirao odnose među obalnim državama sjevernog Atlantika i naglašava da se EU suočava s negativnim posljedicama, kao što je gubitak kvote za bakalar Svalbarda zbog prisutnosti druge zemlje u bilateralnim pregovorima s trećim zemljama u sjevernom Atlantiku; izražava žaljenje zbog činjenice da treće zemlje i teritoriji poput Norveške, Islanda ili Farskih Otoka nakon Brexita koriste novi međunarodni kontekst u sjeveroistočnom Atlantiku kako bi donosili jednostrane odluke koje uvelike negativno utječu na riblje stokove i ribarsku flotu EU-a; ističe da je te negativne učinke potrebno uzeti u obzir i na njih odgovoriti; naglašava potrebu da se tom sektoru pruži potpora kojom se rješavaju navedeni negativni učinci, ako već nisu pokriveni drugim postojećim fondovima ili državnim potporama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da, s obzirom na izazov koordiniranog suočavanja s izazovima Brexita u sjeveroistočnom Atlantiku, donese odgovarajuće odluke o organizacijskoj strukturi i resursima te da radi na strukturnim rješenjima s drugim obalnim državama u regiji kako bi se bolje upravljalo ribarstvom, uključujući dublju suradnju i razmjenu znanstvenih studija te prikupljanje podataka; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća da se međunarodni odnosi moraju temeljiti na vladavini prava i da se pritom treba jamčiti nužna autonomija svake zemlje ili unije zemalja, ali uvijek na temelju dobrih odnosa i postignutih sporazuma; |
| --- | --- |

21.

| 22. | protivi se svim odlukama, osobito onima jednostrano donesenima, o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti koje su protivne međunarodnom pravu ili savjetima koji se temelje na najboljim i najnovijim znanstvenim spoznajama, čime se dovode u pitanje međunarodni sporazumi, kao i održivo iskorištavanje zajedničkih resursa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | posebno apelira na Norvešku da ispravi svoju odluku o jednostranom smanjenju kvote za bakalar na Svalbardu za flotu EU-a; osim toga, snažno potiče Norvešku, Island, Farske Otoke i Grenland da isprave svoje odluke o jednostranom povećanju svojih kvota za skušu, što je u suprotnosti sa znanstvenim mišljenjem; poziva Komisiju i Vijeće da zaštite povijesna prava i legitimne socioekonomske interese flote EU-a u sjeveroistočnom Atlantiku; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju da, uz nastavak pregovora sa svim partnerima, ojača svoj položaj u odnosu na Ujedinjenu Kraljevinu i da se angažira na svim razinama, uključujući na najvišoj političkoj razini, te da bude spremna upotrijebiti sve primjerene alate, uključujući dovoljno snažne mjere za pristup tržištu, također unutar Europskoga gospodarskog prostora, posebno u vezi s jednostranim odlukama trećih zemalja, kako bi ukazala na važnost rješavanja potencijalnih konfliktnih situacija; nadalje, snažno potiče Komisiju da ne isključi mogućnost primjene mjera odgovora predviđenih Uredbom (EU) br. 1026/2012, koje mogu uključivati ograničavanje uvoza proizvoda ribarstva ili ograničavanje pristupa lukama EU-a; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izražava žaljenje zbog toga što su Norveška, Island i Farski Otoci zadržali restriktivno stajalište o europskim ulaganjima u svoje sektore ribarstva; naglašava poželjnost uravnoteženijeg odnosa između EU-a i tih zemalja i područja kako bi se omogućio napredak u ukidanju ograničenja slobode poslovnog nastana i ulaganja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća na to da je EU najveće i najprivlačnije tržište za uvoz morskih plodova; poziva na to da se taj položaj moći prepozna i koristi kao element potpore kako bi se zaštitili interesi ribarske flote EU-a, kako bi se spriječilo da partneri EU-a krše sklopljene sporazume ili preuzete obveze te kako bi se promicali jednaki uvjeti za tržišno natjecanje na međunarodnoj razini, osobito u pogledu socijalnih, gospodarskih i ekoloških standarda; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća da je u interesu obiju stranaka održavati istinsku suradnju u pogledu iskorištavanja ne samo područja nadležnosti Europske unije, Ujedinjene Kraljevine i Sjeverne Irske, već i susjednih međunarodnih voda; usto, podsjeća da za morske biološke resurse ne postoje granice i da stoga upravljanje tim resursima izravno utječe na vode u nadležnosti svake od stranaka; u tom pogledu ističe važnost dobre suradnje i razmjene u vezi sa znanošću i prikupljanjem podataka; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća da se Brexit ne smije koristiti kao izgovor za odgađanje prijeko potrebnih mjera za obnovu morskih ekosustava, postizanje dobrog stanja morskog okoliša kako se zahtijeva Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji (21) i postizanje ciljeva Strategije EU-a za bioraznolikost za 2030.; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe potrebu da Komisija osigura da se sve ugovorne strane i surađujuće neugovorne stranke pridržavaju najnovijih odluka Komisije za ribarstvo sjeveroistočnog Atlantika te da se one u potpunosti i brzo integriraju u pravo EU-a; apelira na Komisiju da surađuje s drugim ugovornim stranama s ciljem uključivanja ambicioznih mjera kontrole i upravljanja ribarstvom koje su u skladu s ciljevima ZRP-a i europskog zelenog plana te u skladu s pravilima utvrđenima u Sporazumu o trgovini i suradnji o pristupu vodama i resursima u vodama pod jurisdikcijom obiju stranaka; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pohvaljuje pregovore koji su se održali unatoč poteškoćama s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19 i uviđa da su kulminirali ambicioznim Sporazumom o trgovini i suradnji, koji je, međutim, doveo do gubitka kvota za ribare iz EU-a; izražava zabrinutost zbog činjenice da je pristup vodama Ujedinjene Kraljevine odobren samo na razdoblje od pet i pol godina, što dovodi do nesigurnosti u pogledu budućnosti; ipak naglašava da postoji potreba za poštovanjem i provedbom preuzetih obveza; |
| --- | --- |

30.

| 31. | traži od Komisije, država članica i Ujedinjene Kraljevine da poštuju i provode Sporazum o trgovini i suradnji bez pribjegavanja tumačenju pravila koje nije u dobroj vjeri i u skladu s duhom dobrosusjedskih odnosa te s održavanjem bliskih, mirnih i miroljubivih odnosa koji se temelje na suradnji, jamčenju pravne sigurnosti i poštovanju autonomije i suverenosti stranaka; ističe da je Ujedinjena Kraljevina pokušala pogrešno protumačiti uvjete Sporazuma o trgovini i suradnji kršeći duh sporazuma, kao što je utvrđivanje dodatnih uvjeta za dobivanje dozvola za plovila; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zabrinut je zbog situacije u vezi s dozvolama za plovila EU-a u vodama krunskih posjeda Ujedinjene Kraljevine i zbog nedostatka predanosti Ujedinjene Kraljevine da u tom pogledu vjerno provodi Sporazum o trgovini i suradnji; stoga poziva Ujedinjenu Kraljevinu da ne primjenjuje restriktivna i kontroverzna tumačenja uvjeta za izdavanje dozvola, posebno za plovila koja su u prošlosti obavljala ribolov u zoni od 6 do 12 nautičkih milja od britanskog teritorijalnog mora te u vodama otoka Bailiwick of Jersey, Bailiwick of Guernsey i Otoka Man; poziva stranke da posebnu pozornost posvete stanju plovila koja pripadaju artizanalnim ribarskim flotama, koja prije Brexita nisu morala koristiti tehnologiju za kontinuirano evidentiranje svojih ribarskih aktivnosti i koja sada imaju poteškoće u pružanju tih informacija; |
| --- | --- |

32.

| 33. | apelira na Komisiju da razmotri sve mogućnosti kako bi osigurala da Ujedinjena Kraljevina poštuje prava plovila EU-a; ističe da Sporazum o trgovini i suradnji predviđa odredbe prema kojima Vijeće za partnerstvo razmatra različite aranžmane za suradnju u vodama krunskih posjeda Ujedinjene Kraljevine; u tom pogledu ističe da bi prethodni dogovori u okviru Sporazuma o zaljevu Granville mogli poslužiti kao temelj za buduće prilagodbe pravila Vijeća za partnerstvo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Ujedinjenu Kraljevinu da ne sprečava ribolov plovila EU-a s plutajućim parangalom koja tradicionalno ulaze u vode Ujedinjene Kraljevine i love jata tunja dugokrilca i igluna; podsjeća na to da je ribolov tih vrlo migratornih vrsta regulirala Međunarodna komisija za očuvanje atlantskih tuna; poziva Komisiju da posebnu pozornost posveti stanju tih dijelova flote; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava da je Sporazumom o trgovini i suradnji utvrđeno da tehničke mjere trebaju biti razmjerne, temeljiti se na najboljim znanstvenim savjetima, da ne smiju biti diskriminirajuće te da se trebaju jednako primjenjivati na plovila obiju stranaka i da ih je potrebno unaprijed priopćiti; poziva na bolju suradnju i koordinaciju u pogledu uvođenja tehničkih, upravljačkih i kontrolnih mjera, uključujući razvoj jasnih i nediskriminirajućih kriterija za te mjere kako bi se zajamčilo da se one ne mogu koristiti za neizravno ograničavanje pristupa ribarskim flotama koje imaju ribolovna prava; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva stranke da osiguraju da određivanje zaštićenih morskih područja u okviru njihovih nadležnosti bude nediskriminirajuće, znanstveno utemeljeno i razmjerno; naglašava da bi se zaštićena morska područja trebala uspostavljati s obzirom na temeljito definirane ciljeve u pogledu očuvanja i da se ne bi smjela koristiti kao sredstvo za ograničavanje stranog pristupa vodama; u tom pogledu izražava žaljenje zbog nedostatka suradnje od strane Ujedinjene Kraljevine pri određivanju novih područja oko lokacije Dogger Bank; |
| --- | --- |

36.

| 37. | traži od Ujedinjene Kraljevine da odmah prekine kontrole plovila Unije koje služe zastrašivanju i da se suzdrži od nametanja svih tehničkih mjera koje bi bile diskriminirajućeg karaktera; izražava duboku zabrinutost zbog toga što bi Ujedinjena Kraljevina mogla neopravdano odstupiti od propisâ EU-a o tehničkim mjerama i drugog povezanog zakonodavstva EU-a o okolišu, što bi nekim europskim ribarskim plovilima moglo de facto ograničiti pristup vodama Ujedinjene Kraljevine i zbog čega bi ribolovne aktivnosti postale preskupe; ističe ulogu Specijaliziranog odbora za ribarstvo u traženju zajedničkog pristupa tehničkim mjerama i, prema potrebi, raspravljanju o svim mjerama o kojima jedna stranka obavijesti drugu; podsjeća na to da se Sporazumom o trgovini i suradnji svaka stranka obvezuje da na temelju znanstveno provjerljivih podataka jasno obrazloži nediskriminirajuću prirodu svih mjera u tom području kao i potrebu da se zajamči dugoročna ekološka održivost; poziva Komisiju da pomno prati poštovanje tih uvjeta i da odlučno odgovori u slučaju da Ujedinjena Kraljevina djeluje na diskriminirajući način; |
| --- | --- |

37.

| 38. | prima na znanje mjere Ujedinjene Kraljevine za „gospodarsku povezanost”, kojima će se od 1. travnja 2022. ograničiti zastava njezinih plovila, povećati minimalni postotak članova posade iz Ujedinjene Kraljevine na njezinim plovilima i utvrditi minimalna količina ribe koja se mora iskrcati u lukama Ujedinjene Kraljevine na 70 %; poziva Komisiju da obrati posebnu pozornost na učinak tih protekcionističkih mjera i da na prikladan način odgovori ako je to potrebno; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja donošenje Uredbe (EU) 2021/1203 radi ublažavanja posljedica Brexita u pogledu gubitka povlaštenog statusa za prekomorska područja EU-a; poziva Komisiju i Vijeće da poduzmu sve potrebne mjere kako bi se zajamčio bescarinski uvoz patagonijske lignje (Loligo gahi); |
| --- | --- |

39.

| 40. | zabrinut je zbog činjenice da je Zakonodavna skupština Falklandskih Otoka nedavno donijela Zakon o ribarstvu iz 2021. (Conservation and Administration), prema kojem 51 % vlasničkih udjela u svim ribarskim poduzećima aktivnim na Falklandskim Otocima mora biti u falklandskim rukama; |
| --- | --- |

40.

| 41. | izražava zabrinutost zbog nedavnih slučajeva prestroge provedbe pravila o kontroli ribarstva u Keltskom moru; snažno potiče sve države članice da izbjegavaju prakse koje bi mogle dovesti do pojave neopravdanog „nacionalizma u ribarstvu”; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava potrebu da se osigura brza provedba i funkcioniranje Posebnog odbora za ribarstvo, koji bi trebao donositi odluke na uravnotežen način za obje stranke te osigurati dugotrajno i održivo upravljanje resursima, kao i da se pritom daje prednost radu na hitnim pitanjima, kao što su praktična primjena pristupa vodama i definicija „izravne zamjene” kvalificiranog plovila kako bi se dodatno olakšala vjerna provedba Sporazuma o trgovini i suradnji; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe da je potrebno da rad Posebnog odbora za ribarstvo bude transparentan i da Europski parlament redovito prima obavijesti o njegovu radu i o odlukama koje taj odbor donosi, i prije i nakon njegovih sjednica; zahtijeva da se tehnički predstavnici Odbora za ribarstvo Europskog parlamenta pozovu da kao promatrači sudjeluju na sastancima Posebnog odbora za ribarstvo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | apelira na Komisiju i Vijeće da zajamče da se svim odlukama donesenima u okviru Sporazuma o trgovini i suradnji poštuju ovlasti različitih institucija i da se slijedi odgovarajući zakonodavni postupak, posebno u pogledu tehničkih mjera; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podsjeća da je Sporazumom o trgovini i suradnji predviđeno da se njegove stranke savjetuju s civilnim društvom; naglašava važnost uključivanja regionalnih tijela koja predstavljaju taj sektor i regionalnih javnih vlasti u savjetodavne skupine kako bi se zajamčilo da su obalne zajednice izravno ili neizravno pogođenih regija pravno zaštićene Sporazumom o trgovini i suradnji, među ostalim od učinaka jednostranih odluka Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva predstavnike sektora ribarstva, regionalnih uprava, obalnih zajednica i drugih dionika da se aktivno uključe u praćenje i provedbu Sporazuma o trgovini i suradnji, osobito u vidu njihova sudjelovanja u domaćim savjetodavnim skupinama i Forumu civilnog društva predviđenog člancima 13. i 14. Sporazuma; potiče Komisiju da u tu svrhu promiče osnivanje unutarnje savjetodavne skupine za ribarstvo, ne dovodeći pritom u pitanje postojeća savjetodavna vijeća; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Odboru regija, vladama i parlamentima država članica te vladama i parlamentima Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, Jerseyja, Guernseyja, Otoka Man, Norveške, Islanda, Grenlanda i Farskih Otoka. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

(2)  SL L 29, 31.1.2020., str. 1.

(3)  SL C 34, 31.1.2020., str. 1.

(4)  SL L 149, 30.4.2021., str. 10.

(5)  SL L 316, 14.11.2012., str. 34.

(6)  SL L 347, 28.12.2017., str. 81.

(7)  SL L 261, 22.7.2021., str. 1.

(8)  SL L 357, 8.10.2021., str. 1.

(9)  Konvencija UN-a o pravu mora i Sporazum o primjeni njezinog dijela XI. (SL L 179, 23.6.1998., str. 3.).

(10)  SL L 189, 3.7.1998., str. 14.

(11)  Uredba (EU) br. 1236/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2010. o sustavu kontrole i izvršenja primjenjivom na području obuhvaćenom Konvencijom o budućoj multilateralnoj suradnji u ribarstvu sjeveroistočnog Atlantika (SL L 348, 31.12.2010., str. 17.).

(12)  Odluka Vijeća (EU) 2019/407 od 4. ožujka 2019. o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu (SL L 73, 15.3.2019., str. 1.).

(13)  SL L 226, 29.8.1980., str. 12.

(14)  SL L 226, 29.8.1980., str. 48.

(15)  SL L 161, 2.7.1993., str. 2.

(16)  SL L 175, 18.5.2021., str. 3.

(17)  SL C 294, 23.7.2021., str. 18.

(18)  SL C 362, 8.9.2021., str. 90.

(19)  SL C 506, 15.12.2021., str. 26.

(20)  SL C 67, 8.2.2022., str. 25.

(21)  Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o morskoj strategiji) (SL L 164, 25.6.2008., str. 19.).

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/11

---

P9_TA(2022)0104

Zaštita prava djeteta u postupcima građanskog, upravnog i obiteljskog prava

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o zaštiti prava djeteta u postupcima građanskog, upravnog i obiteljskog prava (2021/2060(INI))

(2022/C 434/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 3. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 3. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), a posebno njezin članak 24., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), a posebno njezin članak 24.,

| — | uzimajući u obzir članak 81. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta,

| — | uzimajući u obzir Opću napomenu br. 24 (2019.) Odbora UN-a za prava djeteta o pravima djeteta u maloljetničkom pravosuđu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću napomenu br. 24 (2019.) Odbora UN-a za prava djeteta o pravima djeteta u maloljetničkom pravosuđu,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. ožujka 2021. pod naslovom „Strategija EU-a o pravima djeteta” (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. ožujka 2021. pod naslovom „Strategija EU-a o pravima djeteta” (COM(2021)0142),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2201/2003 od 27. studenoga 2003. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću (1) (Uredba Bruxelles II.a), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2201/2003 od 27. studenoga 2003. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću (1) (Uredba Bruxelles II.a),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 4/2009 od 18. prosinca 2008. o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznavanju i izvršenju sudskih odluka te suradnji u stvarima koje se odnose na obvezu uzdržavanja (2) (Uredba o uzdržavanju), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 4/2009 od 18. prosinca 2008. o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznavanju i izvršenju sudskih odluka te suradnji u stvarima koje se odnose na obvezu uzdržavanja (2) (Uredba o uzdržavanju),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o nekim aspektima mirenja u građanskim i trgovačkim stvarima (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o nekim aspektima mirenja u građanskim i trgovačkim stvarima (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/693 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi programa Pravosuđe (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/693 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi programa Pravosuđe (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/692 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi programa Građani, jednakost, prava i vrijednosti (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/692 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi programa Građani, jednakost, prava i vrijednosti (5),

| — | uzimajući u obzir pregled stanja u području pravosuđa u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregled stanja u području pravosuđa u EU-u,

| — | uzimajući u obzir Smjernice Odbora ministara Vijeća Europe od 17. studenoga 2010. o pravosuđu prilagođenom djeci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice Odbora ministara Vijeća Europe od 17. studenoga 2010. o pravosuđu prilagođenom djeci,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća Europe 2079 od 2. listopada 2015. o jednakosti i zajedničkoj roditeljskoj odgovornosti: uloga očeva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća Europe 2079 od 2. listopada 2015. o jednakosti i zajedničkoj roditeljskoj odgovornosti: uloga očeva,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu C-490/20 (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu C-490/20 (6),

| — | uzimajući u obzir Hašku konvenciju od 25. listopada 1980. o građanskim aspektima međunarodne otmice djece, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Hašku konvenciju od 25. listopada 1980. o građanskim aspektima međunarodne otmice djece,

| — | uzimajući u obzir Hašku konvenciju od 29. svibnja 1993. o zaštiti djece i suradnji u vezi s međudržavnim posvojenjem, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Hašku konvenciju od 29. svibnja 1993. o zaštiti djece i suradnji u vezi s međudržavnim posvojenjem,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. veljače 2017. s preporukama Komisiji o prekograničnim aspektima posvojenja (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. veljače 2017. s preporukama Komisiji o prekograničnim aspektima posvojenja (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2021. o pravima djece u pogledu strategije EU-a o pravima djeteta (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2021. o pravima djece u pogledu strategije EU-a o pravima djeteta (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. listopada 2021. o posljedicama nasilja koje vrše partneri u intimnim vezama i prava skrbništva po žene i djecu (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. listopada 2021. o posljedicama nasilja koje vrše partneri u intimnim vezama i prava skrbništva po žene i djecu (9),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0033/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0033/2022),

Pravosuđe prilagođeno djeci u postupcima građanskog, upravnog i obiteljskog prava

| A. | budući da sve veći broj djece i adolescenata dolazi u kontakt s pravosudnim sustavom u postupcima građanskog, upravnog i obiteljskog prava, uglavnom zbog povećanja broja razvoda, rastava i posvojenja; budući da bi u tim postupcima svoj djeci trebalo zajamčiti pristup pravosuđu bez diskriminacije, posebno uključujući pristup sudovima i alternativnim načinima rješavanja sporova; |
| --- | --- |

A.

budući da sve veći broj djece i adolescenata dolazi u kontakt s pravosudnim sustavom u postupcima građanskog, upravnog i obiteljskog prava, uglavnom zbog povećanja broja razvoda, rastava i posvojenja; budući da bi u tim postupcima svoj djeci trebalo zajamčiti pristup pravosuđu bez diskriminacije, posebno uključujući pristup sudovima i alternativnim načinima rješavanja sporova;

| B. | budući da se EU obvezao osigurati poštovanje, zaštitu i ostvarenje prava svakog djeteta u cilju stvaranja zdravijeg, otpornijeg, ravnopravnijeg i pravednijeg društva za sve; |
| --- | --- |

B.

budući da se EU obvezao osigurati poštovanje, zaštitu i ostvarenje prava svakog djeteta u cilju stvaranja zdravijeg, otpornijeg, ravnopravnijeg i pravednijeg društva za sve;

| C. | budući da djeca imaju pravo sudjelovati, biti saslušana i izraziti svoja stajališta u skladu sa svojom dobi, stupnjem zrelosti i jezičnim vještinama u svim postupcima koji se odnose na njihovu dobrobit i budući život; budući da bi stajališta djece trebalo uzeti u obzir bez obzira na to vodi li se postupak pred sudom ili nekim drugim relevantnim tijelom; |
| --- | --- |

C.

budući da djeca imaju pravo sudjelovati, biti saslušana i izraziti svoja stajališta u skladu sa svojom dobi, stupnjem zrelosti i jezičnim vještinama u svim postupcima koji se odnose na njihovu dobrobit i budući život; budući da bi stajališta djece trebalo uzeti u obzir bez obzira na to vodi li se postupak pred sudom ili nekim drugim relevantnim tijelom;

| D. | budući da bi se sudjelovanje u sudskim i upravnim postupcima trebalo odvijati u ugodnom okružju prilagođenom djeci kako se ne bi prouzročile dodatne traume ili stres za dijete te kako bi se na najmanju moguću mjeru smanjio psihološki i emocionalni učinak takvih okolnosti, posebno za najranjiviju djecu kao što su djeca s invaliditetom ili djeca migrantskog podrijetla; |
| --- | --- |

D.

budući da bi se sudjelovanje u sudskim i upravnim postupcima trebalo odvijati u ugodnom okružju prilagođenom djeci kako se ne bi prouzročile dodatne traume ili stres za dijete te kako bi se na najmanju moguću mjeru smanjio psihološki i emocionalni učinak takvih okolnosti, posebno za najranjiviju djecu kao što su djeca s invaliditetom ili djeca migrantskog podrijetla;

| E. | budući da bi sudjelovanje djece u takvim postupcima trebalo podupirati multidisciplinarnim pristupom nadležnih tijela; |
| --- | --- |

E.

budući da bi sudjelovanje djece u takvim postupcima trebalo podupirati multidisciplinarnim pristupom nadležnih tijela;

| F. | budući da su države članice obvezne uspostaviti postupovne zaštitne mjere, jamstva i pravila kojima se uređuju saslušanja djeteta; budući da se, međutim, te odredbe znatno razlikuju među državama članicama; |
| --- | --- |

F.

budući da su države članice obvezne uspostaviti postupovne zaštitne mjere, jamstva i pravila kojima se uređuju saslušanja djeteta; budući da se, međutim, te odredbe znatno razlikuju među državama članicama;

| G. | budući da kod kuće i u obiteljskom okružju u kojem postoji sukob između roditelja djeca mogu biti žrtve samim svjedočenjem nasilju zbog prisustvovanja raznim oblicima zlostavljanja u sklopu fizičkog, verbalnog, psihološkog, seksualnog i ekonomskog nasilja nad referentnim osobama ili drugim osobama koje su važne u kućanstvu; budući da takvo nasilje ima vrlo teške posljedice za psihološki i emocionalni razvoj djeteta; budući da je stoga od presudne važnosti obratiti dužnu pozornost na takvo nasilje kad se saslušanje djeteta odvija u postupcima u području obiteljskog prava kako bi se osiguralo da najbolji interesi djeteta budu na prvom mjestu; |
| --- | --- |

G.

budući da kod kuće i u obiteljskom okružju u kojem postoji sukob između roditelja djeca mogu biti žrtve samim svjedočenjem nasilju zbog prisustvovanja raznim oblicima zlostavljanja u sklopu fizičkog, verbalnog, psihološkog, seksualnog i ekonomskog nasilja nad referentnim osobama ili drugim osobama koje su važne u kućanstvu; budući da takvo nasilje ima vrlo teške posljedice za psihološki i emocionalni razvoj djeteta; budući da je stoga od presudne važnosti obratiti dužnu pozornost na takvo nasilje kad se saslušanje djeteta odvija u postupcima u području obiteljskog prava kako bi se osiguralo da najbolji interesi djeteta budu na prvom mjestu;

| H. | budući da djeca imaju pravo biti propisno informirana na način prilagođen njihovoj dobi, stupnju zrelosti i jezičnim vještinama te tako da sve mogu razumjeti u svakom stadiju sudskog i upravnog postupka koji se na njih odnosi; |
| --- | --- |

H.

budući da djeca imaju pravo biti propisno informirana na način prilagođen njihovoj dobi, stupnju zrelosti i jezičnim vještinama te tako da sve mogu razumjeti u svakom stadiju sudskog i upravnog postupka koji se na njih odnosi;

| I. | budući da u građanskim, upravnim i obiteljskim postupcima, a posebno u prekograničnim slučajevima, djeca imaju ograničene mogućnosti da ih zastupa pravni stručnjak ili savjetnik; |
| --- | --- |

I.

budući da u građanskim, upravnim i obiteljskim postupcima, a posebno u prekograničnim slučajevima, djeca imaju ograničene mogućnosti da ih zastupa pravni stručnjak ili savjetnik;

| J. | budući da je u određenim slučajevima iskustvo pokazalo (10) prednosti posjedovanja posvećene i neovisne osobe od povjerenja koja podupire i prati dijete tijekom cijelog sudskog postupka, među ostalim u slučajevima posredovanja; |
| --- | --- |

J.

budući da je u određenim slučajevima iskustvo pokazalo (10) prednosti posjedovanja posvećene i neovisne osobe od povjerenja koja podupire i prati dijete tijekom cijelog sudskog postupka, među ostalim u slučajevima posredovanja;

| K. | budući da bi sudovi, upravna tijela i ustanove socijalne skrbi pri donošenju odluka koje se odnose na dijete trebali ponajprije uzeti u obzir najbolji interes djeteta; budući da bi se takve odluke trebale donositi na pojedinačnoj osnovi, uzimajući u obzir dob, potrebe i posebne okolnosti djeteta i njegove obitelji; |
| --- | --- |

K.

budući da bi sudovi, upravna tijela i ustanove socijalne skrbi pri donošenju odluka koje se odnose na dijete trebali ponajprije uzeti u obzir najbolji interes djeteta; budući da bi se takve odluke trebale donositi na pojedinačnoj osnovi, uzimajući u obzir dob, potrebe i posebne okolnosti djeteta i njegove obitelji;

| L. | budući da se najbolji interesi djeteta i pristup pravosuđu ne mogu osigurati za svu djecu ako njihovo sudjelovanje u postupcima građanskog, upravnog i obiteljskog prava i korištenje popratnih usluga podrške ovise o financijskim sredstvima njihovih roditelja, i to ne samo zbog toga što troškovi takvih postupaka i usluga mogu biti vrlo veliki; |
| --- | --- |

L.

budući da se najbolji interesi djeteta i pristup pravosuđu ne mogu osigurati za svu djecu ako njihovo sudjelovanje u postupcima građanskog, upravnog i obiteljskog prava i korištenje popratnih usluga podrške ovise o financijskim sredstvima njihovih roditelja, i to ne samo zbog toga što troškovi takvih postupaka i usluga mogu biti vrlo veliki;

| M. | budući da su EU i njegove države članice obvezni promicati prava djeteta, među ostalim pravosuđem prilagođenim djeci, pri provedbi svih djelovanja u okviru programa Pravosuđe; |
| --- | --- |

M.

budući da su EU i njegove države članice obvezni promicati prava djeteta, među ostalim pravosuđem prilagođenim djeci, pri provedbi svih djelovanja u okviru programa Pravosuđe;

Okvir EU-a za zaštitu prava djeteta u prekograničnim građanskim sporovima

| N. | budući da veća mobilnost znači da će se vjerojatno povećati i broj djece rođene u obiteljima s prekograničnim elementom; |
| --- | --- |

N.

budući da veća mobilnost znači da će se vjerojatno povećati i broj djece rođene u obiteljima s prekograničnim elementom;

| O. | budući da se, iako materijalno građansko i obiteljsko pravo ostaje u nadležnosti država članica, usklađena pravila o prekograničnom građanskom i obiteljskom pravu mogu utvrditi na razini EU-a; |
| --- | --- |

O.

budući da se, iako materijalno građansko i obiteljsko pravo ostaje u nadležnosti država članica, usklađena pravila o prekograničnom građanskom i obiteljskom pravu mogu utvrditi na razini EU-a;

| P. | budući da države članice, kao potpisnice Konvencije UN-a o pravima djeteta, moraju na prvo mjesto staviti najbolje interese djeteta u svim javnim aktivnostima, pa i kad je riječ o prekograničnim obiteljskim sporovima; budući da u obiteljskim sporovima s prekograničnim implikacijama nadležna tijela u nekim državama članicama često tumače zaštitu najboljih interesa djeteta tako da djeca moraju ostati na državnom području države, čak i u slučajevima u kojima su prijavljeni zlostavljanje i obiteljsko nasilje nad roditeljem koji boravi u toj državi; |
| --- | --- |

P.

budući da države članice, kao potpisnice Konvencije UN-a o pravima djeteta, moraju na prvo mjesto staviti najbolje interese djeteta u svim javnim aktivnostima, pa i kad je riječ o prekograničnim obiteljskim sporovima; budući da u obiteljskim sporovima s prekograničnim implikacijama nadležna tijela u nekim državama članicama često tumače zaštitu najboljih interesa djeteta tako da djeca moraju ostati na državnom području države, čak i u slučajevima u kojima su prijavljeni zlostavljanje i obiteljsko nasilje nad roditeljem koji boravi u toj državi;

| Q. | budući da načelo uzajamnog priznavanja utemeljeno na uzajamnom povjerenju obvezuje države članice da izvrše presudu ili odluku donesenu u drugoj državi članici; |
| --- | --- |

Q.

budući da načelo uzajamnog priznavanja utemeljeno na uzajamnom povjerenju obvezuje države članice da izvrše presudu ili odluku donesenu u drugoj državi članici;

| R. | budući da su prekogranični postupci složeniji iz pravne perspektive te su stoga obično dugotrajniji i skuplji; |
| --- | --- |

R.

budući da su prekogranični postupci složeniji iz pravne perspektive te su stoga obično dugotrajniji i skuplji;

| S. | budući da nedostatak učinkovitih postupaka za izvršenje sudskih odluka koje se odnose na roditeljsku odgovornost, pravo na kontakt s djetetom, roditeljsku otmicu djeteta ili obvezu uzdržavanja u prekograničnim slučajevima ugrožava najbolje interese djeteta; |
| --- | --- |

S.

budući da nedostatak učinkovitih postupaka za izvršenje sudskih odluka koje se odnose na roditeljsku odgovornost, pravo na kontakt s djetetom, roditeljsku otmicu djeteta ili obvezu uzdržavanja u prekograničnim slučajevima ugrožava najbolje interese djeteta;

| T. | budući da bi djeca uključena u prekogranične građanske i obiteljske sporove trebala uživati jednaka prava, jednaku razinu zaštite, postupovna jamstva i minimalne standarde u svim državama članicama, bez obzira na državljanstvo roditelja; |
| --- | --- |

T.

budući da bi djeca uključena u prekogranične građanske i obiteljske sporove trebala uživati jednaka prava, jednaku razinu zaštite, postupovna jamstva i minimalne standarde u svim državama članicama, bez obzira na državljanstvo roditelja;

| U. | budući da svako dijete ima pravo poznavati svoje roditelje te pravo da se oni za njega skrbe; budući da u slučaju rastave svako dijete ima pravo redovito održavati osobne odnose i izravan kontakt s oba roditelja ili, ako roditelji nisu dostupni, s rođacima roditelja ili, ako ni to nije moguće, s osobom po izboru djeteta; budući da nadležna tijela mogu ograničiti osobne odnose djeteta i izravne kontakte s roditeljima samo u cilju zaštite najboljih interesa djeteta; |
| --- | --- |

U.

budući da svako dijete ima pravo poznavati svoje roditelje te pravo da se oni za njega skrbe; budući da u slučaju rastave svako dijete ima pravo redovito održavati osobne odnose i izravan kontakt s oba roditelja ili, ako roditelji nisu dostupni, s rođacima roditelja ili, ako ni to nije moguće, s osobom po izboru djeteta; budući da nadležna tijela mogu ograničiti osobne odnose djeteta i izravne kontakte s roditeljima samo u cilju zaštite najboljih interesa djeteta;

| V. | budući da se Haškom konvencijom iz 1980. uvodi sustav međunarodne suradnje među zemljama u cilju brzog rješavanja slučajeva međunarodne otmice djece; budući da je Konvenciju dosad ratificirala 101 zemlja, uključujući sve države članice EU-a; |
| --- | --- |

V.

budući da se Haškom konvencijom iz 1980. uvodi sustav međunarodne suradnje među zemljama u cilju brzog rješavanja slučajeva međunarodne otmice djece; budući da je Konvenciju dosad ratificirala 101 zemlja, uključujući sve države članice EU-a;

| W. | budući da, unatoč dosadašnjim naporima, EU nema dovoljno podataka o sudskim postupcima koji uključuju djecu, kao ni specijalizirani sudovi koji se njima bave; |
| --- | --- |

W.

budući da, unatoč dosadašnjim naporima, EU nema dovoljno podataka o sudskim postupcima koji uključuju djecu, kao ni specijalizirani sudovi koji se njima bave;

| X. | budući da nedostatak zajedničkih pravila EU-a o priznavanju presuda o roditeljstvu, posebno u slučajevima koji uključuju istospolne roditelje, može dovesti do gubitka roditeljskih prava, može povrijediti pravo djeteta da ga odgajaju roditelji i pravo na održavanje odnosa s oba roditelja te sva prava koja proizlaze iz roditeljstva (kao što je uzdržavanje ili nasljeđivanje) te također može potaknuti biranje najpovoljnije jurisdikcije (engl. forum shopping) u slučaju prekograničnih obiteljskih sporova; budući da bi predstojeći zakonodavni prijedlog u tom području trebao pomoći u smanjenju broja upravnih i sudskih postupaka; |
| --- | --- |

X.

budući da nedostatak zajedničkih pravila EU-a o priznavanju presuda o roditeljstvu, posebno u slučajevima koji uključuju istospolne roditelje, može dovesti do gubitka roditeljskih prava, može povrijediti pravo djeteta da ga odgajaju roditelji i pravo na održavanje odnosa s oba roditelja te sva prava koja proizlaze iz roditeljstva (kao što je uzdržavanje ili nasljeđivanje) te također može potaknuti biranje najpovoljnije jurisdikcije (engl. forum shopping) u slučaju prekograničnih obiteljskih sporova; budući da bi predstojeći zakonodavni prijedlog u tom području trebao pomoći u smanjenju broja upravnih i sudskih postupaka;

| Y. | budući da je Sud Europske unije nedavno donio sljedeću presudu u predmetu C-490/20: u slučaju djeteta koje je građanin Unije i u čijem su rodnom listu koji su izdala nadležna tijela države članice domaćina kao roditelji naznačene dvije osobe istog spola država članica čiji je to dijete državljanin ima obvezu i. izdati tom djetetu osobnu iskaznicu ili putovnicu, a da pritom ne zahtijeva da njezina nacionalna tijela prethodno izdaju rodni list i ii. priznati, poput svake druge države članice, dokument izdan u državi članici domaćinu koji navedenom djetetu omogućuje da s bilo kojom od tih dviju osoba ostvaruje svoje pravo slobodnog kretanja i boravka na državnom području država članica; |
| --- | --- |

Y.

budući da je Sud Europske unije nedavno donio sljedeću presudu u predmetu C-490/20: u slučaju djeteta koje je građanin Unije i u čijem su rodnom listu koji su izdala nadležna tijela države članice domaćina kao roditelji naznačene dvije osobe istog spola država članica čiji je to dijete državljanin ima obvezu i. izdati tom djetetu osobnu iskaznicu ili putovnicu, a da pritom ne zahtijeva da njezina nacionalna tijela prethodno izdaju rodni list i ii. priznati, poput svake druge države članice, dokument izdan u državi članici domaćinu koji navedenom djetetu omogućuje da s bilo kojom od tih dviju osoba ostvaruje svoje pravo slobodnog kretanja i boravka na državnom području država članica;

Mirenje u predmetima koji se odnose na djecu

| Z. | budući da se u mnogim slučajevima obiteljsko mirenje pokazalo bržim, jeftinijim i prilagođenijim djeci u rješavanju sporova od sudskih postupaka te da stoga može pomoći u sprečavanju budućih roditeljskih otmica djeteta; |
| --- | --- |

Z.

budući da se u mnogim slučajevima obiteljsko mirenje pokazalo bržim, jeftinijim i prilagođenijim djeci u rješavanju sporova od sudskih postupaka te da stoga može pomoći u sprečavanju budućih roditeljskih otmica djeteta;

| AA. | budući da bi trebalo poticati alternativno rješavanje sporova, osim ako je to u suprotnosti s najboljim interesima djeteta, posebno u slučaju obiteljskog nasilja i seksualnog zlostavljanja; |
| --- | --- |

AA.

budući da bi trebalo poticati alternativno rješavanje sporova, osim ako je to u suprotnosti s najboljim interesima djeteta, posebno u slučaju obiteljskog nasilja i seksualnog zlostavljanja;

| AB. | budući da je broj domaćih i prekograničnih postupaka obiteljskog mirenja i dalje mali; |
| --- | --- |

AB.

budući da je broj domaćih i prekograničnih postupaka obiteljskog mirenja i dalje mali;

| AC. | budući da u većini država članica nije dostupna besplatna pravna pomoć za mirenje roditeljima čija su financijska sredstva ograničen, ali koji bi istovremeno mogli imati pravo na besplatnu pravnu pomoć za sudske postupke; |
| --- | --- |

AC.

budući da u većini država članica nije dostupna besplatna pravna pomoć za mirenje roditeljima čija su financijska sredstva ograničen, ali koji bi istovremeno mogli imati pravo na besplatnu pravnu pomoć za sudske postupke;

| AD. | budući da roditeljima može biti teško dobiti odgovarajuće i provjerene informacije o mogućnosti pokretanja postupka mirenja u predsudskoj fazi; |
| --- | --- |

AD.

budući da roditeljima može biti teško dobiti odgovarajuće i provjerene informacije o mogućnosti pokretanja postupka mirenja u predsudskoj fazi;

| AE. | budući da se poslovno mirenje znatno razlikuje od obiteljskog mirenja; |
| --- | --- |

AE.

budući da se poslovno mirenje znatno razlikuje od obiteljskog mirenja;

| AF. | budući da prekogranično obiteljsko mirenje može olakšati postizanje dogovora roditelja kojima se štite najbolji interesi djeteta, čime se smanjuje emocionalno i financijsko opterećenje i pravna složenost svojstvena sudskim postupcima; |
| --- | --- |

AF.

budući da prekogranično obiteljsko mirenje može olakšati postizanje dogovora roditelja kojima se štite najbolji interesi djeteta, čime se smanjuje emocionalno i financijsko opterećenje i pravna složenost svojstvena sudskim postupcima;

| AG. | budući da je prekogranično obiteljsko mirenje složenije od mirenja u nacionalnim obiteljskim sporovima iz pravne i logističke perspektive te zahtijeva dodatno znanje i jezične vještine miritelja; |
| --- | --- |

AG.

budući da je prekogranično obiteljsko mirenje složenije od mirenja u nacionalnim obiteljskim sporovima iz pravne i logističke perspektive te zahtijeva dodatno znanje i jezične vještine miritelja;

| AH. | budući da bi i suce i odvjetnike trebalo osposobiti kako bi stekli više znanja o prekograničnom obiteljskom mirenju; |
| --- | --- |

AH.

budući da bi i suce i odvjetnike trebalo osposobiti kako bi stekli više znanja o prekograničnom obiteljskom mirenju;

Pravosuđe prilagođeno djeci u postupcima građanskog, upravnog i obiteljskog prava

| 1. | poziva države članice da osiguraju da se prava djeteta u potpunosti poštuju, jamče i ostvaruju u svim postupcima koji se odnose na dobrobit djeteta i dogovore o budućem životu te da se najboljim interesima djeteta dodijeli najveći prioritet i da se prikladno integriraju i dosljedno ostvaruju u svakom djelovanju javnih institucija, posebno u sudskim postupcima koji izravno ili neizravno utječu na djecu, u skladu s člankom 24. Povelje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća na to da su pristup pravosuđu i pravo na saslušanje temeljna prava te da svako dijete, neovisno o socijalnoj i ekonomskoj situaciji ili etničkom podrijetlu, mora moći u potpunosti ostvariti ta prava u osobnom svojstvu, neovisno o svojim roditeljima ili zakonskim skrbnicima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je pandemija bolesti COVID-19 prouzročila dodatne izazove u pogledu pristupa pravosuđu, uključujući kašnjenja u postupcima; stoga poziva države članice da predvide mjere za olakšavanje pristupa pravosuđu tijekom pandemija, posebno ako je dijete uključeno u građanske, upravne ili obiteljske sudske postupke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da bez nepotrebnog odgađanja predstavi skup zajedničkih smjernica ili sličnog nezakonodavnog instrumenta, koji bi trebao uključivati preporuke i najbolje prakse koje bi države članice trebale slijediti kako bi se zajamčilo da saslušanje djeteta provodi sudac ili osposobljeni stručnjak te da se ne provodi pritisak, među ostalim i od strane roditelja; naglašava da bi se takva saslušanja, posebno u postupcima obiteljskog prava, trebala održavati u okružju prilagođenom djeci i biti primjerena dobi, stupnju zrelosti i jezičnim vještinama djeteta u smislu jezika i sadržaja i da bi se istodobno trebalo jamčiti poštovanje emocionalnog integriteta i najboljih interesa djeteta, pri čemu treba izbjegavati nepotreban stres te osigurati da nadležno tijelo uzima u obzir djetetova mišljenja u skladu s njegovom dobi i zrelošću; nadalje, naglašava da bi se saslušanje djeteta u obiteljskim postupcima u kojima postoji sumnja na nasilje u kućanstvu ili obitelji i svjedočenje nasilju uvijek trebalo provoditi u prisutnosti kvalificiranih stručnjaka, liječnika ili psihologa, uključujući stručnjake s potrebnim kvalifikacijama u području dječje neuropsihijatrije, kako se ne bi produbila njihova trauma te kako se ne bi dodatno viktimizirali; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da se u takvim smjernicama ili sličnim nezakonodavnim instrumentima mora jasno predvidjeti da djecu uključenu u građanske, upravne ili obiteljske postupke treba informirati u svakoj fazi postupka na način koji mogu u potpunosti razumjeti, a posebno da odluku koju je donijelo tijelo djetetu treba objasniti posebno osposobljen stručnjak na način koji odgovara dobi, stupnju zrelosti i jezičnim vještinama djeteta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da je potrebno prepoznati usku vezu između kaznenih, građanskih i drugih sudskih postupaka kako bi se koordinirali pravosudni i drugi pravni odgovori na nasilje nad djecom i bliskim partnerom; stoga poziva države članice da donesu mjere za povezivanje kaznenih i građanskih predmeta koji uključuju pojedinačnu obitelj i djecu kako bi se učinkovito spriječile razlike između sudskih i drugih pravnih odluka koje su štetne za djecu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice da osiguraju i pružaju lako dostupne, razumljive, iscrpne i djeci prilagođene informacije o pravima djeteta u postupcima građanskog, upravnog i obiteljskog prava te o samim postupcima, uključujući one prekogranične; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice da djeci u građanskim, upravnim i obiteljskim sporovima, uključujući prekogranične sporove, omoguće pristup besplatnom, javno financiranom visokokvalitetnom pravnom zastupanju, u slučajevima kad roditelji ne ostvaruju potpunu roditeljsku skrb ili ako postoji sumnja da bi njihovi interesi mogli biti u sukobu s najboljim interesima djeteta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | snažno preporučuje državama članicama da usvoje multidisciplinaran pristup i uspostave lako dostupne, visokokvalitetne, personalizirane, besplatne i javno financirane savjetodavne službe i službe za potporu djeci, na sudu i izvan njega, kako bi po potrebi pružile potporu u vidu osposobljenih stručnjaka, kao što su liječnici, psiholozi, kvalificirani stručnjaci u području dječje neuropsihijatrije, socijalni radnici i stručnjaci za skrb o djeci, kako bi se na najbolji mogući način pružila potpora djetetu u svim fazama postupka; naglašava da je za svako dijete uključeno u građanske, upravne i obiteljske sporove potreban individualizirani pristup i da posebnu pozornost treba posvetiti djeci koja se često suočavaju s diskriminacijom ili se nalaze u ranjivom položaju, među ostalim djeci s invaliditetom, djeci migrantskog podrijetla i djeci koja žive u siromaštvu ili su socijalno isključena; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice da osiguraju obvezne tečajeve za osposobljavanje u području prava i posebnih potreba djeteta za suce, druge pravne stručnjake, provedbena tijela, socijalne radnike, nastavnike i vrtiće te sve druge relevantne strane uključene u sudske i upravne postupke koji se odnose na djecu; poziva Komisiju da pojača potporu za takve mjere, na primjer preko Europske mreže za pravosudno osposobljavanje (EJTN), programa Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti te programa Pravosuđe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da potiče postojeće mreže i platforme pravnih stručnjaka na razmjenu dobrih praksi u pogledu saslušanja djeteta, prava djeteta na informiranje i prava na privatnost diljem EU-a; poziva Komisiju da razmotri uspostavu jedinstvene kontaktne točke za stručnjake iz cijelog EU-a koja bi služila kao platforma za razmjenu informacija; potiče Europsku mrežu za pravosudno osposobljavanje da osigura takav forum za suce uključene u prekogranične obiteljske sporove; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice da osiguraju dostatna sredstva kako bi se zajamčilo da se postupci u području građanskog, upravnog i obiteljskog prava koji uključuju djecu vode uz potpuno poštovanje standarda pravosuđa prilagođenog djeci i odgovarajuće poštovanje emocionalnog i tjelesnog integriteta djeteta te bez nepotrebne odgode; u tom pogledu ističe da države članice trebaju osigurati da dječji i obiteljski sudovi funkcioniraju kao ključna služba, da nastave održavati hitna saslušanja i izvršavati sudske naloge za skrb i zaštitu djece koja su u neposrednom riziku od zanemarivanja ili zlostavljanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća da države članice trebaju na najbolji mogući način koristiti program Pravosuđe za financiranje djelovanja i organizacija kojima se olakšava učinkovit i nediskriminirajući pristup pravosuđu za svu djecu te pružiti financijsku potporu organizacijama koje rade s djecom i za djecu preko programa Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti; poziva države članice da uspostave odgovarajuće mehanizme i postupke za pritužbe, pravni lijek ili naknadu štete kako bi u potpunosti osigurale da su prava djeteta na odgovarajući način integrirana u sudske postupke koji imaju izravan ili neizravan učinak na dijete; |
| --- | --- |

13.

Okvir EU-a za zaštitu prava djeteta u prekograničnim građanskim sporovima

| 14. | poziva države članice da zaštite najbolje interese djeteta u prekograničnim obiteljskim postupcima, među ostalim osiguravanjem da se zakonima i postupcima ne provodi diskriminacija među roditeljima na temelju njihova državljanstva, države boravišta ili drugog razloga te tako da odbiju pretpostavku da je uvijek u najboljem interesu djeteta da ostane na državnom području određene države članice; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da je jedan od razloga za moguću problematičnost prekograničnih slučajeva u pravnom smislu različita nacionalna terminologija, kao što su razlike u zahtjevima koji se odnose na najnižu starosnu dob u državama članicama, koje mogu dovesti do različitog postupanja prema djetetu na temelju različitih dobnih kriterija ili različite uloge pravnih zastupnika djece u postupcima u kojima ona sudjeluju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potiče države članice da poštuju pravo svakog djeteta na održavanje osobnog i izravnog kontakta s oba roditelja, osim ako je to u suprotnosti s najboljim interesima djeteta, bez obzira na njihovu strukturu obitelji ili biološko srodstvo; naglašava da bi se ta prava trebala poštovati unatoč mjerama ograničavanja kretanja povezanima s bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice da učinkovito provode presude u prekograničnim obiteljskim sporovima koji se odnose na djecu u skladu s primjenjivim pravom EU-a i presudama Suda Europske unije, posebno u slučajevima povezanima s prekograničnim otmicama djece od strane roditelja, ali i rastavom, razvodom, skrbništvom, posvojenjem i udomiteljskom skrbi te odlukama povezanima s priznavanjem roditeljstva, uključujući istospolne parove, pritom uvijek uzimajući u obzir najbolje interese djeteta u skladu s člankom 24. Povelje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice da pravilno provode nova pravila i obveze u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2019/1111 o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece (11); ističe važnost razmjene informacija među nacionalnim sudovima u prekograničnim slučajevima te potiče Komisiju da u tu svrhu surađuje s državama članicama, da pažljivo nadzire pravilnost provedbe Uredbe i da odmah reagira na svako nepridržavanje Uredbe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podsjeća da je zaštita prava djeteta bila cilj preinake Uredbe Bruxelles II.a kojom su pojašnjena pravila, skraćeni prekogranični postupci u vezi s djecom utvrđivanjem rokova i ukidanjem egzekvatura te poticanjem bliže suradnje među središnjim tijelima i razmjene informacija u prekograničnim slučajevima; u tom pogledu poziva države članice da osiguraju odgovarajuće ljudske i financijske resurse kako bi se olakšala učinkovita provedba Uredbe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju odgovarajuće osposobljavanje o novim pravilima za središnja tijela, suce i druge pravne stručnjake uključene u prekogranične sporove, među ostalim o saslušanju djeteta i mogućoj upotrebi mirenja u takvim slučajevima; naglašava da bi se takvim osposobljavanjem trebala osigurati dovoljna razina znanja i stručnosti u prekograničnim obiteljskim postupcima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da pruži smjernice za dobru praksu u pogledu preinake Uredbe Bruxelles II.a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da ocijeni potrebu za zakonodavstvom EU-a kojim bi se uskladila postupovna jamstva za djecu u prekograničnim obiteljskim postupcima; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice da osiguraju da financijski troškovi postupaka i dodatni troškovi koji su svojstveni prekograničnim slučajevima nisu prepreka za pristup pravosuđu u građanskim, upravnim i obiteljskim prekograničnim postupcima koji uključuju djecu; poziva države članice da učine informacije o mogućoj besplatnoj pravnoj pomoći u takvim slučajevima raspoloživima i dostupnima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | napominje da Ujedinjena Kraljevina više ne sudjeluje u suradnji u skladu s Uredbom Bruxelles II.a i Uredbom o uzdržavanju; poziva Komisiju da hitno procijeni najprikladnija sredstva, uključujući bilateralni instrument, za rješavanje postojeće pravne nesigurnosti između EU-a i Ujedinjene Kraljevine u području građanskih, upravnih i obiteljskih postupaka koji se odnose na djecu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja najavu Komisije da će podnijeti zakonodavni prijedlog za olakšavanje uzajamnog priznavanja roditeljstva među državama članicama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | u tom pogledu poziva Komisiju da uzme u obzir Rezoluciju Parlamenta od 2. veljače 2017. o prekograničnim aspektima posvojenja, uključujući njezin prilog koji sadrži uredbu o prekograničnom priznavanju rješenja o posvojenju, kako bi se stvorio jasan pravni okvir i obiteljima pružila potrebna pravna sigurnost za priznavanje u jednoj državi članici rješenja o posvojenju izdanih zakonski u drugoj državi članici; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju i Vijeće da propisno obavještavaju Parlament i uključe ga u svaki novi ili revidirani zakonodavni prijedlog u području prekograničnog građanskog i obiteljskog prava jer ta pravila izravno utječu na živote i dobrobit građana EU-a, a posebno djece; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smatra Hašku konvenciju iz 1980. presudnim instrumentom za zaštitu najboljih interesa djeteta u slučajevima međunarodne otmice djece te smatra da EU treba pozdraviti pridruživanje novih zemalja toj Konvenciji; stoga potiče Komisiju na to da brzo ostvari napredak u svojoj procjeni pristupanja novih zemalja i poziva države članice da spremno prihvate njihovo pristupanje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ponavlja svoj poziv na pojačanu međunarodnu suradnju među državama članicama i s trećim zemljama, posebno Japanom, kako bi se provelo cjelokupno međunarodno zakonodavstvo o zaštiti djece u cilju zaštite djece od štetnih učinaka roditeljske otmice djeteta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da nastavi širiti istraživanja i prikupljanje podataka o pravosuđu prilagođenom djeci i najboljim praksama u tom području u državama članicama; poziva Komisiju i države članice da prikupljaju podatke o prekograničnim građanskim sporovima koji uključuju djecu, kao što su predmeti u vezi s pravom na skrb, pristupom i roditeljskom otmicom djeteta; poziva Komisiju da uključi te podatke u Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u; |
| --- | --- |

30.

Mirenje u predmetima koji se odnose na djecu

| 31. | poziva Komisiju da iznese novi prijedlog uredbe o prekograničnom mirenju, popraćen detaljnom procjenom učinka, kojim bi se trebali utvrditi zajednički standardi za prekogranični postupak, pravila o priznanju i provedbi nagodbe sklopljene u postupku mirenja, zahtjevi za izdavanje europske potvrde za miritelje kako bi se osigurala kvaliteta stručnog znanja u prekograničnim predmetima i zajednički standardi za prekogranične sporazume o mirenju; smatra da bi se takvim zajedničkim standardima trebalo zajamčiti poštovanje pravila o povjerljivosti svake države članice i pružiti strankama dovoljno pravnih informacija o konceptu, ograničenjima i posljedicama mirenja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju i države članice da nastave podržavati postojeće mreže miritelja u prekograničnim obiteljskim sporovima; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice da uspostave urede u kojima bi se dotičnim roditeljima i djeci prije mirenja pružile sve potrebne informacije o provođenju mirenja te o njegovim mogućim troškovima i koristima, a za samu djecu te za njihova prava i dobrobit; ističe da su neke države članice već uspostavile takve urede ili to nastoje učiniti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe da mirenje može biti učinkovit alat za zaštitu najboljih interesa djeteta u slučajevima prekograničnih roditeljskih otmica djeteta; u tom pogledu ističe dobre prakse i model miritelja na sudu kojim se koriste neke države članice za rješavanje prekograničnih obiteljskih sporova na prijateljski i izvansudski način; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice da osiguraju da djeca tijekom cijelog postupka mirenja imaju mogućnost razgovora s kvalificiranom i neovisnom osobom koja im može pružiti informacije prilagođene djeci i podršku; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva države članice da olakšaju pristup besplatnoj pravnoj pomoći za mirenje u slučajevima prekograničnih obiteljskih sporova za roditelje s ograničenim financijskim sredstvima; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da je potrebno istražiti upotrebu internetskih alata, među ostalim videokonferencija, u mirenju u sporovima koji se odvijaju na velike udaljenosti ili sporova na koje utječu izvanredne okolnosti, kao što je pandemija bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva države članice da aktivno promiču dobrovoljno mirenje u obiteljskim predmetima koji se odnose na djecu, među ostalim i izmjenama zakonodavstva; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice da osiguraju jednostavna, brza i pristupačna pravila kako bi nagodbe roditelja postignute u postupku mirenja postale pravno obvezujuće i izvršive; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Odboru regija, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  SL L 338, 23.12.2003., str. 1.

(2)  SL L 7, 10.1.2009., str. 1.

(3)  SL L 136, 24.5.2008., str. 3.

(4)  SL L 156, 5.5.2021., str. 21.

(5)  SL L 156, 5.5.2021., str. 1.

(6)  Presuda Suda (veliko vijeće) od 14. prosinca 2021., V. M. A. protiv Stolična obština, rajon „Pančarevo”, C-490/20, ECLI:EU:C:2021:1008.

(7)  SL C 252, 18.7.2018., str. 14.

(8)  SL C 474, 24.11.2021., str. 146.

(9)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0406.

(10)  Kao što je Kindbehartiger u Nizozemskoj ili „Youth At Risk” u Flandriji.

(11)  SL L 178, 2.7.2019., str. 1.

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/19

---

P9_TA(2022)0110

Mjere za borbu protiv onečišćenja vode koje uzrokuju nitrati, uključujući poboljšanja različitih sustava mjerenja nitrata u državama članicama

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o mjerama protiv onečišćenja vode uzrokovanog nitratima, uključujući poboljšanja različitih sustava mjerenja nitrata u državama članicama (2021/3003(RSP))

(2022/C 434/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir predstavke br. 0751/16, 1025/16, 0793/17, 0819/17, 0482/20, 0490/20, 0491/20, 0499/20, 0535/20, 0095/21 i 0862/21, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir predstavke br. 0751/16, 1025/16, 0793/17, 0819/17, 0482/20, 0490/20, 0491/20, 0499/20, 0535/20, 0095/21 i 0862/21,

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji, članke 4., 191. i članak 192. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te članke 35. i 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji, članke 4., 191. i članak 192. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te članke 35. i 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (1) („Direktiva o nitratima”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (1) („Direktiva o nitratima”),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice na području vodne politike (2) („Okvirna direktiva o vodama”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice na području vodne politike (2) („Okvirna direktiva o vodama”),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. veljače 2006. o upravljanju kvalitetom vode za kupanje i stavljanju izvan snage Direktive 76/160/EEZ (3) („Direktiva o vodi za kupanje”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. veljače 2006. o upravljanju kvalitetom vode za kupanje i stavljanju izvan snage Direktive 76/160/EEZ (3) („Direktiva o vodi za kupanje”),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/118/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o zaštiti podzemnih voda od onečišćenja i pogoršanja stanja (4) („Direktiva o podzemnim vodama”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/118/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o zaštiti podzemnih voda od onečišćenja i pogoršanja stanja (4) („Direktiva o podzemnim vodama”),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (5) („Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (5) („Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji”),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2020/2184 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (6) („Direktiva o vodi za piće”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2020/2184 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (6) („Direktiva o vodi za piće”),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. studenoga 2021. naslovljenu „Strategija EU-a za tlo do 2030. – Ostvarivanje koristi od zdravog tla za ljude, hranu, prirodu i klimu” (COM(2021)0699), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. studenoga 2021. naslovljenu „Strategija EU-a za tlo do 2030. – Ostvarivanje koristi od zdravog tla za ljude, hranu, prirodu i klimu” (COM(2021)0699),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija, od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija, od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. svibnja 2021. pod naslovom „Put prema zdravom planetu za sve – Akcijski plan EU-a: „Prema nultoj stopi onečišćenja zraka, vode i tla” (COM(2021)0400), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. svibnja 2021. pod naslovom „Put prema zdravom planetu za sve – Akcijski plan EU-a: „Prema nultoj stopi onečišćenja zraka, vode i tla” (COM(2021)0400),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 11. listopada 2021. o provedbi Direktive Vijeća 91/676/EEZ o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora na temelju izvješća država članica za razdoblje 2016. – 2019. (COM(2021)1000), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 11. listopada 2021. o provedbi Direktive Vijeća 91/676/EEZ o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora na temelju izvješća država članica za razdoblje 2016. – 2019. (COM(2021)1000),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. prosinca 2020. o provedbi zakonodavstva EU-a o vodama (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. prosinca 2020. o provedbi zakonodavstva EU-a o vodama (7),

| — | uzimajući u obzir članak 227. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 227. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Odbor za predstavke zaprimio nekoliko predstavki u kojima se izražava zabrinutost zbog onečišćenja vodnih tijela nitratom i osuđuje kršenje relevantnog zakonodavstva EU-a o okolišu; budući da je primio i predstavke o problemima povezanima s različitim sustavima mjerenja nitrata u državama članicama i poteškoćama u ispravnom mjerenju razina nitrata u europskim vodama te o cjelokupnoj slici stanja u EU-u; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za predstavke zaprimio nekoliko predstavki u kojima se izražava zabrinutost zbog onečišćenja vodnih tijela nitratom i osuđuje kršenje relevantnog zakonodavstva EU-a o okolišu; budući da je primio i predstavke o problemima povezanima s različitim sustavima mjerenja nitrata u državama članicama i poteškoćama u ispravnom mjerenju razina nitrata u europskim vodama te o cjelokupnoj slici stanja u EU-u;

| B. | budući da se stanje mnogih vodnih tijela u EU-u pogoršalo zbog prekomjernog iskorištavanja i onečišćenja i/ili još ne ispunjava zahtjeve iz članka 4. Okvirne direktive o vodama; |
| --- | --- |

B.

budući da se stanje mnogih vodnih tijela u EU-u pogoršalo zbog prekomjernog iskorištavanja i onečišćenja i/ili još ne ispunjava zahtjeve iz članka 4. Okvirne direktive o vodama;

| C. | budući da u EU-u postoje regije koje su zbog svojih zemljopisnih značajki i posljedica klimatskih promjena posebno izložene toj vrsti onečišćenja; |
| --- | --- |

C.

budući da u EU-u postoje regije koje su zbog svojih zemljopisnih značajki i posljedica klimatskih promjena posebno izložene toj vrsti onečišćenja;

| D. | budući da je višak nitrata jedan od glavnih čimbenika koji uzrokuju štetno onečišćenje vode u EU-u zbog akumulacije dušika i fosfora iz stajskog i anorganskoga gnojiva; |
| --- | --- |

D.

budući da je višak nitrata jedan od glavnih čimbenika koji uzrokuju štetno onečišćenje vode u EU-u zbog akumulacije dušika i fosfora iz stajskog i anorganskoga gnojiva;

| E. | budući da je dušik ključna hranjiva tvar za rast biljaka i usjeva; budući da su njegove visoke koncentracije u vodi štetne za ljude i prirodu; budući da nitrati uzrokuju iscrpljivanje kisika i eutrofikaciju te stoga ugrožavaju zdravlje ljudi i ekosustave; budući da imaju znatan gospodarski učinak na pročišćavanje vode za ljudsku potrošnju, prijevoz slatke vode za pogođene zajednice i gospodarske sektore koji ovise o onečišćenim vodama; |
| --- | --- |

E.

budući da je dušik ključna hranjiva tvar za rast biljaka i usjeva; budući da su njegove visoke koncentracije u vodi štetne za ljude i prirodu; budući da nitrati uzrokuju iscrpljivanje kisika i eutrofikaciju te stoga ugrožavaju zdravlje ljudi i ekosustave; budući da imaju znatan gospodarski učinak na pročišćavanje vode za ljudsku potrošnju, prijevoz slatke vode za pogođene zajednice i gospodarske sektore koji ovise o onečišćenim vodama;

| F. | budući da je između 2016. i 2019. 14,1 % podzemnih voda u državama članicama i dalje premašilo graničnu vrijednost koncentracije nitrata za vodu za piće; budući da voda prijavljena kao eutrofička u EU-u uključuje 81 % morskih voda, 31 % obalnih voda, 36 % rijeka i 32 % jezera; budući da se između razdoblja 2012. – 2015. i 2016. – 2019. ukupna površina područja ranjivih na onečišćenje nitratima (među ostalim u državama članicama koje primjenjuju pristup na cijelom državnom području) povećala za 14,4 %; budući da je Komisija primijetila da je eutrofikacija problem koji se ne uzima dovoljno u obzir pri određivanju područja kontaminiranih nitratima; |
| --- | --- |

F.

budući da je između 2016. i 2019. 14,1 % podzemnih voda u državama članicama i dalje premašilo graničnu vrijednost koncentracije nitrata za vodu za piće; budući da voda prijavljena kao eutrofička u EU-u uključuje 81 % morskih voda, 31 % obalnih voda, 36 % rijeka i 32 % jezera; budući da se između razdoblja 2012. – 2015. i 2016. – 2019. ukupna površina područja ranjivih na onečišćenje nitratima (među ostalim u državama članicama koje primjenjuju pristup na cijelom državnom području) povećala za 14,4 %; budući da je Komisija primijetila da je eutrofikacija problem koji se ne uzima dovoljno u obzir pri određivanju područja kontaminiranih nitratima;

| G. | budući da 30 godina nakon donošenja Direktive o nitratima podatci o kvaliteti vode pokazuju da razine provedbe i primjene još uvijek nisu dovoljne za postizanje njezinih ciljeva i odgovarajućih ciljeva Okvirne direktive o vodama; |
| --- | --- |

G.

budući da 30 godina nakon donošenja Direktive o nitratima podatci o kvaliteti vode pokazuju da razine provedbe i primjene još uvijek nisu dovoljne za postizanje njezinih ciljeva i odgovarajućih ciljeva Okvirne direktive o vodama;

| H. | budući da mnoge države članice i dalje bilježe lošu kvalitetu vode diljem svojeg državnog područja i imaju sustavne probleme u upravljanju gubitcima hranjivih tvari iz poljoprivrede, dok u nekim drugim državama članicama postoje žarišne točke u kojima se problem onečišćenja ne rješava u dovoljnoj mjeri; |
| --- | --- |

H.

budući da mnoge države članice i dalje bilježe lošu kvalitetu vode diljem svojeg državnog područja i imaju sustavne probleme u upravljanju gubitcima hranjivih tvari iz poljoprivrede, dok u nekim drugim državama članicama postoje žarišne točke u kojima se problem onečišćenja ne rješava u dovoljnoj mjeri;

| I. | budući da je, unatoč donesenim mjerama, napredak diljem EU-a od 2012. spor; budući da su kršenja Direktive o nitratima od strane država članica najčešće povezana s nedostacima u stabilnosti mreže za praćenje, određivanjem ranjivih područja i provedbom programa djelovanja; |
| --- | --- |

I.

budući da je, unatoč donesenim mjerama, napredak diljem EU-a od 2012. spor; budući da su kršenja Direktive o nitratima od strane država članica najčešće povezana s nedostacima u stabilnosti mreže za praćenje, određivanjem ranjivih područja i provedbom programa djelovanja;

| J. | budući da se sustavi i standardi za mjerenje nitrata razlikuju među državama članicama; budući da to znači da se rezultati mjerenja nitrata ne mogu lako uspoređivati i da mogu dovesti do problema tržišnog natjecanja u poljoprivrednom sektoru EU-a, što pak dovodi do poremećaja na unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

J.

budući da se sustavi i standardi za mjerenje nitrata razlikuju među državama članicama; budući da to znači da se rezultati mjerenja nitrata ne mogu lako uspoređivati i da mogu dovesti do problema tržišnog natjecanja u poljoprivrednom sektoru EU-a, što pak dovodi do poremećaja na unutarnjem tržištu;

| K. | budući da se europskim zelenim planom predviđa smanjenje gubitaka hranjivih tvari za 50 % do 2030.; |
| --- | --- |

K.

budući da se europskim zelenim planom predviđa smanjenje gubitaka hranjivih tvari za 50 % do 2030.;

| L. | budući da u skladu s Direktivom o nitratima države članice moraju utvrditi i ispravno odrediti područja ranjiva na onečišćenje nitratima kako bi se osiguralo učinkovito djelovanje u borbi protiv onečišćenja nitratima na njihovom državnom području; |
| --- | --- |

L.

budući da u skladu s Direktivom o nitratima države članice moraju utvrditi i ispravno odrediti područja ranjiva na onečišćenje nitratima kako bi se osiguralo učinkovito djelovanje u borbi protiv onečišćenja nitratima na njihovom državnom području;

| M. | budući da eutrofikacija uzrokuje zabrinjavajući gubitak biološke raznolikosti, a u nekim slučajevima čak i ekološke tragedije u ekosustavima visoke ekološke vrijednosti koje je teško ispraviti; |
| --- | --- |

M.

budući da eutrofikacija uzrokuje zabrinjavajući gubitak biološke raznolikosti, a u nekim slučajevima čak i ekološke tragedije u ekosustavima visoke ekološke vrijednosti koje je teško ispraviti;

| N. | budući da razmjeri problema onečišćenja voda prouzročenih nepravilnom uporabom nitrata u poljoprivrednoj industriji i onih koji potječu iz komunalnih izvora kao što su postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda ugrožavaju opstanak nekih europskih ekosustava; |
| --- | --- |

N.

budući da razmjeri problema onečišćenja voda prouzročenih nepravilnom uporabom nitrata u poljoprivrednoj industriji i onih koji potječu iz komunalnih izvora kao što su postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda ugrožavaju opstanak nekih europskih ekosustava;

| O. | budući da mnoga postrojenja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda ne ispunjavaju trenutačne zahtjeve; |
| --- | --- |

O.

budući da mnoga postrojenja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda ne ispunjavaju trenutačne zahtjeve;

| 1. | podsjeća da se Okvirnom direktivom o vodama zahtijeva da sve europske površinske vode postignu dobro stanje najkasnije do 2027.; žali zbog toga što polovica vodnih tijela EU-a još uvijek nema dobro stanje i što onečišćenje nitratima i dalje predstavlja jedan od najvećih pritisaka na vodni okoliš; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatira da je Direktiva o nitratima i dalje ključni instrument za zaštitu europskih vodnih tijela; izražava zabrinutost zbog neodgovarajuće realizacije Direktive o nitratima, njezine nedovoljne provedbe i široke primjene izuzeća u državama članicama; stoga primjećuje da je napredak, od njezina donošenja 1991., spor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava važnost jačanja mjera za rješavanje eutrofikacije slatke i slane vode uzrokovane dušikom i fosforom iz svih izvora, osobito iz poljoprivrede i komunalnih izvora kao što su postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda i nepročišćene ili neprimjereno pročišćene otpadne vode; poziva Komisiju da u tom pogledu predloži ambiciozne mjere u svojem predstojećem akcijskom planu za integrirano upravljanje hranjivim tvarima, predviđenom za 2022.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava činjenicu da je potrebno sveobuhvatno poznavanje situacije u svakoj državi članici i na europskoj razini; smatra da upotreba različitih sustava mjerenja u svakoj državi članici može dovesti do poteškoća u rješavanju problema onečišćenja voda nitratima na europskoj razini; poziva Komisiju da zajamči usporedivost rezultata mjerenja nitrata i procjene eutrofikacije u svim državama članicama; smatra da bi sustavi mjerenja nitrata i procjene eutrofikacije, a posebno lokacija mjernih točaka, trebali biti usklađeni unutar EU-a; potiče Komisiju da pruži tehničku potporu državama članicama u tom procesu poboljšanjem svojih smjernica i provođenjem studije o tome kako države članice provode sustave praćenja; naglašava da je potreban jedinstven sustav uzorkovanja i analize kako bi izmjerene vrijednosti bile usporedive; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za potpunu transparentnost i javni pristup u pogledu modeliranja i temeljnih odluka i pretpostavki za procjenu emisija dušika; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da se mjere potrebne za zaštitu kvalitete vode i suzbijanje onečišćenja uzrokovanog nitratima moraju osmisliti i usvojiti na temelju podataka o kvaliteti vode, a ne na temelju procjena modela, koji mogu pružiti samo dodatne informacije za ciljane mjere; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da je pravodobno i znatno poboljšanje svih relevantnih mjera za osiguravanje dobre kvalitete vode od ključne važnosti jer su, na temelju trenutačnih vidljivih trendova, potrebne drastične promjene kako bi se postigli ciljevi Okvirne direktive o vodama u pogledu dobrog ekološkog i kemijskog stanja vode; |
| --- | --- |

7.

| 8. | potiče Komisiju da na odgovarajući način riješi sve slučajeve neusklađenosti s Direktivom o nitratima tako da u potpunosti uzme u obzir sve veći broj dokaza i informacija koje građani podnose te da osigura potpunu transparentnost u pogledu svojih ukupnih mjera protiv država članica koje ne poštuju odredbe kako bi se zajamčila prava građana i njihova mogućnost da u potpunosti uživaju prednosti zakonodavstva EU-a; u tom kontekstu poziva Komisiju da znatno poboljša primjenu svojih provedbenih ovlasti, među ostalim učinkovitom i pravodobnom primjenom postupaka zbog povrede prava kako bi se zajamčilo da države članice pravilno odrede područja ranjiva na onečišćenje nitratima te da točno uspostave i provedu sve relevantne mjere u programima djelovanja za nitrate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žali zbog činjenice da je u razdoblju 2016. – 2019. deset država članica bilo predmet tekućih postupaka zbog povrede uslijed neusklađenosti s Direktivom o nitratima; poziva države članice da hitno riješe problem postojećeg onečišćenja voda i spriječe svaki rizik od daljnjeg onečišćenja jačanjem određivanja ranjivih područja u skladu s Direktivom o nitratima i poticanjem programa djelovanja kako bi se u potpunosti provele i primijenile mjere donesene u skladu s Direktivom o nitratima; nadalje poziva države članice da osiguraju integraciju ciljeva u području voda u druga područja politika; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da klimatske promjene i povećane količine padalina mogu dovesti do poplava i gubitka hranjivih tvari; žali zbog toga što se trenutačnim programima djelovanja ti rizici ne mogu riješiti na odgovarajući način; poziva države članice da te projekcije i rizike uzmu u obzir u okviru revizije svojih programa djelovanja, primjenjujući načelo predostrožnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe važnost promicanja uvođenja inovacija za poticanje učinkovitosti i dobrih praksi u poljoprivredi, prepoznajući potrebu za smanjenjem neučinkovitosti koje dovode do prekomjerne upotrebe vode, gnojiva, pesticida i antibiotika; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća na važnost prelaska na ekološki održivu poljoprivredu kako bi se uklonio problem onečišćenja hranjivim tvarima i podržala provedba dobrih ekoloških praksi, među ostalim pravilnom upotrebom svih relevantnih alata koje nude zajednička poljoprivredna politika, strukturni fondovi i drugi programi EU-a, kao što je LIFE; naglašava važnost primjene inovativnih praksi kao što je oporaba dušika iz gnojiva kako bi se ublažilo spomenuto onečišćenje i smanjilo istjecanje hranjivih tvari u okoliš; poziva Komisiju da financira istraživačke programe u okviru programa Obzor Europa kako bi se pronašla pametna i inovativna rješenja za problem onečišćenja hranjivim tvarima u EU-u; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da je uredba odgovarajući zakonodavni instrument kojim se osigurava zaštita voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora i primjenjuje ujednačena provedba ciljeva u pogledu kvalitete vode diljem EU-a u skladu s ciljevima europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Europskoj komisiji, Vijeću te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  SL L 375, 31.12.1991., str. 1.

(2)  SL L 327, 22.12.2000., str. 1.

(3)  SL L 64, 4.3.2006., str. 37.

(4)  SL L 372, 27.12.2006., str. 19.

(5)  SL L 164, 25.6.2008., str. 19.

(6)  SL L 435, 23.12.2020., str. 1.

(7)  SL C 445, 29.10.2021., str. 126.

---

srijeda, 6. travnja 2022.

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/23

---

P9_TA(2022)0112

Globalni pristup istraživanju i inovacijama: Europska strategija za međunarodnu suradnju u svijetu koji se mijenja

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o globalnom pristupu istraživanju i inovacijama: europska strategija za međunarodnu suradnju u svijetu koji se mijenja (2021/3001(RSP))

(2022/C 434/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. svibnja 2021. o globalnom pristupu istraživanju i inovacijama: Europska strategija za međunarodnu suradnju u svijetu koji se mijenja (COM(2021)0252), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. svibnja 2021. o globalnom pristupu istraživanju i inovacijama: Europska strategija za međunarodnu suradnju u svijetu koji se mijenja (COM(2021)0252),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Novi EIP za istraživanje i inovacije” (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Novi EIP za istraživanje i inovacije” (COM(2020)0628),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju koju je 25. rujna 2015. usvojila Opća skupština UN-a naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju koju je 25. rujna 2015. usvojila Opća skupština UN-a naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum sklopljen u okviru Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum sklopljen u okviru Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime (1),

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o globalnom pristupu istraživanju i inovacijama: europska strategija za međunarodnu suradnju u svijetu koji se mijenja (O-000013/2022 – B9-0011/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o globalnom pristupu istraživanju i inovacijama: europska strategija za međunarodnu suradnju u svijetu koji se mijenja (O-000013/2022 – B9-0011/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za industriju, istraživanje i energetiku,

| A. | budući da se u strategiji za međunarodnu suradnju u svijetu koji se mijenja prepoznaje da aktualne promjene u odnosima snaga na geopolitičkoj razini predstavljaju izazove za ljudska prava, vrijednosti i akademsku slobodu; |
| --- | --- |

A.

budući da se u strategiji za međunarodnu suradnju u svijetu koji se mijenja prepoznaje da aktualne promjene u odnosima snaga na geopolitičkoj razini predstavljaju izazove za ljudska prava, vrijednosti i akademsku slobodu;

| B. | budući da je cilj strategije promicanje pravila koja se temelje na multilateralizmu, uzajamnoj otvorenosti, jednakim uvjetima te zelenim, digitalnim, zdravstvenim, socijalnim i inovacijskim rješenjima u suradnji s trećim zemljama, uz istodobno poštovanje temeljnih prava i zajedničkih vrijednosti; |
| --- | --- |

B.

budući da je cilj strategije promicanje pravila koja se temelje na multilateralizmu, uzajamnoj otvorenosti, jednakim uvjetima te zelenim, digitalnim, zdravstvenim, socijalnim i inovacijskim rješenjima u suradnji s trećim zemljama, uz istodobno poštovanje temeljnih prava i zajedničkih vrijednosti;

| C. | budući da će se strategija provoditi inicijativama po uzoru na pristup „Tim Europa”; |
| --- | --- |

C.

budući da će se strategija provoditi inicijativama po uzoru na pristup „Tim Europa”;

| D. | budući da će program Obzor Europa ostati otvoren svijetu i budući da će Unija raditi na zajedničkom razumijevanju i provedbi načela kao što su istraživačka etika i integritet, rodna ravnopravnost, raznolikost i uključivost, otvoreni podaci i otvorena znanost, akademska sloboda, standardi i donošenje politika na temelju dokaza; |
| --- | --- |

D.

budući da će program Obzor Europa ostati otvoren svijetu i budući da će Unija raditi na zajedničkom razumijevanju i provedbi načela kao što su istraživačka etika i integritet, rodna ravnopravnost, raznolikost i uključivost, otvoreni podaci i otvorena znanost, akademska sloboda, standardi i donošenje politika na temelju dokaza;

| E. | budući da je cilj strategije mobilizirati znanost, tehnologiju i inovacije kako bi se u zemljama s niskim i srednjim dohotkom ubrzala održiva i uključiva tranzicija prema društvima i gospodarstvima koja se temelje na znanju; |
| --- | --- |

E.

budući da je cilj strategije mobilizirati znanost, tehnologiju i inovacije kako bi se u zemljama s niskim i srednjim dohotkom ubrzala održiva i uključiva tranzicija prema društvima i gospodarstvima koja se temelje na znanju;

| F. | budući da bi provedba programa znanstvene diplomacije ojačala partnerstva Unije s trećim zemljama i pomogla u podupiranju diplomatskih ciljeva; |
| --- | --- |

F.

budući da bi provedba programa znanstvene diplomacije ojačala partnerstva Unije s trećim zemljama i pomogla u podupiranju diplomatskih ciljeva;

| G. | budući da je međunarodna suradnja u području istraživanja i inovacija sastavni dio europskog istraživačkog prostora; |
| --- | --- |

G.

budući da je međunarodna suradnja u području istraživanja i inovacija sastavni dio europskog istraživačkog prostora;

| H. | budući da će Europsko vijeće za inovacije i Europski institut za inovacije i tehnologiju imati važnu ulogu u podupiranju inovativnih start-up poduzeća u okviru inicijativa za suradnju s trećim zemljama; |
| --- | --- |

H.

budući da će Europsko vijeće za inovacije i Europski institut za inovacije i tehnologiju imati važnu ulogu u podupiranju inovativnih start-up poduzeća u okviru inicijativa za suradnju s trećim zemljama;

| I. | budući da je međunarodna suradnja u području istraživanja i inovacija u skladu s ciljevima održivog razvoja UN-a, Pariškim sporazumom i europskim zelenim planom neophodna i potrebna za jačanje globalnog zdravlja i razvoj inovativnih rješenja za pravednu, zelenu i digitalnu tranziciju, pri čemu se osigurava da se pronađe dugoročno rješenje za te izazove; |
| --- | --- |

I.

budući da je međunarodna suradnja u području istraživanja i inovacija u skladu s ciljevima održivog razvoja UN-a, Pariškim sporazumom i europskim zelenim planom neophodna i potrebna za jačanje globalnog zdravlja i razvoj inovativnih rješenja za pravednu, zelenu i digitalnu tranziciju, pri čemu se osigurava da se pronađe dugoročno rješenje za te izazove;

| J. | budući da bi EU trebao biti primjer drugima i zaštititi standarde intelektualnog vlasništva EU-a i riješiti pitanja stranog uplitanja; |
| --- | --- |

J.

budući da bi EU trebao biti primjer drugima i zaštititi standarde intelektualnog vlasništva EU-a i riješiti pitanja stranog uplitanja;

| K. | budući da bi međunarodna istraživanja i inovacije mogli imati važnu ulogu u doprinosu strategiji EU-a za vodik; |
| --- | --- |

K.

budući da bi međunarodna istraživanja i inovacije mogli imati važnu ulogu u doprinosu strategiji EU-a za vodik;

| L. | budući da se strategijom promiče suradnja s industrijaliziranim trećim zemljama; |
| --- | --- |

L.

budući da se strategijom promiče suradnja s industrijaliziranim trećim zemljama;

| 1. | pozdravlja komunikaciju Komisije o globalnom pristupu istraživanju i inovacijama: Europska strategija za međunarodnu suradnju u svijetu koji se mijenja, u kojoj se uviđa da su znanost i inovacije dio istog sustava i da se u globalnoj suradnji moraju uzeti u obzir svi aspekti vrijednosnog lanca znanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja nastojanja Komisije usmjerena na to da globalni pristup postane cilj za koji će Tim Europa objediniti svoje resurse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je međunarodna suradnja u području istraživanja i inovacija sastavni dio obnovljenog europskog istraživačkog prostora i poziva Komisiju da iskoristi potencijal relevantnih mjera i programa Unije za privlačenje talenata diljem svijeta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća na potrebu za stalnim ulaganjem u vještine i karijere istraživača, što bi trebalo uključiti podupiranje cirkulacije mozgova; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da relevantnim europskim dionicima u području istraživanja i inovacija i Europskom parlamentu osigura strukturiranu ulogu u Forumu europskog istraživačkog prostora za tranziciju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava potrebu da Unija razvije multilateralnu suradnju utemeljenu na pravilima radi rješavanja ključnih globalnih gospodarskih, društvenih i okolišnih izazova u kojima bi istraživanje i inovacije trebali imati ključnu ulogu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća da se sporazumi o pridruživanju s trećim zemljama obuhvaćenima područjem primjene članka 16. stavka 1. točke (d) Uredbe o Obzoru Europa (2) mogu potpisati samo s trećim zemljama i područjima koji su predani otvorenom tržišnom gospodarstvu utemeljenom na pravilima, uključujući pošteno i pravično postupanje s pravima intelektualnog vlasništva i poštovanje ljudskih prava, uz potporu demokratskih institucija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žali zbog ograničene uloge društvenih i humanističkih znanosti u disciplinama za globalnu suradnju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava ključnu ulogu koju Europski institut za inovacije i tehnologiju i Europsko vijeće za inovacije mogu imati u poticanju međunarodne suradnje i iskorištavanju potencijala start-up poduzeća i rastućih poduzeća uz pomoć njihovog sudjelovanja u inicijativama s trećim zemljama; potiče zajednička poduzeća i druga partnerstva Unije u području istraživanja i inovacija na jačanje međunarodne suradnje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da je globalna suradnja u području istraživanja i inovacija ključna za konkurentnost Europe, ali napominje da to ne može rezultirati bezuvjetnom otvorenošću od strane Unije; podržava opći pristup koji karakterizira načelo „otvoreni koliko je to moguće, zatvoreni koliko je to potrebno”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podržava načelo omogućavanja uzajamnog pristupa istraživačkim programima, otvorene znanosti i zaštite intelektualnog vlasništva, pri čemu se od partnera traži da poštuju europske standarde za zaštitu intelektualnog vlasništva i uspostave ekvivalentne standarde; pozdravlja skup alata Komisije za suzbijanje vanjskog uplitanja u istraživanje i inovacije, pri čemu se nastavlja težiti očuvanju suradničkog i otvorenog pristupa znanosti i inovacijama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podržava primjenu članka 22. stavka 5. Uredbe o Obzoru Europa u iznimnim slučajevima; međutim, apelira na Komisiju da objavi pravila za opravdana izuzeća i da pokrene javnu raspravu o pravilnom korištenju tih mogućnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe potrebu za usklađivanjem globalnog pristupa s industrijskom strategijom Unije i europskim zelenim planom kao pokretačima blagostanja te gospodarskog i održivog rasta; poziva na to da se u okviru strategije više pozornosti posveti industrijskoj suradnji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava ključnu ulogu poluvodiča u osiguravanju digitalne suverenosti Unije; pozdravlja inicijative Komisije u tom pogledu i ističe suradnju u području istraživanja s trećim zemljama povezanima s postojećim programima Unije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe važnu ulogu europskih malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) u međunarodnoj suradnji i naglašava da se MSP-ovima mora omogućiti pristup savjetovanju o ulaganjima, instrumentima kojima bi se doprinijelo povećanju njihova inovacijskog kapaciteta, te da moraju imati mogućnost razvoja kapaciteta za privlačenje talenata iz cijelog svijeta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da bi EU trebao osigurati da se sva međunarodna suradnja u području istraživanja i inovacija provodi u skladu s ciljevima održivog razvoja UN-a, Pariškim sporazumom i europskim zelenim planom i da im doprinosi, te da se njome u konačnici osigurava razvoj inovacija i tehnologija u skladu s načelom nenanošenja bitne štete; |
| --- | --- |

16.

| 17. | traži od Komisije i država članica da podrže i obvežu se na veći prijenos ključnih ekoloških i klimatskih tehnologija i rješenja u zemlje u razvoju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja namjeru Komisije da promiče sinergije između Međuvladinog panela o klimatskim promjenama i Međuvladine znanstveno-političke platforme o biološkoj raznolikosti i uslugama ekosustava; smatra da je potrebno razviti prilagođena partnerstva u području istraživanja i inovacija s trećim zemljama i uključiti ih u širu gospodarsku i razvojnu suradnju, kao što je ona u okviru inicijative Global Gateway; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da bi se u globalnom pristupu istraživanju i inovacijama trebao staviti snažan naglasak na zdravlje, preventivnu medicinu i zdravstvenu skrb te da bi u središtu tog pristupa trebala biti načela otvorenog pristupa, razmjene podataka, upravljanja pravima intelektualnog vlasništva, kao i načela dostupnosti, pristupačnosti i cjenovne pristupačnosti. smatra da bi se ta načela trebala primjenjivati na istraživačke projekte kojima se razvijaju lijekovi i tehnologije koje služe lokalnim zajednicama, uz istodobno poboljšanje pristupa zdravstvenim uslugama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | preporučuje jačanje suradnje sa svim zainteresiranim zemljama istomišljenicama kako bi se pronašlo dugoročno rješenje za nestašicu sirovina i povećali globalni inovacijski kapaciteti u području znanosti o materijalima i kružnog gospodarstva, uz istodobno poticanje zamjenskih rješenja kako bi se smanjio ekološki otisak tih kritičnih sirovina tijekom njihova životnog ciklusa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podržava napore i inicijative Unije za promicanje znanstvene diplomacije, uključujući program znanstvene diplomacije koji razvijaju Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sa sve većom zabrinutošću primjećuje sve veći pritisak i sve veća ograničenja u pogledu akademske slobode u Uniji i svijetu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zabrinut je zbog sve veće financijske ovisnosti europskih sveučilišta o trećim zemljama i posljedica koje bi to moglo imati za akademsku slobodu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju da osmisli prijedlog za pravnu zaštitu akademske slobode u Uniji u okviru Ugovora i da u sporazumima o pridruživanju upućuje na poštovanje te slobode; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da svake godine i u okviru preispitivanja programa Obzor Europa u sredini provedbenog razdoblja izvješćuje o stanju u pogledu akademske slobode u Europi i trećim zemljama s kojima je Unija sklopila sporazume o pridruživanju ili sporazume o znanstvenoj suradnji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da Komisija treba hitno izdati praktične smjernice o akademskoj slobodi namijenjene dionicima u području istraživanja i inovacija kako bi se zajamčila sigurnost, zaštita, dobrobit i konkurentnost Unije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice i Komisiju da potiču djelovanja i uspostave program EU-a za potporu akademskim stipendijama ili studijskim boravcima ugroženih istraživača; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava da Unija ima ključnu ulogu u unaprjeđenju otvorene znanosti u cijelom svijetu i prekograničnoj razmjeni istraživačkih podataka, rezultata i infrastrukture, uz poštovanje načela pronalažljivosti, dostupnosti, interoperabilnosti i ponovne uporabljivosti (FAIR); međutim, napominje da to ne može voditi do bezuvjetne otvorenosti i podržava opće načelo „otvoreno koliko je to moguće, zatvoreno koliko je to potrebno”; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da je strateški pristup normizaciji na međunarodnoj razini jedan od ključnih elemenata za uspješan globalni pristup istraživanju i inovacijama te sa zanimanjem iščekuje europsku strategiju za normizaciju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da bi Unija u svojoj međunarodnoj suradnji u području istraživanja i inovacija trebala biti predvodnik i postaviti visoke etičke standarde te primjenjivati visok stupanj istraživačkog integriteta u stvaranju vrhunske znanosti, osiguravajući pritom da su istraživanje i razvoj novih tehnologija u skladu s člankom 19. Uredbe o Obzoru Europa i da ne štete okolišu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe potrebu za promicanjem rodne ravnopravnosti s naglaskom na jačanju kompetencija i uloge žena koje se bave istraživanjem; ističe potrebu za boljom integracijom rodne dimenzije u sadržaje u području istraživanja i inovacija te za prikupljanjem raščlanjenih podataka i rezultata, uz istodobno poboljšanje rodne ravnoteže u timovima za istraživanje i inovacije; traži od Komisije da u vezi s tim ciljevima poduzme daljnje korake kroz dijalog i razmjenu primjera najbolje prakse s trećim zemljama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Vijeće i Komisiju da sklope međuinstitucijski sporazum s Parlamentom kako bi mu se dala veća uloga u upravljanju sporazumima o pridruživanju koji se potpisuju u skladu s člankom 16. stavkom 1. točkom (d) Uredbe o Obzoru Europa, s obzirom na njihovu izrazito političku prirodu i proračunski učinak na trenutačne i buduće okvirne programe; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe važnost traženja sinergije i jačanja suradnje preko programa vanjskog djelovanja Unije, kao što su Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, ulaganja u razvoj globalne infrastrukture u okviru inicijative Global Gateway i Instrument pretpristupne pomoći, kako bi se izgradili kapaciteti u partnerskim zemljama u području istraživanja i inovacija te visokog obrazovanja, uz istodobno jačanje postojećih partnerstava, a posebno onih s afričkim partnerima; smatra da je jednako važno izgraditi kapacitete za istraživanje i inovacije pri delegacijama EU-a diljem svijeta kako bi se osigurao istinski globalni pristup istraživanju i inovacijama u EU-u; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe potrebu za jačanjem istraživanja i inovacija u okviru suradnje EU-a sa zemljama s niskim i srednjim dohotkom u ključnim područjima kao što su klimatske promjene, zdravlje, pripravnost na epidemije, digitalizacija, sigurnost opskrbe hranom i prehrana; |
| --- | --- |

34.

| 35. | napominje da će u skladu sa strategijom EU-a za vodik biti potreban uvoz čistog vodika; ističe da zemlje južnog Sredozemlja imaju golemi potencijal za uporabu i izvoz čistog vodika u Europu; također uviđa da bi za razvoj tih budućih trgovinskih odnosa bilo najbolje da se svi partneri uključe u napore u području istraživanja i inovacija kojima će se poduprijeti strategija za vodik. poziva Komisiju da procijeni mogućnost da se proširi financiranje partnerstava Unije u području istraživanja i inovacija, primjerice za Partnerstvo za istraživanje i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), bez udaljavanja od njihovih glavnih ciljeva, i to konkretno razvojem zajedničkih inovativnih rješenja koja su za Sredozemlje hitno potrebna; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja obnovljenu političku potporu produbljivanju transatlantske suradnje u okviru različitih trgovinskih i tehnoloških foruma te podržava daljnje jačanje znanstvene suradnje između EU-a i SAD-a; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava važnost poticanja napora u području istraživanja i inovacija te jačanja suradnje sa zemljama južnog i istočnog susjedstva radi promicanja razvoja, mira i geopolitičke stabilnosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | oštro osuđuje nasilnu invaziju Ruske Federacije na Ukrajinu; poziva Komisiju da u suradnji s ukrajinskom vladom raspiše pozive na podnošenje prijedloga u okviru programa Obzor Europa namijenjene jačanju ukrajinskog znanstvenog sektora, kao i suradnje između Unije i Ukrajine; poziva Uniju da prekine svu suradnju u području znanosti i istraživanja s Ruskom Federacijom, ruskim subjektima i europskim subjektima pod kontrolom ruskih subjekata te da isti pristup primijeni i na sve zemlje koje podržavaju ruske ratne intervencije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | potiče razvoj inovacijske politike u suradnji s Gruzijom i Južnim Kavkazom kako je utvrđeno u Sporazumu o pridruživanju između EU-a i Gruzije; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva vlade Švicarske i Ujedinjene Kraljevine te Komisiju da ponovno uspostave konstruktivne odnose kao temelj za pojačanu suradnju i moguće pridruživanje programu Obzor Europa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Odluka Vijeća (EU) 2016/1841 od 5. listopada 2016. o sklapanju, u ime Europske unije, Pariškog sporazuma donesenoga u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, (SL L 282, 19.10.2016., str. 1.).

(2)  Uredba (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata kojom se stavljaju izvan snage Uredba (EU) br. 1290/2013 i Uredba (EU) br. 1291/2013 (SL L 170, 12.5.2021., str. 1.).

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/28

---

P9_TA(2022)0113

Provedba kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027.

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o početku provedbe kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027. (2022/2527(RSP))

(2022/C 434/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 4., 162., 174. – 178. i 349., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 4., 162., 174. – 178. i 349.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (Uredba o zajedničkim odredbama) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (Uredba o zajedničkim odredbama) (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1059 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o posebnim odredbama za cilj „Europska teritorijalna suradnja (Interreg)” koji se podupire iz Europskog fonda za regionalni razvoj i iz instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1059 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o posebnim odredbama za cilj „Europska teritorijalna suradnja (Interreg)” koji se podupire iz Europskog fonda za regionalni razvoj i iz instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja (5),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. veljače 2022. naslovljenu „Osmo izvješće o koheziji: kohezija u Europi do 2050.” (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. veljače 2022. naslovljenu „Osmo izvješće o koheziji: kohezija u Europi do 2050.” (COM(2022)0034),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 8. ožujka 2022. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 i Uredbe (EU) br. 223/2014 u pogledu djelovanja kohezijske politike za izbjeglice u Europi (CARE) (COM(2022)0109), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 8. ožujka 2022. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 i Uredbe (EU) br. 223/2014 u pogledu djelovanja kohezijske politike za izbjeglice u Europi (CARE) (COM(2022)0109),

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o provedbi kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027. (O-000002/2022 – B9-0006/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o provedbi kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027. (O-000002/2022 – B9-0006/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je kohezijska politika kontinuirano glavna politika EU-a u pogledu ulaganja i solidarnosti za socijalnu jednakost i pravednu tranziciju te je afirmirani katalizator za održivi rast i radna mjesta, gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju u EU-u te za postizanje klimatskih ciljeva EU-a, europskog zelenog plana i ciljeva održivog razvoja, s proračunom u iznosu od 392 milijarde EUR do 2027.; |
| --- | --- |

A.

budući da je kohezijska politika kontinuirano glavna politika EU-a u pogledu ulaganja i solidarnosti za socijalnu jednakost i pravednu tranziciju te je afirmirani katalizator za održivi rast i radna mjesta, gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju u EU-u te za postizanje klimatskih ciljeva EU-a, europskog zelenog plana i ciljeva održivog razvoja, s proračunom u iznosu od 392 milijarde EUR do 2027.;

| B. | budući da je pandemija bila glavni razlog kašnjenja u pregovorima o kohezijskoj politici, što je dovelo do naknadnog kašnjenja u donošenju zakonodavnog okvira za razdoblje financiranja 2021. – 2027.; budući da se činilo da većina država članica ne može ubrzati pripremu postupka izrade programa; |
| --- | --- |

B.

budući da je pandemija bila glavni razlog kašnjenja u pregovorima o kohezijskoj politici, što je dovelo do naknadnog kašnjenja u donošenju zakonodavnog okvira za razdoblje financiranja 2021. – 2027.; budući da se činilo da većina država članica ne može ubrzati pripremu postupka izrade programa;

| C. | budući da je davanje prednosti pripremi planova za oporavak i otpornost, kao i potrošnji u okviru inicijative REACT-EU, iako je to bilo potrebno u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, nenamjerno pridonijelo navedenom kašnjenju; |
| --- | --- |

C.

budući da je davanje prednosti pripremi planova za oporavak i otpornost, kao i potrošnji u okviru inicijative REACT-EU, iako je to bilo potrebno u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, nenamjerno pridonijelo navedenom kašnjenju;

| D. | budući da bi financiranje u okviru kohezijske politike trebalo biti u skladu s Poveljom o temeljnim pravima, vladavinom prava i Europskim kodeksom ponašanja za partnerstvo; |
| --- | --- |

D.

budući da bi financiranje u okviru kohezijske politike trebalo biti u skladu s Poveljom o temeljnim pravima, vladavinom prava i Europskim kodeksom ponašanja za partnerstvo;

| E. | budući da su sporazumi o partnerstvu i programi strateški instrumenti za usmjeravanje ulaganja u državama članicama i regijama u skladu s najnovijim dostupnim informacijama, no dosad je podneseno samo nekoliko tih sporazuma i programa, od kojih je usvojen samo jedan (u Grčkoj); |
| --- | --- |

E.

budući da su sporazumi o partnerstvu i programi strateški instrumenti za usmjeravanje ulaganja u državama članicama i regijama u skladu s najnovijim dostupnim informacijama, no dosad je podneseno samo nekoliko tih sporazuma i programa, od kojih je usvojen samo jedan (u Grčkoj);

| F. | budući da je navedeno rezultiralo sa samo 0,2 % odobrenih sredstava za preuzimanje obveza planiranih za 2021. u okviru naslova 2.1.: „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija”, što je znatno manje u usporedbi s 2014. (4,22 %), među ostalim zbog prioriteta koji se daje novim fondovima i inicijativama, kao što su Mehanizam za oporavak i otpornost, React-EU i Fond za pravednu tranziciju; |
| --- | --- |

F.

budući da je navedeno rezultiralo sa samo 0,2 % odobrenih sredstava za preuzimanje obveza planiranih za 2021. u okviru naslova 2.1.: „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija”, što je znatno manje u usporedbi s 2014. (4,22 %), među ostalim zbog prioriteta koji se daje novim fondovima i inicijativama, kao što su Mehanizam za oporavak i otpornost, React-EU i Fond za pravednu tranziciju;

| G. | budući da povjerenik za proračun i administraciju navodi da očekuje da će se gotovo sva proračunska sredstva za 2021. morati reprogramirati za naredne godine, na temelju Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (6); |
| --- | --- |

G.

budući da povjerenik za proračun i administraciju navodi da očekuje da će se gotovo sva proračunska sredstva za 2021. morati reprogramirati za naredne godine, na temelju Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (6);

| 1. | iako prepoznaje važnost usvajanja visokokvalitetnih programa na početku programskog razdoblja kako bi se izbjeglo kasnije reprogramiranje, izražava ozbiljnu zabrinutost s obzirom na veliko kašnjenje u provedbi kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da su trenutačna kašnjenja izazov u pogledu sposobnosti nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti da učinkovito planiraju, provode fondove kohezijske politike EU-a za razdoblje 2021. – 2027. i da osiguraju gospodarski oporavak i otpornost europskih regija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da se kohezijskom politikom, zajedno sa sufinanciranjem država članica, i dalje osigurava velik dio javnih rashoda povezanih s rastom u EU-u te da je ona važan instrument za borbu protiv klimatskih promjena i potporu postizanju ciljeva Pariškog sporazuma; naglašava da je stoga nužno započeti s provedbom novih programa čim oni budu doneseni kako bi se ojačala gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija u EU-u, ispravile neravnoteže između i unutar zemalja i regija, ostvarili politički prioriteti Unije, posebno pravedna i uključiva zelena i digitalna tranzicija, maksimalno povećali rezultati ulaganja u održivi rast, povećala produktivnost, potaknulo otvaranje radnih mjesta, suzbio gubitak biološke raznolikosti i poštovalo načelo nenanošenja bitne štete; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potiče Komisiju i države članice da učine sve što je u njihovoj moći kako bi se sporazumi o partnerstvu i programi donijeli u najkraćem mogućem roku, a da se pritom ne dovedu u pitanje ciljevi doprinosa borbi protiv klimatskih promjena, načelo partnerstva i postupak savjetovanja s lokalnim i regionalnim vlastima, kao i s organizacijama civilnog društva, uz istodobno poticanje lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice i drugih pristupa odozdo prema gore; posebno zahtijeva da Komisija, uz zadržavanje strogog naglaska na kvaliteti, horizontalnim načelima i potrebi za nastavkom borbe protiv prijevara, analizira sve moguće načine racionalizacije svojih unutarnjih postupaka za potporu tom procesu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice da kohezijsku politiku i Instrument za oporavak i otpornost smatraju proračunskim i operativnim tandemom, a ne da pred programiranjem i provedbom kohezijskih programa prednost daju provedbi nacionalnih planova za oporavak i otpornost; smatra da je ključno uspostaviti komplementarnost unutar i između kohezijskih programa i Instrumenta za oporavak i otpornost te izbjeći preklapanja u njihovoj provedbi; poziva Komisiju da osigura da države članice poštuju načelo dodatnosti sredstava u pogledu kohezijskih programa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | u tom pogledu poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi mogućnosti koje postoje u važećoj Uredbi o zajedničkim odredbama za brže odobravanje sporazuma o partnerstvu i programa, poštujući pritom Kodeks ponašanja za partnerstvo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | s obzirom na navedeno traži od Komisije da surađuje s državama članicama i da Parlamentu predstavi mjere koje namjerava poduzeti kako bi olakšala provedbu programa, zajedno s predviđenim vremenskim okvirom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zabrinut je zbog toga što bi svaka primijećena nedostatna provedba mogla dovesti do poziva na smanjenje proračuna kohezijske politike u sljedećem programskom razdoblju; stoga poziva Komisiju da u okviru zakonodavnog prijedloga tijekom preispitivanja u sredini razdoblja i, ako je potrebno, odgovarajućom revizijom višegodišnjeg financijskog okvira, predloži krizni plan za ublažavanje rizika od nedostatne provedbe i opoziva sredstava zbog kasnog početka provedbe programa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da trenutačno kašnjenje u provedbi programa kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027. loše utječe sposobnost država članica da u kontekstu ruske agresije na Ukrajinu reagiraju ne samo na energetsku krizu i krizu opskrbe, već i na izbjegličku krizu u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju; pozdravlja privremenu fleksibilnost i dodatne mjere koje nudi prijedlog CARE i najnoviji prijedlog Komisije o povećanom pretfinanciranju, što će državama članicama pomoći da povećaju sposobnost reakcije na tu humanitarnu krizu; skreće pozornost na činjenicu da CARE ne bi imao negativan utjecaj na proračun i da ne bi utjecao na tekuće programe, projekte i ulaganja; međutim, naglašava da CARE i predložena upotreba sredstava iz inicijative REACT-EU možda neće biti dovoljni u kontekstu trenutačne izbjegličke krize; poziva Komisiju da provjeri je li za program CARE II u okviru aktualnog razdoblja financiranja moguće iskoristiti sredstva za 2022. kojima zbog kašnjenja u provedbi programa prijeti opoziv, čime bi se osigurala kontinuirana skrb za izbjeglice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, vladama i parlamentima država članica, Odboru regija te Europskom gospodarskom i socijalnom odboru. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL L 231, 30.6.2021., str. 159.

(2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(3)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(4)  SL L 231, 30.6.2021., str. 60.

(5)  SL L 231, 30.6.2021., str. 94.

(6)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.).

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/31

---

P9_TA(2022)0114

Provedba mjera građanskog odgoja i obrazovanja

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o provedbi mjera u području građanskog odgoja (2021/2008(INI))

(2022/C 434/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 10. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 10. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članke 9. i 165. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 9. i 165. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”),

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda, posebno cilj br. 4 (Kvalitetno obrazovanje) i cilj 4.7., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda, posebno cilj br. 4 (Kvalitetno obrazovanje) i cilj 4.7.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.” (COM(2020)0152),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o osnaživanju djevojčica obrazovanjem u EU-u (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o osnaživanju djevojčica obrazovanjem u EU-u (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenoga 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGTBIQ osoba 2020. – 2025. (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenoga 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGTBIQ osoba 2020. – 2025. (COM(2020)0698),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o oblikovanju politike digitalnog obrazovanja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o oblikovanju politike digitalnog obrazovanja (2),

| — | uzimajući u obzir Referentni okvir kompetencija za demokratsku kulturu Vijeća Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Referentni okvir kompetencija za demokratsku kulturu Vijeća Europe,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća i predstavnikâ vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o poticanju demokratske osviještenosti i demokratskog angažmana među mladima u Europi (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća i predstavnikâ vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o poticanju demokratske osviještenosti i demokratskog angažmana među mladima u Europi (3),

| — | uzimajući u obzir Povelju Vijeća Europe o obrazovanju za demokratsko građanstvo i ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Vijeća Europe o obrazovanju za demokratsko građanstvo i ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. ožujka 2021. naslovljenu „Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava” (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. ožujka 2021. naslovljenu „Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava” (COM(2021)0102),

| — | uzimajući u obzir Europski stup socijalnih prava koji su Vijeće EU-a, Europski parlament i Komisija proglasili i potpisali 17. studenoga 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski stup socijalnih prava koji su Vijeće EU-a, Europski parlament i Komisija proglasili i potpisali 17. studenoga 2017.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. studenoga 2017. naslovljenu „Obrazovanjem i kulturom jačati europski identitet: Doprinos Europske komisije sastanku na vrhu u Göteborgu 17. studenoga 2017.” (COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. studenoga 2017. naslovljenu „Obrazovanjem i kulturom jačati europski identitet: Doprinos Europske komisije sastanku na vrhu u Göteborgu 17. studenoga 2017.” (COM(2017)0673),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. lipnja 2016. o podupiranju sprečavanja radikalizacije koja vodi k nasilnom ekstremizmu (COM(2016)0379), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. lipnja 2016. o podupiranju sprečavanja radikalizacije koja vodi k nasilnom ekstremizmu (COM(2016)0379),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2020. naslovljenu „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2020. naslovljenu „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (COM(2020)0274),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021. – 2027. – Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu” (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021. – 2027. – Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu” (COM(2020)0624),

| — | uzimajući u obzir strateški okvir za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020), a posebno njegov cilj promicanja jednakosti, socijalne kohezije i aktivnog građanstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški okvir za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020), a posebno njegov cilj promicanja jednakosti, socijalne kohezije i aktivnog građanstva,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. godine (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. godine (COM(2020)0625),

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (4),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 22. svibnja 2018. o promicanju zajedničkih vrijednosti, uključivog obrazovanja i europske dimenzije poučavanja (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 22. svibnja 2018. o promicanju zajedničkih vrijednosti, uključivog obrazovanja i europske dimenzije poučavanja (5),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 19. veljače 2021. o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 19. veljače 2021. o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.) (6),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se 17. svibnja 2021. sastali u okviru Vijeća, o jačanju višerazinskog upravljanja pri promicanju sudjelovanja mladih u procesima donošenja odluka (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se 17. svibnja 2021. sastali u okviru Vijeća, o jačanju višerazinskog upravljanja pri promicanju sudjelovanja mladih u procesima donošenja odluka (7),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju o promicanju građanstva i zajedničkih vrijednosti slobode, tolerancije i nediskriminacije putem obrazovanja (Pariška deklaracija iz 2015.), potpisanu 17. ožujka 2015. u Parizu (Francuska), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju o promicanju građanstva i zajedničkih vrijednosti slobode, tolerancije i nediskriminacije putem obrazovanja (Pariška deklaracija iz 2015.), potpisanu 17. ožujka 2015. u Parizu (Francuska),

| — | uzimajući u obzir izvješće s prvog panela europskih građana na Konferenciji o budućnosti Europe naslovljeno „Jače gospodarstvo, socijalna pravda i radna mjesta / obrazovanje, kultura, mladi i sport / digitalna transformacija”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće s prvog panela europskih građana na Konferenciji o budućnosti Europe naslovljeno „Jače gospodarstvo, socijalna pravda i radna mjesta / obrazovanje, kultura, mladi i sport / digitalna transformacija”,

| — | uzimajući u obzir izvješće o Europskom skupu mladih 2021. naslovljeno „Youth Ideas Report for the Conference on the Future of Europe” (Izvješće o idejama mladih za Konferenciju o budućnosti Europe), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o Europskom skupu mladih 2021. naslovljeno „Youth Ideas Report for the Conference on the Future of Europe” (Izvješće o idejama mladih za Konferenciju o budućnosti Europe),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. studenoga 2017. naslovljenu „Građanski odgoj i obrazovanje u školama u Europi – 2017.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. studenoga 2017. naslovljenu „Građanski odgoj i obrazovanje u školama u Europi – 2017.”,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Unije europskih federalista (UEF) o sustavnom pristupu europskom građanskom odgoju i obrazovanju usvojenu 4. srpnja 2021. na XXVII. Europskom kongresu UEF-a u Valenciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Unije europskih federalista (UEF) o sustavnom pristupu europskom građanskom odgoju i obrazovanju usvojenu 4. srpnja 2021. na XXVII. Europskom kongresu UEF-a u Valenciji,

| — | uzimajući u obzir brifing Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz svibnja 2021. o europskom prostoru obrazovanja i strateškom okviru za obrazovanje i osposobljavanje do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir brifing Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz svibnja 2021. o europskom prostoru obrazovanja i strateškom okviru za obrazovanje i osposobljavanje do 2030.,

| — | uzimajući u obzir Komisijino izvješće Eurydice od 19. listopada 2020. naslovljeno „Pravičnost u odgoju i obrazovanju u Europi – strukture, politike i uspjeh učenika”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijino izvješće Eurydice od 19. listopada 2020. naslovljeno „Pravičnost u odgoju i obrazovanju u Europi – strukture, politike i uspjeh učenika”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 15. prosinca 2021. naslovljeno „Izvješće o građanstvu EU-a za 2020. – Jačanje položaja građana i zaštita njihovih prava” (COM(2020)0730), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 15. prosinca 2021. naslovljeno „Izvješće o građanstvu EU-a za 2020. – Jačanje položaja građana i zaštita njihovih prava” (COM(2020)0730),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan Komisije za europsku demokraciju od 3. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan Komisije za europsku demokraciju od 3. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir sažetak zaključaka i rasprava s Foruma o budućnosti učenja 2019. koji je 7. prosinca 2019. objavila Komisijina europska stručna skupina za obrazovanje i osposobljavanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sažetak zaključaka i rasprava s Foruma o budućnosti učenja 2019. koji je 7. prosinca 2019. objavila Komisijina europska stručna skupina za obrazovanje i osposobljavanje,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije iz lipnja 2020. naslovljeno „Građanstvo i demokracija u Europskoj uniji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije iz lipnja 2020. naslovljeno „Građanstvo i demokracija u Europskoj uniji”,

| — | uzimajući u obzir smjernice mreže Jean Monnet iz 2017. za edukatore učitelja o identitetu djece i građanstvu u Europi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice mreže Jean Monnet iz 2017. za edukatore učitelja o identitetu djece i građanstvu u Europi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 18. ožujka 2015. naslovljeno „Promicanje građanstva i zajedničkih vrijednosti slobode, tolerancije i nediskriminacije putem obrazovanja – pregled razvoja obrazovne politike u Europi nakon Pariške deklaracije od 17. ožujka 2015.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 18. ožujka 2015. naslovljeno „Promicanje građanstva i zajedničkih vrijednosti slobode, tolerancije i nediskriminacije putem obrazovanja – pregled razvoja obrazovne politike u Europi nakon Pariške deklaracije od 17. ožujka 2015.”,

| — | uzimajući u obzir Pregled obrazovanja i osposobljavanja za 2018. i 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pregled obrazovanja i osposobljavanja za 2018. i 2020.,

| — | uzimajući u obzir dokument europske stručne skupine za obrazovanje i osposobljavanje o socijalnoj uključenosti i građanstvu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument europske stručne skupine za obrazovanje i osposobljavanje o socijalnoj uključenosti i građanstvu,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o učenju o EU-u u školama (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o učenju o EU-u u školama (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o ulozi međukulturnog dijaloga, kulturne raznolikosti i obrazovanja u promicanju temeljnih vrijednosti EU-a (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o ulozi međukulturnog dijaloga, kulturne raznolikosti i obrazovanja u promicanju temeljnih vrijednosti EU-a (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2021. o europskom prostoru obrazovanja: zajednički holistički pristup (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2021. o europskom prostoru obrazovanja: zajednički holistički pristup (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2017. o Izvješću o građanstvu EU-a za 2017.: Jačanje prava građana u Uniji demokratskih promjena (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2017. o Izvješću o građanstvu EU-a za 2017.: Jačanje prava građana u Uniji demokratskih promjena (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2021. o dijalozima s građanima i sudjelovanju građana u donošenju odluka EU-a (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2021. o dijalozima s građanima i sudjelovanju građana u donošenju odluka EU-a (12),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0060/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0060/2022),

| A. | budući da je obrazovanje temeljno pravo i javno dobro koje bi svima trebalo biti besplatno i jednako dostupno; budući da je u stupu socijalnih prava navedeno da svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo cjeloživotno obrazovanje i osposobljavanje kako bi mogli u potpunosti i na sadržajan način sudjelovati u društvu; budući da obrazovanje i učenje ne bi trebalo promatrati samo kao sredstvo koje služi tržištu rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je obrazovanje temeljno pravo i javno dobro koje bi svima trebalo biti besplatno i jednako dostupno; budući da je u stupu socijalnih prava navedeno da svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo cjeloživotno obrazovanje i osposobljavanje kako bi mogli u potpunosti i na sadržajan način sudjelovati u društvu; budući da obrazovanje i učenje ne bi trebalo promatrati samo kao sredstvo koje služi tržištu rada;

| B. | budući da novi sistemski izazovi s lokalnim, regionalnim i globalnim posljedicama, kao što su klimatske promjene, digitalna transformacije, društvene i teritorijalne razlike ili nadnacionalna politička integracija, zahtijevaju odgovarajuću prilagodbu obrazovnih sustava, uključujući građanski odgoj; budući da je za zelenu tranziciju i Zeleni plan potrebno proširiti građanski odgoj na način da se u njega ugradi potreba odgovornog djelovanja ne samo unutar određene zajednice ili društva već i odnosu na planet u cijelosti; budući da digitalna transformacija i digitalni plan otvaraju nove mogućnosti za aktivno građanstvo i demokratsko sudjelovanje na internetu, ali uključuju i prijetnje i rizike od pogrešnih informacija i dezinformacija; budući da bi se u okviru aktivnog digitalnog građanstva trebao uzeti u obzir i pokušati riješiti problem digitalnog jaza među generacijama; budući da je uključivanje lokalnih, nacionalnih i europskih medija u popularizaciju europske kulture i povijesti važan dio javne rasprave i građanskog angažmana; |
| --- | --- |

B.

budući da novi sistemski izazovi s lokalnim, regionalnim i globalnim posljedicama, kao što su klimatske promjene, digitalna transformacije, društvene i teritorijalne razlike ili nadnacionalna politička integracija, zahtijevaju odgovarajuću prilagodbu obrazovnih sustava, uključujući građanski odgoj; budući da je za zelenu tranziciju i Zeleni plan potrebno proširiti građanski odgoj na način da se u njega ugradi potreba odgovornog djelovanja ne samo unutar određene zajednice ili društva već i odnosu na planet u cijelosti; budući da digitalna transformacija i digitalni plan otvaraju nove mogućnosti za aktivno građanstvo i demokratsko sudjelovanje na internetu, ali uključuju i prijetnje i rizike od pogrešnih informacija i dezinformacija; budući da bi se u okviru aktivnog digitalnog građanstva trebao uzeti u obzir i pokušati riješiti problem digitalnog jaza među generacijama; budući da je uključivanje lokalnih, nacionalnih i europskih medija u popularizaciju europske kulture i povijesti važan dio javne rasprave i građanskog angažmana;

| C. | budući da građanski odgoj i obrazovanje treba shvatiti kao višerazinsko pitanje koje obuhvaća lokalnu, regionalnu, nacionalnu, europsku i globalnu dimenziju građanstva; budući da će aktualni proces globalizacije i europske integracije zahtijevati od nove generacije Europljana da se politički angažira na više razina kako bi mogla živjeti i raditi međunarodnoj zajednici i svakodnevno se nositi s različitostima; budući da su kritičko razmišljanje, međuljudske vještine i građanske kompetencije sve važniji na tržištu rada i u društvenom životu; budući da društva postaju sve raznolikija u Europi, zbog čega je sve važnije poštovanje različitosti kultura i podrijetla kao i sprečavanje svake diskriminacije nad ženama, LGBTIQ osobama ili manjinama; |
| --- | --- |

C.

budući da građanski odgoj i obrazovanje treba shvatiti kao višerazinsko pitanje koje obuhvaća lokalnu, regionalnu, nacionalnu, europsku i globalnu dimenziju građanstva; budući da će aktualni proces globalizacije i europske integracije zahtijevati od nove generacije Europljana da se politički angažira na više razina kako bi mogla živjeti i raditi međunarodnoj zajednici i svakodnevno se nositi s različitostima; budući da su kritičko razmišljanje, međuljudske vještine i građanske kompetencije sve važniji na tržištu rada i u društvenom životu; budući da društva postaju sve raznolikija u Europi, zbog čega je sve važnije poštovanje različitosti kultura i podrijetla kao i sprečavanje svake diskriminacije nad ženama, LGBTIQ osobama ili manjinama;

| D. | budući da građanskom odgoju pogoduju međusektorski pristup i uzajamna suradnja između formalnog, neformalnog i informalnog obrazovanja; budući da građanski odgoj nastavnicima i učenicima omogućuje da zajedno otkrivaju vrijednosti, stavove, vještine i znanja te spoznaju svijet kroz participativnu pedagogiju; |
| --- | --- |

D.

budući da građanskom odgoju pogoduju međusektorski pristup i uzajamna suradnja između formalnog, neformalnog i informalnog obrazovanja; budući da građanski odgoj nastavnicima i učenicima omogućuje da zajedno otkrivaju vrijednosti, stavove, vještine i znanja te spoznaju svijet kroz participativnu pedagogiju;

| E. | budući da društveno-političke promjene uočene u državama članicama – od socijalne polarizacije i slabog povjerenja u institucije do nazadovanja demokracije, erozije vladavine prava, isključivog nacionalizma i instrumentaliziranja euroskepticizma u političke svrhe – zajedno s jačanjem ekstremističkih pokreta, ponovnom pojavom rasizma i ksenofobije u svim oblicima, autoritarizmom, lažnim vijestima i dezinformacijama, mogu predstavljati ozbiljnu prijetnju europskim demokracijama i destabilizirati EU u cjelini; budući da bi jačanje građanskog odgoja u formalnom, neformalnom i informalnom obrazovanju putem cjeloživotnog učenja moglo imati važnu ulogu u suprotstavljanju tom trendu i poticanju otvorenijeg političkog diskursa te pobuditi veći angažman građana u političkim i zakonodavnim procesima na nacionalnoj i europskoj razini; |
| --- | --- |

E.

budući da društveno-političke promjene uočene u državama članicama – od socijalne polarizacije i slabog povjerenja u institucije do nazadovanja demokracije, erozije vladavine prava, isključivog nacionalizma i instrumentaliziranja euroskepticizma u političke svrhe – zajedno s jačanjem ekstremističkih pokreta, ponovnom pojavom rasizma i ksenofobije u svim oblicima, autoritarizmom, lažnim vijestima i dezinformacijama, mogu predstavljati ozbiljnu prijetnju europskim demokracijama i destabilizirati EU u cjelini; budući da bi jačanje građanskog odgoja u formalnom, neformalnom i informalnom obrazovanju putem cjeloživotnog učenja moglo imati važnu ulogu u suprotstavljanju tom trendu i poticanju otvorenijeg političkog diskursa te pobuditi veći angažman građana u političkim i zakonodavnim procesima na nacionalnoj i europskoj razini;

| F. | budući da se politička podrška Uniji češće izražava osjećajima, stavovima i vrijednostima nego konkretnim utjecajem koji ona ima na svakodnevne živote građana; budući da među građanima, a posebno među mladim ljudima, postoji osjećaj udaljenosti i nedovoljno razumijevanje Unijinih demokratskih procesa i mehanizama građanske participacije; budući da je građanski odgoj ponovo u zamahu u Europi te da on može biti prilika da se mlade ljude potakne da sudjeluju u izborima i tako ograniči privlačnost ekstremističkih i populističkih diskursa i ojača socijalna kohezija; |
| --- | --- |

F.

budući da se politička podrška Uniji češće izražava osjećajima, stavovima i vrijednostima nego konkretnim utjecajem koji ona ima na svakodnevne živote građana; budući da među građanima, a posebno među mladim ljudima, postoji osjećaj udaljenosti i nedovoljno razumijevanje Unijinih demokratskih procesa i mehanizama građanske participacije; budući da je građanski odgoj ponovo u zamahu u Europi te da on može biti prilika da se mlade ljude potakne da sudjeluju u izborima i tako ograniči privlačnost ekstremističkih i populističkih diskursa i ojača socijalna kohezija;

| G. | budući da su pojavu dinamičnog europskog građanstva dosad otežavali emocionalni jaz te nedostatak znanja i mehanizama koji bi građanima omogućili sudjelovanje i dijalog; budući da europski identitet dopunjuju višestruki lokalni, geografski, kulturni i drugi identiteti koje neka osoba može imati; budući da nedostatnost ili nepostojanje znanja o EU-u i slaba upoznatost s njegovom dodanom vrijednošću i načinom na koji funkcionira mogu doprinijeti stvaranju predodžbe o demokratskom deficitu i u državama članicama dovesti do nepovjerenja, građanskog dezangažmana i euroskepticizma; |
| --- | --- |

G.

budući da su pojavu dinamičnog europskog građanstva dosad otežavali emocionalni jaz te nedostatak znanja i mehanizama koji bi građanima omogućili sudjelovanje i dijalog; budući da europski identitet dopunjuju višestruki lokalni, geografski, kulturni i drugi identiteti koje neka osoba može imati; budući da nedostatnost ili nepostojanje znanja o EU-u i slaba upoznatost s njegovom dodanom vrijednošću i načinom na koji funkcionira mogu doprinijeti stvaranju predodžbe o demokratskom deficitu i u državama članicama dovesti do nepovjerenja, građanskog dezangažmana i euroskepticizma;

| H. | budući da se Rezolucijom Europskog parlamenta od 12. travnja 2016. o učenju o EU-u u školama Komisija poziva da ponudi zajednički okvir i pripremi smjernice s konkretnim primjerima za učenje o Europskoj uniji kako bi se poticalo objektivno i kritičko razmišljanje o koristima Europske unije za građane; |
| --- | --- |

H.

budući da se Rezolucijom Europskog parlamenta od 12. travnja 2016. o učenju o EU-u u školama Komisija poziva da ponudi zajednički okvir i pripremi smjernice s konkretnim primjerima za učenje o Europskoj uniji kako bi se poticalo objektivno i kritičko razmišljanje o koristima Europske unije za građane;

| I. | budući da se u rezoluciji Europskog parlamenta od 11. studenoga 2021. o europskom prostoru obrazovanja traži da se u tom prostoru omogući veći protok učenika, nastavnika i znanja te time potakne europski osjećaj pripadnosti i razvoj građanske svijesti, zajamče prava i vrijednosti te ponude pravedne i jednake mogućnosti i poboljša socijalna kohezija; |
| --- | --- |

I.

budući da se u rezoluciji Europskog parlamenta od 11. studenoga 2021. o europskom prostoru obrazovanja traži da se u tom prostoru omogući veći protok učenika, nastavnika i znanja te time potakne europski osjećaj pripadnosti i razvoj građanske svijesti, zajamče prava i vrijednosti te ponude pravedne i jednake mogućnosti i poboljša socijalna kohezija;

| J. | budući da Komisija u tom strateškom području nije poduzela nikakvu značajnu inicijativu koja bi bila sistemske naravi; budući da postojeći programi EU-a, kao što su Erasmus+ i Europske snage solidarnosti, imaju još dosta neiskorištenog potencijala kojim bi se mogla unaprijediti provedba građanskog odgoja kad bi se za formalno, neformalno i informalno učenje u tim programima usvojio strateški pristup i bolje koordinirala upotreba sredstava; budući da bi Komisija i države članice trebale više raditi na poboljšanju i širenju protoka informacija o Europskog uniji i njezinim konkretnim pravima i obvezama; |
| --- | --- |

J.

budući da Komisija u tom strateškom području nije poduzela nikakvu značajnu inicijativu koja bi bila sistemske naravi; budući da postojeći programi EU-a, kao što su Erasmus+ i Europske snage solidarnosti, imaju još dosta neiskorištenog potencijala kojim bi se mogla unaprijediti provedba građanskog odgoja kad bi se za formalno, neformalno i informalno učenje u tim programima usvojio strateški pristup i bolje koordinirala upotreba sredstava; budući da bi Komisija i države članice trebale više raditi na poboljšanju i širenju protoka informacija o Europskog uniji i njezinim konkretnim pravima i obvezama;

| K. | budući da je nekoliko država članica razvilo nacionalne programe volontiranja; budući da su uspostava i razvoj tih programa važni za poticanje praktičnog građanskog odgoja, jačanje socijalne kohezije, omogućivanje mobilizacije za stvari od općeg interesa, posebno za one s manje mogućnosti, kao i za doprinos koji pružaju osobnom i profesionalnom razvoju korisnika; budući da veća europska građanska mobilnost može doprinijeti stvaranju jačeg osjećaja pripadnosti europskoj zajednici među mladim ljudima te tako jačati nastajanje Europe građana; budući da bi nacionalni programi volontiranja mogli postati prirodni put ka europskoj mobilnosti za mlade ljude, posebno za one s manjim mogućnostima; |
| --- | --- |

K.

budući da je nekoliko država članica razvilo nacionalne programe volontiranja; budući da su uspostava i razvoj tih programa važni za poticanje praktičnog građanskog odgoja, jačanje socijalne kohezije, omogućivanje mobilizacije za stvari od općeg interesa, posebno za one s manje mogućnosti, kao i za doprinos koji pružaju osobnom i profesionalnom razvoju korisnika; budući da veća europska građanska mobilnost može doprinijeti stvaranju jačeg osjećaja pripadnosti europskoj zajednici među mladim ljudima te tako jačati nastajanje Europe građana; budući da bi nacionalni programi volontiranja mogli postati prirodni put ka europskoj mobilnosti za mlade ljude, posebno za one s manjim mogućnostima;

| L. | budući da Europske snage solidarnosti, pokrenute 2018. kao nasljednice Europske volonterske službe osnovane 1996., predstavljaju opći europski program mobilnosti za volontiranje, ali za razdoblje 2021. 2027. imaju ograničen proračun; budući da bi trebalo razviti veću sinergiju i suradnju između Europskih snaga solidarnosti i nacionalnih sustava volontiranja, kao i između postojećih nacionalnih sustava volontiranja u okviru Europskih snaga solidarnosti; |
| --- | --- |

L.

budući da Europske snage solidarnosti, pokrenute 2018. kao nasljednice Europske volonterske službe osnovane 1996., predstavljaju opći europski program mobilnosti za volontiranje, ali za razdoblje 2021. 2027. imaju ograničen proračun; budući da bi trebalo razviti veću sinergiju i suradnju između Europskih snaga solidarnosti i nacionalnih sustava volontiranja, kao i između postojećih nacionalnih sustava volontiranja u okviru Europskih snaga solidarnosti;

Stanje građanskog odgoja u EU-u

| 1. | žali zbog toga što ne postoji zajednička definicija građanskog odgoja; smatra da nastava građanskog odgoja podrazumijeva kombinaciju znanja, vještina, metoda, alata, sadržaja, kompetencija, stavova, vrijednosti i skrbi te da je ključna za razvijanje solidarnosti i osjećaja zajedništva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da bi se građanskim odgojem trebalo steći barem teorijsko razumijevanje političkih, pravnih, socijalnih, ekoloških i ekonomskih pojmova i struktura, uključujući i one koji se odnose na europsku razinu, kao i globalnih događaja, te da bi ono trebalo biti razmjerno razini obrazovanja i osposobljavanja i popraćeno praktičnim primjerima; ističe važnost kritičkog razmišljanja i medijske pismenosti kao sastavnog dijela građanskog odgoja; inzistira na tome da su za građanski odgoj u Uniji potrebni pedagoška obnova i usvajanje teorijskog i praktičnog pristupa građanskom odgoju; predlaže da se upotrebljavaju definicije građanskog odgoja navedene u Povelji Vijeća Europe o obrazovanju za demokratsko građanstvo i ljudska prava i u Referentnom okviru kompetencija za demokratsku kulturu Vijeća Europe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zabrinut je zbog toga što se u nacionalnim kurikulumima malo pozornosti posvećuje europskim i globalnim aspektima građanstva; sa zabrinutošću napominje da je samo polovina europskih učenika izjavila da ima mogućnost učenja o Europi u školi; naglašava da je potpora učenika međusobnoj suradnji europskih zemalja pozitivno povezana s višim stupnjem znanja iz područja građanstva; žali zbog sve veće napetosti među nacionalnim i europskim razinama u kurikulumima nekih država članica; zabrinut je zbog prekomjerne politizacije građanskog odgoja i njezinih posljedica, kao što su opetovane i drastične promjene kurikuluma, te ponavlja potrebu za dugoročnom stabilnošću i dosljednošću u pružanju građanskog odgoja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da će društvenopolitičke i globalne promjene zahtijevati znatno povećanje trenutačne razine kvalitete građanskog odgoja i načina na koji mu se pristupa; zabrinut je zbog toga što muški učenici imaju znatno gore rezultate od svojih kolegica (13); zabrinut je zbog neravnoteža u pogledu prosječne razine građanskog znanja među državama članicama i unutar njih; napominje da se učenici iz ruralnih, udaljenih i socijalno ugroženih područja suočavaju s dodatnim preprekama kad se uključuju u programe građanskog odgoja; potvrđuje da visokokvalitetnom građanskom odgoju pristup moraju imati svi učenici te da on mora biti usmjeren na njihove specifične potrebe u pogledu, među ostalim, financiranja i infrastrukture, što je od ključne važnosti za uspješno stvaranje europskog prostora obrazovanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da, iako su neki aspekti građanskog odgoja prisutni u većini nacionalnih kurikuluma, među državama članicama i unutar njih postoje velike razlike u pogledu razina obrazovanja na kojima se taj predmet poučava, ukupnog broja sati koji su mu posvećeni te sadržaja i metodologija; napominje da samo u nekim državama članicama postoji strukturirano ocjenjivanje, ciljevi, pedagoške orijentacije ili posebno osposobljavanje za nastavnike; napominje da, čak i kad su ti elementi prisutni, postoji jaz između nacionalnih programa i njihove efektivne provedbe u školama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća da kvaliteta nastave ima najjači utjecaj na uspješno učenje te da stoga u području građanskog odgoja, a naročito u pogledu europske i globalne dimenzije građanskog odgoja, prioritet mora biti osnovno i kontinuirano osposobljavanje za sve nastavnike i odgajatelje, neovisno o predmetu za koji su specijalizirani; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da manjak pouzdanih istraživanja o tome kako učinkovito podučavati i ocjenjivati građanski odgoj te manjak primjerenih pedagoških instrumenata u tu svrhu otežavaju učinkovitu nastavu građanskog odgoja; napominje da neki empirijski dokazi ukazuju na to da pristupi koji obuhvaćaju cijelu školu ili zajednicu imaju pozitivan učinak na građanske vještine i stavove; smatra da bi pristup građanskom odgoju trebao uključivati participativne pedagoške metode kako bi učenici mogli građanstvo i svoju ulogu u Europskoj uniji i državama članicama te svoj doprinos pojedincu i društvu u cjelini doživjeti u svim njihovim dimenzijama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žali što se građanskom odgoju ne posvećuje pažnja u početnom strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te u obrazovanju odraslih; traži da se građanski odgoj uvede na sve razine obrazovanja, i to prilagođen posebnim karakteristikama i potrebama polaznika; žali što se dovoljno ne naglašava vrijednost međugeneracijskog konteksta učenja, koji olakšava međugeneracijski dijalog; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da nikad nije prerano početi učiti o građanstvu na regionalnoj, nacionalnoj, europskoj i globalnoj razini; napominje da rani predškolski odgoj ima važnu ulogu u razvoju ključnih društvenih i emocionalnih vještina te da se u toj fazi postavljaju zasade dobrobiti, dijaloga, međusobnog poštovanja, razumijevanja i zajedničkih vrijednosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća na to da u odgajanju odgovornih i aktivnih građana te u razvijanju društvenih i građanskih vještina, kompetencija i ponašanja ključnu ulogu imaju neformalno i informalno učenje, uključujući volontiranje, mentorski rad, debatiranje i sport; |
| --- | --- |

10.

Politike EU-a u području građanskog odgoja

| 11. | žali zbog toga što politički konsenzus oko unapređivanja građanskog odgoja i podučavanja zajedničkim vrijednostima koji postoji na europskoj razini nije pretočen u konkretne ciljeve, referentne vrijednosti i mjere te zaključuje kako politike građanskog odgoja pate od nerealiziranosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da programi EU-a tek u ograničenoj mjeri doprinose unapređenju određenih dimenzija građanskog odgoja, ponajprije zbog nedostatka izričite izravne potpore, ograničenih sredstava i nejednake geografske pokrivenosti; žali zbog toga što projekti koje je EU financirao u tom području dosad nisu imali dalekosežan dugoročni učinak; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da na razini EU-a javne politike u području građanskog odgoja nisu dosljedne te da trenutačno ne postoji politički instrument kojim bi se na strukturiran način okupila sva relevantna tijela i vlasti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zaključuje da su programi EU-a kao što su, među ostalim, Erasmus+, Obzor Europa, Europske snage solidarnosti, Prava i vrijednosti ili Kreativna Europa doprinijeli, uglavnom na neizravan način, aktivnom pružanju građanskog odgoja; primjećuje, međutim, da oni nisu uspjeli imati nikakav sistemski i trajan učinak; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potvrđuje da na temelju članaka 9., 10., 165. i 166. UEU-a i Povelje EU ima primarnu odgovornost poticati građanski odgoj EU-a, kao način da kod svojih građana produbi znanje o europskom projektu kao uniji demokratskih država te im tako zagarantira pravo na puno sudjelovanje u političkom životu i procesu donošenja odluka na razini EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da su građani u okviru Konferencije o budućnosti Europe izrazili želju da se zajednički europski identitet potiče zajedničkim akademskim programom i da se europska dimenzija snažno integrira u obrazovanje, a da su mladi Europljani zatražili da se u nastavne programe uključi upoznavanje s mogućnostima i koristima koje pruža Europa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | konstatira da su neke države članice svjesne pozitivnog utjecaja koje razvoj europskih politika ima na poticanje obrazovnih promjena u području građanskog odgoja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zabrinut je što Komisija nije poduzela ništa konkretno da unaprijedi okvir ključnih kompetencija za cjeloživotno učenje iz 2018. u pogledu „građanske kompetencije”, dok su druge osnovne kompetencije navedene kao referentne vrijednosti u programu ET 2020. ili su sadržane u namjenskim okvirima kompetencija za olakšavanje nastave i primjene na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

18.

| 19. | skreće pozornost na dodjelu nagrade „Europski građanin” za 2021. učeničkim inicijativama za javne rasprave; smatra da zbog sve veće polarizacije demokratska rasprava nikad nije bila važnija; vjeruje da je razvoj vještina i kompetencija za debatiranje sastavni dio građanskog odgoja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća na važnost građanskog odgoja u osvještavanju javnosti o klimatskoj tranziciji i ostvarivanju ciljeva održivog razvoja do 2030.; ističe kako je građanski odgoj povezan s podučavanjem o održivosti te da je važno koordinirati napore koji se ulažu u to da i jedno i drugo postane sastavni dio javnih politika, kurikuluma, pedagoške prakse i metodike u okviru formalnog, neformalnog i informalnog učenja i obrazovanja; |
| --- | --- |

20.

Preporuke za novi europski građanski odgoj

| 21. | potiče države članice da podržavaju, revidiraju i ažuriraju svoje obrazovne sustave i sve oblike nastavnih programa čiji je sadržaj povezan s EU-om na svim razinama obrazovanja i učenja, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje, kako bi se osnažila dimenzija EU-a te da pritom potiču regionalne i lokalne vlasti da čine isto, posebno ako su izravno nadležne za obrazovne sustave; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe, u tom pogledu, važnost uvažavanja jezične raznolikosti u okviru europskog građanskog odgoja te poklanjanja dužne pažnje manjinskim, regionalnim i ugroženim jezicima; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ponavlja svoj poziv državama članicama i obrazovnoj zajednici da u dvosmjerne procese izgradnje građanske pripadnosti koji pružaju osjećaj poštovanja i snage, uključuju sve ljude, pa tako i migrante i osobe migrantskoga podrijetla, te izbjeglice i pripadnike raznih vjerskih zajednica, kako bi osigurale njihovo aktivno sudjelovanje u građanskom i kulturnom životu; smatra da je stimuliranje boljeg razumijevanja građana o tome koji su povijesni i osobni razlozi za migracije, uključujući kolonijalizam, te o zajedničkom kulturnom podrijetlu, važna sastavnica globalnog građanstva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | traži od država članica da poboljšaju i prošire početne i dodatne mogućnosti stručnog i cjeloživotnog razvoja za nastavnike, odgajatelje, obitelji i širu obrazovnu zajednicu te da im pruže odgovarajuću pomoć i sredstva za podučavanje građanskog odgoja razrađena u uskoj suradnji svih relevantnih aktera diljem EU-a i na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

24.

| 25. | u tom pogledu potiče Komisiju da za nastavnike i učenike predmeta građanski odgoj izradi kompetencijski okvir za ključnu kompetenciju „građanstvo” koji će obuhvaćati višejezične i interkulturne kompetencije nastavnog osoblja i uzimati u obzir lokalnu, regionalnu, nacionalnu, europsku i globalnu sferu, slično kao što je to slučaj s Europskim okvirom digitalnih kompetencija, Europskim okvirom kompetencija za poduzetništvo, Europskim okvirom za osobne, društvene i međukulturne kompetencije te nedavno pokrenutim Europskim okvirom kompetencija za održivost, gradeći pritom poveznice među svim tim okvirima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe potrebu promicanja i poticanja mogućnosti za mobilnost, učenje od kolega i razmjenu primjera najbolje prakse među nastavnim osobljem; smatra da fleksibilnije i hibridne značajke mobilnosti programa Erasmus+ u razdoblju 2021.–2027. predstavljaju priliku da se prošire mogućnosti za mobilnost sadašnjih i budućih nastavnika; potiče Komisiju da promiče kratkoročnu mobilnost nastavnika i uspostavlja dugoročna partnerstva za mobilnost koristeći se digitalnim sredstvima a da pritom ona ne bude zamjena za fizičku mobilnost i međuljudske razmjene; |
| --- | --- |

26.

| 27. | apelira na države članice i Komisiju da potiču i olakšaju visokokvalitetno osposobljavanje o temama povezanima s EU-om za nastavnike, ostalo obrazovno osoblje, voditelje udruga i organizacija mladih i instruktore unutar radnog vremena, među ostalim, i tako što će im omogućiti da svoje osposobljavanje dijelom steknu u nekoj drugoj državi članici i pobrinuti se za to da im se priznaju kompetencije za poučavanje o Europskoj uniji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva na stvaranje i promicanje dodjele oznake „Euro Teacher” (euronastavnik); ponavlja svoj poziv na promicanje i razvijanje nastavničkih akademija Erasmus+ kako bi se poticala europska dimenzija u obrazovanju; poziva Komisiju da osnuje nastavničku akademiju Erasmus+ posvećenu usavršavanju nastavnika, odgajatelja i drugih koji žele steći znanja iz područja građanskog odgoja, kako iz formalnog, tako i iz neformalnog obrazovnog sektora, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju i države članice da ojačaju sinergije kako bi sistemski učinak na građanski odgoj bio veći te da zajedno rade na razvoju modula za osnovno osposobljavanje nastavnika kako bi se nastavnici upoznali s europskim obrazovnim sustavima, najboljim pedagoškim praksama, platformama EU-a za razmjenu, alatima i partnerstvima koji odražavaju europske vrijednosti i stimuliraju stvaranje obrazovne kulture u području europskog građanstva, istodobno uvažavajući različitosti u Europi; naglašava potrebu da se takvi moduli uvrste u program spomenutih nastavničkih akademija; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva na to da se priznaju i potvrđuju kompetencije iz područja građanstva koje su stečene neformalnim i informalnim učenjem, uključujući rad s mladima i volontiranje, te da se jačaju spone između formalnog, neformalnog i informalnog učenja u građanskom odgoju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da bi u okviru za suradnju u razdoblju nakon 2020. pozornost trebalo usmjeriti na razvoj kurikuluma i nacionalnih sustava ocjenjivanja za predmet građanskog odgoja u koje bi se integrirali svi relevantni aspekti predmetnog područja u skladu s Referentnim okvirom kompetencija za demokratsku kulturu Vijeća Europe i Europskim referentnim okvirom ključnih kompetencija za cjeloživotno učenje, posebno u pogledu socijalnih i građanskih kompetencija, te da se pritom uzme u obzir informalno i neformalno obrazovanje, njegovo koordiniranje i olakšavanje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva na uspostavu nove radne skupine koja bi se bavila građanskim odgojem kako bi se iskoristio rad koji je obavila radna skupina za promicanje zajedničkih vrijednosti i uključivog obrazovanja do 2020., uspostavljena nakon Pariške deklaracije iz 2015.; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva na izradu konkretnih i mjerljivih ciljeva i referentnih vrijednosti za građanski odgoj, uključujući obrazovanje o europskom građanstvu, u strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog područja i nakon 2021. – 2030.; ističe da bi te ciljeve trebalo pretočiti u konkretne ciljeve za 2025. te da bi oni trebali sadržavati i ciljeve za učenike u nepovoljnom položaju i biti uključeni u poseban akcijski plan za obrazovanje u području europskog građanstva, uzimajući pritom u obzir perspektivu cjeloživotnog učenja, počevši od ranog djetinjstva; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava potrebu za strukturiranijim pristupom utvrđivanju i objavljivanju rezultata postignutih u okviru projekata građanskog odgoja iz raznih programa EU-a, posebno Erasmus+, Obzor Europa, Europa za građane i program Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti, Kreativna Europa i Europske snage solidarnosti, kako bi se ti rezultati širili diljem Unije, te da u taj proces treba uključiti Europski parlament; smatra da je u tu svrhu potrebno uspostaviti mehanizam za trajno preispitivanje i analizu na razini EU-a kako bi se utvrdili primjeri dobre prakse koji se mogu širiti i čija se upotreba može povećati da bi se doprinijelo sistemskim i dugoročnim promjenama javnih politika; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe kako je potrebno ostvariti odlučan napredak u istraživanjima o tome kako najbolje poučavati i ocjenjivati građanski odgoj, posebno u ranom djetinjstvu, te koja je uloga mogućnosti koje pružaju razni oblici formalnog, neformalnog i informalnog učenja, i pratiti provedbu na temelju dostatnih i ažuriranih usporedivih podataka iz svih država članica; naglašava važnost ključne mjere 2., ključne mjere 3., predsjedatelja programa Jean Monnet i programa Obzor Europa; pozdravlja veći fokus ključne mjere 2. na „zajedničke vrijednosti, građanski angažman i sudjelovanje” u programu Erasmus+ za razdoblje 2021. – 2027.; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe potrebu za većim ulaganjem u razne oblike obrazovanja o Europskoj uniji na školskoj i sveučilišnoj razini jačanjem postojećih mreža i razvojem novih kurikuluma prilagođenih toj vrsti osposobljavanja; poziva na uključivanje nastavnog osoblja specijaliziranog za europska pitanja u istraživanje i uvođenje najboljih nastavničkih metoda i alata za poučavanje građanskog odgoja uz korištenje dostupnih sredstava i izvora EU-a; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da sadržajna ravan građanskog odgoja mora ići ruku pod ruku s pružanjem digitalnih vještina i znanja kako bi se učenici pripremili ne samo za digitalnu tranziciju nego i za odgovornu upotrebu digitalnih medija; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ponavlja svoj poziv Europskoj komisiji i državama članicama da izrade zajedničko i participativno obrazovno istraživanje, naročito načine testiranja u predmetu građanski odgoj, uključujući građanstvo EU-a, koji će biti usporedivi diljem Unije, te da za to istraživanje jasno definiraju mandat i ciljeve u području EU kompetencija; preporučuje da se provede posebno istraživanje Eurobarometra o općem znanju građana o EU-u proširenjem opsega postojećeg niza istraživanja o građanstvu i demokraciji u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da kao sastavni dio svih projekata za mobilnost u okviru programa Erasmus+ i Europskih snaga solidarnosti uvrsti module za učenje o europskom građanstvu i programe posjeta lokalitetima koji imaju memorijalni i povijesni značaj za Uniju i zemlje domaćine kako bi se promicao interkulturni pristup povijesti temeljen na dijalogu i jačale europske vrijednosti i načela; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju da aktivnije promiče građanski odgoj i obrazovanje za sve građane, uključujući odrasle, i da to odrazi u relevantnim programima financiranja i radnim skupinama; traži od Komisije da inicijative programa vještina za Europu poveže s kompetencijama u području građanstva, a digitalno građanstvo uključi u izradu europskog certifikata digitalnih vještina; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva na stvaranje europskih oznaka za škole i sveučilišta koja aktivno promiču građanski odgoj; poziva na stvaranje europske nagrade kojom će se pružati potpora nastavnom osoblju i lokalnim subjektima koji aktivno promiču obrazovanje o Europi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | traži od Komisije da ocijeni mogućnost uvođenja u program Građani, jednakost, prava i vrijednosti novog posebnog potprograma s namjenskim proračunskim sredstvima za poticanje građanskog odgoja te da u okviru programa Erasmus+ i Obzor Europa intenzivira mjere i aktivnosti usmjerene na građanstvo raspisivanjem namjenskih poziva; apelira na Komisiju da u potpunosti iskoristi 2022. kao Europsku godinu mladih za izradu konkretnih programa i mehanizama za jačanje europskog građanstva i identiteta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da je važno dodatno upoznati obrazovnu zajednicu strukovnog obrazovanja i osposobljavanja o postojećim mogućnostima na razini EU-a; smatra da je za lakši pristup programima važno pružiti prilagođenu potporu; traži da se u sva djelovanja EU-a u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja građanski odgoj stavi u posebno žarište, naročito u okviru aktivnosti centara strukovne izvrsnosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe ulogu Kuće europske povijesti za poticanje razvoja posebnih programa, instrumenata i aktivnosti kojima se izgrađuje uvjerljiv narativ o europskoj integraciji i temeljnim vrijednostima, naročito za učenike, studente i nastavnike svih razina obrazovanja; traži od Komisije da surađuje s Parlamentom u razmatranju načina na koji bi se Kuća europske povijesti mogla decentralizirati kako bi postala pristupačnija, uključujući i iz država članica, naročito obrazovnoj zajednici, putem, među ostalim inicijativama, pojačane suradnje s kulturnim institucijama država članica, putujućim izložbama i mrežom stalnih izaslanstava; |
| --- | --- |

44.

| 45. | traži da se donese sveobuhvatna europska strategija za europski građanski odgoj, kao i uspostava potpornih platformi za promicanje njezine provedbe, te da u žarištu te strategije budu zajedničke demokratske vrijednosti i načela EU-a, kao što su ljudsko dostojanstvo, demokracija, vladavina prava, ljudska prava, ravnopravnost, tolerancija, poštovanje različitosti i sloboda svijesti, kako bi građani bolje razumjeli institucije EU-a, podjelu nadležnosti, proces donošenja odluka i javne politike EU-a, da se pritom jača svijest javnosti o koristima, pravima i obvezama povezanim s građanstvom EU-a i produbljuje znanje o europskim integracijama, mogućnostima aktivnog sudjelovanja u Unijinim demokratskim procesima i postupcima donošenja odluka te jača osjećaj zajedničke građanske pripadnosti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | potiče organizacije civilnog društva, institucije, stručnjake i djelatnike koji rade u području građanskog odgoja da intenziviraju suradnju i razvijaju sinergije s pomoću otvorenih transnacionalnih mreža; ističe ulogu koju je inicijativa za umrežavanje europskog građanskog odgoja NECE imala u pružanju foruma i postavljanju građanskog odgoja kao prioriteta na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini; poziva na daljnju institucionalizaciju takvih europskih mreža jer se njima razvijaju i promiču inicijative građanskog odgoja diljem Unije i izvan nje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naglašava da bi u strategiju trebalo ugraditi perspektivu cjeloživotnog učenja i perspektivu zajednice, uključujući informalne i neformalne sektore te poduzeća i nevladine organizacije, naročito one koje primaju sredstva EU-a, i što bi izravno trebalo doprinositi širenju znanja o EU-u među sudionicima i u zajednicama u kojima su aktivni; |
| --- | --- |

47.

| 48. | smatra da u strategiji treba predvidjeti sinergije s relevantnim mjerama EU-a u području mladih i njegovim politikama za borbu protiv rasizma, antisemitizma, islamofobije, ksenofobije, mržnje prema pripadnicima LGBTIQ skupina i diskriminacije žena i manjina, i to povezivanjem s akcijskim planom EU-a za borbu protiv rasizma i financiranjem instrumenata poput programa Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva na uključivanje perspektive građanskog odgoja u relevantne programe EU-a te na jačanje sinergija među njima kako bi se povećao sistemski učinak građanskog obrazovanja, među ostalim uvođenjem i pružanjem modula za građanstvo EU-a koji će se pohađati kao edukacija prije ili usporedno s pokretanjem projekta koji se financira iz strukturnih fondova EU-a ili iskorištavanjem prilike za mobilnost u okviru programa kao što su Erasmus+ ili Europske snage solidarnosti; smatra da bi se po završenom modulu o europskom građanskom odgoju trebao dobiti certifikat u vidu mikrokvalifikacije; |
| --- | --- |

49.

| 50. | potiče Komisiju da promiče učenje o EU-u u školama tijekom pregovora sa zemljama kandidatkinjama za članstvo u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe potrebu za većim ulaganjem u obrazovne formate o Europskoj uniji na školskoj i sveučilišnoj razini razvojem novih kurikuluma, kako za formalno obrazovanje tako za stručno osposobljavanje i usavršavanje; traži od Komisije da iznese preporuku s indikativnim kurikulumima za programe europskog i globalnog građanstvog odgoja za osnovno, srednjoškolsko, strukovno i visoko obrazovanje, koje će države članice moći usvojiti ako žele, uz potpuno poštovanje odredbi Ugovora, posebno članka 165. UFEU-a, a koji će biti izrađeni zajedno sa stručnjacima iz država članica, fakultetima specijaliziranim za europske poslove, nastavnicima, odgajateljima, studentima i širom obrazovnom zajednicom te popraćeni poticajnim mjerama za njihovo prihvaćanje; smatra da bi se takvim zajedničkim oglednim kurikulumima trebalo poticati bolje razumijevanje povijesti europske integracije, organizacije i strukture postojećih institucija EU-a, europskog izbornog postupka i postupka donošenja odluka, uključujući načine sudjelovanja građana u demokratskom životu Unije, uz kombinaciju različitih pedagoških pristupa i metoda, uključujući teorijsko učenje i učenje kroz projekte, prilagođeno potrebama učenika; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju da intenzivira svoj rad na građanskom odgoju kako bi poboljšala kvalitetu i pristupačnost te vrste obrazovanja u svim državama članicama te da razvijanje europske dimenzije u građanskom odgoju podupire za sve dobne skupine; smatra da bi za stvaranje sinergija u pogledu građanskog odgoja na europskoj razini trebalo zadužiti jednu permanentnu strukturu, koja će upravljati sredstvima EU-a dodijeljenima u tu svrhu te koordinirati napore da se donesu zajedničke metode, prakse, alati i sadržaj; smatra da bi ta struktura trebala biti zadužena i za prikupljanje podataka i procjenu utjecaja koje će imati mjere građanskog odgoja financirane iz proračuna Unije kako bi se proširila primjena onih najuspješnijih te kako bi Komisija na temelju toga mogla iznositi političke i zakonodavne prijedloge u tom području; smatra da bi se u okviru te strukture trebale podupirati mogućnosti osposobljavanja nastavnika i odgajatelja u području građanskog odgoja te poticati međunacionalne razmjene; |
| --- | --- |

52.

| 53. | smatra da je hitno potrebno pokrenuti rad u tom smjeru, i to uvođenjem studije izvedivosti koja će biti usmjerena na prikupljanje podataka i procjenu učinka aktivnosti u području građanskog odgoja, što bi koordinirali posebni odjeli za građanski odgoj u Glavnoj upravi Komisije za obrazovanje, mlade, sport i kulturu i u Europskoj izvršnoj agenciji za obrazovanje i kulturu; smatra da bi to mogla biti prilika za povećanje potpore mjerama građanskog odgoja koje poduzimaju države članice, njihovo bolje koordiniranje i provedbu, kao i za pružanje strateške orijentacije razvoju nacionalnih struktura i nastavnih programa za građanski odgoj te uspostavu minimalnih zajedničkih standarda u pogledu sadržaja i metodologije europskog građanskog odgoja diljem Unije; smatra da bi spomenuti odjeli u tu svrhu trebali angažirati države članice, Europski parlament, učenike i širu obrazovnu zajednicu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pohvaljuje program škola ambasadora, kojim se povećava svijest učenika o europskoj parlamentarnoj demokraciji i europskim vrijednostima, kao i inicijativu Euroscola, koja učenicima srednjih škola nudi praktično i neposredno iskustvo rada u vijećnici Europskog parlamenta, koji predstavljaju održivu dodanu vrijednost u smislu individualnog stjecanja znanja iz područja građanskog odgoja i aktivnog sudjelovanja u demokratskom životu; traži da se za učenike i nastavnike uvedu certifikati te da im se priznaju vještine i kompetencije koje ondje stječu kao sudionici; smatra da je to primjer najbolje prakse i da bi je trebalo proširiti kako bi imala sistemski učinak diljem Unije; |
| --- | --- |

54.

| 55. | potiče države članice da uspostave i razrade nacionalne programe volontiranja; poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za uzajamno priznavanje među nacionalnim sustavima te da intenziviraju europsku suradnju u civilnoj službi i programima volontiranja mladih; potiče nacionalne programe volontiranja i civilnih službi da europska iskustva mobilnosti ostvaruju na recipročnoj osnovi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisiju i države članice da razvijaju europsku građansku mobilnost u okviru Europskih snaga solidarnosti namijenjenu mladima kako bi se doprinijelo istinskom europskom građanskom angažmanu i civilnoj službi; imajući to na umu, traži od Komisije i država članica da znatno povećaju sredstva za Europske snage solidarnosti; naglašava da se europski standardi za volonterske aktivnosti, kao što su financijska potpora volonterima, osiguranje, učenje, osposobljavanje, socijalna uključenost i načelo zabrane zamjene radnih mjesta, moraju primjenjivati u svakom budućem razvoju Europskih snaga solidarnosti; ustraje u tome da aktivnosti Europskih snaga solidarnosti mogu biti samo nadopuna, a ne zamjena za nacionalne programe volontiranja ili civilne službe; |
| --- | --- |

56.

| 57. | smatra da su u povijesti europske integracije otok Ventotene i njegov manifest imali odlučujuću ulogu; ističe da je otok Ventotene simbol sjećanja na europsku integraciju te podsjetnik da treba štiti zajedničke europske vrijednosti; ističe njegov doprinos razvoju europskog građanskog odgoja, posebno aktivnim uključivanjem mladih u godišnji seminar koji se ondje održava o europskoj integraciji otkako ga je 1982. pokrenuo Altiero Spinelli; ističe i simboličnu važnost radova na adaptaciji zatvora na otoku Santo Stefano i njegov potencijal da postane referentno mjesto za stalne kulturne razmjene, javne događaje, izložbe i rasprave; smatra ga stoga povijesnom prijestolnicom moralne i intelektualne izgradnje europskih vrijednosti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisiju i države članice da jednako ulažu u formalne mjere u području građanskog odgoja te u potporu neformalnom građanskom odgoju, nastavnim i izvannastavnim aktivnostima te da ojačaju programe EU-a kojima se podupiru građanski odgoj i obrazovanje; poziva na to da se u Mehanizam za oporavak i otpornost i u obrazovne programe koji se financiraju iz sredstava EU-a uključe konkretni ciljevi povezani s građanskim odgojem; traži da se dodijeli više financijskih sredstava za aktivnosti, alate i mjere Parlamenta povezane s promicanjem građanskog odgoja u svim državama članicama, naročito Euroscoli; poziva Komisiju da odobri pilot-projekte koje je predložio Parlament i koji su osmišljeni za jačanje građanskog odgoja; inzistira na potrebi da se za razvoj usporedivog testiranja na razini EU-a u području građanstva izdvoje namjenska proračunska sredstva; |
| --- | --- |

58.

| 59. | smatra da je Konferencija o budućnosti Europe blagovremena prilika za održavanje višerazinske rasprave o razvoju politika u području obrazovanja, mladih i kulture; poziva države članice i Komisiju da prihvate zaključna izvješća radne skupine Konferencije za obrazovanje, kulturu, mlade i sport te da djeluju po tim zaključcima; smatra da bi se trebale uvesti podijeljene nadležnosti u području obrazovanja, barem u području građanskog odgoja, pri čemu Unijino izvršavanje te nadležnosti neće sprečavati države članice da izvršavaju svoje nadležnosti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju da razmotri mogućnost pružanja potpore izgradnji spomenika Europskoj uniji u svakoj općini država članica kako bi građani imali vizualni simbol europske integracije; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva države članice da ulože dodatne napore u provedbi Preporuke Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju izvanškolskog i neformalnog učenja (14) jer su brojne kompetencije stečene tim vrstama učenja povezane s razvojem građanskih kompetencija, nadopunjuju ih ili su nužne za njihov razvoj; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  SL C 316, 22.9.2017., str. 182.

(2)  SL C 494, 8.12.2021., str. 2.

(3)  SL C 415, 1.12.2020., str. 16.

(4)  SL C 189, 4.6.2018., str. 1.

(5)  SL C 195, 7.6.2018., str. 1.

(6)  SL C 66, 26.2.2021., str. 1.

(7)  SL C 241, 21.6.2021., str. 3.

(8)  SL C 58, 15.2.2018., str. 57.

(9)  SL C 11, 12.1.2018., str. 16.

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0452.

(11)  SL C 369, 11.10.2018., str. 11.

(12)  SL C 99, 1.3.2022., str. 96.

(13)  Schulz, W. i dr., Becoming Citizens in a Changing World, IEA International Civic and Citizenship Education Study 2016 International Report, izdanje Springer, Cham, 2016. („Postati građaninom svijeta koji se mijenja”, Međunarodna udruga za vrednovanje obrazovnih postignuća, Izvješće o međunarodnom istraživanju o građanskom odgoju).

(14)  SL C 398, 22.12.2012., str. 1.

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/42

---

P9_TA(2022)0115

Genetski modificirana soja MON 87769 X MON 89788

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87769 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D078875/02 – 2022/2566(RSP))

(2022/C 434/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87769 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87769 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 3. ožujka 2022. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 3. ožujka 2022. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 17. rujna 2015. i objavljeno 8. listopada 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 17. rujna 2015. i objavljeno 8. listopada 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4),

| — | uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| A. | budući da je društvo Monsanto Europe S.A./N.V., sa sjedištem u Belgiji, u ime društva Monsanto Company, sa sjedištem u SAD-u, 27. srpnja 2010. u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 podnijelo zahtjev („zahtjev”) za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87769 × MON 89788 („genetski modificirana soja”), sastoje se ili su proizvedeni od nje; budući da je taj zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificiranu soju ili se sastoje od nje za druge namjene osim uporabe u hrani i hrani za životinje, no ne i za uzgoj; |
| --- | --- |

A.

budući da je društvo Monsanto Europe S.A./N.V., sa sjedištem u Belgiji, u ime društva Monsanto Company, sa sjedištem u SAD-u, 27. srpnja 2010. u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 podnijelo zahtjev („zahtjev”) za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87769 × MON 89788 („genetski modificirana soja”), sastoje se ili su proizvedeni od nje; budući da je taj zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificiranu soju ili se sastoje od nje za druge namjene osim uporabe u hrani i hrani za životinje, no ne i za uzgoj;

| B. | budući da je EFSA 8. listopada 2015. objavila mišljenje u skladu s člancima 6. i 18. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 (5); budući da EFSA nije mogla donijeti zaključak o sigurnosti genetski modificirane soje zbog nedostatka podataka o izloženosti putem hrane rafiniranom, izbijeljenom, dezodoriranom ulju proizvedenom od genetski modificirane soje, što je dovelo do nepotpune procjene hranidbene vrijednosti; budući da je EFSA zaključila da nije vjerojatno da će genetski modificirana soja imati nepovoljne učinke na okoliš u kontekstu zahtjeva; |
| --- | --- |

B.

budući da je EFSA 8. listopada 2015. objavila mišljenje u skladu s člancima 6. i 18. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 (5); budući da EFSA nije mogla donijeti zaključak o sigurnosti genetski modificirane soje zbog nedostatka podataka o izloženosti putem hrane rafiniranom, izbijeljenom, dezodoriranom ulju proizvedenom od genetski modificirane soje, što je dovelo do nepotpune procjene hranidbene vrijednosti; budući da je EFSA zaključila da nije vjerojatno da će genetski modificirana soja imati nepovoljne učinke na okoliš u kontekstu zahtjeva;

| C. | budući da je 12. svibnja 2021. EFSA objavila izjavu kojom nadopunjuje svoje znanstveno mišljenje (6), uzimajući u obzir revidiranu procjenu izloženosti putem hrane koju je dostavio podnositelj zahtjeva za procjenu hranidbene vrijednosti rafiniranog, izbijeljenog, dezodoriranog ulja proizvedenog od genetski modificirane soje za ljude;; budući da je EFSA zaključila da konzumacija genetski modificirane soje i od nje dobivenih proizvoda, posebno njezinog rafiniranog, izbijeljenog, dezodoriziranog ulja, ne izaziva zabrinutost za ljude s nutritivnog stajališta; |
| --- | --- |

C.

budući da je 12. svibnja 2021. EFSA objavila izjavu kojom nadopunjuje svoje znanstveno mišljenje (6), uzimajući u obzir revidiranu procjenu izloženosti putem hrane koju je dostavio podnositelj zahtjeva za procjenu hranidbene vrijednosti rafiniranog, izbijeljenog, dezodoriranog ulja proizvedenog od genetski modificirane soje za ljude;; budući da je EFSA zaključila da konzumacija genetski modificirane soje i od nje dobivenih proizvoda, posebno njezinog rafiniranog, izbijeljenog, dezodoriziranog ulja, ne izaziva zabrinutost za ljude s nutritivnog stajališta;

| D. | budući da je genetski modificirana soja razvijena da proizvodi stearidonsku kiselinu (SDA) i pruža toleranciju na herbicide na bazi glifosata (7); |
| --- | --- |

D.

budući da je genetski modificirana soja razvijena da proizvodi stearidonsku kiselinu (SDA) i pruža toleranciju na herbicide na bazi glifosata (7);

Nepostojanje procjene za komplementarne herbicide

| E. | budući da se Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 503/2013 (8) zahtijeva procjena o tome utječu li očekivane poljoprivredne prakse na ishod proučavanih krajnjih točaka; budući da je prema toj Provedbenoj uredbi to posebno relevantno za biljke otporne na herbicide; |
| --- | --- |

E.

budući da se Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 503/2013 (8) zahtijeva procjena o tome utječu li očekivane poljoprivredne prakse na ishod proučavanih krajnjih točaka; budući da je prema toj Provedbenoj uredbi to posebno relevantno za biljke otporne na herbicide;

| F. | budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više komplementarnih herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (9); budući da se zbog toga mora očekivati da će genetski modificirana soja biti izložena i višim i ponovljenim dozama herbicida na bazi glifosata te da bi stoga količina njihovih ostataka i njihovih proizvoda razgradnje (metabolita) tijekom žetve mogla biti veća; |
| --- | --- |

F.

budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više komplementarnih herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (9); budući da se zbog toga mora očekivati da će genetski modificirana soja biti izložena i višim i ponovljenim dozama herbicida na bazi glifosata te da bi stoga količina njihovih ostataka i njihovih proizvoda razgradnje (metabolita) tijekom žetve mogla biti veća;

| G. | budući da je EFSA u studenome 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije u ožujku 2017. da nije potrebna nikakva klasifikacija; budući da je za razliku od njih Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 2015. godine glifosat smjestila u kategoriju tvari koje su vjerojatno karcinogene za čovjeka; |
| --- | --- |

G.

budući da je EFSA u studenome 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije u ožujku 2017. da nije potrebna nikakva klasifikacija; budući da je za razliku od njih Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 2015. godine glifosat smjestila u kategoriju tvari koje su vjerojatno karcinogene za čovjeka;

| H. | budući da su u nedavnom istorazinski ocijenjenom pregledu opisuju učinci izloženosti glifosatu ili herbicidima na bazi glifosata na osovinu hipotalamus-hipofiza-gonade u muškaraca i žena u smislu endokrine disrupcije, sposobnost preživljavanja stanica i proliferacije; budući da je u pregledu otkriveno da herbicidi na bazi glifosata mogu izazvati promjene u svim reproduktivnim traktovima i u muškaraca i u žena, da se promjene mogu prenijeti na sljedeće generacije putem epigenetičkih učinaka i stoga plodnost potomstva nije zaštićena od negativnih učinaka herbicida na bazi glifosata te da je utvrđeno da su herbicidi na bazi glifosata štetniji od samog glifosata, što je nedvojbeno povezano s prisutnošću formulacija kao što je polioksietilenski amino loj (10); |
| --- | --- |

H.

budući da su u nedavnom istorazinski ocijenjenom pregledu opisuju učinci izloženosti glifosatu ili herbicidima na bazi glifosata na osovinu hipotalamus-hipofiza-gonade u muškaraca i žena u smislu endokrine disrupcije, sposobnost preživljavanja stanica i proliferacije; budući da je u pregledu otkriveno da herbicidi na bazi glifosata mogu izazvati promjene u svim reproduktivnim traktovima i u muškaraca i u žena, da se promjene mogu prenijeti na sljedeće generacije putem epigenetičkih učinaka i stoga plodnost potomstva nije zaštićena od negativnih učinaka herbicida na bazi glifosata te da je utvrđeno da su herbicidi na bazi glifosata štetniji od samog glifosata, što je nedvojbeno povezano s prisutnošću formulacija kao što je polioksietilenski amino loj (10);

| I. | budući da se u nizu drugih najnovijih znanstvenih stručno recenziranih studija potvrđuje moguća karcinogenost glifosata (11); |
| --- | --- |

I.

budući da se u nizu drugih najnovijih znanstvenih stručno recenziranih studija potvrđuje moguća karcinogenost glifosata (11);

| J. | budući da u jedno od dva terenska ispitivanja upotrijebljena za komparativnu analizu nije uključeno tretiranje genetski modificirane soje herbicidima na bazi glifosata, koje bi omogućilo procjenu učinaka herbicida (12); |
| --- | --- |

J.

budući da u jedno od dva terenska ispitivanja upotrijebljena za komparativnu analizu nije uključeno tretiranje genetski modificirane soje herbicidima na bazi glifosata, koje bi omogućilo procjenu učinaka herbicida (12);

| K. | budući da se smatra da ocjena za ostatke herbicida i pronađene metabolite pronađene na genetski modificiranim biljkama nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme te se stoga ne provodi u okviru postupka odobravanja GMO-a; budući da je to problematično jer na način na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide, te na sastav, a stoga i toksičnost metabolita, može utjecati sama genetska modifikacija (13); |
| --- | --- |

K.

budući da se smatra da ocjena za ostatke herbicida i pronađene metabolite pronađene na genetski modificiranim biljkama nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme te se stoga ne provodi u okviru postupka odobravanja GMO-a; budući da je to problematično jer na način na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide, te na sastav, a stoga i toksičnost metabolita, može utjecati sama genetska modifikacija (13);

Primjedbe nadležnog tijela države članice

| L. | budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputile brojne kritike (14); budući da te kritike uključuju primjedbu da nisu zadovoljeni osnovni zahtjevi EFSA-e u pogledu koncepta ispitivanja za procjenu rizika za hranu i hranu za životinje od genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide, da plan praćenja ne povezuje aktivnosti praćenja s relevantnim ciljevima zaštite, da su podaci i analize podataka o fenotipskoj evaluaciji, sastavu i toksikologiji nedostatni, da su zaključci o ekvivalentnosti genetski modificirane soje i konvencionalne soje te o sigurnosti hrane i hrane za životinje na temelju tih informacija preuranjeni i da analiza sastava nije uključivala ostatke komplementarnog herbicida ili njegovih metabolita, što je važno jer otpornost na herbicid dobivena genetskom modifikacijom omogućuje intenzivniju uporabu komplementarnog herbicida; budući da su iznesene primjedbe kojima se dovode u pitanje hranjive koristi povećane razine stearidonske kiseline i da su nadležna tijela nekolicine država članica pozvala na propisivanje maksimalne razine transmasnih kiselina za to ulje genetski modificirane soje, bogato stearidonskom kiselinom; |
| --- | --- |

L.

budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputile brojne kritike (14); budući da te kritike uključuju primjedbu da nisu zadovoljeni osnovni zahtjevi EFSA-e u pogledu koncepta ispitivanja za procjenu rizika za hranu i hranu za životinje od genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide, da plan praćenja ne povezuje aktivnosti praćenja s relevantnim ciljevima zaštite, da su podaci i analize podataka o fenotipskoj evaluaciji, sastavu i toksikologiji nedostatni, da su zaključci o ekvivalentnosti genetski modificirane soje i konvencionalne soje te o sigurnosti hrane i hrane za životinje na temelju tih informacija preuranjeni i da analiza sastava nije uključivala ostatke komplementarnog herbicida ili njegovih metabolita, što je važno jer otpornost na herbicid dobivena genetskom modifikacijom omogućuje intenzivniju uporabu komplementarnog herbicida; budući da su iznesene primjedbe kojima se dovode u pitanje hranjive koristi povećane razine stearidonske kiseline i da su nadležna tijela nekolicine država članica pozvala na propisivanje maksimalne razine transmasnih kiselina za to ulje genetski modificirane soje, bogato stearidonskom kiselinom;

Ispunjavanje međunarodnih obveza Unije

| M. | budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja Ujedinjenih naroda (UN) za pravo na hranu iz 2017. godine zaključuje da opasni pesticidi, posebno u zemljama u razvoju, imaju katastrofalne učinke po zdravlje (15); budući da se u okviru cilja održivog razvoja br. 3.9 do 2030. želi znatno smanjiti broj smrtnih slučajeva i bolesti prouzročenih opasnim kemikalijama i onečišćenjem i kontaminacijom zraka, vode i tla (16); budući da bi se odobravanjem uvoza genetski modificirane soje povećala potražnja za tom biljkom tretiranom glifosatom, čime bi se povećala izloženost radnika i okoliša u trećim zemljama; budući da je rizik od povećane izloženosti radnika i okoliša osobito zabrinjavajući kada je riječ o genetski modificiranim usjevima otpornima na herbicide, s obzirom na veće količine herbicida koje se pritom koriste; |
| --- | --- |

M.

budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja Ujedinjenih naroda (UN) za pravo na hranu iz 2017. godine zaključuje da opasni pesticidi, posebno u zemljama u razvoju, imaju katastrofalne učinke po zdravlje (15); budući da se u okviru cilja održivog razvoja br. 3.9 do 2030. želi znatno smanjiti broj smrtnih slučajeva i bolesti prouzročenih opasnim kemikalijama i onečišćenjem i kontaminacijom zraka, vode i tla (16); budući da bi se odobravanjem uvoza genetski modificirane soje povećala potražnja za tom biljkom tretiranom glifosatom, čime bi se povećala izloženost radnika i okoliša u trećim zemljama; budući da je rizik od povećane izloženosti radnika i okoliša osobito zabrinjavajući kada je riječ o genetski modificiranim usjevima otpornima na herbicide, s obzirom na veće količine herbicida koje se pritom koriste;

| N. | budući da prema stručno ocijenjenoj studiji Roundup objavljenoj 2020. jedan od najviše korištenih herbicida na bazi glifosata u svijetu može dovesti do gubitka biološke raznolikosti, zbog čega ekosustavi postaju osjetljiviji na onečišćenje i klimatske promjene (17); |
| --- | --- |

N.

budući da prema stručno ocijenjenoj studiji Roundup objavljenoj 2020. jedan od najviše korištenih herbicida na bazi glifosata u svijetu može dovesti do gubitka biološke raznolikosti, zbog čega ekosustavi postaju osjetljiviji na onečišćenje i klimatske promjene (17);

| O. | budući da je krčenje šuma jedan od glavnih uzroka smanjenja biološke raznolikosti; budući da su emisije koje nastaju zbog uporabe i prenamjene zemljišta, uglavnom zbog krčenja šuma, drugi po veličini uzrok klimatskih promjena, nakon spaljivanja fosilnih goriva (18); budući da cilj održivog razvoja br. 15 obuhvaća zaustavljanje krčenja šuma do 2020. (19); budući da šume imaju višestruku ulogu kojom se podupire ostvarivanje većine ciljeva održivog razvoja UN-a (20); |
| --- | --- |

O.

budući da je krčenje šuma jedan od glavnih uzroka smanjenja biološke raznolikosti; budući da su emisije koje nastaju zbog uporabe i prenamjene zemljišta, uglavnom zbog krčenja šuma, drugi po veličini uzrok klimatskih promjena, nakon spaljivanja fosilnih goriva (18); budući da cilj održivog razvoja br. 15 obuhvaća zaustavljanje krčenja šuma do 2020. (19); budući da šume imaju višestruku ulogu kojom se podupire ostvarivanje većine ciljeva održivog razvoja UN-a (20);

| P. | budući da je proizvodnja soje jedan od glavnih razloga krčenja šuma u području Amazonije, Cerrada i Gran Chaca u Južnoj Americi; budući da je 97 % soje koja se uzgaja u Brazilu i 100 % soje koja se uzgaja u Argentini genetski modificirana soja (21); budući da je za veliku većinu genetski modificirane soje odobrene za uzgoj u Brazilu i Argentini odobren i uvoz u Uniju; |
| --- | --- |

P.

budući da je proizvodnja soje jedan od glavnih razloga krčenja šuma u području Amazonije, Cerrada i Gran Chaca u Južnoj Americi; budući da je 97 % soje koja se uzgaja u Brazilu i 100 % soje koja se uzgaja u Argentini genetski modificirana soja (21); budući da je za veliku većinu genetski modificirane soje odobrene za uzgoj u Brazilu i Argentini odobren i uvoz u Uniju;

| Q. | budući da Unija kao stranka potpisnica Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti mora zajamčiti da se aktivnostima u okviru njezine jurisdikcije ili pod njezinom kontrolom ne prouzročava šteta u okolišu drugih država (22); |
| --- | --- |

Q.

budući da Unija kao stranka potpisnica Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti mora zajamčiti da se aktivnostima u okviru njezine jurisdikcije ili pod njezinom kontrolom ne prouzročava šteta u okolišu drugih država (22);

| R. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet koji se razmatra; budući da bi takvi legitimni faktori trebali obuhvaćati obveze Unije u okviru ciljeva održivog razvoja UN-a, Pariškog klimatskog sporazuma i Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti; |
| --- | --- |

R.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet koji se razmatra; budući da bi takvi legitimni faktori trebali obuhvaćati obveze Unije u okviru ciljeva održivog razvoja UN-a, Pariškog klimatskog sporazuma i Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti;

Nedemokratsko donošenje odluka

| S. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 koje je održano 3. ožujka 2022. nije izneseno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje; |
| --- | --- |

S.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 koje je održano 3. ožujka 2022. nije izneseno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje;

| T. | budući da Komisija uviđa problematičnost činjenice da i dalje donosi odluke o davanju odobrenja za genetski modificirane organizme bez kvalificirane većine država članica, što predstavlja iznimku za odobrenja proizvoda općenito, ali je postala pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

T.

budući da Komisija uviđa problematičnost činjenice da i dalje donosi odluke o davanju odobrenja za genetski modificirane organizme bez kvalificirane većine država članica, što predstavlja iznimku za odobrenja proizvoda općenito, ali je postala pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje;

| U. | budući da je Parlament u osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je Parlament u svojem devetom sazivu već usvojio 26 prigovora na stavljanje genetski modificiranih organizama na tržište; budući da nije bilo kvalificirane većine država članica za odobravanje bilo kojeg od tih genetski modificiranih organizama; budući da razlozi zbog kojih države članice ne podržavaju odobrenja uključuju nepoštovanje načela predostrožnosti u postupku odobravanja i znanstvena pitanja povezana s procjenom rizika; |
| --- | --- |

U.

budući da je Parlament u osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je Parlament u svojem devetom sazivu već usvojio 26 prigovora na stavljanje genetski modificiranih organizama na tržište; budući da nije bilo kvalificirane većine država članica za odobravanje bilo kojeg od tih genetski modificiranih organizama; budući da razlozi zbog kojih države članice ne podržavaju odobrenja uključuju nepoštovanje načela predostrožnosti u postupku odobravanja i znanstvena pitanja povezana s procjenom rizika;

| V. | budući da Komisija i dalje daje odobrenja za genetski modificirane organizme unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos izostanku potpore država članica i prigovorima Parlamenta; |
| --- | --- |

V.

budući da Komisija i dalje daje odobrenja za genetski modificirane organizme unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos izostanku potpore država članica i prigovorima Parlamenta;

| W. | budući da u slučajevima kada u žalbenom odboru ne postoji kvalificirana većina država članica za odobrenje nije potrebno mijenjati zakonodavstvo kako bi se Komisiji omogućilo da uskrati odobrenje za genetski modificirane organizme (23); |
| --- | --- |

W.

budući da u slučajevima kada u žalbenom odboru ne postoji kvalificirana većina država članica za odobrenje nije potrebno mijenjati zakonodavstvo kako bi se Komisiji omogućilo da uskrati odobrenje za genetski modificirane organizme (23);

| 1. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiv s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (24), pružanje osnove za visoku razinu zaštite života i zdravlja ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, interesa okoliša i potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje, uz istovremeno jamčenje uspješnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Komisije da ne odobri uvoz genetski modificiranih usjeva otpornih na herbicide zbog povezane povećane uporabe komplementarnih herbicida i stoga povećanih rizika za biološku raznolikost, sigurnost hrane i zdravlje radnika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja činjenicu da je Komisija u pismu zastupnicima od 11. rujna 2020. konačno uvidjela potrebu da se pri donošenju odluka o odobrenju genetski modificiranih organizama u obzir uzme održivost (25); međutim, izražava duboko razočaranje zbog toga što je Komisija nastavila davati odobrenja za uvoz genetski modificiranih organizama u Uniju unatoč stalnim prigovorima Parlamenta i većine država članica koje glasuju protiv; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da odmah obustavi uvoz genetski modificirane soje uzgojene u Brazilu i Argentini, ako je potrebno primjenom članka 53. Uredbe (EZ) br. 178/2002, dok se ne uspostave učinkoviti pravno obvezujući mehanizmi za sprečavanje stavljanja na tržište Unije proizvoda povezanih s krčenjem šuma i s time povezanim kršenjima ljudskih prava; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno apelira na Komisiju da u obzir uzme obveze Unije na temelju međunarodnih sporazuma, kao što su Pariški klimatski sporazum, Konvencija UN-a o biološkoj raznolikosti i ciljevi UN-a za održivi razvoj; ponavlja svoj poziv da se nacrti provedbenih akata poprate obrazloženjem u kojem se objašnjava na koji način poštuju načelo „nenanošenja štete” (26); |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da se u izmjenama koje je Europski parlament usvojio 17. prosinca 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 (27), a koje je Parlament usvojio kao temelj za pregovore s Vijećem, navodi da Komisija ne daje odobrenja za genetski modificirane organizme ako se kvalificirana većina država članica nije izjasnila za to; ustraje na tome da Komisija poštuje to stajalište i poziva Vijeće da hitno nastavi s radom i donese opći pristup o tom predmetu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Scientific Opinion of the EFSA Panel on an application (EFSA-GMO-NL-2010-85) for the placing on the market of MON 87769 × MON 89788 soybean, genetically modified to contain stearidonic acid and be tolerant to glyphosate for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto (Mišljenje Znanstvenog povjerenstva EFSA-e o zahtjevu (EFSA-GMO-NL-2010-85) za stavljanje na tržište soje MON 87769 × MON 89788, koja je genetski modificirana da sadrži stearidonsku kiselinu i bude otporna na glifosat za uporabu u hrani i hrani za životinje, uvoz i preradu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 koji je podnijelo društvo Monsanto), EFSA Journal 2015; 13(10):4256, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4256

(4)  Parlament je u osmom sazivu donio 36 rezolucija u kojima se protivi davanju odobrenja za genetski modificirane organizme. Nadalje, u devetom sazivu Parlament je usvojio sljedeće rezolucije:

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 202, 28.5.2021., str. 11.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 202, 28.5.2021., str. 11.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 202, 28.5.2021., str. 15.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 202, 28.5.2021., str. 15.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 202, 28.5.2021., str. 20.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 202, 28.5.2021., str. 20.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 2.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 2.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 7.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 7.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 12.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 12.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 18.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 18.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 323, 11.8.2021., str. 7.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 323, 11.8.2021., str. 7.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 2.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 2.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 8.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 8.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 15.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 15.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 36.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 36.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i MON 87411, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 43.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i MON 87411, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 43.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 49.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 49.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranog kukuruza MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 56.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranog kukuruza MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 56.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 63.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 63.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × T304-40 × GHB119, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 474, 24.11.2021., str. 66.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × T304-40 × GHB119, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 474, 24.11.2021., str. 66.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 474, 24.11.2021., str. 74.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 474, 24.11.2021., str. 74.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 45.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 45.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2 × DAS-44406-6, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 52.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2 × DAS-44406-6, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 52.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, MIR162, MON810 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 59.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, MIR162, MON810 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 59.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastoje se ili su proizvedeni od njega u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 66.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastoje se ili su proizvedeni od njega u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 66.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. veljače 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju GMB151 (BCS-GM151-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. veljače 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju GMB151 (BCS-GM151-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0024).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. veljače 2022. o Nacrtu provedbene direktive Komisije o produljenju odobrenja za stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. veljače 2022. o Nacrtu provedbene direktive Komisije o produljenju odobrenja za stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0025).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 9. ožujka 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB811 (BCS-GH811-4), sastoje se ili su proizvedeni od njega, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0062). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 9. ožujka 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB811 (BCS-GH811-4), sastoje se ili su proizvedeni od njega, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0062).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 9. ožujka 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu uljanu repicu 73496 (DP-Ø73496-4), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0063). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 9. ožujka 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu uljanu repicu 73496 (DP-Ø73496-4), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0063).

(5)  Scientific opinion of the EFSA Panel on Genetically Modified Organisms on an application (EFSA-GMO-NL-2010-85) for the placing on the market of MON 87769 × MON 89788 soybean, genetically modified to contain stearidonic acid and be tolerant to glyphosate for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto (Znanstveno mišljenje Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme o zahtjevu (EFSA-GMO-NL-2010-85) za stavljanje na tržište soje MON 87769 × MON 89788, koja je genetski modificirana da sadrži stearidonsku kiselinu i bude otporna na glifosat za uporabu u hrani i hrani za životinje, uvoz i preradu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 koji je podnijelo društvo Monsanto). EFSA Journal 2015; 13(10):4256, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2015.4256

(6)  Izjava Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme kojom se nadopunjuje Znanstveno mišljenje EFSA-e o zahtjevu (EFSA-GMO-NL-2010-85) za odobrenjem hrane i hrane za životinje koje sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87769 × MON 89788, sastoje se ili su proizvedeni od nje. EFSA Journal 2021; 19(5):6589, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2021.6589

(7)  Mišljenje EFSA-e, str. 7.

(8)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 503/2013 od 3. travnja 2013. o prijavama za odobrenje genetski modificirane hrane i hrane za životinje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća i o izmjeni Uredbi Komisije (EZ) br. 641/2004 i (EZ) br. 1981/2006 (SL L 157, 8.6.2013., str. 1.).

(9)  Vidjeti, na primjer, Bonny, S., Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact (Genetski modificirani usjevi i korovi otporni na herbicide i herbicidi: pregled i učinak), Environmental Management, January 2016; 57(1), str. 31. – 48., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 i Benbrook, C.M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years (Učinak genetski modificiranih usjeva na uporabu pesticida u SAD-u – prvih šesnaest godina), Environmental Sciences Europe; 28. rujna 2012., sv. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(10)  Serra, L.; Estienne, A.; Vasseur, C.; Froment, P.; Dupont, J., Review: Mechanisms of Glyphosate and Glyphosate-Based Herbicides Action in Female and Male Fertility in Humans and Animal Models (Pregled: mehanizmi djelovanja glifosata i herbicida na bazi glifosata na plodnost žena i muškaraca u ljudi i u životinjskim modelima), 2021, Cells, 10 (11): 3079, http://dx.doi.org/10.3390/cells10113079

(11)  Vidi, na primjer, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887,

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278,

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, i

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(12)  Mišljenje EFSA-e, str. 10.

(13)  To je doista slučaj kod glifosata, kako se navodi u obrazloženom mišljenju EFSA-ine revizije postojećih maksimalnih razina ostataka glifosata u skladu s člankom 12. Uredbe (EZ) br. 396/2005, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, str. 12., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263

(14)  Primjedbe država članica dostupne su u bazi pitanja EFSA-e: https://www.efsa.europa.eu/en/register-of-questions

(15)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(16)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(17)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(18)  Komunikacija Komisije od 23. srpnja 2019. pod naslovom „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (COM(2019)0352), str. 1.

(19)  Vidi cilj 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/.

(20)  Komunikacija Komisije od 23. srpnja 2019. pod naslovom „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (COM(2019)0352), str. 2.

(21)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, Global status of Commercialized Biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years (Globalno stanje komercijalnih biotehnoloških/genetski modificiranih usjeva 2017.: sve veće korištenje biotehnoloških usjeva nakon 22-godišnjeg ostvarenja koristi), ISAAA sažetak br. 53 (2017), str. 16. i 21., https://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf.

(22)  Konvencija o biološkoj raznolikosti, članak 3., https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03

(23)  U skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 (članak 6. stavak 3.), ako ne postoji kvalificirana većina država članica za odobrenje, Komisija „može” ali „ne mora” dati odobrenje.

(24)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

(25)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26)  Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (SL C 270, 7.7.2021., str. 2.), stavak 102.

(27)  SL C 445, 29.10.2021., str. 257.

---

četvrtak, 7. travnja 2022.

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/50

---

P9_TA(2022)0120

Zaštita koju EU pruža djeci i mladima koji bježe od rata protiv Ukrajine

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o zaštiti koju EU pruža djeci i mladima koji bježe od rata protiv Ukrajine (2022/2618(RSP))

(2022/C 434/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenoga 1989. i njezine protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenoga 1989. i njezine protokole,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 24. Povelje EU-a o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 24. Povelje EU-a o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. ožujka 2021. pod naslovom „Strategija EU-a o pravima djeteta” (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. ožujka 2021. pod naslovom „Strategija EU-a o pravima djeteta” (COM(2021)0142),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom od 13. prosinca 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom od 13. prosinca 2006.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. travnja 2021. o europskom jamstvu za djecu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. travnja 2021. o europskom jamstvu za djecu (2),

| — | uzimajući u obzir akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava,

| — | uzimajući u obzir Provedbenu odluku Vijeća (EU) 2022/382 od 4. ožujka 2022. o utvrđivanju postojanja masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine u smislu članka 5. Direktive 2001/55/EZ koja ima učinak uvođenja privremene zaštite (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu odluku Vijeća (EU) 2022/382 od 4. ožujka 2022. o utvrđivanju postojanja masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine u smislu članka 5. Direktive 2001/55/EZ koja ima učinak uvođenja privremene zaštite (3),

| — | uzimajući u obzir Globalnu studiju UN-a o djeci lišenoj slobode iz srpnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu studiju UN-a o djeci lišenoj slobode iz srpnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o smanjenju apatridnosti od 30. kolovoza 1961., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o smanjenju apatridnosti od 30. kolovoza 1961.,

| — | uzimajući u obzir Globalni sporazum UN-a o izbjeglicama iz 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni sporazum UN-a o izbjeglicama iz 2018.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. svibnja 2018. o zaštiti djece migranata (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. svibnja 2018. o zaštiti djece migranata (4),

| — | uzimajući u obzir Opću preporuku br. 38 Odbora UN-a za ukidanje diskriminacije žena od 6. studenoga 2020. o trgovanju ženama i djevojčicama u kontekstu globalnih migracija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću preporuku br. 38 Odbora UN-a za ukidanje diskriminacije žena od 6. studenoga 2020. o trgovanju ženama i djevojčicama u kontekstu globalnih migracija,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o seksualnom iskorištavanju i prostituciji te njezinu utjecaju na jednakost spolova (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o seksualnom iskorištavanju i prostituciji te njezinu utjecaju na jednakost spolova (5),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. ožujka 2022. naslovljenu „Prihvat osoba koje bježe od rata u Ukrajini: priprema Unije za zadovoljavanje potreba” (COM(2022)0131), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. ožujka 2022. naslovljenu „Prihvat osoba koje bježe od rata u Ukrajini: priprema Unije za zadovoljavanje potreba” (COM(2022)0131),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je zbog invazije Ruske Federacije na Ukrajinu i činjenice da se na meti našlo ukrajinsko stanovništvo velik broj pojedinaca i obitelji pobjegao iz Ukrajine, što je imalo posebno strašne posljedice za djecu i mlade u široj regiji; |
| --- | --- |

A.

budući da je zbog invazije Ruske Federacije na Ukrajinu i činjenice da se na meti našlo ukrajinsko stanovništvo velik broj pojedinaca i obitelji pobjegao iz Ukrajine, što je imalo posebno strašne posljedice za djecu i mlade u široj regiji;

| B. | budući da je prema posljednjem izvješću UNICEF-a (6) od 25. ožujka 2022. od početka rata više od 3,7 milijuna izbjeglica izbjeglo iz Ukrajine; budući da se očekuje da će sljedećih tjedana ta brojka i dalje rasti; budući da UN također procjenjuje da je od početka rata zasad interno raseljeno gotovo 6,5 milijuna ljudi te da je još 12,65 milijuna ljudi izravno pogođeno sukobom; |
| --- | --- |

B.

budući da je prema posljednjem izvješću UNICEF-a (6) od 25. ožujka 2022. od početka rata više od 3,7 milijuna izbjeglica izbjeglo iz Ukrajine; budući da se očekuje da će sljedećih tjedana ta brojka i dalje rasti; budući da UN također procjenjuje da je od početka rata zasad interno raseljeno gotovo 6,5 milijuna ljudi te da je još 12,65 milijuna ljudi izravno pogođeno sukobom;

| C. | budući da prema najnovijem izvješću UNICEF-a (7) žene i djeca čine 90 % svih izbjeglica iz Ukrajine; budući da je gotovo polovina izbjeglica iz Ukrajine školske dobi (8); budući da UNICEF također procjenjuje da je od početka sukoba interno raseljeno više od 2,5 milijuna djece; |
| --- | --- |

C.

budući da prema najnovijem izvješću UNICEF-a (7) žene i djeca čine 90 % svih izbjeglica iz Ukrajine; budući da je gotovo polovina izbjeglica iz Ukrajine školske dobi (8); budući da UNICEF također procjenjuje da je od početka sukoba interno raseljeno više od 2,5 milijuna djece;

| D. | budući da se od 25. ožujka 2022. susjedne zemlje suočavaju s golemim priljevom izbjeglica iz Ukrajine, pri čemu se njih više od 2,2 milijuna nalazi u Poljskoj, više od 579 000 u Rumunjskoj, više od 379 000 u Moldovi, gotovo 343 000 u Mađarskoj i više od 545 000 u drugim zemljama (9); |
| --- | --- |

D.

budući da se od 25. ožujka 2022. susjedne zemlje suočavaju s golemim priljevom izbjeglica iz Ukrajine, pri čemu se njih više od 2,2 milijuna nalazi u Poljskoj, više od 579 000 u Rumunjskoj, više od 379 000 u Moldovi, gotovo 343 000 u Mađarskoj i više od 545 000 u drugim zemljama (9);

| E. | budući da su uz tako visoke brojke djeca, a posebno djeca bez pratnje, izložena povećanom riziku od nasilja, zlostavljanja i iskorištavanja te da postoji povećani rizik od toga da djeca nestanu i postanu žrtve trgovanja ljudima, posebno pri prelasku preko granica; |
| --- | --- |

E.

budući da su uz tako visoke brojke djeca, a posebno djeca bez pratnje, izložena povećanom riziku od nasilja, zlostavljanja i iskorištavanja te da postoji povećani rizik od toga da djeca nestanu i postanu žrtve trgovanja ljudima, posebno pri prelasku preko granica;

| F. | budući da više od 100 000 djece, od kojih polovina ima invaliditet, živi u ustanovama za skrb i internatima u Ukrajini (10) te da više od 90 % te djece ima roditelje; budući da je prema službenim podacima u Ukrajini između 24. veljače i početka ožujka rođeno 4 311 djece te budući da se procjenjuje da je na početku krize bilo 265 000 trudnica, od kojih bi u sljedeća tri mjeseca oko 80 000 njih trebalo roditi; |
| --- | --- |

F.

budući da više od 100 000 djece, od kojih polovina ima invaliditet, živi u ustanovama za skrb i internatima u Ukrajini (10) te da više od 90 % te djece ima roditelje; budući da je prema službenim podacima u Ukrajini između 24. veljače i početka ožujka rođeno 4 311 djece te budući da se procjenjuje da je na početku krize bilo 265 000 trudnica, od kojih bi u sljedeća tri mjeseca oko 80 000 njih trebalo roditi;

| G. | budući da je prema podacima visokog povjerenika UN-a za izbjeglice (UNHCR) u Ukrajini 2021. godine bilo najmanje 35 875 osoba bez državljanstva i osoba neutvrđenog državljanstva; budući da je oko 10 – 20 % od procijenjenih 400 000 Roma koji žive u Ukrajini bez državljanstva ili im prijeti apatridnost; budući da 55 % djece rođene u Donjecku i Luhansku i 88 % djece rođene na Krimu navodno nema ukrajinski rodni list ili osobne dokumente, što ih dovodi u opasnost od apatridnosti (11); budući da su djeca koja su prisiljena migrirati izložena povećanom riziku od apatridnosti zbog problema povezanih s preprekama pri prijavi rođenja u njihovoj zemlji podrijetla ili tijekom migracije te zbog nepriznavanja apatridnosti njihovih roditelja; budući da se taj rizik povećava za djecu bez pratnje s obzirom na prepreke u pogledu dokumentacije i registracije, uključujući nedostatak dokaza o obiteljskim vezama; |
| --- | --- |

G.

budući da je prema podacima visokog povjerenika UN-a za izbjeglice (UNHCR) u Ukrajini 2021. godine bilo najmanje 35 875 osoba bez državljanstva i osoba neutvrđenog državljanstva; budući da je oko 10 – 20 % od procijenjenih 400 000 Roma koji žive u Ukrajini bez državljanstva ili im prijeti apatridnost; budući da 55 % djece rođene u Donjecku i Luhansku i 88 % djece rođene na Krimu navodno nema ukrajinski rodni list ili osobne dokumente, što ih dovodi u opasnost od apatridnosti (11); budući da su djeca koja su prisiljena migrirati izložena povećanom riziku od apatridnosti zbog problema povezanih s preprekama pri prijavi rođenja u njihovoj zemlji podrijetla ili tijekom migracije te zbog nepriznavanja apatridnosti njihovih roditelja; budući da se taj rizik povećava za djecu bez pratnje s obzirom na prepreke u pogledu dokumentacije i registracije, uključujući nedostatak dokaza o obiteljskim vezama;

| H. | budući da je europsko jamstvo za djecu instrument EU-a čiji je cilj spriječiti siromaštvo i društvenu isključenost i boriti se protiv njih na način da se potrebitoj djeci zajamči slobodan i djelotvoran pristup ključnim uslugama kao što su rani i predškolski odgoj i obrazovanje, obrazovne i školske aktivnosti, zdravstvena zaštita i najmanje jedan zdravi obrok po školskom danu, kao i da se svoj potrebitoj djeci zajamči djelotvoran pristup zdravoj prehrani i odgovarajućem stanovanju; budući da bi se ciljevi jamstva za djecu trebali primjenjivati na svu djecu u Uniji; |
| --- | --- |

H.

budući da je europsko jamstvo za djecu instrument EU-a čiji je cilj spriječiti siromaštvo i društvenu isključenost i boriti se protiv njih na način da se potrebitoj djeci zajamči slobodan i djelotvoran pristup ključnim uslugama kao što su rani i predškolski odgoj i obrazovanje, obrazovne i školske aktivnosti, zdravstvena zaštita i najmanje jedan zdravi obrok po školskom danu, kao i da se svoj potrebitoj djeci zajamči djelotvoran pristup zdravoj prehrani i odgovarajućem stanovanju; budući da bi se ciljevi jamstva za djecu trebali primjenjivati na svu djecu u Uniji;

| I. | budući da djeca migranata i izbjeglica često nisu obuhvaćena nacionalnim zakonodavstvom, što dovodi do njihove zapostavljenosti i može pogoršati njihov nedovoljan društveni razvoj te dovesti do nesigurnosti, kao i do većeg rizika od marginalizacije, uznemiravanja i zlostavljanja; |
| --- | --- |

I.

budući da djeca migranata i izbjeglica često nisu obuhvaćena nacionalnim zakonodavstvom, što dovodi do njihove zapostavljenosti i može pogoršati njihov nedovoljan društveni razvoj te dovesti do nesigurnosti, kao i do većeg rizika od marginalizacije, uznemiravanja i zlostavljanja;

| J. | budući da je veća vjerojatnost da će djeca koja odrastaju uz oskudne resurse i u nesigurnim obiteljskim situacijama iskusiti siromaštvo i društvenu isključenost, uz dalekosežne učinke na njihov razvoj i kasniju odraslu dob, čime se nastavlja začarani krug međugeneracijskog siromaštva; budući da se siromaštvo i socijalna isključenost najbolje rješavaju sveobuhvatnim politikama koje su usko primjenjive, ali imaju širok opseg i usmjerene su ne samo na djecu nego i na njihove obitelji i zajednice, kao i davanjem prednosti ulaganjima u stvaranje novih mogućnosti i rješenja; budući da svi sektori društva moraju biti uključeni u rješavanje tih problema, od lokalnih, regionalnih, nacionalnih i europskih tijela do civilnog društva; |
| --- | --- |

J.

budući da je veća vjerojatnost da će djeca koja odrastaju uz oskudne resurse i u nesigurnim obiteljskim situacijama iskusiti siromaštvo i društvenu isključenost, uz dalekosežne učinke na njihov razvoj i kasniju odraslu dob, čime se nastavlja začarani krug međugeneracijskog siromaštva; budući da se siromaštvo i socijalna isključenost najbolje rješavaju sveobuhvatnim politikama koje su usko primjenjive, ali imaju širok opseg i usmjerene su ne samo na djecu nego i na njihove obitelji i zajednice, kao i davanjem prednosti ulaganjima u stvaranje novih mogućnosti i rješenja; budući da svi sektori društva moraju biti uključeni u rješavanje tih problema, od lokalnih, regionalnih, nacionalnih i europskih tijela do civilnog društva;

| K. | budući da su međunarodne organizacije prepoznale siromaštvo djece kao mogući uzrok i posljedicu kršenja prava djece zbog utjecaja koji ono ima na sposobnost djece da ostvaruju svoja prava i na to da se ta prava ne poštuju; |
| --- | --- |

K.

budući da su međunarodne organizacije prepoznale siromaštvo djece kao mogući uzrok i posljedicu kršenja prava djece zbog utjecaja koji ono ima na sposobnost djece da ostvaruju svoja prava i na to da se ta prava ne poštuju;

| L. | budući da je u ruskom granatiranju dosad uništeno 378 srednjih škola i visokih učilišta u Ukrajini (12); |
| --- | --- |

L.

budući da je u ruskom granatiranju dosad uništeno 378 srednjih škola i visokih učilišta u Ukrajini (12);

| M. | budući da bi jamčenje integracije djece i mladih u strukture za skrb i učenje trebalo ostati prioritet EU-a i njegovih država članica; |
| --- | --- |

M.

budući da bi jamčenje integracije djece i mladih u strukture za skrb i učenje trebalo ostati prioritet EU-a i njegovih država članica;

| N. | budući da postoje teška kršenja prava djece u kontekstu sukoba, uključujući djece koja su zadržana u zarobljeništvu; budući da treba ponuditi učinkovito i sveobuhvatno rješenje za kratkoročne, srednjoročne i dugoročne posljedice oružanih sukoba na djecu uz korištenje različitih instrumenata dostupnih EU-u, uključujući nove i osnažene smjernice EU-a o djeci i oružanim sukobima; |
| --- | --- |

N.

budući da postoje teška kršenja prava djece u kontekstu sukoba, uključujući djece koja su zadržana u zarobljeništvu; budući da treba ponuditi učinkovito i sveobuhvatno rješenje za kratkoročne, srednjoročne i dugoročne posljedice oružanih sukoba na djecu uz korištenje različitih instrumenata dostupnih EU-u, uključujući nove i osnažene smjernice EU-a o djeci i oružanim sukobima;

| O. | budući da su djevojčice posebno ugrožene tijekom humanitarne krize i raseljavanja jer su i dalje u nerazmjernom broju žrtve diskriminacije na temelju rodnih normi i rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

O.

budući da su djevojčice posebno ugrožene tijekom humanitarne krize i raseljavanja jer su i dalje u nerazmjernom broju žrtve diskriminacije na temelju rodnih normi i rodno uvjetovanog nasilja;

| P. | budući da djeca u Moldovi čine polovinu broja izbjeglica iz Ukrajine; |
| --- | --- |

P.

budući da djeca u Moldovi čine polovinu broja izbjeglica iz Ukrajine;

| 1. | pozdravlja objavu komunikacije Komisije od 23. ožujka 2022. naslovljenu „Prihvat osoba koje bježe od rata u Ukrajini: priprema Unije za zadovoljavanje potreba”, operativnih smjernica za provedbu Provedbene odluke Vijeća (EU) 2022/382 (13) i plana od deset točaka za snažniju europsku koordinaciju prihvata izbjeglica iz Ukrajine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da su EU i sve države članice ratificirali Konvenciju UN-a o pravima djeteta te su stoga obvezni poštovati, štititi i ispunjavati prava koja su njome utvrđena; naglašava da bi u skladu s Konvencijom UN-a o pravima djeteta najbolji interesi djeteta uvijek trebali biti na prvom mjestu pri donošenju svih odluka koje se odnose na djecu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva države članice da prema svakom djetetu koje traži utočište u prvom redu postupaju kao prema djetetu, bez obzira na njegovu socijalnu ili etničku pozadinu, rod, seksualnu orijentaciju, sposobnosti, nacionalnost ili migracijski status; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva na uspostavu sigurnih prolaza i humanitarnih koridora za djecu koja bježe od sukoba, kako za djecu bez pratnje, tako i za djecu s obiteljima, te na pružanje hitne pomoći koja je potrebna djeci raseljenoj unutar zemlje, djeci koja su blokirana ili ne mogu napustiti opkoljena područja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na važnost Strategije EU-a o pravima djeteta, Jamstva za djecu, Strategije EU-a za borbu protiv trgovanja ljudima, Strategije EU-a za prava osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030. te svih postojećih pravnih instrumenata EU-a, uključujući Direktivu o privremenoj zaštiti (14) kako bi se državama članicama pomoglo da odgovore na posebne potrebe djece koja bježe od rata; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava važnost razmjene informacija među državama članicama uz potpuno poštovanje pravila o zaštiti podataka te toga da registraciju iz jedne države članice priznaje druga država članica; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da svako dijete ima pravo na zaštitu od nasilja, iskorištavanja i zlostavljanja te da države članice EU-a moraju osigurati preventivne mjere, posebno za djecu u opasnosti od trgovanja ljudima i otmica, kao i potporu djeci koja su bila izložena nasilju i traumama; podsjeća da su djeca u obiteljskim okruženjima općenito sigurnija i da im se pruža bolja skrb te stoga poziva na veću potporu obiteljima i spajanju obitelji; podsjeća da bi u svakom slučaju uvijek trebala postojati procjena najboljih interesa djeteta; osim toga, poziva na pružanje potpore osobama koje su preživjele rodno uvjetovano nasilje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da susjednim zemljama pomogne da uspostave odgovarajuće i sigurne prostore prilagođene djeci u kojima su prisutni službenici za zaštitu djece i koji su dostupni odmah nakon prelaska granice, kao što su centri Blue Dot koje organiziraju UNICEF i UNHCR; |
| --- | --- |

8.

| 9. | snažno preporučuje da službenici za zaštitu djece i druge ključne službe budu prisutni i na raspolaganju na granicama kako bi se uočili čimbenici koji tu djecu čine ranjivom, posebno na način da se pri dolasku točno utvrdi i evidentira njihovo državljanstvo, apatridnosti ili rizik od apatridnosti, te da ih se proslijedi odgovarajućim službama, što uključuje psihosocijalnu potporu, zdravstvenu pomoć za majke, zaštitu od rodno uvjetovanog nasilja, pronalaženje obitelji i potporu pri spajanju obitelji, te kako bi se osigurala odgovarajuća predaja nacionalnim sustavima za zaštitu djece s ciljem da se toj djeci omogući potpuni pristup svim temeljnim uslugama i odgovarajućoj skrbi u skladu s međunarodnim standardima zaštite djece; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apelira na sve strane da blisko surađuju s ukrajinskim vlastima kako bi se ubrzala evakuacija djece u ustanovama i djece kojima je potrebna zdravstvena skrb te kako bi se osiguralo da se djeca premjeste u adekvatna okruženja za skrb u zajednici ili u obiteljima u državama članicama kako bi im se mogla pružiti odgovarajuća skrb; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da bi se evakuacije uvijek trebale provoditi uz poštovanje posebnih mjera kojima se uzimaju u obzir najbolji interesi djeteta te da bi za to trebalo dobiti pristanak njihovih roditelja ili osoba zaduženih za njihovu skrb; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe važnost uspostave strategije EU-a za pojačanje humanitarnog djelovanja na terenu kako bi se spasile obitelji i djeca, a posebno ranjiva djeca, što uključuje djecu u nepovoljnom socioekonomskom položaju, djecu u ustanovama i u udomiteljskoj skrbi, djecu u bolnicama te djecu s invaliditetom, siročad i djecu bez pratnje, posebno u zonama u kojima se vode bitke; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izražava zabrinutost zbog navoda da se mladi još uvijek nalaze u imigracijskim pritvornim centrima u Ukrajini te su zbog sukoba izloženi povećanoj opasnosti; poziva Komisiju da surađuje s ukrajinskim vlastima kako bi se omogućilo puštanje na slobodu mladih migranata i tražitelja azila koji su zadržani u imigracijskim pritvornim centrima u Ukrajini i kako bi se olakšala njihova sigurna evakuacija; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja najavu Komisije o uspostavi platforme solidarnosti za razmjenu informacija o prihvatnim kapacitetima država članica i broju osoba koje su dobile privremenu zaštitu na njihovim teritorijima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe važnost bliske suradnje s ukrajinskim vlastima i relevantnim međunarodnim i nevladinim organizacijama kako bi se registrirala i identificirala djeca koja ulaze u EU iz institucionalne skrbi u Ukrajini iz razloga da se spriječi trgovina djecom, nezakonita posvajanja i druge moguće zlouporabe, uz potpuno poštovanje standarda EU-a za zaštitu podataka; ističe da je važno pratiti dobrobit te djece nakon njihova dolaska u EU te pratiti gdje se nalaze; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na to da djeca bez pratnje i djeca koja su odvojena od obitelji te djeca iz ustanova za skrb u Ukrajini odmah budu uključena u sustave praćenja službi za socijalnu zaštitu i zaštitu djece u državama članicama prihvata kako bi se olakšalo buduće spajanje obitelji kada je to u njihovu najboljem interesu te kako bi se pružanje skrbi kada je riječ o toj djeci nadziralo u cilju da se zajamči njihova sigurnost i zaštita; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe važnost prikupljanja raščlanjenih podataka u skladu sa standardima EU-a za zaštitu podataka kako bi se utvrdile ranjive skupine koje dolaze iz Ukrajine, uključujući, ali ne ograničavajući se na: djecu pod institucionalnom skrbi, djecu s invaliditetom, djecu iz romskih zajednica, djecu bez osobnih dokumenata i drugu neukrajinsku djecu, djecu bez državljanstva i djecu kojoj prijeti apatridnost, s ciljem utvrđivanja potreba određenih skupina i pružanja potpore u pronalaženju i spajanju obitelji kada je riječ o djeci bez pratnje, ženama i žrtvama trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prima na znanje platformu EU-a za registraciju, čiji je cilj omogućiti državama članicama razmjenu informacija kako bi se osiguralo da osobe koje dobivaju privremenu ili adekvatnu zaštitu u skladu s nacionalnim pravom mogu učinkovito iskoristiti svoja prava u svim državama članicama, uz istodobno ograničavanje moguće zlouporabe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apelira na susjedne države članice da djeci pruže njima prilagođene informacije, na jeziku koji ona razumiju, o njihovoj situaciji, pravima i opasnostima u smislu trgovanja ljudima i drugih oblika iskorištavanja; ističe da bi informacije koje se pružaju odraslima trebale posebno uključivati informacije o trgovanju djecom kako bi se njegovatelje upozorilo i kako bi se omogućila prilagođena potpora; |
| --- | --- |

19.

Uvjeti prihvata i ranjiva djeca

| 20. | ističe da djeca imaju pravo i potrebu da budu blizu svojim roditeljima ili stalnim skrbnicima; ističe da je važno da braća i sestre ne budu razdvojeni, a samim time ističe i važnost smještaja djece bez pratnje kod obitelji i u zajednici kako bi se svoj djeci omogućilo da, umjesto u ustanovama, odrastaju u obiteljima i zajednicama, čime bi se spriječilo nepotrebno razdvajanje obitelji; ističe da bi, kada je riječ o djeci bez pratnje, prioritet trebalo dati udomiteljskoj skrbi ili drugoj skrbi u zajednici te da bi, ako to nije moguće, djecu trebalo smjestiti u ustanove koje su odvojene od onih za odrasle; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice da se pobrinu za to da se za svako dijete bez pratnje po dolasku u prvu zemlju odmah imenuje skrbnik, bez obzira na državljanstvo ili imigracijski status djeteta, te da se sve informacije koje pruža skrbnik prezentiraju na način prilagođen djeci; u tom pogledu smatra da bi susjedne države članice trebale u potpunosti iskoristiti postojeću Europsku mrežu za skrbništvo i, ako skrbnici nisu dostupni u zemljama domaćinima, snažno preporučuje imenovanje privremenih skrbnika na granici kako bi se osigurala pravilna predaja zaduženja nacionalnim sustavima za zaštitu djece; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva na to da se na raspolaganje stave financijska sredstva za pružanje ključnih usluga povezanih sa spolnim i reproduktivnim zdravljem koje spašavaju živote te hitne usluge za žrtve rodno uvjetovanog nasilja, u skladu s paketom o minimalnim početnim uslugama, radi sprečavanja i ublažavanja posljedica seksualnog nasilja, smanjenja prijenosa HIV-a, sprečavanja visoke stope pobolijevanja i smrtnosti rodilja i novorođenčadi te planiranja sveobuhvatnih usluga povezanih s reproduktivnim zdravljem; poziva na hitno olakšavanje prekograničnog pristupa skrbi u području spolnog i reproduktivnog zdravlja i/ili, prema potrebi, prijelaza u druge države članice EU-a kako bi se prevladala stroga ograničenja u državama članicama tranzita i onima koje primaju izbjeglice te kako bi se zajamčilo da djeca i mladi koji bježe iz Ukrajine imaju pristup sveobuhvatnim uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem te higijenskim proizvodima; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe važnost lokalnih zajednica i općina te organizacija civilnog društva na prvoj liniji kada je riječ o prihvatu, smještaju i pružanju pristupa obrazovanju za djecu i mlade; stoga poziva Komisiju da ubrza njihov pristup postojećim fondovima EU-a; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pohvaljuje i prepoznaje ključnu ulogu civilnog društva u prihvatu, smještaju, pružanju humanitarne pomoći i pravne pomoći te osiguravanju socijalne uključenosti za djecu i mlade koji bježe od rata; podsjeća da se vlasti ne mogu oslanjati samo na građane i organizacije civilnog društva kada je riječ o organiziranju prihvata i zaštite za djecu koja bježe iz Ukrajine; ističe da je važno da tijela država članica provode nadzor nad prihvatom djece bez pratnje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da pomogne ojačati sustave za zaštitu djece u zemljama domaćinima kako bi se poboljšala psihološka potpora i osigurao pristup osnovnim uslugama, kao što su obrazovanje i zdravlje, za djecu koja bježe iz Ukrajine, jednak onom koji imaju djeca iz zemalja domaćina, te da uspostavi mehanizme premještanja kojima se prednost daje spajanju obitelji i premještanju ugrožene djece i drugih osoba kako bi se smanjio pritisak na susjedne zemlje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe potrebu za pružanjem potpore zdravstvenim sustavima zemalja domaćina kako bi se osigurao kontinuitet skrbi za djecu i mlade koji bježe iz Ukrajine, posebno u smislu osiguravanja osnovnih lijekova, kao onih za pacijente oboljele od HIV-a, raka i rijetkih bolesti; poziva države članice da koordiniraju napore s UNICEF-om i Svjetskom zdravstvenom organizacijom kako bi se osigurala osnovna cjepiva za djecu i mlade koji bježe iz Ukrajine, uključujući za dječju paralizu, ospice i COVID-19; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća da su EU i sve države članice ratificirali Konvenciju UN-a o pravima djeteta te su stoga obvezni poštovati, štititi i ispunjavati prava koja su njome utvrđena; apelira na države članice da primjenjuju posebne mjere kako bi se na odgovarajući način odgovorilo na potrebe djece s invaliditetom, uključujući odgovarajuće ustanove i stalnu skrb u obliku provjerenih njegovatelja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da je potrebno osigurati da se u obzir uzmu potrebe djece i mladih koji pripadaju skupini LGBTIQ+, posebno na način da se osigura siguran i adekvatan prihvat ili skrb te da se zajamči da na graničnim prijelazima ne dolazi do diskriminacije; ističe posebne poteškoće s kojima se suočavaju transrodne žene i dugine obitelji pri prelasku granica; ističe da postoji rizik da djeca istospolnih parova budu razdvojena od jednog ili oba roditelja; poziva države članice da pri provedbi Direktive o privremenoj zaštiti uzmu u obzir de facto partnerstva i obitelji; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja inicijativu Komisije da uspostavi mehanizam solidarnosti za medicinske transfere izbjeglica i raseljenih osoba unutar EU-a iz država članica koje graniče s Ukrajinom, uključujući djecu i mlade kojima je prijeko potrebno liječenje i terapija; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva države članice da unaprijede postojeći jedinstveni europski pozivni centar za nestalu djecu (116 000) i europsku telefonsku liniju za pružanje besplatne psihološke pomoći djeci i mladima koji bježe iz Ukrajine (116 111); ustraje u potrebi za jačanjem suradnje među državama članicama kada je riječ o telefonskoj liniji 116 000, kao i na jačanju prekograničnog djelovanja usmjerenog na identificiranje i pronalaženje nestale djece; |
| --- | --- |

30.

Spajanje obitelji

| 31. | poziva države članice da sve slučajeve djece koja su pobjegla iz Ukrajine i privremeno su pod njihovom skrbi vode s krajnjim ciljem omogućavanja spajanja obitelji, među ostalim tako da se osigura da nadležna tijela redovito provjeravaju postojeće baze podataka, u potpunosti u skladu sa standardima EU-a za zaštitu podataka, uključujući one koje prikupljaju informacije o nestaloj djeci; naglašava da bi, ako fizičko spajanje nije odmah moguće, trebalo održati ili što prije ponovno uspostaviti obiteljski kontakt, uključujući s braćom i sestrama ili proširenom obitelji; smatra da te mjere moraju uključivati snažne mehanizme za zaštitu i izvješćivanje, uključujući smjernice za usluge i upućivanje i upite u nacionalnim sustavima koji se bave slučajevima zaštite djece; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice da obustave postupke posvojenja djece kako bi se izbjeglo daljnje ili trajno odvajanje djece od njihovih roditelja i obitelji protivno njihovu najboljem interesu; |
| --- | --- |

32.

Premještanje

| 33. | poziva na promicanje mehanizama premještanja, uključujući siguran, brz i koordiniran prijevoz djece i njihovih obitelji koji se već nalaze u susjednim državama članicama diljem država članica, osobito za djecu bez pratnje i djecu s invaliditetom kojima je potrebna posebna skrb, u bliskoj suradnji s ukrajinskim vlastima i ukrajinskim konzularnim službama u EU-u, ako je to potrebno zbog zdravstvenih razloga; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju da pomogne susjednim državama članicama da provedu pojedinačne procjene najboljih interesa za djecu i, ako su u pratnji odrasle osobe, bilo da je riječ o članu obitelji, srodniku ili privatnom sponzoru, da osiguraju uspostavu odgovarajućeg sustava provjere obitelji domaćina kako bi se djeci pružila zaštita i osigurao njihov siguran transfer u njihove obitelji domaćine; |
| --- | --- |

34.

Integracija

| 35. | poziva države članice da se pobrinu za koordinirani pristup pri programiranju i provedbi fondova EU-a te da osiguraju da se sredstvima EU-a pruži brza i izravna potpora pružateljima usluga u najpogođenijim zemljama, među ostalim i civilnom društvu i međunarodnim organizacijama; nadalje, poziva države članice da ubrzaju provedbu takvih mjera i da namijene sva moguća nacionalna sredstva, dopunjena fondovima EU-a kao što su Europski socijalni fond plus, Pomoć za oporavak za koheziju i europska područja (REACT-EU), Mehanizam za oporavak i otpornost, Europski fond za regionalni razvoj, InvestEU, Erasmus+, Fond za azil, migracije i integraciju te program „EU za zdravlje”, kako bi se osiguralo da izbjeglice ostvare socioekonomsku integraciju, jednak pristup kvalitetnim radnim mjestima, obrazovanju, osposobljavanju i skrbi te zaštitu od siromaštva djece i socijalne isključenosti; podsjeća da države članice u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost moraju uključiti namjenske mjere za ulaganje u djecu i mlade kako bi pristupile fondu, u skladu sa stupom „Next Generation” Mehanizma za oporavak i otpornost i kohezijskom politikom za izbjeglice u Europi (CARE); poziva Komisiju i Vijeće da po potrebi osiguraju dodatna sredstva; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prepoznaje izazove s kojima se države članice suočavaju pri uključivanju učenika u svoje sustave obrazovanja i osposobljavanja; potiče države članice da brzo integriraju učenike svih dobnih skupina u redovne formalne, povremene i neformalne strukture učenja te da pruže specijaliziranu obrazovnu potporu onima s dodatnim potrebama, među ostalim i djeci iz marginaliziranih zajednica kao što su Romi, kako bi se ograničilo napuštanje školovanja i izbjegla segregacija u obrazovanju, što dovodi do socijalne isključenosti i diskriminacije; priznaje da bi jezične prepreke mogle otežati upis u školu djece koja bježe iz Ukrajine i njihov školski uspjeh; stoga poziva Komisiju da podrži nacionalna tijela država članica u osiguravanju besplatnih usluga usmenog prevođenja, posebnih jezičnih tečajeva i drugih posebnih programa za zapošljavanje ukrajinskih učitelja te učitelja koji govore ukrajinski i/ili relevantne manjinske jezike; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uviđa da digitalni alati mogu biti vrlo korisne, fleksibilne i prilagođene mjere za pružanje pravodobnog kontinuiteta obrazovanja i dodatne potpore djeci i mladima u ranjivom položaju te da bi trebali biti u potpunosti usklađeni sa standardima zaštite podataka; poziva Komisiju da na najbolji način iskoristi postojeće alate i opremu za digitalno obrazovanje, posebno one razvijene u Ukrajini, kako bi se osiguralo da sva djeca mogu nastaviti obrazovanje; međutim, ponavlja da bi one trebale biti komplementarne fizičkim strukturama i naglašava činjenicu da je obrazovanje uživo ključno, posebno u trenutačnom kontekstu u kojem je toj djeci i mladima potrebna dodatna psihosocijalna potpora; poziva na to da se zemljama domaćinima pruži usklađena potpora kako bi se poboljšao pristup odgovarajućim psihološkim uslugama stručnjaka koji se mogu nositi s traumama povezanima s ratom; u tom pogledu poziva države članice da pruže potporu učiteljima, voditeljima osposobljavanja i drugom obrazovnom osoblju koje radi s traumatiziranom djecom; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja inicijativu Komisije za proširenje portala School Education Gateway kao jedinstvene kontaktne točke za koordinaciju obrazovnih materijala između Ukrajine i država članica na jeziku učenika kako bi se državama članicama pomoglo da počnu razmjenjivati iskustva i utvrde što je potrebno za nastavak obrazovanja raseljene djece; naglašava da pritom treba iskoristiti kapacitete ukrajinskih nastavnika koji su novopridošli u Europu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ustraje u tome da je potrebno priznati diplome, kvalifikacije i razdoblja učenja, među ostalim i za nastavno osoblje i zdravstvene djelatnike, jer su oni ključni za neometanu integraciju djece i mladih koji bježe iz Ukrajine u njihovo novo okruženje; potiče države članice da s obzirom na trenutačne okolnosti pokažu fleksibilnost u slučajevima u kojima nedostaju administrativni dokumenti te da razviju inovativne i pragmatične načine za daljnje postupanje kojima se kombinira digitalni i papirnati format; |
| --- | --- |

39.

| 40. | potiče Komisiju da pomno prati mjere poduzete kako bi se odgovorilo na obrazovne i socijalne potrebe djece i mladih koji bježe iz Ukrajine te da na najbolji način iskoristi prikupljanje objedinjenih podataka i pritom osigura potpunu usklađenost sa standardima EU-a za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja prve pokušaje Komisije da olakša prilagodbu postojećih programa financiranja EU-a za potporu mladima, posebno programa Erasmus+ i Europskih snaga solidarnosti, te poziva na održavanje ili jačanje tih napora u skladu s razvojem događaja i onoliko dugo koliko je to potrebno; ističe da bi se u skladu s dopunjenom Garancijom za mlade svima starijima od 15 godina trebalo ponuditi posao, obrazovanje, naukovanje ili stažiranje u roku od četiri mjeseca od trenutka kad su ostali bez posla ili su napustili formalno obrazovanje; nadalje, poziva države članice da provedu pojačanu Garanciju za mlade kako bi se zajamčile visokokvalitetne ponude, uključujući pružanje pravedne naknade i pristupa socijalnoj zaštiti, zabranu zlouporabe netipičnih ugovora i osiguravanje radnog okruženja prilagođenog potrebama osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe ulogu sporta u procesu integracije izbjeglica, posebno djece i mladih, te poziva države članice da djeci i mladima olakšaju pristup sportskim aktivnostima i intervencijama koje će im pomoći da poboljšaju svoju mentalnu dobrobit, prevladaju traume, prilagode se novom okruženju i stvore veze sa zajednicama domaćinima; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja napore koje su neke zemlje uložile u osiguravanje namjenskih sredstava za stipendije ukrajinskim studentima i poziva na zajedničke europske napore u tom pogledu; ističe da je važno da svi studenti koji bježe iz Ukrajine, uključujući međunarodne studente, mogu iskoristiti ta sredstva i završiti svoje školovanje jer su se i oni našli u izvanrednoj situaciji; ustraje u važnosti pružanja potpore svoj djeci i mladima; |
| --- | --- |

43.

| 44. | traži od Komisije i država članica da nastave tražiti i da usvoje dosljedan pristup suočavanju s trenutačnim i budućim izazovima koje predstavlja rat prema Ukrajini te da ne zaborave iskustva stečena iz odgovora na taj rat, već da djeluju u skladu s njima, među ostalim primjenom i provedbom Direktive o privremenoj zaštiti kako bi se izbjeglicama i tražiteljima azila bilo kojeg podrijetla osigurao pristup zaštiti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva države članice, a posebno nacionalne koordinatore EU-a u okviru europskog jamstva za djecu, da djeci koja bježe iz Ukrajine osiguraju pristup besplatnim, učinkovitim i kvalitetnim uslugama ravnopravno s ostalom djecom u zemljama domaćinima, a u skladu s preporukom da se osiguraju integrirane nacionalne mjere i uzmu u obzir specifične poteškoće; ističe da kriza uzrokovana bolešću COVID-19 i dolazak izbjeglica zbog rata u Ukrajini mogu pogoršati situaciju djece izložene riziku od siromaštva i socijalne isključenosti ili djece kojoj je potreban pristup kvalitetnoj skrbi; stoga poziva države članice i Komisiju da hitno povećaju financiranje europskog jamstva za djecu s namjenskim proračunom od najmanje 20 milijardi EUR kako bi se suzbilo siromaštvo koje pogađa djecu i njihove obitelji te kako bi se pridonijelo cilju smanjenja siromaštva za najmanje 15 milijuna do 2030., uključujući najmanje 5 milijuna djece u svim državama članicama do 2030.; u tom pogledu poziva sve države članice da dodijele više od minimalnih 5 % sredstava Europskog socijalnog fonda plus pod podijeljenim upravljanjem za podupiranje aktivnosti u okviru europskog jamstva za djecu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | u tim okolnostima poziva države članice da povećaju ulaganja u održiva i kvalitetna radna mjesta i socijalnu podršku za mlade osobe i roditelje te da provode ciljane politike zapošljavanja kako bi osigurale pristojan životni standard, pravedne plaće i radne uvjete, dobru ravnotežu između poslovnog i privatnog života, uključivo tržište rada i veću zapošljivost, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje; ističe da bi trebalo uvesti besplatnu ranu skrb o djeci kako bi se olakšalo sudjelovanje roditelja na tržištu rada, osobito žena, te kako bi se podržao društveni razvoj djece; naglašava potrebu za bliskom suradnjom s nacionalnim i europskim sindikatima kako bi se svim ljudima koji bježe iz Ukrajine pružila potpora u ostvarivanju njihovih radnih i socijalnih prava u državama članicama; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva države članice da se pobrinu za to da sve osobe koje bježe iz Ukrajine dobiju odgovarajući i siguran smještaj; poziva države članice da u nacionalnim akcijskim planovima za provedbu jamstva za djecu daju prioritet pružanju trajnog smještaja djeci i njihovim obiteljima kojima prijeti opasnost od beskućništva i da predvide rješenja za smještaj djece koja se suočavaju s beskućništvom i teškom stambenom isključenošću; poziva države članice da osiguraju da svako dijete i mlada osoba koja bježi iz Ukrajine ima pristup tekućoj vodi, sanitarnim uslugama i objektima za osobnu higijenu, kod kuće i u školi; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  SL L 223, 22.6.2021., str. 14.

(2)  SL C 506, 15.12.2021., str. 94.

(3)  SL L 71, 4.3.2022., str. 1.

(4)  SL C 41, 6.2.2020., str. 41.

(5)  SL C 285, 29.8.2017., str. 78.

(6)  UNICEF, Ukraine Situation: Refugee Response in Neighbouring Countries – Humanitarian Situation Report No 3 (Stanje u Ukrajini: pomoć izbjeglicama u susjednim zemljama – izvješće o humanitarnom stanju br. 3), 23. ožujka 2022.

(7)  UNICEF, Ukraine Situation: Refugee Response in Neighbouring Countries – Humanitarian Situation Report No 3 (Stanje u Ukrajini: pomoć izbjeglicama u susjednim zemljama – izvješće o humanitarnom stanju br. 3), 23. ožujka 2022.

(8)  Europska komisija, Fleeing Ukraine: support for education (Napuštanje Ukrajine: potpora obrazovanju), dostupno na: https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine/eu-assistance-ukraine/information-people-fleeing-war-ukraine/fleeing-ukraine-support-education_en

(9)  UNICEF, Ukraine Situation: Refugee Response in Neighbouring Countries – Humanitarian Situation Report No 3 (Stanje u Ukrajini: pomoć izbjeglicama u susjednim zemljama – izvješće o humanitarnom stanju br. 3), 23. ožujka 2022.

(10)  Vidi UNICEF, „Unaccompanied and separated children fleeing escalating conflict in Ukraine must be protected” („Djeca bez pratnje i razdvojena djeca koja bježe od eskalacije sukoba u Ukrajini moraju biti zaštićena”), zajednička izjava izvršne direktorice UNICEF-a Catherine Russell i visokog povjerenika UN-a za izbjeglice Filippa Grandija, 7. ožujka 2022., i organizacija Hope and Homes for Children, The Illusion of Protection: An Analytical Report Based on the Findings of a Comprehensive Study of the Child Protection System in Ukraine („Iluzija zaštite: analitičko izvješće na temelju zaključaka iscrpne studije sustava zaštite djece u Ukrajini”), 2017., dostupno na: http://www.openingdoors.eu/the-illusion-of-protection-national-audit-of-the-child-protection-system-in-ukraine

(11)  Vidi brifing Europske mreže za apatridnost, „Stateless people and people at risk of statelessness forcibly displaced from Ukraine” („Apatridi i osobe izložene riziku od apatridnosti koje su prisilno raseljene iz Ukrajine”), 10. ožujka 2022. i UNHCR, „Stateless Persons” („Apatridi”), dostupno na https://www.unhcr.org/ua/en/stateless-persons

(12)  Kijevska škola ekonomije, „Direct damage caused to Ukraine’s infrastructure during the war has already reached almost $63 billion. Global economic losses are about $543-600 billion” („Izravna šteta za ukrajinsku infrastrukturu tijekom rata već je dosegla gotovo 63 milijarde dolara. Globalni gospodarski gubici iznose između 543 i 600 milijardi dolara”), dostupno na https://kse.ua/about-the-school/news/zbitki-naneseni-infrastrukturi-ukrayini-v-hodi-viyni-skladayut-mayzhe-63-mlrd/

(13)  SL C 126 I, 21.3.2022., str. 1.

(14)  SL L 212, 7.8.2001., str. 12.

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/59 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/59

---

P9_TA(2022)0121

Zaključci sastanka Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022.: uključujući najnovija događanja u ratu protiv Ukrajine te sankcije EU-a protiv Rusije i njihovu provedbu

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o zaključcima sastanka Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022., uključujući najnovija događanja u ratu protiv Ukrajine te sankcije EU-a protiv Rusije i njihovu provedbu (2022/2560(RSP))

(2022/C 434/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji i Ukrajini, a posebno onu od 16. prosinca 2021. o stanju na ukrajinskoj granici i na ukrajinskim teritorijima pod ruskom okupacijom (1) i onu od 1. ožujka 2022. o ruskoj agresiji na Ukrajinu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji i Ukrajini, a posebno onu od 16. prosinca 2021. o stanju na ukrajinskoj granici i na ukrajinskim teritorijima pod ruskom okupacijom (1) i onu od 1. ožujka 2022. o ruskoj agresiji na Ukrajinu (2),

| — | uzimajući u obzir izjave čelnika Europskog parlamenta od 16. i 24. veljače 2022. o Ukrajini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave čelnika Europskog parlamenta od 16. i 24. veljače 2022. o Ukrajini,

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku 24. veljače 2022. dao u ime EU-a o invaziji oružanih snaga Ruske Federacije na Ukrajinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku 24. veljače 2022. dao u ime EU-a o invaziji oružanih snaga Ruske Federacije na Ukrajinu,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika Europskog vijeća i predsjednice Komisije od 24. veljače 2022. o dosad nezabilježenoj i ničim izazvanoj vojnoj agresiji Rusije na Ukrajinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika Europskog vijeća i predsjednice Komisije od 24. veljače 2022. o dosad nezabilježenoj i ničim izazvanoj vojnoj agresiji Rusije na Ukrajinu,

| — | uzimajući u obzir Izjavu iz Versaillesa od 11. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu iz Versaillesa od 11. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 25. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 25. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku 4. travnja 2022. dao u ime EU-a o ruskim zvjerstvima počinjenima u Buči i drugim ukrajinskim gradovima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku 4. travnja 2022. dao u ime EU-a o ruskim zvjerstvima počinjenima u Buči i drugim ukrajinskim gradovima,

| — | uzimajući u obzir odluke Vijeća o sankcijama i mjerama ograničavanja protiv Rusije, koje uključuju diplomatske mjere, mjere ograničavanja usmjerene na pojedince kao što su zamrzavanje imovine i ograničenja u pogledu putovanja, ograničenja u pogledu gospodarskih odnosa s Krimom i Sevastopoljem te područjima regija Donjecka i Luhanska koja nisu pod kontrolom vlade, gospodarske sankcije, ograničenja u pogledu medija i gospodarske suradnje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke Vijeća o sankcijama i mjerama ograničavanja protiv Rusije, koje uključuju diplomatske mjere, mjere ograničavanja usmjerene na pojedince kao što su zamrzavanje imovine i ograničenja u pogledu putovanja, ograničenja u pogledu gospodarskih odnosa s Krimom i Sevastopoljem te područjima regija Donjecka i Luhanska koja nisu pod kontrolom vlade, gospodarske sankcije, ograničenja u pogledu medija i gospodarske suradnje,

| — | uzimajući u obzir Nürnberška načela koja je razvila Komisija UN-a za međunarodno pravo, a koja određuju što se smatra ratnim zločinom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nürnberška načela koja je razvila Komisija UN-a za međunarodno pravo, a koja određuju što se smatra ratnim zločinom,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda (MKS), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda (MKS),

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Ženevsku konvenciju i njezine dopunske protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ženevsku konvenciju i njezine dopunske protokole,

| — | uzimajući u obzir Helsinški završni akt i naknadne dokumente, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Helsinški završni akt i naknadne dokumente,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine UN-a od 2. ožujka 2022. o agresiji na Ukrajinu i od 24. ožujka 2022. o humanitarnim posljedicama agresije na Ukrajinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine UN-a od 2. ožujka 2022. o agresiji na Ukrajinu i od 24. ožujka 2022. o humanitarnim posljedicama agresije na Ukrajinu,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o sprječavanju i kažnjavanju zločina genocida, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o sprječavanju i kažnjavanju zločina genocida,

| — | uzimajući u obzir presudu Međunarodnog suda UN-a od 16. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Međunarodnog suda UN-a od 16. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, Memorandum iz Budimpešte o sigurnosnim jamstvima i Bečki dokument te njegove dodatne protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, Memorandum iz Budimpešte o sigurnosnim jamstvima i Bečki dokument te njegove dodatne protokole,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da u skladu s Poveljom UN-a i načelima međunarodnog prava „sve države imaju jednaki suverenitet i u svojim se međunarodnim odnosima moraju suzdržavati od prijetnje silom ili upotrebe sile koja je usmjerena protiv teritorijalne cjelovitosti ili političke nezavisnosti bilo koje države”; budući da Ruska Federacija od 24. veljače 2022. provodi nezakonitu, ničim izazvanu i neopravdanu ratnu agresiju protiv Ukrajinu i budući da je 16. ožujka 2022. Međunarodni sud naredio Ruskoj Federaciji „da odmah obustavi svoje vojne operacije na teritoriju Ukrajine”; |
| --- | --- |

A.

budući da u skladu s Poveljom UN-a i načelima međunarodnog prava „sve države imaju jednaki suverenitet i u svojim se međunarodnim odnosima moraju suzdržavati od prijetnje silom ili upotrebe sile koja je usmjerena protiv teritorijalne cjelovitosti ili političke nezavisnosti bilo koje države”; budući da Ruska Federacija od 24. veljače 2022. provodi nezakonitu, ničim izazvanu i neopravdanu ratnu agresiju protiv Ukrajinu i budući da je 16. ožujka 2022. Međunarodni sud naredio Ruskoj Federaciji „da odmah obustavi svoje vojne operacije na teritoriju Ukrajine”;

| B. | budući da su tisuće ukrajinskih civila izgubile život ili su ranjene u ruskoj agresiji i invaziji koja je počela 24. veljače 2022., da je gotovo 6,5 milijuna ukrajinskih građana interno raseljeno, a više od 4 milijuna osoba pobjeglo je u susjedne zemlje, pri čemu je više od 14 000 osoba, kako vojnog osoblja tako i civila, izgubilo život u prethodnih osam godina kao posljedica okupacije Krima od strane Ruske Federacije i sukoba koji su nakon toga uslijedili u istočnoj Ukrajini; |
| --- | --- |

B.

budući da su tisuće ukrajinskih civila izgubile život ili su ranjene u ruskoj agresiji i invaziji koja je počela 24. veljače 2022., da je gotovo 6,5 milijuna ukrajinskih građana interno raseljeno, a više od 4 milijuna osoba pobjeglo je u susjedne zemlje, pri čemu je više od 14 000 osoba, kako vojnog osoblja tako i civila, izgubilo život u prethodnih osam godina kao posljedica okupacije Krima od strane Ruske Federacije i sukoba koji su nakon toga uslijedili u istočnoj Ukrajini;

| C. | budući da i mjesec dana nakon početka ruske agresije nevini ljudi i dalje ginu u ratu u Ukrajini; budući da su zvjerstva koja su počinile ruske postrojbe dosegnula novu dimenziju kada su u nedjelju 3. travnja 2022. otkrivena tijela civila, muškaraca i žena, na ulicama Buče, grada kojem ukrajinska vojska nije imala pristup gotovo mjesec dana; budući da te činjenice jasno opravdavaju osnivanje međunarodnog povjerenstva za istraživanje svih zločina koje je ruska vojska počinila od početka rata; |
| --- | --- |

C.

budući da i mjesec dana nakon početka ruske agresije nevini ljudi i dalje ginu u ratu u Ukrajini; budući da su zvjerstva koja su počinile ruske postrojbe dosegnula novu dimenziju kada su u nedjelju 3. travnja 2022. otkrivena tijela civila, muškaraca i žena, na ulicama Buče, grada kojem ukrajinska vojska nije imala pristup gotovo mjesec dana; budući da te činjenice jasno opravdavaju osnivanje međunarodnog povjerenstva za istraživanje svih zločina koje je ruska vojska počinila od početka rata;

| D. | budući da ruska vojska i dalje neselektivno granatira i provodi zračne napade na stambena područja i civilnu infrastrukturu, kao što su bolnice, škole i jaslice, što je rezultiralo potpunim ili gotovo potpunim uništenjem Mariupolja, Volnovake i drugih gradova i sela; |
| --- | --- |

D.

budući da ruska vojska i dalje neselektivno granatira i provodi zračne napade na stambena područja i civilnu infrastrukturu, kao što su bolnice, škole i jaslice, što je rezultiralo potpunim ili gotovo potpunim uništenjem Mariupolja, Volnovake i drugih gradova i sela;

| E. | budući da su otpor i izdržljivost koje je Ukrajina dosad pokazala bez premca te budući da je osujetila prvotni ruski ratni plan, a to je okupacija cijele zemlje; |
| --- | --- |

E.

budući da su otpor i izdržljivost koje je Ukrajina dosad pokazala bez premca te budući da je osujetila prvotni ruski ratni plan, a to je okupacija cijele zemlje;

| F. | budući da je Komisija 5. travnja 2022. predložila i najavila nove sankcije te da radi na dodatnim paketima sankcija; budući da su prve sankcije EU-a protiv Ruske Federacije nametnute u ožujku 2014. nakon nezakonitog pripojenja Krima te budući da je posljednji paket sankcija donesen 15. ožujka 2022. nakon ruske ničim izazvane i neopravdane invazije na Ukrajinu, koju je pokrenula 24. veljače 2022.; budući da je EU također donio sankcije protiv Bjelarusa kao odgovor na njegovo sudjelovanje u ruskoj agresiji i invaziji; |
| --- | --- |

F.

budući da je Komisija 5. travnja 2022. predložila i najavila nove sankcije te da radi na dodatnim paketima sankcija; budući da su prve sankcije EU-a protiv Ruske Federacije nametnute u ožujku 2014. nakon nezakonitog pripojenja Krima te budući da je posljednji paket sankcija donesen 15. ožujka 2022. nakon ruske ničim izazvane i neopravdane invazije na Ukrajinu, koju je pokrenula 24. veljače 2022.; budući da je EU također donio sankcije protiv Bjelarusa kao odgovor na njegovo sudjelovanje u ruskoj agresiji i invaziji;

| G. | budući da sankcije imaju učinka, ali fosilna goriva koja EU kupuje od Rusije i dalje predstavljaju sredstvo kojim se tom režimu pomaže u financiranju rata; |
| --- | --- |

G.

budući da sankcije imaju učinka, ali fosilna goriva koja EU kupuje od Rusije i dalje predstavljaju sredstvo kojim se tom režimu pomaže u financiranju rata;

| H. | budući da EU Rusiji plaća do 800 milijuna EUR dnevno za isporuku fosilnih goriva, što godišnje iznosi gotovo 300 milijardi EUR; |
| --- | --- |

H.

budući da EU Rusiji plaća do 800 milijuna EUR dnevno za isporuku fosilnih goriva, što godišnje iznosi gotovo 300 milijardi EUR;

| I. | budući da je gotovo 500 međunarodnih poduzeća i korporacija odlučilo obustaviti svoje poslovanje u Rusiji ili se potpuno povući s ruskog tržišta; budući da, međutim, neka poduzeća i dalje posluju kao u normalnim okolnostima u Rusiji i stavljaju dobit od poslovanja na ruskom tržištu ispred sigurnosti i društvene odgovornosti, čime oslabljuju učinke sankcija i potkopavaju osudu Ruske Federacije od strane međunarodne zajednice; |
| --- | --- |

I.

budući da je gotovo 500 međunarodnih poduzeća i korporacija odlučilo obustaviti svoje poslovanje u Rusiji ili se potpuno povući s ruskog tržišta; budući da, međutim, neka poduzeća i dalje posluju kao u normalnim okolnostima u Rusiji i stavljaju dobit od poslovanja na ruskom tržištu ispred sigurnosti i društvene odgovornosti, čime oslabljuju učinke sankcija i potkopavaju osudu Ruske Federacije od strane međunarodne zajednice;

| J. | budući da znanstvena istraživanja (3) pokazuju da bi zabrana uvoza fosilnih goriva iz Rusije utjecala na gospodarski rast EU-a s procijenjenim gubicima manjima od 3 % BDP-a, dok bi potencijalni gubici za rusko gospodarstvo u istom razdoblju iznosili 30 % BDP-a te bi bili ključni u zaustavljanju ruske agresije; |
| --- | --- |

J.

budući da znanstvena istraživanja (3) pokazuju da bi zabrana uvoza fosilnih goriva iz Rusije utjecala na gospodarski rast EU-a s procijenjenim gubicima manjima od 3 % BDP-a, dok bi potencijalni gubici za rusko gospodarstvo u istom razdoblju iznosili 30 % BDP-a te bi bili ključni u zaustavljanju ruske agresije;

| K. | budući da se predsjednica Metsola 1. travnja 2022. obratila Vrhovnoj radi te se u ime Europskog parlamenta sastala s predsjednikom i premijerom Ukrajine te čelnicima političkih frakcija; |
| --- | --- |

K.

budući da se predsjednica Metsola 1. travnja 2022. obratila Vrhovnoj radi te se u ime Europskog parlamenta sastala s predsjednikom i premijerom Ukrajine te čelnicima političkih frakcija;

| 1. | najoštrije osuđuje ratnu agresiju Ruske Federacije protiv Ukrajine, kao i sudjelovanje Bjelarusa u tom ratu, te zahtijeva od Rusije da odmah prekine sve vojne aktivnosti u Ukrajini i bezuvjetno povuče sve snage i vojnu opremu s cijelog međunarodno priznatog teritorija Ukrajine; dijeli bol ukrajinskog naroda zbog njegovih nezamislivih gubitaka i patnje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da vojna agresija i invazija predstavljaju ozbiljno kršenje međunarodnog prava, a posebno Ženevske konvencije i njezinih dopunskih protokola te Povelje UN-a, te poziva Rusku Federaciju da ponovno počne ispunjavati dužnosti koje ima kao jedna od stalnih članica Vijeća sigurnosti UN-a kada je riječ o održavanju mira i sigurnosti te da poštuje svoje obveze iz Helsinškog završnog akta, Pariške povelje za novu Europu i Memoranduma iz Budimpešte o sigurnosnim jamstvima; smatra da je ruska invazija na Ukrajinu napad ne samo na jednu suverenu zemlju nego i na načela i mehanizam suradnje i sigurnosti u Europi, kao i na međunarodni poredak utemeljen na pravilima, kako je definiran u Povelji UN-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava ogorčenost i indignaciju zbog otkrivenih zvjerstava, koja uključuju silovanja i pogubljenja civila, prisilno raseljavanje, pljačke i napade na civilnu infrastrukturu, kao što su bolnice, zdravstvene ustanove, škole, skloništa i vozila hitne pomoći, te pucanje na civile koji su pokušavali pobjeći iz područja zahvaćenih sukobima putem prethodno dogovorenih humanitarnih koridora, koje su se ruske oružane snage obvezale poštovati, u nizu okupiranih ukrajinskih gradova, kao što je Buča; ustraje u tome da počinitelji ratnih zločina i drugih teških povreda, kao i odgovorni vladini dužnosnici i vojni čelnici, moraju biti pozvani na odgovornost; podsjeća da je u slučaju ratnih zločina i genocida međunarodna zajednica obvezna djelovati i trebala bi se koristiti svim alatima koji su joj na raspolaganju; u potpunosti podržava istragu koju je pokrenuo tužitelj Međunarodnog kaznenog suda o ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti, kao i rad Ureda Visokog povjerenika za ljudska prava; poziva institucije EU-a da poduzmu sve potrebne mjere u međunarodnim institucijama i postupcima te pri Međunarodnom kaznenom sudu ili drugim odgovarajućim međunarodnim sudovima kako bi se postupci Vladimira Putina i Aleksandra Lukašenka procesuirali kao ratni zločini i zločini protiv čovječnosti, te da aktivno sudjeluju u njihovoj istrazi; poziva na uspostavu posebnog suda UN-a za zločine u Ukrajini; smatra da bi bilo prikladno koristiti međunarodni, nepristrani i neovisni mehanizam kao pomoć u svim međunarodnim istragama ratnih zločina počinjenih u Ukrajini; poziva države članice i EU da ojačaju svoje kapacitete za učinkovitu borbu protiv nekažnjavanja onih koji su počinili ratne zločine ili su u njima sudjelovali; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja da se isporučivanje oružja mora nastaviti i pojačati kako bi se Ukrajina mogla učinkovito braniti; ponovno izražava svoju potporu svoj obrambenoj pomoći ukrajinskim oružanim snagama koju su države članice pružile i pojedinačno i kolektivno putem Europskog instrumenta mirovne pomoći (EPF); pozdravlja odluku o povećanju pomoći Ukrajini u okviru EPF-a za dodatnih 500 milijuna EUR i poziva na daljnje povećanje konkretnih doprinosa radi hitnog jačanja obrambenih kapaciteta Ukrajine, kako bilateralno tako i u okviru EPF-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva na uspostavu sigurnih prolaza i humanitarnih koridora za evakuaciju civila koji bježe od bombardiranja te na jačanje mreža humanitarne pomoći EU-a u Ukrajini (uključujući za gorivo, hranu, lijekove, opskrbu pitkom vodom, električne generatore i mobilne kampove); predlaže da Komisija uvede programe uzajamne pomoći za Ukrajinu kako bi se povećala učinkovitost pomoći; poziva na to da se posebna pozornost posveti položaju djece, kako maloljetnika bez pratnje tako i onih koji bježe sa svojim obiteljima, te poziva da se prema svakom djetetu koje traži utočište prije svega postupa kao prema djetetu te da se svim osoba koje bježe iz Ukrajine zajamči zaštita, bez obzira na njihovo socijalno ili etničko podrijetlo, spol, seksualnu orijentaciju, sposobnosti ili migracijski status; pohvaljuje države članice i susjedne zemlje Ukrajine za njihov brz i pozitivan odgovor na priljev više od 4 milijuna izbjeglica u bijegu od rata; pozdravlja aktivaciju Direktive o privremenoj zaštiti (4) i poziva na promicanje mehanizama za premještanje izbjeglica među državama članicama, što se odnosi i na brz i koordinirani prijevoz izbjeglica, posebno djece bez pratnje i djece s invaliditetom kojima je potrebna posebna skrb; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da reakcija EU-a i njegov politički angažman moraju biti na razini neprijateljskog izazova i odgovarati naporima naših ukrajinskih partnera sličnih stavova, koji se bore i žrtvuju za europske vrijednosti i načela, koji nadilaze sadašnje članstvo u EU-u; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izražava čvrstu solidarnost s ukrajinskim narodom i njegovim snažnim težnjama da svoju zemlju pretvori u demokratsku i prosperitetnu europsku državu; uviđa volju Ukrajine da bude uključena u europski projekt, kako je to izrazila u svojem zahtjevu za članstvo u EU-u podnesenom 28. veljače 2022.; ponovno poziva institucije EU-a da u skladu s člankom 49. Ugovora o Europskoj uniji i na temelju zasluga Ukrajini nastoje dodijeliti status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u kao jasan politički znak svoje predanosti te da u međuvremenu nastave raditi na njezinoj integraciji u jedinstveno tržište EU-a u skladu sa Sporazumom o pridruživanju; pozdravlja Izjavu Europskog vijeća iz Versaillesa u kojoj se navodi da je Ukrajina članica naše europske obitelji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | oštro osuđuje rusku retoriku kojom se daju naznake da će Ruska Federacija pribjeći korištenju oružja za masovno uništenje i naglašava da bi svako takvo raspoređivanje bilo neprihvatljivo i da bi imalo najteže posljedice; nadalje, osuđuje činjenicu da ruske snage preuzimaju aktivna ili raspadnuta nuklearna postrojenja i lokalitete na državnom području Ukrajine, ističući da je dobro postupanje s tim objektima ključno za zdravlje cijele regije; ističe ključnu ulogu Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) u osiguravanju sigurnosti nuklearnih postrojenja u Ukrajini; podržava poziv ukrajinskih vlasti Vijeću sigurnosti UN-a da odmah poduzme mjere za demilitarizaciju zone isključenja nuklearne elektrane u Čornobilju i da omogući IAEA-i da odmah preuzme potpunu kontrolu nad lokacijom nuklearne elektrane; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja brzo donošenje sankcija od strane Vijeća i pohvaljuje jedinstvo institucija EU-a i država članica kao odgovor na rusku agresiju na Ukrajinu, kao i visoku razinu koordinacije među skupinom G7; poziva sve partnere, posebno zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u i potencijalne zemlje kandidatkinje, da se usklade s paketima sankcija; pozdravlja novoosnovanu Radnu skupinu za rusku elitu, posrednike i oligarhe, čiji je cilj koordinirati rad EU-a, skupine G7 i Australije u pogledu sankcija protiv ruskih i bjelaruskih oligarha; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i Komisiju da pojačaju komunikaciju sa zemljama koje još nisu pristupile EU-u kada je riječ o uvođenju sankcija protiv Ruske Federacije, koristeći se utjecajem EU-a i punim rasponom alata koji su im na raspolaganju u tu svrhu, te da im po potrebi pruže pomoć; žali zbog neusklađenosti određenih zemalja kandidatkinja za članstvo u EU-u sa sankcijama koje je uveo EU; poziva na uspostavu jasnog akcijskog plana za zemlje koje nisu članice EU-a, a koje Ruskoj Federaciji olakšavaju izbjegavanje sankcija; apelira na Vijeće da donese dodatne stroge sankcije kojima će se odgovoriti na nepopustljivu eskalaciju ruske agresije i šokantna zvjerstva koja su počinile ruske vojne snage i koja se nedvojbeno mogu smatrati ratnim zločinima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice da podrže slanje mirovnih snaga UN-a kako bi se zaštitilo 15 nuklearnih reaktora u Ukrajini, u bliskoj suradnji s misijom Međunarodne agencije za atomsku energiju; naglašava da u skladu sa svojom Rezolucijom 377 Opća skupština UN-a ima dodatne ovlasti za donošenje odluka kada Vijeće sigurnosti nije u mogućnosti donositi odgovarajuće odluke o pitanjima očuvanja mira; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva čelnike EU-a i čelnike drugih država da isključe Rusiju iz skupine G20 i drugih multilateralnih organizacija za suradnju, kao što su Vijeće UN-a za ljudska prava, Interpol, Svjetska trgovinska organizacija, UNESCO i druge, što bi bio važan znak da međunarodna zajednica neće nastaviti uobičajen odnos s državom koja izvršava agresiju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da potpuna i učinkovita provedba postojećih sankcija širom EU-a i od strane međunarodnih saveznika EU-a sada mora biti prioritet; poziva države članice da utvrde i, prema potrebi, brzo kreiraju pravnu osnovu kako bi se osiguralo potpuno i učinkovito poštovanje sankcija unutar nacionalnih jurisdikcija bez odgode; poziva Komisiju i nadzorna tijela EU-a da pomno prate učinkovitu i sveobuhvatnu provedbu svih sankcija EU-a u državama članicama te da stanu na kraj svim praksama zaobilaženja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | snažno potiče države članice da osiguraju djelotvornost, proporcionalnost i odvraćajući karakter nacionalnih kazni za kršenje sankcija EU-a; pozdravlja najavu baze podataka o sankcijama i plana (uključujući kriterije i vremenski raspored) kako bi se prešlo s otkrivanja sustavnog nepoštovanja sankcija EU-a na postupke zbog povrede pred Sudom Europske unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Vijeće da nametne dodatne sankcije javnim osobama koje u Rusiji šire agresivnu propagandu podupirući rusku agresiju prema Ukrajini; |
| --- | --- |

14.

| 15. | Podsjeća da porezni prihodi najvećih stranih poduzeća u Rusiji čine znatan dio ruskog proračuna te se procjenjuje da čine trećinu vojne potrošnje; u tom pogledu pozdravlja odluke brojnih zapadnih poduzeća da odbiju poslovati u Rusiji ili tamo isporučivati svoje proizvode i usluge; poziva privatna poduzeća da povuku svoja ulaganja, premjeste proizvodne pogone iz Rusije i povuku tekuće ugovore; poziva velika informatička poduzeća da znatno ili potpuno korisnicima u Rusiji ograniče pristup njihovim proizvodima, uslugama i operativnim sustavima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na povećanje djelotvornosti postojećih sankcija, među ostalim, isključivanjem, u koordinaciji s međunarodnim partnerima EU-a sličnih stavova, banaka Ruske Federacije iz sustava SWIFT i zabranom ulaska u teritorijalne vode EU-a i pristajanja u lukama EU-a svih plovila koja plove pod ruskom zastavom, koja su registrirana u Rusiji, u ruskom vlasništvu, zakupu ili pod ruskim upravljanjem, svih plovila koja plove iz ruskih luka ili u njih i svih morskih plovila koja su na bilo koji drugi način povezana s Rusijom, uključujući Sovcomflot; poziva na zabranu cestovnog prijevoza tereta s državnog područja Rusije i Bjelarusa te predlaže proširenje zabrane izvoza na isporuke koje su ugovorene prije stupanja na snagu sankcija, ali koje još nisu u potpunosti dovršene; zahtijeva uvođenje sekundarnih sankcija za sve subjekte registrirane u EU-u i trećim zemljama koji pomažu ruskom i bjelaruskom režimu u zaobilaženju sankcija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva na hitan potpuni embargo na ruski uvoz nafte, ugljena, nuklearnog goriva i plina, i na potpuno napuštanje Sjevernog toka 1 i 2 te na predstavljanje plana za nastavak kratkoročnog jamčenja sigurnosti opskrbe energijom u EU-u; poziva Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice da uspostave sveobuhvatan akcijski plan za EU u vezi s daljnjim sankcijama te da jasno izvijeste o strogim granicama i detaljnom planu mjera za postupno ublažavanje sankcija u slučaju da Rusija poduzme korake prema ponovnoj uspostavi neovisnosti, suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti Ukrajine unutar njezinih međunarodno priznatih granica te da u potpunosti ukloni svoje postrojbe s državnog područja Ukrajine; |
| --- | --- |

17.

| 18. | još jednom naglašava važnost diversifikacije energetskih resursa, tehnologija i opskrbnih pravaca, uz daljnja ulaganja u energetsku učinkovitost, obnovljive izvore energije, plin i rješenja za skladištenje električne energije te održiva dugoročna ulaganja u skladu s europskim zelenim planom; ističe važnost osiguravanja opskrbe energijom od trgovinskih partnera EU-a postojećim i budućim sporazumima o slobodnoj trgovini kako bi se dodatno smanjila ovisnost EU-a o Rusiji, posebno u pogledu sirovina; nadalje, poziva na uspostavu zajedničkih strateških zaliha energije i mehanizama za kupnju energije na razini EU-a s ciljem povećanja energetske sigurnosti uz istodobno smanjenje ovisnosti o vanjskim izvorima energije i nestabilnosti cijena; poziva na početak rada na stvaranju plinske unije temeljene na tome da države članice zajednički kupuju plin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | snažno potiče države članice da prekinu suradnju s ruskim poduzećima na postojećim i novim nuklearnim projektima, među ostalim u Finskoj, Mađarskoj i Bugarskoj, gdje se ruski stručnjaci mogu zamijeniti zapadnim stručnjacima, te da postupno ukinu upotrebu usluga Rosatoma; poziva na okončanje znanstvene suradnje s ruskim energetskim poduzećima, kao što je Rosatom, i drugim relevantnim ruskim znanstvenim subjektima; zahtijeva da sankcije protiv Bjelarusa odražavaju sankcije uvedene protiv Rusije kako bi se uklonile sve slabe točke kojima se Putinu omogućuje korištenje Lukašenkine pomoći kako bi zaobišao sankcije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | snažno potiče međunarodne energetske organizacije da ponovno razmotre ulogu Rusije u svojim aktivnostima, uključujući moguću obustavu projekata suradnje između Rusije i IAEA-e, kao i obustavu ruskog sudjelovanja u multilateralnim projektima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da bi trebalo oduzeti svu imovinu ruskih dužnosnika ili oligarha povezanih s Putinovim režimom, njihovim posrednicima i fiktivnim subjektima, kao i onima u Bjelarusu povezanima s Lukašenkinim režimom, te ukinuti vize EU-a u okviru potpune i trenutačne zabrane zlatnih putovnica, viza i boravišnih dozvola; ističe da bi se sankcije trebale odnositi na širi segment ruskih dužnosnika, guvernera, gradonačelnika i pripadnika gospodarske elite koji slijede trenutačnu politiku Putinova režima i imaju koristi od nje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva na početak rada na fondu sličnom Marshallovu planu (Uzajamni fond solidarnosti Ukrajine) kako bi se Ukrajina ponovno izgradila nakon rata, pokrenuo masovni program ulaganja i ostvario potencijal za rast te zemlje; smatra da bi fond trebao biti bogat i da bi ga, među ostalim, trebali financirati EU, njegove države članice, donatorski doprinosi i ruska naknada za ratnu štetu, uključujući rusku imovinu koja je prethodno zamrznuta kao rezultat sankcija te bi se trebala zakonski zaplijeniti u skladu s međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU da brzo poveća financijsku transparentnost, da ukloni sve rupe u zakonu čiji je cilj skrivanje stvarnog vlasništva u okviru pregovora o zakonodavnom paketu za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma te da zajamči zapljenu svih financijskih sredstava koje ruski oligarsi pohranjuju u Uniji; u tom kontekstu poziva na to da sve financijske institucije u trećim zemljama koje sudjeluju u pranju novca ili omogućuju pranje novca budu uvrštene na crnu listu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva na to da se preko mehanizma solidarnosti EU-a rješavaju ekonomske i socijalne posljedice ruskog rata protiv Ukrajine i nametnutih sankcija; svjestan je da djelotvorne sankcije protiv Ruske Federacije i priljev milijuna izbjeglica koji zbog ruske agresije i invazije bježe iz Ukrajine dovode do neizbježnih gospodarskih i socijalnih izazova diljem EU-a i njegovih država članica; poziva na kompenzacijske mjere i alternativne kanale za nabavu robe i izvore energije kako bi se ublažili ti negativni učinci, kao i na učinkovite mjere protiv neprihvatljivih špekulacija kojima se ti učinci dodatno pogoršavaju, među ostalim izvlačenjem pouka iz uspješnih mjera koje je EU proveo kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

24.

| 25. | Pozdravlja izjave mnogih europskih gradova da su okončali svoje programe suradnje i partnerstva s ruskim gradovima i organizacijama; poziva lokalne vlasti i gradove da preispitaju i raskinu svoje sporazume o partnerstvu s gradovima Ruske Federacije te da zauzvrat uspostave suradnju s ukrajinskim sestrinskim gradovima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da je važno osigurati da ukrajinski poljoprivredni sektor što prije ponovno počne funkcionirati i uložiti sve moguće napore u očuvanje nadolazeće sezone sjetve i proizvodnje te omogućiti siguran prijevoz i koridore za hranu i gorivo u tu zemlju i iz nje; poziva na otvaranje zelenih kopnenih koridora kako bi se u Ukrajinu dostavilo sve što je potrebno za održavanje poljoprivredne proizvodnje (npr. pesticidi i gnojiva) i iz Ukrajine prevezli svi poljoprivredni proizvodi koji se i dalje mogu izvoziti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | izražava najveću moguću potporu odluci tužitelja Međunarodnog kaznenog suda o pokretanju istrage navodnih ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti počinjenih u Ukrajini te naglašava važnost brzog rada i napretka kako bi se osigurali potrebni dokazi; stoga poziva na financijsku i praktičnu potporu važnom radu Međunarodnog kaznenog suda, primjerice, dopuštanjem Savjetodavnoj misiji EU-a za Ukrajinu da pomogne u dokumentiranju dokaza; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva EU i njegove države članice da uspostave globalni antikorupcijski mehanizam sankcija i da brzo donesu ciljane sankcije protiv pojedinaca odgovornih za korupciju na visokoj razini u Rusiji i Bjelarusu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice i Komisiju da podrže sve legitimne međunarodne i nacionalne procese za istraživanje navodnih zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina počinjenih u Ukrajini kako bi se svi počinitelji i supočinitelji pozvali na odgovornost pred sudom; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ponovno ističe da su ruske dezinformacije dio ruskih ratnih napora u Ukrajini i da se sankcije koje je EU nametnuo ruskim medijskim kanalima u državnom vlasništvu lako mogu zaobići upotrebom virtualnih privatnih mreža, satelitske televizije i funkcija pametne televizije; poziva Komisiju i države članice da u potpunosti provedu zabranu ruskih propagandnih kanala u vlasništvu države; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva na proširenje zahtjeva europskih financijskih institucija u pogledu objavljivanja podataka kako bi se nadležna tijela informirala o cjelokupnoj imovini koju posjeduju određeni ruski i bjelaruski građani, a ne samo o njihovim depozitima; podsjeća da građani EU-a mogu upotrijebiti alat Komisije za zviždače kako bi anonimno prijavili kršenja prošlih, trenutačnih i planiranih sankcija protiv ruskih i bjelaruskih pojedinaca i subjekata; smatra da bi se obuhvat popisa sankcija protiv pojedinaca trebao proširiti na one koji su imali ili trenutno imaju koristi od bliskih veza s ruskom i bjelaruskom vladom; poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi okvir za sprečavanje pranja novca i da Rusiju i Bjelarus uvrsti na popis visokorizičnih jurisdikcija iz članka 9. četvrte Direktive o sprečavanju pranja novca (5); poziva Komisiju da predloži osnivanje posebnog tijela za praćenje provedbe financijskih sankcija i drugih mjera ograničavanja koje provodi EU; poziva Komisiju da mapira i objavi imovinu koju je zamrznula i zaplijenila svaka država članica; pozdravlja napore civilnog društva i istraživačkih novinara u otkrivanju imovine u vlasništvu ruskih oligarha; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja odluke međunarodnih organizacija, između ostalog u području kulture i sporta, da suspendiraju Rusiju; poziva države članice da smanje razinu zastupljenosti Ruske Federacije i broj ruskog i bjelaruskog diplomatskog i konzularnog osoblja u EU-u, posebno ako njihovo djelovanje uključuje špijunažu, dezinformacije ili vojna pitanja; poziva na kontinuiranu koordinaciju s transatlantskim saveznicima i partnerima istomišljenicima kao što su oni u NATO-u, skupini G7 i Organizaciji za gospodarsku suradnju i razvoj, članicama Europskog udruženja slobodne trgovine, pridruženim državama i zemljama kandidatkinjama; naglašava da bi EU trebao odlučno reagirati kada pretpostavljeni partneri ne podupiru njegova stajališta; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Ujedinjenim narodima, NATO-u, skupini G7, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju, predsjedniku, vladi i parlamentu Ukrajine, predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije te predsjedniku, vladi i parlamentu Bjelarusa. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0515.

(2)  SL C 125, 18.3.2022., str. 2.

(3)  Uključujući istraživanja Bachmann i dr., Europske središnje banke, Deutsche Bank Research, Oxford Economics, Goldman Sachs itd., kako je sažeo Sachverständigenrat zur Begutachtung der gesamtwirtschaftlichen Entwicklung (Njemačko vijeće gospodarskih stručnjaka) u svojem izvješću iz ožujka 2022. naslovljenom „Auswirkungen eines möglichen Wegfalls russischer Rohstofflieferungen auf Energiesicherheit und Wirtschaftsleistung: Auszug aus der aktualisierten Konjunkturprognose 2022 und 2023”.

(4)  Direktiva Vijeća 2001/55/EZ od 20. srpnja 2001. o minimalnim standardima za dodjelu privremene zaštite u slučaju masovnog priljeva raseljenih osoba te o mjerama za promicanje uravnoteženih napora država članica pri prihvatu i snošenju posljedica prihvata tih osoba, (SL L 212, 7.8.2001., str. 12.).

(5)  SL L 141, 5.6.2015., str. 73.

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/66

---

P9_TA(2022)0123

Stanje ljudskih prava u Sjevernoj Koreji, uključujući progon vjerskih manjina

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o stanju ljudskih prava u Sjevernoj Koreji, uključujući progon vjerskih manjina (2022/2620(RSP))

(2022/C 434/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji (DNRK), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji (DNRK),

| — | uzimajući u obzir izjavu ministara vanjskih poslova skupine G7 i Visokog predstavnika EU-a od 25. ožujka 2022. o lansiranju interkontinentalnog balističkih projektila od strane Demokratske Narodne Republike Koreje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu ministara vanjskih poslova skupine G7 i Visokog predstavnika EU-a od 25. ožujka 2022. o lansiranju interkontinentalnog balističkih projektila od strane Demokratske Narodne Republike Koreje,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju koju je Vijeće UN-a za ljudska prava usvojilo 1. travnja 2022. o stanju ljudskih prava u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju koju je Vijeće UN-a za ljudska prava usvojilo 1. travnja 2022. o stanju ljudskih prava u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella od 25. ožujka 2022. o lansiranju interkontinentalnog balističkog projektila, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella od 25. ožujka 2022. o lansiranju interkontinentalnog balističkog projektila,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europske službe za vanjsko djelovanje od 11. siječnja 2022. o lansiranju raketa od strane Demokratske Narodne Republike Koreje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europske službe za vanjsko djelovanje od 11. siječnja 2022. o lansiranju raketa od strane Demokratske Narodne Republike Koreje,

| — | uzimajući u obzir najnovije sankcije od 22. ožujka 2021. koje je uveo EU zbog ozbiljnih kršenja ljudskih prava u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir najnovije sankcije od 22. ožujka 2021. koje je uveo EU zbog ozbiljnih kršenja ljudskih prava u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji,

| — | uzimajući u obzir izvješće od 1. travnja 2022. posebnog izvjestitelja UN-a o stanju ljudskih prava u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće od 1. travnja 2022. posebnog izvjestitelja UN-a o stanju ljudskih prava u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2356 (2017), 2270 (2016), 2371 (2017), 2375 (2017) i 2397 (2017), u kojima se Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji izričito zabranjuje provođenje nuklearnih pokusa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2356 (2017), 2270 (2016), 2371 (2017), 2375 (2017) i 2397 (2017), u kojima se Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji izričito zabranjuje provođenje nuklearnih pokusa,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 16. prosinca 2021. o stanju ljudskih prava u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 16. prosinca 2021. o stanju ljudskih prava u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a iz 1981. o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere i uvjerenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a iz 1981. o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere i uvjerenja,

| — | uzimajući u obzir izvješće istražnog povjerenstva Vijeća UN-a za ljudska prava od 7. veljače 2014. o stanju ljudskih prava u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće istražnog povjerenstva Vijeća UN-a za ljudska prava od 7. veljače 2014. o stanju ljudskih prava u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja iz 1984., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja iz 1984.,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Demokratska Narodna Republika Koreja i dalje među najrepresivnijim zemljama na svijetu; budući da u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji država ima apsolutnu kontrolu nad svim aspektima života svojih građana i apsolutni monopol nad informacijama, da kontrolira kretanje unutar i izvan zemlje, kao i društveni život svojih građana, te da održava poslušnost stanovništva prijetnjama smaknućima, zatvaranjem, prisilnim nestancima te prisilnim teškim radom u pritvoru i zatvorskim kampovima; |
| --- | --- |

A.

budući da je Demokratska Narodna Republika Koreja i dalje među najrepresivnijim zemljama na svijetu; budući da u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji država ima apsolutnu kontrolu nad svim aspektima života svojih građana i apsolutni monopol nad informacijama, da kontrolira kretanje unutar i izvan zemlje, kao i društveni život svojih građana, te da održava poslušnost stanovništva prijetnjama smaknućima, zatvaranjem, prisilnim nestancima te prisilnim teškim radom u pritvoru i zatvorskim kampovima;

| B. | budući da DNRK ima opsežnu i dobro razrađenu sigurnosnu mrežu kojom pomno nadzire živote gotovo svih građana i priječi svaki oblik temeljne slobode u zemlji; |
| --- | --- |

B.

budući da DNRK ima opsežnu i dobro razrađenu sigurnosnu mrežu kojom pomno nadzire živote gotovo svih građana i priječi svaki oblik temeljne slobode u zemlji;

| C. | budući da je istražni odbor UN-a istražio „sustavno, rašireno i ozbiljno kršenje ljudskih prava” u DNRK-u te je 7. veljače 2014. objavio izvješće; budući da je istražni odbor u svojem izvješću zaključio da ozbiljnost, razmjer i priroda kršenja ljudskih prava u Sjevernoj Koreji „otkriva državu kojoj nema slične u suvremenom svijetu”; |
| --- | --- |

C.

budući da je istražni odbor UN-a istražio „sustavno, rašireno i ozbiljno kršenje ljudskih prava” u DNRK-u te je 7. veljače 2014. objavio izvješće; budući da je istražni odbor u svojem izvješću zaključio da ozbiljnost, razmjer i priroda kršenja ljudskih prava u Sjevernoj Koreji „otkriva državu kojoj nema slične u suvremenom svijetu”;

| D. | budući da se stanje ljudskih prava u DNRK-u nije poboljšalo od objave izvješća istražnog odbora iz 2014.; budući da izvansudska pogubljenja, mučenje, seksualno nasilje, ropstvo i proizvoljna pritvaranja koja provodi DNRK, uključujući progon na temelju vjerskih uvjerenja, i dalje traju te da su sustavna; budući da prema sustavu songbun vjernici pripadaju „neprijateljskoj klasi” te se smatraju neprijateljima države i zaslužuju „diskriminaciju, kažnjavanje, izolaciju, pa čak i pogubljenja”; budući da dokumentacija nevladinih organizacija pokazuje da su sljedbenici šamanizma i kršćanstva posebno izloženi progonu; |
| --- | --- |

D.

budući da se stanje ljudskih prava u DNRK-u nije poboljšalo od objave izvješća istražnog odbora iz 2014.; budući da izvansudska pogubljenja, mučenje, seksualno nasilje, ropstvo i proizvoljna pritvaranja koja provodi DNRK, uključujući progon na temelju vjerskih uvjerenja, i dalje traju te da su sustavna; budući da prema sustavu songbun vjernici pripadaju „neprijateljskoj klasi” te se smatraju neprijateljima države i zaslužuju „diskriminaciju, kažnjavanje, izolaciju, pa čak i pogubljenja”; budući da dokumentacija nevladinih organizacija pokazuje da su sljedbenici šamanizma i kršćanstva posebno izloženi progonu;

| E. | budući da režim sustavno cilja vjerska uvjerenja i manjine, uključujući šamanizam, korejski budizam, katolicizam, čeondizam i protestantizam; budući da primjeri takvog sustavnog ciljanja uključuju pogubljenja nekih domaćih katoličkih svećenika i protestantskih vođa koji se nisu odrekli svoje vjere tako što ih se uklanja kao „američke špijune”; |
| --- | --- |

E.

budući da režim sustavno cilja vjerska uvjerenja i manjine, uključujući šamanizam, korejski budizam, katolicizam, čeondizam i protestantizam; budući da primjeri takvog sustavnog ciljanja uključuju pogubljenja nekih domaćih katoličkih svećenika i protestantskih vođa koji se nisu odrekli svoje vjere tako što ih se uklanja kao „američke špijune”;

| F. | budući da su žene i djevojčice u Sjevernoj Koreji, uz kršenja prava kojima je izloženo opće stanovništvo, potencijalna meta niza seksualnih i rodno uvjetovanih zlostavljanja, pri čemu vladini dužnosnici krše prava i istovremeno ne uspijevaju učinkovito odgovoriti na ta kršenja, uključujući raširenu rodnu diskriminaciju te seksualno i rodno uvjetovano nasilje; |
| --- | --- |

F.

budući da su žene i djevojčice u Sjevernoj Koreji, uz kršenja prava kojima je izloženo opće stanovništvo, potencijalna meta niza seksualnih i rodno uvjetovanih zlostavljanja, pri čemu vladini dužnosnici krše prava i istovremeno ne uspijevaju učinkovito odgovoriti na ta kršenja, uključujući raširenu rodnu diskriminaciju te seksualno i rodno uvjetovano nasilje;

| G. | budući da vlada DNRK-a ne dopušta nikakvu političku oporbu, slobodne i poštene izbore, slobodne medije, vjersku slobodu, slobodu udruživanja, kolektivno pregovaranje ili slobodu kretanja te da stoga ne poštuje načelo vladavine prava; budući da postoje izvješća o ozbiljnoj represiji osoba uključenih u javne i privatne vjerske aktivnosti, uključujući proizvoljno oduzimanje slobode, mučenje, prisilni rad i pogubljenja; budući da su prema posebnom izvjestitelju UN-a kwanliso (politički zatvorski kampovi) i dalje operativni i ključni za kontrolu stanovništva te represiju nad njim; budući da prema posebnom izvjestitelju „mnoga od tih kršenja uključuje zločine protiv čovječnosti počinjene u DNRK-u. Hitno su potrebni konkretni postupci pozivanja na odgovornost, bilo na nacionalnoj ili međunarodnoj razini”; |
| --- | --- |

G.

budući da vlada DNRK-a ne dopušta nikakvu političku oporbu, slobodne i poštene izbore, slobodne medije, vjersku slobodu, slobodu udruživanja, kolektivno pregovaranje ili slobodu kretanja te da stoga ne poštuje načelo vladavine prava; budući da postoje izvješća o ozbiljnoj represiji osoba uključenih u javne i privatne vjerske aktivnosti, uključujući proizvoljno oduzimanje slobode, mučenje, prisilni rad i pogubljenja; budući da su prema posebnom izvjestitelju UN-a kwanliso (politički zatvorski kampovi) i dalje operativni i ključni za kontrolu stanovništva te represiju nad njim; budući da prema posebnom izvjestitelju „mnoga od tih kršenja uključuje zločine protiv čovječnosti počinjene u DNRK-u. Hitno su potrebni konkretni postupci pozivanja na odgovornost, bilo na nacionalnoj ili međunarodnoj razini”;

| H. | budući da državne vlasti DNRK-a sustavno uskraćuju temeljna prava zatvorenicima i provode izvansudska pogubljenja, proizvoljna pritvaranja i prisilne nestanke, među ostalim u obliku otmica stranih državljana, te da se prema nekim izvorima navodi da se više od 100 000 osoba nalazi u opsežnom kaznenom sustavu centara za pritvor, centara za zadržavanje, kampova za osposobljavanje radnika, političkih zatvorskih kampova i kampova za preodgoj te drugih ustanova; budući da režim DNRK-a rutinski i sustavno zahtijeva prisilni rad većeg dijela svojeg stanovništva kako bi održao svoje gospodarstvo, posebno osoba koje se drže u kwanlisou; |
| --- | --- |

H.

budući da državne vlasti DNRK-a sustavno uskraćuju temeljna prava zatvorenicima i provode izvansudska pogubljenja, proizvoljna pritvaranja i prisilne nestanke, među ostalim u obliku otmica stranih državljana, te da se prema nekim izvorima navodi da se više od 100 000 osoba nalazi u opsežnom kaznenom sustavu centara za pritvor, centara za zadržavanje, kampova za osposobljavanje radnika, političkih zatvorskih kampova i kampova za preodgoj te drugih ustanova; budući da režim DNRK-a rutinski i sustavno zahtijeva prisilni rad većeg dijela svojeg stanovništva kako bi održao svoje gospodarstvo, posebno osoba koje se drže u kwanlisou;

| I. | budući da je režim DNRK-a odbio sve rezolucije Vijeća za ljudska prava, Opće skupštine i Vijeća sigurnosti UN-a u vezi sa stanjem ljudskih prava na svojem teritoriju; |
| --- | --- |

I.

budući da je režim DNRK-a odbio sve rezolucije Vijeća za ljudska prava, Opće skupštine i Vijeća sigurnosti UN-a u vezi sa stanjem ljudskih prava na svojem teritoriju;

| J. | budući da je DNRK iskoristio pandemiju bolesti COVID-19 kako bi se dodatno izolirao od vanjskog svijeta, što je dovelo do pogoršanja ukorijenjenog kršenja ljudskih prava i negativnih posljedica na zdravlje njegova naroda; budući da se humanitarne organizacije i dalje ne mogu vratiti u DNRK; budući da je zbog ograničene međunarodne prisutnosti unutar zemlje i znatnog pada broja osoba koje uspijevaju pobjeći u Južnu Koreju prikupljanje dokumentacije o kršenjima ljudskih prava zahtjevnije nego ikad prije; budući da je DNRK zatvorio sve svoje granične prijelaze kako bi se izbjeglo širenje bolesti COVID-19 i da svojem narodu nije distribuirao cjepiva protiv bolesti COVID-19, tvrdeći da virus ne postoji u toj zemlji; budući da je od početka pandemije Sjeverna Koreja postala još izoliranija od ostatka svijeta zbog svoje iznimno slabe zdravstvene infrastrukture i manjka cijepljenja stanovništva; budući da je prema najnovijem izvješću Vijeća UN-a za ljudska prava objavljenom u ožujku 2022. Sjeverna Koreja izoliranija nego ikad zbog dugotrajnih zatvaranja granica velikih razmjera i ograničenja putovanja između gradova i regija uvedenih u siječnju 2020.; budući da je represivna kontrola stanovništva dodatno pooštrena; |
| --- | --- |

J.

budući da je DNRK iskoristio pandemiju bolesti COVID-19 kako bi se dodatno izolirao od vanjskog svijeta, što je dovelo do pogoršanja ukorijenjenog kršenja ljudskih prava i negativnih posljedica na zdravlje njegova naroda; budući da se humanitarne organizacije i dalje ne mogu vratiti u DNRK; budući da je zbog ograničene međunarodne prisutnosti unutar zemlje i znatnog pada broja osoba koje uspijevaju pobjeći u Južnu Koreju prikupljanje dokumentacije o kršenjima ljudskih prava zahtjevnije nego ikad prije; budući da je DNRK zatvorio sve svoje granične prijelaze kako bi se izbjeglo širenje bolesti COVID-19 i da svojem narodu nije distribuirao cjepiva protiv bolesti COVID-19, tvrdeći da virus ne postoji u toj zemlji; budući da je od početka pandemije Sjeverna Koreja postala još izoliranija od ostatka svijeta zbog svoje iznimno slabe zdravstvene infrastrukture i manjka cijepljenja stanovništva; budući da je prema najnovijem izvješću Vijeća UN-a za ljudska prava objavljenom u ožujku 2022. Sjeverna Koreja izoliranija nego ikad zbog dugotrajnih zatvaranja granica velikih razmjera i ograničenja putovanja između gradova i regija uvedenih u siječnju 2020.; budući da je represivna kontrola stanovništva dodatno pooštrena;

| K. | budući da je narod DNRK-a u kontekstu političke i ekonomske izolacije te nestašice hrane i goriva bio izložen desetljećima nerazvijenosti, loše zdravstvene skrbi i visoke razine pothranjenosti majki i djece; budući da je kronična nesigurnost opskrbe hranom i dalje raširena i da se vjerojatno pogoršala zbog znatnog smanjenja trgovine nakon zatvaranja granica te zemlje; budući da se dijelovi stanovništva, osobito ranjive skupine, možda suočavaju s glađu i izgladnjivanjem; |
| --- | --- |

K.

budući da je narod DNRK-a u kontekstu političke i ekonomske izolacije te nestašice hrane i goriva bio izložen desetljećima nerazvijenosti, loše zdravstvene skrbi i visoke razine pothranjenosti majki i djece; budući da je kronična nesigurnost opskrbe hranom i dalje raširena i da se vjerojatno pogoršala zbog znatnog smanjenja trgovine nakon zatvaranja granica te zemlje; budući da se dijelovi stanovništva, osobito ranjive skupine, možda suočavaju s glađu i izgladnjivanjem;

| L. | budući da Europska unija brani i promiče ljudska prava i demokraciju širom svijeta; budući da je politički dijalog između EU-a i DNRK-a posljednji put održan u lipnju 2015.; budući da kineska vlada većinu sjevernokorejskih izbjeglica smatra nezakonitim ekonomskim migrantima te vraća neke od njih ako ih otkrije, ne uzimajući u obzir rizik od progona pri povratku; budući da se sjevernokorejski državljani u Rusiji suočavaju s repatrijacijom u zemlju podrijetla jer je poznato da ruska policija vraća državljane te zemlje na zahtjev Pjongjanga; budući da se tom praksom izravno krše obveze Kine i Rusije na temelju Konvencije UN-a o izbjeglicama iz 1951. i njezina Protokola iz 1967.; budući da mnoge osobe koje pobjegnu iz Sjeverne Koreje prolaze kroz goleme teškoće u Kini i susjednim zemljama, da nemaju službeni identitet ili pravni status te da su iznimno izloženi trgovini ljudima, otmicama i seksualnom iskorištavanju; |
| --- | --- |

L.

budući da Europska unija brani i promiče ljudska prava i demokraciju širom svijeta; budući da je politički dijalog između EU-a i DNRK-a posljednji put održan u lipnju 2015.; budući da kineska vlada većinu sjevernokorejskih izbjeglica smatra nezakonitim ekonomskim migrantima te vraća neke od njih ako ih otkrije, ne uzimajući u obzir rizik od progona pri povratku; budući da se sjevernokorejski državljani u Rusiji suočavaju s repatrijacijom u zemlju podrijetla jer je poznato da ruska policija vraća državljane te zemlje na zahtjev Pjongjanga; budući da se tom praksom izravno krše obveze Kine i Rusije na temelju Konvencije UN-a o izbjeglicama iz 1951. i njezina Protokola iz 1967.; budući da mnoge osobe koje pobjegnu iz Sjeverne Koreje prolaze kroz goleme teškoće u Kini i susjednim zemljama, da nemaju službeni identitet ili pravni status te da su iznimno izloženi trgovini ljudima, otmicama i seksualnom iskorištavanju;

| M. | budući da DNRK nastavlja provoditi svoj program nuklearnih kapaciteta i balističkih projektila, što se nedavno pokazalo iz povećanja broja testiranja projektila početkom 2022.; budući da je EU uveo sankcije za 57 pojedinaca i devet subjekata uvrštenih na popis zbog doprinosa programima DNRK-a povezanima s nuklearnim kapacitetima i kapacitetima balističkih projektila ili drugim oružjem za masovno uništenje ili zbog izbjegavanja sankcija; budući da širenje nuklearnog, kemijskog i biološkog oružja te njihova sredstva isporuke predstavljaju prijetnju međunarodnom miru i sigurnosti; budući da se DNRK 2003. godine povukao iz Ugovora o neširenju nuklearnog oružja, da od 2006. testira nuklearno oružje te da je 2009. službeno objavio da je razvio nuklearno oružje, što dokazuje da je opasnost od razvoja njegovih nuklearnih kapaciteta sve veća; budući da je 20. travnja 2018. DNRK najavio da će odmah obustaviti nuklearno testiranje i testiranje projektila te zatvoriti lokaciju Punggye-ri, koja je korištena za šest prethodnih nuklearnih pokusa; budući da je Vijeće Europske unije 24. ožujka 2022. osudilo lansiranje interkontinentalnih balističkih projektila od strane DNRK-a kao kršenje suspenzije lansiranja interkontinentalnih balističkih projektila koju je obećao DNRK i kršenje sankcija UN-a; budući da je 22. ožujka 2022. u skladu s globalnim režimom sankcija EU-a u području ljudskih prava EU nametnuo zamrzavanje imovine i zabranu putovanja dvama pojedincima i jednom subjektu u DNRK-u; |
| --- | --- |

M.

budući da DNRK nastavlja provoditi svoj program nuklearnih kapaciteta i balističkih projektila, što se nedavno pokazalo iz povećanja broja testiranja projektila početkom 2022.; budući da je EU uveo sankcije za 57 pojedinaca i devet subjekata uvrštenih na popis zbog doprinosa programima DNRK-a povezanima s nuklearnim kapacitetima i kapacitetima balističkih projektila ili drugim oružjem za masovno uništenje ili zbog izbjegavanja sankcija; budući da širenje nuklearnog, kemijskog i biološkog oružja te njihova sredstva isporuke predstavljaju prijetnju međunarodnom miru i sigurnosti; budući da se DNRK 2003. godine povukao iz Ugovora o neširenju nuklearnog oružja, da od 2006. testira nuklearno oružje te da je 2009. službeno objavio da je razvio nuklearno oružje, što dokazuje da je opasnost od razvoja njegovih nuklearnih kapaciteta sve veća; budući da je 20. travnja 2018. DNRK najavio da će odmah obustaviti nuklearno testiranje i testiranje projektila te zatvoriti lokaciju Punggye-ri, koja je korištena za šest prethodnih nuklearnih pokusa; budući da je Vijeće Europske unije 24. ožujka 2022. osudilo lansiranje interkontinentalnih balističkih projektila od strane DNRK-a kao kršenje suspenzije lansiranja interkontinentalnih balističkih projektila koju je obećao DNRK i kršenje sankcija UN-a; budući da je 22. ožujka 2022. u skladu s globalnim režimom sankcija EU-a u području ljudskih prava EU nametnuo zamrzavanje imovine i zabranu putovanja dvama pojedincima i jednom subjektu u DNRK-u;

| N. | budući da je predsjednik Republike Koreje na odlasku Moon Jae-in DNRK-u predložio deklaraciju o „završetku rata” kojom bi se korejski rat koji je završio 1953. bez mirovnog sporazuma i služeno proglasio završenim; |
| --- | --- |

N.

budući da je predsjednik Republike Koreje na odlasku Moon Jae-in DNRK-u predložio deklaraciju o „završetku rata” kojom bi se korejski rat koji je završio 1953. bez mirovnog sporazuma i služeno proglasio završenim;

| O. | budući da su ministri vanjskih poslova skupine G7 i Visoki predstavnik EU-a zajednički izjavili da je teška humanitarna situacija u DNRK-u posljedica toga što je DNRK usmjerio svoje resurse u razvoj oružja za masovno uništenje i balističkih projektila, a ne u dobrobit svojeg naroda; |
| --- | --- |

O.

budući da su ministri vanjskih poslova skupine G7 i Visoki predstavnik EU-a zajednički izjavili da je teška humanitarna situacija u DNRK-u posljedica toga što je DNRK usmjerio svoje resurse u razvoj oružja za masovno uništenje i balističkih projektila, a ne u dobrobit svojeg naroda;

| 1. | ponavlja svoju snažnu osudu državne represije koja traje desetljećima i koju su na sustavan način provodili sadašnji i prošli vrhovni vođe i administracija DNRK-a; poziva Kim Jong-una da zaustavi politiku istrebljenja, ubojstava, porobljavanja, mučenja, zatvaranja, silovanja, prisilnih pobačaja i drugih oblika seksualnog nasilja, progona na političkoj, vjerskoj, rasnoj i rodnoj osnovi, prisilnog premještaja stanovništva, prisilnog nestanka osoba, nehumanog čina svjesnog uzrokovanja dugotrajnog izgladnjivanja i institucionaliziranog nekažnjavanja počinitelja tih djela; potiče vlasti DNRK-a da prestanu sa svojim aktualnim zločinima protiv čovječnosti, među ostalim preko sustava logora kwanliso, te da provedu postupak reforme u kojem će se poštovati i štititi sva ljudska prava; naglašava da je potrebno zatvoriti logore kwanliso; poziva na objavu detaljnih informacija o tim logorima i na to da se neovisnim međunarodnim nadzornim tijelima omogući da ih posjećuju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | strogo osuđuje sustavnu i raširenu primjenu smrtne kazne u DNRK-u; poziva vladu DNRK-a da proglasi moratorij na sva pogubljenja, u cilju ukidanja smrtne kazne u bliskoj budućnosti; poziva DNRK da stane na kraj izvansudskim smaknućima i prisilnim nestancima, oslobodi političke zatvorenike i dopusti svojim građanima da slobodno putuju unutar i izvan zemlje; poziva DNRK da dopusti slobodu izražavanja i medijsku slobodu kako nacionalnim tako i međunarodnim medijima te građanima necenzurirani pristup internetu; traži od DNRK-a da prestane optuživati bjegunce iz zemlje za „izdaju” ili tražiti da se bjegunci u Kinu vraćaju u DNRK; |
| --- | --- |

2.

| 3. | potiče vladu Narodne Republike Kine i vladu Ruske Federacije da, u skladu sa svojim obvezama kao države potpisnice Konvencije UN-a o izbjeglicama, ne uskraćuju sjevernokorejskim izbjeglicama koji prelaze granicu prema Kini i Rusiji pravo na traženje azila i da ih ne vraćaju prisilno u Sjevernu Koreju, već da zaštite njihova temeljna ljudska prava; ponavlja svoj poziv zemljama koje primaju izbjeglice iz DNRK-a da poštuju Ženevsku konvenciju iz 1951. i njezin Protokol iz 1967. te da se nužno suzdrže od suradnje u bilo kojem obliku s administracijom DNRK-a u pogledu izručenja ili repatrijacije državljana Sjeverne Koreje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | osuđuje stroga ograničenja slobode kretanja, izražavanja, informiranja, mirnog okupljanja i udruživanja, kao i diskriminaciju utemeljenu na sustavu songbun, prema kojemu se ljudi po rođenju dijele na društvene klase koje određuje država, a djelomično se u obzir uzimaju političko opredjeljenje i religija; duboko je zabrinut zbog sustavnih kršenja slobode vjeroispovijesti i uvjerenja koja utječu na šamanizam i kršćanstvo, kao i na druge religije u Sjevernoj Koreji; osuđuje proizvoljna uhićenja, dugotrajno pritvaranje, mučenje, zlostavljanje, seksualno nasilje i ubojstva vjerskih osoba; potiče vlasti DNRK-a da prestanu s nasiljem nad vjerskim manjinama i da im dodijele pravo na slobodu vjeroispovijesti i uvjerenja, pravo na udruživanje i pravo na slobodu izražavanja; naglašava potrebu da se počinitelji tih nasilnih djela privedu pravdi, uključujući Ministarstvo narodne socijalne sigurnosti i Ministarstvo državne sigurnosti, koji su ključni za progon vjerskih zajednica; |
| --- | --- |

4.

| 5. | potiče vladu DNRK-a da obustavi svoj program prisilnog rada pod pokroviteljstvom države u okviru kojeg su strane zemlje imale koristi od desetaka tisuća sjevernokorejskih radnika u nesigurnim uvjetima, stvarajući tvrdu valutu za pomoć održavanju režima; ističe da se u tom slučaju odgovornost za zaštitu radničkih prava proteže na države domaćine, koje se trebaju pobrinuti za zaštitu standarda radničkih i ljudskih prava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava posebnu zabrinutost zbog uvjeta pritvora u cijelom kaznenom sustavu, uključujući uskraćivanje zdravstvene skrbi, mučenje i okrutno, neljudsko i ponižavajuće postupanje i kažnjavanje, proizvoljno oduzimanje slobode, prisilni rad, silovanje i druge oblike seksualnog nasilja, uskraćivanje prava na život i pošteno suđenje te kršenje prava ranjivih pritvorenika, uključujući žene, osobe s invaliditetom i maloljetnike; poziva vlasti DNRK-a da neovisnim promatračima ljudskih prava osiguraju pristup njezinu kaznenom sustavu i da surađuju s njima u cilju rada na reformi svojih kaznenih i pravosudnih sustava s relevantnim međunarodnim akterima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | osuđuje instrumentalizaciju pandemije, koja je dovela do uvođenja dodatnih ograničenja i ozbiljnih, nepotrebnih i ekstremnih mjera koje je sjevernokorejska vlada naizgled uvela radi zaštite od bolesti COVID-19, čime se dodatno ograničavaju inherentno ugrožena prava na hranu i zdravlje te prava na slobodu kretanja i slobodu izražavanja i informiranja; pohvaljuje rad Odbora za sankcije 1718, koji je brzo odobrio sve zahtjeve za izuzeće od sankcija povezanih s bolešću COVID-19 za humanitarnu pomoć DNRK-u; poziva DNRK da surađuje s međunarodnim organizacijama, uključujući inicijativu za globalni pristup cjepivima protiv bolesti COVID-19 (COVAX), kako bi se osigurala pravodobna isporuka i distribucija cjepiva protiv bolesti COVID-19 njezinim građanima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava posebnu zabrinutost zbog nedostatka hrane u zemlji i utjecaja koji to ima na ostvarivanje gospodarskih, socijalnih i kulturnih prava stanovništva; poziva vlasti DNRK-a da svim građanima osiguraju pristup hrani i humanitarnoj pomoći na temelju potreba, u skladu s humanitarnim načelima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava važnost osiguravanja odgovornosti za prošle i aktualne zločine protiv čovječnosti; snažno potiče DNRK da u potpunosti poštuje sve pravne obveze koje proizlaze iz relevantnih rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a; poziva sve članice UN-a da poduzmu mjere za potpunu provedbu sankcija Vijeća sigurnosti UN-a; poziva na ulaganje napora kako bi se stanje u DNRK-u uputilo Međunarodnom kaznenom sudu ili kako bi se uspostavio ad hoc sud ili usporedivi mehanizam radi utvrđivanja kaznene odgovornosti vladinih dužnosnika, uključujući najviše razine vlasti; ustraje u tome da je potrebno da Vijeće u okviru globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava donese ozbiljne dodatne sankcije u vezi s kršenjima ljudskih prava usmjerene na pojedince za koje je utvrđeno da su odgovorni za ta kršenja; prima na znanje mišljenje posebnog izvjestitelja UN-a da se osigura da sankcije protiv te zemlje nemaju štetan učinak na prava na hranu, zdravlje, vodu i sanitarne uvjete, stanovanje i razvoj te da se spriječi bilo kakav negativan učinak na humanitarnu pomoć, među ostalim u kontekstu pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

9.

| 10. | oštro osuđuje činjenicu da je DNRK 24. ožujka 2022. lansirao interkontinentalni balistički projektil kao nepotrebnu i opasnu provokaciju koja predstavlja kršenje brojnih rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a i ozbiljnu prijetnju međunarodnom i regionalnom miru i sigurnosti; poziva DNRK da potpuno, provjerljivo i nepovratno napusti svoje programe oružja za masovno uništenje i balističkih projektila; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva DNRK da nastavi s konstruktivnom suradnjom s međunarodnim sugovornicima u cilju poticanja konkretnog napretka kad je riječ o stanju ljudskih prava na terenu, što se odnosi i na dijalog, službene državne posjete i više međuljudskog kontakta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | i dalje podupire mirno rješenje sukoba na Korejskom poluotoku, što bi trebalo uključivati nuklearno razoružanje zajedno s poboljšanjem stanja ljudskih prava u DNRK-u; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice EU-a da pruže potporu strukturama UN-a i organizacijama civilnog društva kako bi se kontinuiranim prikupljanjem dokaza i dokumentiranjem prošlih i sadašnjih kršenja ljudskih prava u zemlji osiguralo preuzimanje odgovornosti za počinjene zločine s ciljem okončanja nekažnjavanja teškog zlostavljanja od strane DNRK-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja obnovu mandata posebnog izvjestitelja UN-a za stanje ljudskih prava u DNRK; žali zbog činjenice da područni ured u Seoulu Ureda visokog povjerenika za ljudska prava (OHCHR) i dalje nema dovoljno osoblja te potiče članove UN-a i OHCHR-a da podrže taj mehanizam i pobrinu se da Ured im sve potrebno osoblje i resurse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | preporučuje napredak prema pomirenju i uspostavi odgovarajućeg postupka pravne zaštite; poziva pogođene države da izdaju „Deklaraciju za kraj rata” kako bi se okončao neriješeni vojni sukob; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja režim sankcija EU-a, kao i izraženu spremnost EU-a da pruži potporu svim smislenim diplomatskim procesima; potiče EU i države članice da razviju strategiju kojom se dopunjuje režim sankcija EU-a, u skladu s globalnom strategijom EU-a i uzimajući u obzir nastavak političkog dijaloga sa Sjevernom Korejom kada za to dođe vrijeme, s ciljem uključivanja inicijativa u području ljudskih prava, denuklearizacije i mira u njegov angažman s DNRK-om; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladi i parlamentu Demokratske Narodne Republike Koreje, vladi i parlamentu Republike Koreje, vladi i parlamentu Narodne Republike Kine, vladi i parlamentu Sjedinjenih Američkih Država, vladi i parlamentu Ruske Federacije, vladi i parlamentu Japana, posebnom izvjestitelju UN-a za stanje ljudskih prava u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji i glavnom tajniku UN-a. |
| --- | --- |

16.

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/71

---

P9_TA(2022)0124

Stanje vladavine prava i ljudskih prava u Republici Gvatemali

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o stanju vladavine prava i ljudskih prava u Republici Gvatemali (2022/2621(RSP))

(2022/C 434/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Gvatemali, posebno onu od 14. ožujka 2019. o stanju ljudskih prava u Gvatemali (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Gvatemali, posebno onu od 14. ožujka 2019. o stanju ljudskih prava u Gvatemali (1),

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 11. veljače 2022. o stanju vladavine prava u Gvatemali te izjavu od 23. ožujka 2022. o pogoršanju stanja vladavine prava u Gvatemali, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 11. veljače 2022. o stanju vladavine prava u Gvatemali te izjavu od 23. ožujka 2022. o pogoršanju stanja vladavine prava u Gvatemali,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane (2), a posebno njegovu klauzulu o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane (2), a posebno njegovu klauzulu o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir smjernice Europske unije o braniteljima ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Europske unije o braniteljima ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir izvješće visoke povjerenice UN-a za ljudska prava od 28. veljače 2022. o stanju ljudskih prava u Gvatemali, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće visoke povjerenice UN-a za ljudska prava od 28. veljače 2022. o stanju ljudskih prava u Gvatemali,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika glavnog tajnika UN-a o Gvatemali od 11. veljače 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika glavnog tajnika UN-a o Gvatemali od 11. veljače 2022.,

| — | uzimajući u obzir izjave Međuameričke komisije za ljudska prava (IACHR) od 22. veljače 2022. u kojoj se izražava zabrinutost zbog novih kršenja neovisnosti pravosuđa u Gvatemali, te izjavu IACHR-a i posebnog izvjestitelja UN-a za neovisnost sudaca i odvjetnika od 9. ožujka 2022. u kojoj se Gvatemalu poziva da zajamči neovisnost i nepristranost pri imenovanju novog glavnog državnog odvjetnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Međuameričke komisije za ljudska prava (IACHR) od 22. veljače 2022. u kojoj se izražava zabrinutost zbog novih kršenja neovisnosti pravosuđa u Gvatemali, te izjavu IACHR-a i posebnog izvjestitelja UN-a za neovisnost sudaca i odvjetnika od 9. ožujka 2022. u kojoj se Gvatemalu poziva da zajamči neovisnost i nepristranost pri imenovanju novog glavnog državnog odvjetnika,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima te konvencije UN-a o ljudskim pravima i njihove neobavezne protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima te konvencije UN-a o ljudskim pravima i njihove neobavezne protokole,

| — | uzimajući u obzir UN-ov Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ov Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Ustav Gvatemale, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Gvatemale,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Gvatemala važan partner EU-a i njegov istomišljenik, o čemu svjedoči ključna uloga koju je ta država imala u regionalnoj integraciji u Srednjoj Americi privremenim predsjedništvom u Sustavu integracije srednjoameričkih država, rast trgovinske suradnje EU-a i Gvatemale, solidarnost s Ukrajinom i Europom i snažna osuda ruske invazije na Ukrajinu i njezina aktivna uloga na međunarodnim forumima, kao i konstruktivni dijalog s Veleposlanstvom Gvatemale u Bruxellesu u kontekstu izaslanstva Europskog parlamenta za odnose sa zemljama Srednje Amerike; |
| --- | --- |

A.

budući da je Gvatemala važan partner EU-a i njegov istomišljenik, o čemu svjedoči ključna uloga koju je ta država imala u regionalnoj integraciji u Srednjoj Americi privremenim predsjedništvom u Sustavu integracije srednjoameričkih država, rast trgovinske suradnje EU-a i Gvatemale, solidarnost s Ukrajinom i Europom i snažna osuda ruske invazije na Ukrajinu i njezina aktivna uloga na međunarodnim forumima, kao i konstruktivni dijalog s Veleposlanstvom Gvatemale u Bruxellesu u kontekstu izaslanstva Europskog parlamenta za odnose sa zemljama Srednje Amerike;

| B. | budući da je 2019. vlada Republike Gvatemale jednostrano odlučila prekinuti mandat Međunarodne komisije za borbu protiv nekažnjivosti (CICIG) koja je u toj zemlji djelovala 12 godina; budući da je u razdoblju kada su vlasti surađivale s CICIG-om, Gvatemala pokazala kontinuirani napredak u procesuiranju slučajeva ljudskih prava i korupcije; |
| --- | --- |

B.

budući da je 2019. vlada Republike Gvatemale jednostrano odlučila prekinuti mandat Međunarodne komisije za borbu protiv nekažnjivosti (CICIG) koja je u toj zemlji djelovala 12 godina; budući da je u razdoblju kada su vlasti surađivale s CICIG-om, Gvatemala pokazala kontinuirani napredak u procesuiranju slučajeva ljudskih prava i korupcije;

| C. | budući da se od tada Gvatemala neprestano suočava s procesom institucionalnog kooptiranja i urušavanjem vladavine prava, sustavnom opstrukcijom i uznemiravanjem legitimnog rada sudaca i tužitelja, kampanjama ocrnjivanja, uhićenjima i zastrašivanjem pravosudnih djelatnika, posebno onih iz CICIG-a i Ureda posebnog tužitelja za borbu protiv nekažnjivosti (FECI), te intenziviranjem i povećanjem agresije nad organizacijama civilnog društva i braniteljima ljudskih prava te njihovom kriminalizacijom; |
| --- | --- |

C.

budući da se od tada Gvatemala neprestano suočava s procesom institucionalnog kooptiranja i urušavanjem vladavine prava, sustavnom opstrukcijom i uznemiravanjem legitimnog rada sudaca i tužitelja, kampanjama ocrnjivanja, uhićenjima i zastrašivanjem pravosudnih djelatnika, posebno onih iz CICIG-a i Ureda posebnog tužitelja za borbu protiv nekažnjivosti (FECI), te intenziviranjem i povećanjem agresije nad organizacijama civilnog društva i braniteljima ljudskih prava te njihovom kriminalizacijom;

| D. | budući da su tužitelji za korupciju i organizirani kriminal u kojima su sudjelovali visoki državni dužnosnici i vlasnici poduzeća prikazivani kao kriminalci u brojnim kaznenim postupcima putem pritužbi pred Sudskom stegovnom komisijom i preliminarnih suđenja koja je pokretalo gvatemalsko Državno odvjetništvo kako bi ih uhitilo ili kako bi im se oduzeo imunitet od sudskih postupaka; budući da su porast broja tih sudskih postupaka protiv neovisnih sudaca, tužitelja i odvjetnika te nedostatak brze i učinkovite reakcije i zaštitnih mjera alarmantni; |
| --- | --- |

D.

budući da su tužitelji za korupciju i organizirani kriminal u kojima su sudjelovali visoki državni dužnosnici i vlasnici poduzeća prikazivani kao kriminalci u brojnim kaznenim postupcima putem pritužbi pred Sudskom stegovnom komisijom i preliminarnih suđenja koja je pokretalo gvatemalsko Državno odvjetništvo kako bi ih uhitilo ili kako bi im se oduzeo imunitet od sudskih postupaka; budući da su porast broja tih sudskih postupaka protiv neovisnih sudaca, tužitelja i odvjetnika te nedostatak brze i učinkovite reakcije i zaštitnih mjera alarmantni;

| E. | budući da su prijetnje, uznemiravanje i rizik od proizvoljnog pritvaranja doveli do toga da je više od 20 sudaca najavilo da će otići iz Gvatemale u igznanstvo radi zaštite svoje sigurnosti te tjelesnog i psihičkog integriteta te da bi izbjegli odmazdu od gvatemalskih vlasti budući da su slučajevi sutkinje Erike Aifán, bivših glavnih državnih odvjetnica Claudie Paz i Thelme Aldana te Juana Francisca Sandovala, koji je vodio FECI, samo neki od primjera uznemiravanja pravosudnih djelatnika u Gvatemali; |
| --- | --- |

E.

budući da su prijetnje, uznemiravanje i rizik od proizvoljnog pritvaranja doveli do toga da je više od 20 sudaca najavilo da će otići iz Gvatemale u igznanstvo radi zaštite svoje sigurnosti te tjelesnog i psihičkog integriteta te da bi izbjegli odmazdu od gvatemalskih vlasti budući da su slučajevi sutkinje Erike Aifán, bivših glavnih državnih odvjetnica Claudie Paz i Thelme Aldana te Juana Francisca Sandovala, koji je vodio FECI, samo neki od primjera uznemiravanja pravosudnih djelatnika u Gvatemali;

| F. | budući da se u članku 203. Ustava Gvatemale naglašava da sudbenu funkciju moraju izvršavati isključivo Vrhovni sud i drugi zakonom propisani sudovi; budući da nema napretka u izboru sudaca na upražnjena mjesta na Vrhovnom i Žalbenom sudu; budući da će ove godine predsjednik i Kongres imenovati tri ključne osobe: glavnog državnog odvjetnika, pravobranitelja za ljudska prava i predsjednika Revizorskog suda; |
| --- | --- |

F.

budući da se u članku 203. Ustava Gvatemale naglašava da sudbenu funkciju moraju izvršavati isključivo Vrhovni sud i drugi zakonom propisani sudovi; budući da nema napretka u izboru sudaca na upražnjena mjesta na Vrhovnom i Žalbenom sudu; budući da će ove godine predsjednik i Kongres imenovati tri ključne osobe: glavnog državnog odvjetnika, pravobranitelja za ljudska prava i predsjednika Revizorskog suda;

| G. | budući da će u svibnju 2022. biti izabran novi glavni državni odvjetnik Republike Gvatemale; budući da se u Ustavu Gvatemale navodi da glavnog državnog odvjetnika imenuje povjerenstvo za imenovanje koje se sastoji od predsjednika Vrhovnog suda, dekana pravnih fakulteta, članova odvjetničke komore i članova civilnog društva; budući da je u rujnu 2021. Ministarstvo vanjskih poslova SAD-a uvrstilo glavnu državnu odvjetnicu Republike Gvatemale i kandidatkinju za ponovni izbor Maríju Consuelo Porras te glavnog tajnika Ureda javnog tužitelja Angela Pinedu na tzv. Engelov popis kao korumpirane i nedemokratske aktere koji ometaju kazneni progon slučajeva korupcije; budući da glavni državni odvjetnik ima temeljnu ulogu u jamčenju vladavine prava, zaštiti i obrani ljudskih prava te borbi protiv korupcije i nekažnjavanja; |
| --- | --- |

G.

budući da će u svibnju 2022. biti izabran novi glavni državni odvjetnik Republike Gvatemale; budući da se u Ustavu Gvatemale navodi da glavnog državnog odvjetnika imenuje povjerenstvo za imenovanje koje se sastoji od predsjednika Vrhovnog suda, dekana pravnih fakulteta, članova odvjetničke komore i članova civilnog društva; budući da je u rujnu 2021. Ministarstvo vanjskih poslova SAD-a uvrstilo glavnu državnu odvjetnicu Republike Gvatemale i kandidatkinju za ponovni izbor Maríju Consuelo Porras te glavnog tajnika Ureda javnog tužitelja Angela Pinedu na tzv. Engelov popis kao korumpirane i nedemokratske aktere koji ometaju kazneni progon slučajeva korupcije; budući da glavni državni odvjetnik ima temeljnu ulogu u jamčenju vladavine prava, zaštiti i obrani ljudskih prava te borbi protiv korupcije i nekažnjavanja;

| H. | budući da su Međuamerička komisija za ljudska prava i posebni izvjestitelj UN-a za neovisnost sudaca i odvjetnika dali nekoliko preporuka za provedbu ustavne reforme postupaka za izbor glavnog državnog odvjetnika i sudaca visokih sudova u zemlji u skladu s međunarodnim standardima neovisnosti i nepristranosti; |
| --- | --- |

H.

budući da su Međuamerička komisija za ljudska prava i posebni izvjestitelj UN-a za neovisnost sudaca i odvjetnika dali nekoliko preporuka za provedbu ustavne reforme postupaka za izbor glavnog državnog odvjetnika i sudaca visokih sudova u zemlji u skladu s međunarodnim standardima neovisnosti i nepristranosti;

| I. | budući da je vlada Gvatemale uložila napore u provedbu politika kojima se promiče transparentnost, borba protiv korupcije i borba protiv nekažnjavanja osnivanjem Predsjedničkog odbora za borbu protiv korupcije i Predsjedničkog odbora za mir i ljudska prava, koji bi trebali donijeti konkretne rezultate; |
| --- | --- |

I.

budući da je vlada Gvatemale uložila napore u provedbu politika kojima se promiče transparentnost, borba protiv korupcije i borba protiv nekažnjavanja osnivanjem Predsjedničkog odbora za borbu protiv korupcije i Predsjedničkog odbora za mir i ljudska prava, koji bi trebali donijeti konkretne rezultate;

| J. | budući da je prema podacima organizacije Transparency International Gvatemala tijekom u proteklih deset godina pala za 59 mjesta na indeksu percepcije korupcije, s 91. (2010.) na 150. mjesto od 180 zemalja; |
| --- | --- |

J.

budući da je prema podacima organizacije Transparency International Gvatemala tijekom u proteklih deset godina pala za 59 mjesta na indeksu percepcije korupcije, s 91. (2010.) na 150. mjesto od 180 zemalja;

| K. | budući da se Dekretom 4-2020, poznatim kao Zakon o nevladinim organizacijama, koji je stupio na snagu u veljači 2022., nastoje ograničiti aktivnosti nevladinih organizacija jer se njime postrožuje nadzor vlade i otvara mogućnost za ukidanje nevladinih organizacija koje ne ispunjavaju administrativne zahtjeve; |
| --- | --- |

K.

budući da se Dekretom 4-2020, poznatim kao Zakon o nevladinim organizacijama, koji je stupio na snagu u veljači 2022., nastoje ograničiti aktivnosti nevladinih organizacija jer se njime postrožuje nadzor vlade i otvara mogućnost za ukidanje nevladinih organizacija koje ne ispunjavaju administrativne zahtjeve;

| L. | budući da su nasilje i iznuđivanje koje provode moćne kriminalne organizacije i dalje ozbiljni problemi u Gvatemali i budući da je nasilje povezano s bandama važan faktor koji ljude potiče da napuste tu zemlju; |
| --- | --- |

L.

budući da su nasilje i iznuđivanje koje provode moćne kriminalne organizacije i dalje ozbiljni problemi u Gvatemali i budući da je nasilje povezano s bandama važan faktor koji ljude potiče da napuste tu zemlju;

| M. | budući da je 2021. Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava zabilježio 103 napada na borce za ljudska prava i šest ubojstava, kao i 33 napada na novinare; budući da se borci za zaštitu okoliša i zemljišta, autohtoni narodi i zajednice te borci za prava žena suočavaju s ozbiljnim prijetnjama; budući da Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava ističe da državni i nedržavni akteri sve više zloupotrebljavaju kazneno pravo protiv boraca za ljudska prava i novinara kako bi ih kaznili ili spriječili zakonito obavljanje njihova rada; |
| --- | --- |

M.

budući da je 2021. Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava zabilježio 103 napada na borce za ljudska prava i šest ubojstava, kao i 33 napada na novinare; budući da se borci za zaštitu okoliša i zemljišta, autohtoni narodi i zajednice te borci za prava žena suočavaju s ozbiljnim prijetnjama; budući da Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava ističe da državni i nedržavni akteri sve više zloupotrebljavaju kazneno pravo protiv boraca za ljudska prava i novinara kako bi ih kaznili ili spriječili zakonito obavljanje njihova rada;

| N. | budući da se autohtoni narodi i dalje suočavaju s višestrukom diskriminacijom te ekonomskim i socijalnim nejednakostima; budući da postoji potreba za jačanjem odnosa povjerenja između javnih institucija i autohtonih naroda provedbom mjera za zaštitu i ostvarivanje njihovih prava, uključujući pravo na slobodan, prethodni i informirani pristanak; |
| --- | --- |

N.

budući da se autohtoni narodi i dalje suočavaju s višestrukom diskriminacijom te ekonomskim i socijalnim nejednakostima; budući da postoji potreba za jačanjem odnosa povjerenja između javnih institucija i autohtonih naroda provedbom mjera za zaštitu i ostvarivanje njihovih prava, uključujući pravo na slobodan, prethodni i informirani pristanak;

| O. | budući da su rodno uvjetovano i seksualno nasilje nad ženama i djevojčicama rašireni i duboko ukorijenjeni problemi; budući da je gvatemalski Kongres 8. ožujka 2022. odobrio Dekret 18-2022, takozvani Zakon o zaštiti života i obitelji, kojim se pobačaj kriminalizira u svim okolnostima, uz zatvorske kazne u trajanju od 5 do 25 godina, te se zabranjuje rodna raznolikost i spolni odgoj u školama; budući da je nakon više prosvjeda na nacionalnoj i međunarodnoj razini predsjednik izrazio namjeru da uloži veto na taj dekret te da je 15. ožujka 2022. gvatemalski Kongres izglasao da se obustavi daljnji postupak u pogledu toga kontroverznog zakona; |
| --- | --- |

O.

budući da su rodno uvjetovano i seksualno nasilje nad ženama i djevojčicama rašireni i duboko ukorijenjeni problemi; budući da je gvatemalski Kongres 8. ožujka 2022. odobrio Dekret 18-2022, takozvani Zakon o zaštiti života i obitelji, kojim se pobačaj kriminalizira u svim okolnostima, uz zatvorske kazne u trajanju od 5 do 25 godina, te se zabranjuje rodna raznolikost i spolni odgoj u školama; budući da je nakon više prosvjeda na nacionalnoj i međunarodnoj razini predsjednik izrazio namjeru da uloži veto na taj dekret te da je 15. ožujka 2022. gvatemalski Kongres izglasao da se obustavi daljnji postupak u pogledu toga kontroverznog zakona;

| P. | budući da Gvatemala ima jednu od najviših stopa nejednakosti i neke od najgorih stopa siromaštva, pothranjenosti i smrtnosti majki i djece u toj regiji; budući da Gvatemala zauzima šesto mjesto po kroničnoj pothranjenosti u svijetu; |
| --- | --- |

P.

budući da Gvatemala ima jednu od najviših stopa nejednakosti i neke od najgorih stopa siromaštva, pothranjenosti i smrtnosti majki i djece u toj regiji; budući da Gvatemala zauzima šesto mjesto po kroničnoj pothranjenosti u svijetu;

| Q. | budući da je EU i dalje jedan od glavnih partnera Gvatemale s obzirom na to da su joj u okviru Instrumenta za razvojnu suradnju u programskom razdoblju 2014. – 2020. dodijeljena 152 milijuna EUR, s naglaskom na sigurnosti opskrbe hranom, borbi protiv korupcije, miru i sigurnosti te konkurentnosti; |
| --- | --- |

Q.

budući da je EU i dalje jedan od glavnih partnera Gvatemale s obzirom na to da su joj u okviru Instrumenta za razvojnu suradnju u programskom razdoblju 2014. – 2020. dodijeljena 152 milijuna EUR, s naglaskom na sigurnosti opskrbe hranom, borbi protiv korupcije, miru i sigurnosti te konkurentnosti;

| R. | budući da je Aura Lolita Chávez, braniteljica okoliša iz Gvatemale i pripadnica autohtonog naroda te finalistica Nagrade Saharov Europskog parlamenta za 2017., napustila svoju zemlju nakon ozbiljnih napada, prijetnji smrću i kleveta te budući da je u slučaju povratka u Gvatemalu očekuje nekoliko sudskih postupaka; budući da bi njezina pravna i fizička sigurnost trebala biti zajamčena ako se odluči vratiti; |
| --- | --- |

R.

budući da je Aura Lolita Chávez, braniteljica okoliša iz Gvatemale i pripadnica autohtonog naroda te finalistica Nagrade Saharov Europskog parlamenta za 2017., napustila svoju zemlju nakon ozbiljnih napada, prijetnji smrću i kleveta te budući da je u slučaju povratka u Gvatemalu očekuje nekoliko sudskih postupaka; budući da bi njezina pravna i fizička sigurnost trebala biti zajamčena ako se odluči vratiti;

| 1. | zabrinut je zbog pogoršanja stanja vladavine prava u Gvatemali i pravnih postupaka koje su Vrhovni sud i glavni tužitelj pokrenuli protiv neovisnih sudaca, odvjetnika i tužitelja koji istražuju ili kazneno gone kriminalne strukture povezane s visoko pozicioniranim državnim dužnosnicima i vlasnicima poduzeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | osuđuje kriminalizaciju i pritvaranje te medijske kampanje diskreditiranja, prijetnje i uznemiravanje usmjereno protiv pravosudnih djelatnika uključenih u kazneni progon slučajeva korupcije i borbu protiv nekažnjavanja, kao i te iste aktivnosti usmjerene protiv boraca za ljudska prava i novinara; apelira na gvatemalske vlasti da okončaju te aktivnosti i da se drže vladavine prava i potpunog poštovanja neovisnosti grana vlasti kao ključnih elemenata u borbi protiv nekažnjavanja i korupcije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva gvatemalske vlasti da smjesta provedu temeljite i nepristrane istrage prijetnji, uznemiravanja i kampanja stigmatizacije usmjerenih protiv pravosudnih dužnosnika i aktera civilnog društva kako bi se identificirale odgovorne osobe i kako bi ih se izvelo pred nadležne, neovisne i nepristrane sudove; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva gvatemalske vlasti da hitno poduzmu potrebne mjere kako bi se zajamčili sigurnost i integritet sudaca, tužitelja, odvjetnika, uključujući bivše odvjetnike CICIG-a, i boraca za ljudska prava, kao i onih koji su pritvoreni, te kako bi se zaštitilo njihovo pravo na pravičan sudski postupak; potiče vlasti da osiguraju siguran povratak osoba koje su bile prisiljene napustiti zemlju iz straha za svoju sigurnost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da su nužni poboljšani i djelotvorni kanali za dijalog u okviru gvatemalskih institucija radi promicanja demokratskih vrijednosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno potvrđuje da postupak odabira i imenovanja sudaca mora biti transparentan i participativan te da bi kandidate trebalo odabrati na temelju njihovih zasluga i dokazanih rezultata u pogledu poštovanja ljudskih prava, u skladu s međunarodnim standardima i Ustavom Gvatemale; u tom smislu poziva gvatemalske vlasti da zajamče pošten izbor sudaca, posebno u pogledu izbora glavnog državnog tužitelja i pravobranitelja za ljudska prava; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da donošenje restriktivnog zakonodavstva, kao što je Zakon o nevladinim organizacijama, može doprinijeti kolapsu sustava zaštite boraca za ljudska prava, čime se jača nekažnjavanje; traži da se ti zakoni opozovu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | potiče vladu Gvatemale da poduzme potrebne mjere za jačanje zakonodavstva i politika za zaštitu boraca za ljudska prava, uključujući borce za zaštitu okoliša i novinare, te da razvije javnu politiku za zaštitu boraca za ljudska prava u skladu s presudom Međuameričkog suda za ljudska prava iz 2014. i obvezom koju je Gvatemala preuzela pred Vijećem UN-a za ljudska prava 2018.; preporučuje vladi Gvatemale da ratificira Sporazum iz Escazúa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja činjenicu da su gvatemalske vlasti osnovale Predsjednički odbor za borbu protiv korupcije i Predsjednički odbor za mir i ljudska prava kao temeljne stupove vladina nacionalnog plana za inovacije i razvoj te radi provedbe politika kojima se promiče transparentnost, borba protiv korupcije i borba protiv nekažnjavanja; potiče te odbore da ostvare konkretne rezultate; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče vladu Gvatemale na daljnju suradnju sa svim UN-ovim i regionalnim mehanizmima za ljudska prava kako bi se unaprijedilo promicanje i zaštita ljudskih prava u toj zemlji; preporučuje vladi Gvatemale da produlji mandat Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava u Gvatemali na razuman rok; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja djelovanje veleposlanstava država članica EU-a i Delegacije EU-a u Gvatemali u pogledu mjera zaštite boraca za ljudska prava; poziva Komisiju da znatno proširi i aktivnije provodi mjere zaštite, uključujući proširenje promatranja saslušanja kriminaliziranih boraca za ljudska prava, posebno boraca za ljudska prava u području okoliša i boraca za ljudska prava žena, među ostalim povećanjem potpore neovisnim organizacijama civilnog društva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva EU i njegove države članice da iskoriste mehanizme utvrđene u sporazumu o pridruživanju i sporazumu o političkom dijalogu i suradnji kako bi snažno potaknuli Gvatemalu da provede ambiciozan plan u području ljudskih prava i da se bori protiv nekažnjavanja radi poboljšanja stanja ljudskih prava u toj zemlji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, Organizaciji američkih država, Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini, predsjedniku, vladi i parlamentu Republike Gvatemale, Tajništvu za srednjoameričku gospodarsku integraciju i Srednjoameričkom parlamentu. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  SL C 23, 21.1.2021., str. 92.

(2)  SL L 346, 15.12.2012., str. 3.

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/75 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/75

---

P9_TA(2022)0125

Jačanje represije u Rusiji, uključujući slučaj Alekseja Navaljnog

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o jačanju represije u Rusiji, uključujući slučaj Alekseja Navaljnog (2022/2622(RSP))

(2022/C 434/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji,

| — | uzimajući u obzir Povelju UN-a, Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Europsku konvenciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju UN-a, Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Europsku konvenciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Ustav Ruske Federacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Ruske Federacije,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella od 28. ožujka 2022. o nezavisnim ruskim novinama Novaja Gazeta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella od 28. ožujka 2022. o nezavisnim ruskim novinama Novaja Gazeta,

| — | uzimajući u obzir izjavu Visokog predstavnika u ime EU-a od 22. ožujka 2022. o odluci da se politički motivirano zatvaranje Alekseja Navaljnog produlji za još devet godina, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Visokog predstavnika u ime EU-a od 22. ožujka 2022. o odluci da se politički motivirano zatvaranje Alekseja Navaljnog produlji za još devet godina,

| — | uzimajući u obzir izjavu povjerenice Vijeća Europe za ljudska prava od 24. ožujka 2022. u kojoj pozdravlja hrabar rad novinara i boraca za ljudska prava, uključujući one iz Ruske Federacije i Bjelarusa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu povjerenice Vijeća Europe za ljudska prava od 24. ožujka 2022. u kojoj pozdravlja hrabar rad novinara i boraca za ljudska prava, uključujući one iz Ruske Federacije i Bjelarusa,

| — | uzimajući u obzir izjavu predstavnika za slobodu medija Organizacije za europsku sigurnost i suradnju od 3. ožujka 2022. o ozbiljnom kršenju prava na slobodu izražavanja i slobodu medija u Rusiji u kontekstu vojnog napada te zemlje na Ukrajinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predstavnika za slobodu medija Organizacije za europsku sigurnost i suradnju od 3. ožujka 2022. o ozbiljnom kršenju prava na slobodu izražavanja i slobodu medija u Rusiji u kontekstu vojnog napada te zemlje na Ukrajinu,

| — | uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice UN-a za ljudska prava o nedavnim događajima u Rusiji i Ukrajini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice UN-a za ljudska prava o nedavnim događajima u Rusiji i Ukrajini,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Ruska Federacija u više navrata prekršila međunarodno pravo i svoje međunarodne obveze te pokrenula nezakonitu, neizazvanu i neopravdanu ratnu agresiju protiv Ukrajine i počinila masakre nad njezinim građanima; budući da su zakonodavna ograničenja, zabrane medija, kriminalizacija neovisnog izvješćivanja i slobodnog mišljenja te drugi politički progoni posljednjih mjeseci dosegli totalitarne razmjere, što je prouzročilo raspad neovisnog i pluralističkog civilnog prostora u Rusiji; |
| --- | --- |

A.

budući da je Ruska Federacija u više navrata prekršila međunarodno pravo i svoje međunarodne obveze te pokrenula nezakonitu, neizazvanu i neopravdanu ratnu agresiju protiv Ukrajine i počinila masakre nad njezinim građanima; budući da su zakonodavna ograničenja, zabrane medija, kriminalizacija neovisnog izvješćivanja i slobodnog mišljenja te drugi politički progoni posljednjih mjeseci dosegli totalitarne razmjere, što je prouzročilo raspad neovisnog i pluralističkog civilnog prostora u Rusiji;

| B. | budući da je ruski režim na dosad nezabilježen način pojačao represiju nad mirnim prosvjednicima, neovisnim novinarima i blogerima, borcima za ljudska prava i aktivistima civilnog društva kako bi ušutkao svaku kritiku i protivljenje svojoj nezakonitoj, neizazvanoj i neopravdanoj vojnoj agresiji na Ukrajinu; budući da su tisuće ljudi pobjegle iz Rusije zbog drastično povećanog rizika od proizvoljnih uhićenja i progona; budući da je ta represija imala razorne posljedice za živote i slobode manjina, pripadnika zajednice LGBTQI+, žena i svih onih koje vlada i društvo označuju kao osobe koje odstupaju od pravila ponašanja ili normativnih pravila i nametnutih očekivanja ili kritiziraju režim i politike ruskih vlasti; |
| --- | --- |

B.

budući da je ruski režim na dosad nezabilježen način pojačao represiju nad mirnim prosvjednicima, neovisnim novinarima i blogerima, borcima za ljudska prava i aktivistima civilnog društva kako bi ušutkao svaku kritiku i protivljenje svojoj nezakonitoj, neizazvanoj i neopravdanoj vojnoj agresiji na Ukrajinu; budući da su tisuće ljudi pobjegle iz Rusije zbog drastično povećanog rizika od proizvoljnih uhićenja i progona; budući da je ta represija imala razorne posljedice za živote i slobode manjina, pripadnika zajednice LGBTQI+, žena i svih onih koje vlada i društvo označuju kao osobe koje odstupaju od pravila ponašanja ili normativnih pravila i nametnutih očekivanja ili kritiziraju režim i politike ruskih vlasti;

| C. | budući da su temeljna ljudska prava, uključujući slobodu udruživanja i slobodu izražavanja, sadržana u Ustavu Ruske Federacije, kao i u brojnim međunarodnim pravnim instrumentima na koje se Rusija obvezala; budući da su ruske vlasti odgovorne za višegodišnje sustavne propagandne kampanje protiv Ukrajine, Europe i liberalnih demokratskih vrijednosti, koje su kulminirale iskorjenjivanjem posljednjih ostataka dinamičnog, politički aktivnog i neovisnog civilnog društva; |
| --- | --- |

C.

budući da su temeljna ljudska prava, uključujući slobodu udruživanja i slobodu izražavanja, sadržana u Ustavu Ruske Federacije, kao i u brojnim međunarodnim pravnim instrumentima na koje se Rusija obvezala; budući da su ruske vlasti odgovorne za višegodišnje sustavne propagandne kampanje protiv Ukrajine, Europe i liberalnih demokratskih vrijednosti, koje su kulminirale iskorjenjivanjem posljednjih ostataka dinamičnog, politički aktivnog i neovisnog civilnog društva;

| D. | budući da su od 24. veljače 2022. ruske vlasti proizvoljno pritvorile više od 15 400 mirnih proturatnih prosvjednika diljem zemlje, što neke podvrgava teškom zlostavljanju i drugim kršenjima ljudskih prava; budući da je od tada već pokrenuto više od 60 kaznenih postupaka; |
| --- | --- |

D.

budući da su od 24. veljače 2022. ruske vlasti proizvoljno pritvorile više od 15 400 mirnih proturatnih prosvjednika diljem zemlje, što neke podvrgava teškom zlostavljanju i drugim kršenjima ljudskih prava; budući da je od tada već pokrenuto više od 60 kaznenih postupaka;

| E. | budući da su ruske vlasti posljednjih nekoliko godina koristile brojne zakone, kao što su zakon o stranim agentima i njegove varijacije, regulacija takozvanih ekstremističkih organizacija i nadzor nad njima te nebrojeni dekreti regulatornog tijela odgovornog za nadzor medija (Roskomnadzor), za intenzivno zatiranje neovisnog civilnog društva i medija koji djeluju u Rusiji, posebno nevladinih organizacija, boraca za ljudska prava, novinara, odvjetnika, kao i aktivista za prava žena, LGBTQI+ aktivista i aktivista za zaštitu okoliša te aktivista etničkih i kulturnih manjina; budući da svi ti zakoni, propisi i sudska i administrativna opterećenja prisiljavaju aktere civilnog društva da odbijaju financiranje iz inozemstva, provode autocenzuru i smanjuju svoju vidljivost u javnosti i svoje aktivnosti zbog straha od državne odmazde; |
| --- | --- |

E.

budući da su ruske vlasti posljednjih nekoliko godina koristile brojne zakone, kao što su zakon o stranim agentima i njegove varijacije, regulacija takozvanih ekstremističkih organizacija i nadzor nad njima te nebrojeni dekreti regulatornog tijela odgovornog za nadzor medija (Roskomnadzor), za intenzivno zatiranje neovisnog civilnog društva i medija koji djeluju u Rusiji, posebno nevladinih organizacija, boraca za ljudska prava, novinara, odvjetnika, kao i aktivista za prava žena, LGBTQI+ aktivista i aktivista za zaštitu okoliša te aktivista etničkih i kulturnih manjina; budući da svi ti zakoni, propisi i sudska i administrativna opterećenja prisiljavaju aktere civilnog društva da odbijaju financiranje iz inozemstva, provode autocenzuru i smanjuju svoju vidljivost u javnosti i svoje aktivnosti zbog straha od državne odmazde;

| F. | budući da je ruski parlament 4. ožujka 2022. izmijenio Kazneni zakon tako da je njime sada predviđena 15-godišnja zatvorska kazna zbog širenja navodno lažnih informacija o ratu u Ukrajini; budući da je 22. ožujka 2022. zakon proširen kako bi se kriminaliziralo širenje „lažnih vijesti” o svim aktivnostima ruskih službenih tijela u inozemstvu; budući da je ruska Duma 4. ožujka 2022. zabranila prosvjede protiv rata u Ukrajini; budući da su ruskim pravnim reformama uvedeni upravni prekršaji i kaznena djela za ruske državljane i pravne subjekte koji zahtijevaju međunarodne sankcije protiv ruske države, njezinih državljana ili bilo kojeg ruskog pravnog subjekta; |
| --- | --- |

F.

budući da je ruski parlament 4. ožujka 2022. izmijenio Kazneni zakon tako da je njime sada predviđena 15-godišnja zatvorska kazna zbog širenja navodno lažnih informacija o ratu u Ukrajini; budući da je 22. ožujka 2022. zakon proširen kako bi se kriminaliziralo širenje „lažnih vijesti” o svim aktivnostima ruskih službenih tijela u inozemstvu; budući da je ruska Duma 4. ožujka 2022. zabranila prosvjede protiv rata u Ukrajini; budući da su ruskim pravnim reformama uvedeni upravni prekršaji i kaznena djela za ruske državljane i pravne subjekte koji zahtijevaju međunarodne sankcije protiv ruske države, njezinih državljana ili bilo kojeg ruskog pravnog subjekta;

| G. | budući da su ruske vlasti prisilile nekoliko neovisnih medijskih kuća da privremeno ili trajno obustave svoje aktivnosti ili ih premjeste u inozemstvo te istovremeno blokirale pristup drugim medijima u kontekstu rastuće internetske cenzure, kontrole i izolacije, čime se ruskom stanovništvu uskraćuju nepristrane informacije o ruskom ratu protiv Ukrajine i ratnim zločinima koji su ondje počinjeni u ime Ruske Federacije; budući da tim medijima naročito pripadaju radijska stanica Eho Moskve, televizijska stanica Dožd i novine Novaja Gazeta; budući da su vlasti blokirale strane društvene mreže u Rusiji i poduzeće Meta, matično poduzeće Facebooka, Instagrama i WhatsAppa koje su označile kao „ekstremističko”, stavile na crnu listu; |
| --- | --- |

G.

budući da su ruske vlasti prisilile nekoliko neovisnih medijskih kuća da privremeno ili trajno obustave svoje aktivnosti ili ih premjeste u inozemstvo te istovremeno blokirale pristup drugim medijima u kontekstu rastuće internetske cenzure, kontrole i izolacije, čime se ruskom stanovništvu uskraćuju nepristrane informacije o ruskom ratu protiv Ukrajine i ratnim zločinima koji su ondje počinjeni u ime Ruske Federacije; budući da tim medijima naročito pripadaju radijska stanica Eho Moskve, televizijska stanica Dožd i novine Novaja Gazeta; budući da su vlasti blokirale strane društvene mreže u Rusiji i poduzeće Meta, matično poduzeće Facebooka, Instagrama i WhatsAppa koje su označile kao „ekstremističko”, stavile na crnu listu;

| H. | budući da su od početka ruskog rata u Ukrajini stotine novinara, boraca za ljudska prava, aktivista i drugih napustile Rusiju zbog drastično povećanog rizika od proizvoljnih uhićenja i progona, među ostalim i nakon što je predsjednik Putin one koji prosvjeduju protiv rata nazvao „izdajicama naroda” i „petom kolonom”; |
| --- | --- |

H.

budući da su od početka ruskog rata u Ukrajini stotine novinara, boraca za ljudska prava, aktivista i drugih napustile Rusiju zbog drastično povećanog rizika od proizvoljnih uhićenja i progona, među ostalim i nakon što je predsjednik Putin one koji prosvjeduju protiv rata nazvao „izdajicama naroda” i „petom kolonom”;

| I. | budući da je Odbor ministara Vijeća Europe 16. ožujka 2022. odlučio s trenutačnim učinkom opozvati članstvo Ruske Federacije u Vijeću Europe; budući da je Ruska Federacija 15. ožujka 2022. odlučila napustiti Vijeće Europe, čime je ruske građane lišila zaštite sadržane u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i uskratila im pristup pravnim lijekovima pred Europskim sudom za ljudska prava; |
| --- | --- |

I.

budući da je Odbor ministara Vijeća Europe 16. ožujka 2022. odlučio s trenutačnim učinkom opozvati članstvo Ruske Federacije u Vijeću Europe; budući da je Ruska Federacija 15. ožujka 2022. odlučila napustiti Vijeće Europe, čime je ruske građane lišila zaštite sadržane u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i uskratila im pristup pravnim lijekovima pred Europskim sudom za ljudska prava;

| J. | budući da je Aleksej Navaljni, ruski odvjetnik, oporbeni političar i antikorupcijski aktivist te dobitnik Nagrade Saharov za 2021., uhićen u siječnju 2021. te je u zatvoru od veljače 2021., gdje služi proizvoljnu, politički motiviranu kaznu i opetovano je podvrgnut mučenju i nehumanom postupanju; budući da je EU najoštrije osudio trovanje i politički motivirano zatvaranje Alekseja Navaljnog, nametnuo ciljane sankcije te i dalje zahtijeva neovisnu istragu o njegovu trovanju; |
| --- | --- |

J.

budući da je Aleksej Navaljni, ruski odvjetnik, oporbeni političar i antikorupcijski aktivist te dobitnik Nagrade Saharov za 2021., uhićen u siječnju 2021. te je u zatvoru od veljače 2021., gdje služi proizvoljnu, politički motiviranu kaznu i opetovano je podvrgnut mučenju i nehumanom postupanju; budući da je EU najoštrije osudio trovanje i politički motivirano zatvaranje Alekseja Navaljnog, nametnuo ciljane sankcije te i dalje zahtijeva neovisnu istragu o njegovu trovanju;

| K. | budući da je moskovski sud Lefortovski 22. ožujka 2022., nakon izvanredne sjednice održane u zatvoru, a time i izvan redovnih sudskih objekata, osudio Alekseja Navaljnog na devet godina zatvora s maksimalnim osiguranjem i izrekao mu upravnu novčanu kaznu u iznosu od 1,2 milijuna rubalja (otprilike 12 838 EUR); budući da je ta presuda očito u suprotnosti s međunarodnim pravom i ruskim Ustavom te je nezakonita, proizvoljna i politički motivirana kao i prethodna presuda; |
| --- | --- |

K.

budući da je moskovski sud Lefortovski 22. ožujka 2022., nakon izvanredne sjednice održane u zatvoru, a time i izvan redovnih sudskih objekata, osudio Alekseja Navaljnog na devet godina zatvora s maksimalnim osiguranjem i izrekao mu upravnu novčanu kaznu u iznosu od 1,2 milijuna rubalja (otprilike 12 838 EUR); budući da je ta presuda očito u suprotnosti s međunarodnim pravom i ruskim Ustavom te je nezakonita, proizvoljna i politički motivirana kao i prethodna presuda;

| L. | budući da brojnim aktivistima prijeti uhićenje ili su bili uhićeni i proganjani zbog potpore Alekseju Navaljnom ili suradnje s njime ili su podupirali njegove ideje, kao što je strategija pametnog glasovanja; budući da su zbog takve potpore bili optuženi i kazneno gonjeni na temelju retroaktivne primjene novih zakona ili upravnih odluka i na osnovi svojih izjava na društvenim mrežama, te su mnogi od njih napustili Rusiju nakon što su protiv njih podignute kaznene prijave; budući da je Zaklada Alekseja Navaljnog za borbu protiv korupcije označena kao ekstremistička; |
| --- | --- |

L.

budući da brojnim aktivistima prijeti uhićenje ili su bili uhićeni i proganjani zbog potpore Alekseju Navaljnom ili suradnje s njime ili su podupirali njegove ideje, kao što je strategija pametnog glasovanja; budući da su zbog takve potpore bili optuženi i kazneno gonjeni na temelju retroaktivne primjene novih zakona ili upravnih odluka i na osnovi svojih izjava na društvenim mrežama, te su mnogi od njih napustili Rusiju nakon što su protiv njih podignute kaznene prijave; budući da je Zaklada Alekseja Navaljnog za borbu protiv korupcije označena kao ekstremistička;

| 1. | osuđuje unutarnju represiju ruskog režima koja se pogoršala nakon ruske ratne agresije na Ukrajinu; zahtijeva da ruske vlasti zaustave uznemiravanje i zastrašivanje svih proturatnih prosvjednika, neovisnih organizacija civilnog društva, nevladinih organizacija, boraca za ljudska prava, novinara, odvjetnika, aktivista za prava žena, LGBTQI+ aktivista i aktivista za zaštitu okoliša u Rusiji te napade na njih; izražava svoju solidarnost s demokratskim snagama u Rusiji koje se zalažu za otvoreno i slobodno društvo, te naglašava svoju potporu svim pojedincima i organizacijama koji su mete napada i represije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | osuđuje neototalitarno i imperijalističko ideološko stajalište ruske vlade i njezinih propagandista; naglašava da su napadi na demokraciju i nepoštivanje prava drugih naroda doveli Rusiju do despotizma, međunarodne agresije i ratnih zločina; naglašava da je nedemokratska Rusija stalna prijetnja europskoj sigurnosti i stabilnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žali zbog ruskog zakonodavstva, među ostalim o stranim agentima, izmjena Kaznenog zakona uvedenih 4. ožujka i 22. ožujka 2022. i Zakona o masovnim medijima, koji se koriste za sudsko uznemiravanje neistomišljenika u zemlji i inozemstvu te za potkopavanje neovisnih medija; naglašava da su ti događaji u očitoj suprotnosti s obvezama koje je Rusija dobrovoljno preuzela u skladu s međunarodnim pravom i upisala u svoj Ustav; |
| --- | --- |

3.

| 4. | osuđuje kontinuiranu i sve veću cenzuru ruskih vlasti, uključujući na internetu, te ih poziva da odmah prestanu s nadzorom i cenzurom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | osuđuje postupanje ruskih vlasti u kaznenom progonu majki ruskih vojnika i njihovih etabliranih organizacija, čime se ruskim roditeljima uskraćuju informacije o tome gdje se nalaze njihova djeca, i odbijanje suradnje s ukrajinskim vlastima kako bi se vratili posmrtni ostaci ruskih vojnika poginulih na ratištu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osuđuje ulogu moskovskog patrijarha Kirila, poglavara Ruske pravoslavne crkve, zbog teološkog opravdavanja ruske ratne agresije protiv Ukrajine; pohvaljuje hrabrost 300 svećenika Ruske pravoslavne crkve koji su potpisali pismo kojim se osuđuje agresija, izražava žaljenje zbog patnje ukrajinskog naroda i traži da se „zaustavi rat”; |
| --- | --- |

6.

| 7. | oštro osuđuje zatvaranje dobitnika Nagrade Saharov Alekseja Navaljnog i ponavlja svoj poziv na njegovo trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu, kao i na oslobađanje stotine drugih ruskih građana koji su neutemeljeno pritvoreni samo zbog hrabrosti da prosvjeduju za demokraciju i mir ili za poboljšanje svojih prava, uključujući pravo na slobodu izražavanja i mirnog okupljanja; poziva ruske vlasti da poboljšaju uvjete u zatvorima i ustanovama za pritvor kako bi se zadovoljili međunarodni standardi; smatra da je humanitarno, zdravstveno i sigurnosno stanje Alekseja Navaljnog prioritetno pitanje za EU; poziva ruske vlasti da poduzmu sve potrebne mjere kako bi se u potpunosti osigurala njegova prava tijekom nezakonitog pritvora; osuđuje činjenicu da se tijekom suđenja Alekseju Navaljnom nije poštovalo njegovo pravo na pošteno suđenje i ponovno poziva na to da se bez odgode provede transparentna istraga trovanja Alekseja Navaljnog; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da je represija nad Aleksejem Navaljnim, njegovim pristašama, medijima i civilnim društvom dio uvoda u rusku kriminalnu ratnu agresiju te ponavlja da su politički pluralizam i slobodni mediji najbolja zaštita od međunarodne agresije koju provodi nedemokratska vlada, kao i najbolja prepreka toj agresiji; smatra da napori koje ulažemo u podupiranje slobode mišljenja i medija za ruske građane čine sastavni dio naših napora u borbi protiv rata i agresije u Ukrajini; |
| --- | --- |

8.

| 9. | oštro osuđuje odluke ruskih sudova koje su dovele do zatvaranja organizacije International Memorial i Centra za ljudska prava „Memorial”, koji su među najstarijim i najistaknutijim ruskih organizacijama za ljudska prava i dobitnici Nagrade Saharov; osuđuje stalna upozorenja Roskomnadzora upućena Novaji Gazeti u vezi s cenzurom i navodnim kršenjima zakona o „stranim agentima”, što je rezultiralo najavom tih novina o prekidu rada do kraja rata u Ukrajini; isto tako žali zbog zahtjeva ruskog glavnog državnog odvjetnika da Roskomnadzor ograniči pristup radijskoj postaji Eho Moskve i televizijskom kanalu Dožd zbog njihova izvještavanja o ratu u Ukrajini; pohvaljuje ulogu tih medija, kao i mnogih drugih neovisnih organizacija i novinskih kuća koje su u međuvremenu zatvorene zbog otkrivanja istine i izlaganja činjenica o zločinima sovjetskog režima i ruske vlade, kao i zbog svojeg zalaganja za ljudska prava; poziva na okončanje sustavne represije nad novinarskim institucijama i neovisnim medijima, koji čine temeljne stupove slobode i demokracije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Vijeće UN-a za ljudska prava da hitno i u potpunosti istraži kršenja prava na informiranje i slobode izražavanja koja je počinio ruski režim; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izražava duboku zabrinutost zbog toga što represija nad ruskim civilnim društvom, borcima za ljudska prava, aktivistima za prava žena, aktivistima za spolno i reproduktivno zdravlje i prava te zajednicama LGBTQI+ dodatno pogoršava situaciju već ionako ugroženih i diskriminiranih skupina u zemlji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponavlja da je slobodan i neovisan rad organizacija civilnog društva i medija temelj demokratskog društva; stoga poziva Rusiju da uspostavi jasan pravni okvir i sigurno okruženje za organizacije civilnog društva, prosvjednike, medije i političke aktere u skladu s ruskim Ustavom i međunarodnim obvezama te međunarodnim standardima u području ljudskih prava kako bi mogli obavljati svoj legitiman i koristan rad bez uplitanja; naglašava da je potrebno zajamčiti učinkovitu pravnu zaštitu za prosvjednike, aktiviste civilnog društva i novinare čija su temeljna prava prekršena; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da pomno prate stanje ljudskih prava u Rusiji te da pruže hitnu pomoć i povećaju potporu civilnom društvu, neovisnim nevladinim organizacijama, borcima za ljudska prava i neovisnim medijima koji su i dalje aktivni u Rusiji, uključujući održivu i fleksibilnu financijsku pomoć; poziva delegaciju EU-a i predstavništva država članica u Rusiji da javno izraze solidarnost sa žrtvama progona; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potiče Komisiju i države članice da ojačaju zaštitu pravâ i tjelesnog integriteta aktivista, neovisnih novinara i boraca za ljudska prava koji su žrtve represije od strane ruskih vlasti te da im osiguraju hitne vize kako bi mogli napustiti zemlju i pronaći privremeno utočište u EU-u te kako bi se ugroženim ili zabranjenim ruskim nevladinim organizacijama i medijima omogućilo da po potrebi odmah nastave s radom s teritorija EU-a; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije i Vijeće da učinkovito iskoriste globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava i uvedu restriktivne mjere protiv svih ruskih dužnosnika uključenih u represiju nad neovisnim civilnim društvom, medijima i mirnim prosvjednicima, kao i protiv onih uključenih u najnoviji predmet protiv Alekseja Navaljnog; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju i države članice da sprječavaju i suzbijaju širenje dezinformacija, uključujući propagandu, te da ojačaju neovisne medije; pozdravlja razvoj posebnih platformi i vijesti na ruskom i ukrajinskom jeziku; poziva na poboljšanje strateške komunikacije EU-a i istraživanje učinkovitih načina za borbu protiv ratne propagande koja potječe iz Rusije od medija kao što su Rossija, ruski Prvi kanal i NTV, koji distribuiraju sadržaje koji opravdavaju ratnu agresiju i pogrešno informiraju građane o njoj; poziva države članice, Komisiju i ESVD da nastave poboljšavati alternativne internetske informacije o aktualnim događanjima na ruskom jeziku u svrhu borbe protiv dezinformacija, da i dalje osiguravaju prevođenje javnih izjava EU-a i država članica na ruski jezik te da se obraćaju publici i platformama ruskog govornog područja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju i države članice da u EU-u ugoste timove iz zabranjenih medija i da razviju zajedničku platformu za medije u egzilu, kao i da podrže tehnologije koje ljudima omogućuju da koriste internet za ostvarivanje svojih temeljnih prava, posebno slobode informiranja i izražavanja, te za podržavanje težnje k demokraciji i vladavini prava tako što će osigurati tehnološka sredstva kojima se mogu zaobići nadzor komunikacija i blokiranje internetskih stranica i aplikacija u Rusiji, uključujući relativno primitivnu tehnologiju kao što su srednji valovi te VPN platformu za Rusiju, mreže za anonimizaciju i satelitsku televiziju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva delegaciju EU-a i nacionalna diplomatska predstavništva u Rusiji da pomno prate stanje na terenu i način na koji se provode suđenja te da pogođenim osobama pruže potporu koja bi im mogla biti potrebna, uključujući izravnu financijsku pomoć za pokrivanje troškova odvjetnika i stručnjaka; poziva sve vlade da odbiju sve buduće zahtjeve za izručenje ruskih državljana zbog kaznenih djela na temelju Kaznenog zakona i Zakona o upravnim prekršajima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | potiče države članice, Vijeće i Komisiju da osiguraju humanitarni status i stvore sigurne mogućnosti migracije za ugrožene predstavnike ruske oporbe, civilnog društva i medija, uključujući osiguravanje mogućnosti da im se dopusti dugotrajni boravak i rad u Europskoj uniji; poziva države članice da osmisle mehanizam za zaštitu ruskih vojnika koji odluče prebjeći; poziva financijske institucije, banke, kartične kuće i državna tijela da uvedu postupke provjere za prilagođenu primjenu sankcija protiv ruskih građana u EU-u kako bi se oporbenim aktivistima, neovisnom civilnom društvu i predstavnicima medija omogućilo da zadrže pristup svojoj financijskoj imovini koja im je potrebna da bi si osigurali sredstva za život u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća da akademska i kulturna suradnja na pojedinačnoj razini, čak i u vrijeme sukoba, može pomoći u jačanju pluralističkih stajališta u antidemokratskim okolnostima i poslužiti kao osnova za olakšavanje ponovne uspostave odnosa nakon sukoba; naglašava da je ruska znanstvena zajednica glavna meta represije koju provodi Putinov režim; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe stratešku vrijednost doprinosa ruskih akademika koji se protive ratu kad je riječ o analizi Putinova režima i načina na koji mu se može suprotstaviti; poziva na donošenje strategije EU-a kojom bi se ruskim studentima i profesorima omogućilo da službeno nastave studij i rad na europskim sveučilištima, posebno u humanističkim disciplinama, te da steknu odgovarajuće diplome; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva ESVD, Komisiju i države članice da uključe ljudska prava i savjetovanje s civilnim društvom u sve dijaloge između EU-a, njegovih država članica i Rusije, kao i da poštuju svoju obvezu u pogledu rodno osviještene politike; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU i države članice da nastave surađivati s ruskim građanima i ruskim civilnim društvom u egzilu; apelira na EU da pokaže spremnost da podupre rusko civilno društvo u njegovim naporima za izgradnju demokratske Rusije te da otvorenih ruku dočeka povratak demokratske i odgovorne Rusije u međunarodnu zajednicu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva EU da imenuje posebnog izaslanika za demokratsku Rusiju, koji bi trebao biti zadužen za odnose s ruskim narodom, posebno s borcima za demokraciju u egzilu i onima koji su ostali u Rusiji, a žele da se ta zemlja vrati na demokratski put; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da u suradnji s ESVD-om pomogne uspostaviti i podržava centar za demokratsku Rusiju za održavanje kontinuiranog dijaloga s demokratskom ruskom zajednicom, posebno s antiratnim odborom koji su osnovali aktivisti ruske demokratske oporbe, kako bi se osigurala izravna komunikacija s ruskim narodom, da zajedno s civilnim društvom razvije strategiju za buduću demokratsku Rusiju, da poboljša integraciju novih iseljenika iz Rusije preko obrazovnih programa te da organizira godišnje sastanke na vrhu između EU-a i demokratske Rusije u egzilu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | potiče potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije i države članice da poduzmu koordinirane mjere sa zemljama sličnih stavova kako bi se podigla razina osviještenosti o ograničenjima temeljnih sloboda i ljudskih prava koja nameću ruske vlasti i kako bi se borilo protiv tih ograničenja, među ostalim intervencijama na visokoj razini i javnim intervencijama, koordiniranim demarševima, stalnim nadzorom na međunarodnim i regionalnim forumima za ljudska prava, kao i redovitim procjenama učinka na ljudska prava kako bi se osiguralo da suradnja s Rusijom ne ugrožava ciljeve u pogledu ljudskih prava i da izravno ili neizravno ne doprinosi kršenjima ljudskih prava; |
| --- | --- |

26.

| 27. | konstatira da prema podacima Centra Levada 83 % Rusa podupire Putinov rat u Ukrajini, dok je postotak Rusa koji smatraju da zemlja ide u pravom smjeru porastao s 52 % na 69 %, što je najviša razina zabilježena od 1996.; u tom pogledu pozdravlja hrabrost pojedinaca koji otvoreno prosvjeduju i protive se ruskom imperijalizmu u najnovijem obliku – invaziji na Ukrajinu – unatoč brutalnoj politici suzbijanja nereda, kao i medijskom i društvenom pritisku; usprkos tome, apelira na građane EU-a da ne izjednačavaju sve ruske građane s brutalnim postupcima njihova vodstva i vojske u Ukrajini; poziva Komisiju i države članice da podrže i zaštite kritičare u ruskoj dijaspori koji su žrtve prijetnji od strane ruskih vlasti; osuđuje skupove koje je ruska dijaspora organizirala kao potporu ratu ili prosvjede protiv prihvaćanja ukrajinskih izbjeglica; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, visokoj povjerenici UN-a za ljudska prava, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju te predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije. |
| --- | --- |

28.

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/81 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/81

---

P9_TA(2022)0126

Pravo na popravak

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o pravu na popravak (2022/2515(RSP))

(2022/C 434/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/771 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o određenim aspektima ugovora o kupoprodaji robe (1) (Direktiva o kupoprodaji robe), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/771 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o određenim aspektima ugovora o kupoprodaji robe (1) (Direktiva o kupoprodaji robe),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/770 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o određenim aspektima ugovora o isporuci digitalnog sadržaja i digitalnih usluga (2) (Direktiva o digitalnom sadržaju), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/770 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o određenim aspektima ugovora o isporuci digitalnog sadržaja i digitalnih usluga (2) (Direktiva o digitalnom sadržaju),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju (3) (Direktiva o ekološkom dizajnu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju (3) (Direktiva o ekološkom dizajnu),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2005. o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu (Direktiva o nepoštenoj poslovnoj praksi) (4), a posebno njezin Prilog I., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2005. o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu (Direktiva o nepoštenoj poslovnoj praksi) (4), a posebno njezin Prilog I.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Prema održivijem jedinstvenom tržištu za poduzeća i potrošače” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Prema održivijem jedinstvenom tržištu za poduzeća i potrošače” (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o dužem vijeku trajanja proizvoda: prednosti za potrošače i poduzeća (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o dužem vijeku trajanja proizvoda: prednosti za potrošače i poduzeća (7),

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o pravu na popravak (O-000010/2022 – B9-0010/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o pravu na popravak (O-000010/2022 – B9-0010/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača,

| A. | budući da je Parlament u nekoliko navrata (8) naglašavao važnost toga da se potrošačima omogući pravo na popravak kao ključni stup programa za kružno gospodarstvo u okviru europskog zelenog plana jer bi se time potaknulo učinkovitije i održivije korištenje resursima, spriječilo i smanjilo rasipanje te potaknula dulja i ponovna uporaba proizvoda i ekonomija dijeljenja, uz istodobno jačanje prava i dobrobiti potrošača; |
| --- | --- |

A.

budući da je Parlament u nekoliko navrata (8) naglašavao važnost toga da se potrošačima omogući pravo na popravak kao ključni stup programa za kružno gospodarstvo u okviru europskog zelenog plana jer bi se time potaknulo učinkovitije i održivije korištenje resursima, spriječilo i smanjilo rasipanje te potaknula dulja i ponovna uporaba proizvoda i ekonomija dijeljenja, uz istodobno jačanje prava i dobrobiti potrošača;

| B. | budući da se u Komisijinu pismu namjere uz govor o stanju Unije 2021. (9) najavljuje zakonodavni prijedlog koji se odnosi na pravo na popravak kao jednu od ključnih inicijativa za 2022. i budući da bi taj prijedlog trebalo usvojiti u skladu s povezanim zakonodavnim inicijativama, kao što su inicijativa za održive proizvode i inicijativa „Osnaživanje potrošača za prelazak na zeleno gospodarstvo”, čiji je zajednički cilj postizanje održivijih proizvoda i obrazaca potrošnje; |
| --- | --- |

B.

budući da se u Komisijinu pismu namjere uz govor o stanju Unije 2021. (9) najavljuje zakonodavni prijedlog koji se odnosi na pravo na popravak kao jednu od ključnih inicijativa za 2022. i budući da bi taj prijedlog trebalo usvojiti u skladu s povezanim zakonodavnim inicijativama, kao što su inicijativa za održive proizvode i inicijativa „Osnaživanje potrošača za prelazak na zeleno gospodarstvo”, čiji je zajednički cilj postizanje održivijih proizvoda i obrazaca potrošnje;

| C. | budući da je Komisija do 5. travnja 2022. pokrenula javno savjetovanje o održivoj potrošnji robe te promicanju popravka i ponovne uporabe; budući da Komisija namjerava predložiti direktivu kojom bi se izmijenila Direktiva o kupoprodaji robe te razmatra predlaganje zasebnog zakonodavnog akta o pravu na popravak; |
| --- | --- |

C.

budući da je Komisija do 5. travnja 2022. pokrenula javno savjetovanje o održivoj potrošnji robe te promicanju popravka i ponovne uporabe; budući da Komisija namjerava predložiti direktivu kojom bi se izmijenila Direktiva o kupoprodaji robe te razmatra predlaganje zasebnog zakonodavnog akta o pravu na popravak;

| D. | budući da Direktiva o digitalnom sadržaju i Direktiva o kupoprodaji robe sadržavaju sveobuhvatne okvire koji obuhvaćaju ključne elemente potrošačkog ugovornog prava, kao što su zahtjevi za sukladnost s ugovorom i pravni lijekovi dostupni potrošačima u slučaju nesukladnosti, uključujući odredbe o popravku, zamjeni, usklađivanju digitalnog sadržaja ili digitalnih usluga, smanjenje cijene i raskid ugovora, kao i pravila o glavnim načinima upotrebe takvih pravnih lijekova i o komercijalnim jamstvima; |
| --- | --- |

D.

budući da Direktiva o digitalnom sadržaju i Direktiva o kupoprodaji robe sadržavaju sveobuhvatne okvire koji obuhvaćaju ključne elemente potrošačkog ugovornog prava, kao što su zahtjevi za sukladnost s ugovorom i pravni lijekovi dostupni potrošačima u slučaju nesukladnosti, uključujući odredbe o popravku, zamjeni, usklađivanju digitalnog sadržaja ili digitalnih usluga, smanjenje cijene i raskid ugovora, kao i pravila o glavnim načinima upotrebe takvih pravnih lijekova i o komercijalnim jamstvima;

| E. | budući da 79 % građana EU-a smatra da bi od proizvođača trebalo zahtijevati da omoguće lakši popravak digitalnih uređaja ili zamjenu njihovih pojedinačnih dijelova; budući da bi 77 % građana EU-a radije popravilo svoje uređaje nego ih zamijenilo; budući da bi poduzeća koja se bave popravcima mogla biti izvor lokalnih radnih mjesta te posebnog znanja i iskustva u Europi; |
| --- | --- |

E.

budući da 79 % građana EU-a smatra da bi od proizvođača trebalo zahtijevati da omoguće lakši popravak digitalnih uređaja ili zamjenu njihovih pojedinačnih dijelova; budući da bi 77 % građana EU-a radije popravilo svoje uređaje nego ih zamijenilo; budući da bi poduzeća koja se bave popravcima mogla biti izvor lokalnih radnih mjesta te posebnog znanja i iskustva u Europi;

| F. | budući da je kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 uputila na potrebu za uspostavom novih i otpornijih poslovnih modela i pružanjem potpore europskim poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima (MSP), mikropoduzećima i samozaposlenim osobama; |
| --- | --- |

F.

budući da je kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 uputila na potrebu za uspostavom novih i otpornijih poslovnih modela i pružanjem potpore europskim poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima (MSP), mikropoduzećima i samozaposlenim osobama;

| G. | budući da bi jamčenje prava na popravak potrošačima bilo ključno za unapređenje industrijske tranzicije Europe i jačanje njezine otpornosti i otvorene strateške autonomije; budući da se poticanjem kulture popravaka nude gospodarske i socijalne prilike u smislu poduzetništva i otvaranja radnih mjesta; budući da održivi proizvodi koriste i poduzećima i potrošačima jer potiču potražnju i ponudu održive robe; |
| --- | --- |

G.

budući da bi jamčenje prava na popravak potrošačima bilo ključno za unapređenje industrijske tranzicije Europe i jačanje njezine otpornosti i otvorene strateške autonomije; budući da se poticanjem kulture popravaka nude gospodarske i socijalne prilike u smislu poduzetništva i otvaranja radnih mjesta; budući da održivi proizvodi koriste i poduzećima i potrošačima jer potiču potražnju i ponudu održive robe;

| H. | budući da brojne prepreke, kao što su nedostupnost informacija, nepristupačnost rezervnih dijelova, nedovoljna standardizacija i interoperabilnost ili druge tehničke prepreke te troškovi popravka, sprečavaju potrošače da odaberu popravak; |
| --- | --- |

H.

budući da brojne prepreke, kao što su nedostupnost informacija, nepristupačnost rezervnih dijelova, nedovoljna standardizacija i interoperabilnost ili druge tehničke prepreke te troškovi popravka, sprečavaju potrošače da odaberu popravak;

| I. | budući da je e-otpad najbrže rastući tok otpada na svijetu i da je 2019. bačeno više od 53 milijuna tona elektroničkog otpada; |
| --- | --- |

I.

budući da je e-otpad najbrže rastući tok otpada na svijetu i da je 2019. bačeno više od 53 milijuna tona elektroničkog otpada;

1.

naglašava da bi djelotvorno pravo na popravak trebalo obuhvaćati aspekte životnog ciklusa proizvoda i da bi se trebalo sagledati iz aspekta različitih međusobno povezanih područja politike kao što su dizajn proizvoda, ključna etička načela proizvodnje, standardizacija, informiranje potrošača, uključujući označivanje mogućnosti popravka te životnog vijeka proizvoda ako je to moguće i primjenjivo, prava i jamstva potrošača te javna nabava;

2.

naglašava da inicijativa o pravu na popravak mora biti razmjerna, utemeljena na dokazima i troškovno učinkovita te da na podjednak način mora obuhvaćati načela održivosti, zaštite potrošača i visoko konkurentnog socijalnog tržišnog gospodarstva kako bi svi relevantni dionici mogli iskoristiti prilike koje im nudi prelazak na zeleno gospodarstvo;

3.

naglašava da bi djelotvorno pravo na popravak trebalo omogućiti znatne konkurentne prednosti europskim poduzećima, a da ih se pritom ni na koji način nerazmjerno financijski ne optereti, te da bi trebalo potaknuti inovacije i ulaganja u održive tehnologije, uzimajući pritom u obzir razvojne promjene na tržištu i u potrebama potrošača;

Dizajniranje proizvoda koji traju dulje i mogu se popraviti

Dizajniranje proizvoda koji traju dulje i mogu se popraviti

| 4. | pozdravlja namjeru Komisije da donese inicijativu za održive proizvode kojom bi se izmijenila Direktiva o ekološkom dizajnu i proširilo njezino područje primjene na proizvode koji ne koriste energiju; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja namjeru Komisije da donese inicijativu za održive proizvode kojom bi se izmijenila Direktiva o ekološkom dizajnu i proširilo njezino područje primjene na proizvode koji ne koriste energiju;

| 5. | podsjeća da je proizvodnja sukladnih, održivih i sigurnih proizvoda temeljna snaga jedinstvenog tržišta EU-a od koje koristi imaju i potrošači i poduzeća; poziva Komisiju da od proizvođača zahtijeva da svoje proizvode dizajniraju tako da traju dulje, da ih je moguće popraviti na siguran način te da se njihovim dijelovima može jednostavno pristupiti i da ih je jednostavno ukloniti; |
| --- | --- |

5.

podsjeća da je proizvodnja sukladnih, održivih i sigurnih proizvoda temeljna snaga jedinstvenog tržišta EU-a od koje koristi imaju i potrošači i poduzeća; poziva Komisiju da od proizvođača zahtijeva da svoje proizvode dizajniraju tako da traju dulje, da ih je moguće popraviti na siguran način te da se njihovim dijelovima može jednostavno pristupiti i da ih je jednostavno ukloniti;

| 6. | naglašava potrebu da se krajnjim korisnicima i neovisnim pružateljima usluga popravka osigura bolji pristup rezervnim dijelovima i priručnicima za uporabu u razumnom roku i uz razuman trošak u razdoblju koje odgovara očekivanom vijeku trajanja proizvoda; |
| --- | --- |

6.

naglašava potrebu da se krajnjim korisnicima i neovisnim pružateljima usluga popravka osigura bolji pristup rezervnim dijelovima i priručnicima za uporabu u razumnom roku i uz razuman trošak u razdoblju koje odgovara očekivanom vijeku trajanja proizvoda;

| 7. | poziva Komisiju da razmotri uvođenje zahtjeva u pogledu trajnosti i popravka u buduću Direktivu o ekološkom dizajnu sa širim područjem primjene; ističe potrebu za temeljitom analizom zahtjeva za svaki proizvod kako bi se zajamčilo da se odabere zahtjev koji najbolje odgovara namjeni, imajući u vidu, na primjer, da će modularni dizajn nekih proizvoda olakšati popravke i produljiti vijek trajanja proizvoda, dok bi za druge proizvode modularni dizajn ili obveza omogućivanja popravka mogli ugroziti trajnost; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju da razmotri uvođenje zahtjeva u pogledu trajnosti i popravka u buduću Direktivu o ekološkom dizajnu sa širim područjem primjene; ističe potrebu za temeljitom analizom zahtjeva za svaki proizvod kako bi se zajamčilo da se odabere zahtjev koji najbolje odgovara namjeni, imajući u vidu, na primjer, da će modularni dizajn nekih proizvoda olakšati popravke i produljiti vijek trajanja proizvoda, dok bi za druge proizvode modularni dizajn ili obveza omogućivanja popravka mogli ugroziti trajnost;

| 8. | ističe da je 2019. u okviru Direktive o ekološkom dizajnu donesen niz provedbenih mjera kojima se uvodi obvezan rok za osiguravanje rezervnih dijelova i najduži mogući rok isporuke, kao i zahtjevi u pogledu dizajna za rastavljanje/sastavljanje sastavnih dijelova; stoga poziva Komisiju da proširi područje primjene takvih mjera na druge kategorije proizvoda, uključujući proizvode koji ne koriste energiju, uzimajući u obzir njihove posebnosti; |
| --- | --- |

8.

ističe da je 2019. u okviru Direktive o ekološkom dizajnu donesen niz provedbenih mjera kojima se uvodi obvezan rok za osiguravanje rezervnih dijelova i najduži mogući rok isporuke, kao i zahtjevi u pogledu dizajna za rastavljanje/sastavljanje sastavnih dijelova; stoga poziva Komisiju da proširi područje primjene takvih mjera na druge kategorije proizvoda, uključujući proizvode koji ne koriste energiju, uzimajući u obzir njihove posebnosti;

| 9. | podsjeća da je pristup informacijama o popravku i održavanju za sve sudionike u sektoru popravaka ključan kako bi se potrošačima omogućio bolji pristup uslugama popravka; stoga ustraje u tome da bi se odgovarajućim „pravom na popravak” dionicima u sektoru popravaka, uključujući neovisne servisere, i potrošačima trebao omogućiti besplatan pristup potrebnim informacijama o popravku i održavanju, uključujući informacije o dijagnostičkim alatima, rezervnim dijelovima, softveru i ažuriranju, koje su potrebne za obavljanje popravaka i održavanje; podsjeća na važnost inovativnog poslovnog okruženja i poštovanja poslovnih tajni; |
| --- | --- |

9.

podsjeća da je pristup informacijama o popravku i održavanju za sve sudionike u sektoru popravaka ključan kako bi se potrošačima omogućio bolji pristup uslugama popravka; stoga ustraje u tome da bi se odgovarajućim „pravom na popravak” dionicima u sektoru popravaka, uključujući neovisne servisere, i potrošačima trebao omogućiti besplatan pristup potrebnim informacijama o popravku i održavanju, uključujući informacije o dijagnostičkim alatima, rezervnim dijelovima, softveru i ažuriranju, koje su potrebne za obavljanje popravaka i održavanje; podsjeća na važnost inovativnog poslovnog okruženja i poštovanja poslovnih tajni;

| 10. | ističe da je potrebno posvetiti posebnu pozornost robi s digitalnim elementima; posebno naglašava da ažuriranje softvera mora biti dostupno barem u najkraćem roku propisanom Direktivom o digitalnom sadržaju; ustraje u tome da bi potrošači u trenutku kupnje trebali imati sve informacije o dostupnosti ažuriranja; dodaje da bi ažuriranje funkcionalnosti trebalo biti reverzibilno i da ne bi trebalo dovesti do smanjenja učinkovitosti; napominje da bi se prakse koje neopravdano ograničavaju pravo na popravak ili dovode do zastare mogle smatrati nepoštenim poslovnim praksama i stoga mogle uvrstiti u Prilog I. Direktivi o nepoštenoj poslovnoj praksi; |
| --- | --- |

10.

ističe da je potrebno posvetiti posebnu pozornost robi s digitalnim elementima; posebno naglašava da ažuriranje softvera mora biti dostupno barem u najkraćem roku propisanom Direktivom o digitalnom sadržaju; ustraje u tome da bi potrošači u trenutku kupnje trebali imati sve informacije o dostupnosti ažuriranja; dodaje da bi ažuriranje funkcionalnosti trebalo biti reverzibilno i da ne bi trebalo dovesti do smanjenja učinkovitosti; napominje da bi se prakse koje neopravdano ograničavaju pravo na popravak ili dovode do zastare mogle smatrati nepoštenim poslovnim praksama i stoga mogle uvrstiti u Prilog I. Direktivi o nepoštenoj poslovnoj praksi;

Osnaživanje potrošača kako bi odabirali proizvode koji se mogu popraviti

Osnaživanje potrošača kako bi odabirali proizvode koji se mogu popraviti

| 11. | smatra da je ključno bolje informirati potrošače o mogućnostima popravka kako bi im se omogućilo da preuzmu aktivniju ulogu u kružnom gospodarstvu; smatra da bi bolje informiranje potrošača omogućilo potrošačima da donose informiranije odluke o kupnji, što bi moglo usmjeriti tržište prema proizvodima koji se mogu popraviti; stoga pozdravlja najavljenu inicijativu Komisije o osnaživanju potrošača za prelazak na zeleno gospodarstvo; |
| --- | --- |

11.

smatra da je ključno bolje informirati potrošače o mogućnostima popravka kako bi im se omogućilo da preuzmu aktivniju ulogu u kružnom gospodarstvu; smatra da bi bolje informiranje potrošača omogućilo potrošačima da donose informiranije odluke o kupnji, što bi moglo usmjeriti tržište prema proizvodima koji se mogu popraviti; stoga pozdravlja najavljenu inicijativu Komisije o osnaživanju potrošača za prelazak na zeleno gospodarstvo;

| 12. | naglašava da bi potrošači na prodajnom mjestu trebali dobiti pouzdane, jasne i lako razumljive informacije o trajnosti i mogućnosti popravka proizvoda kako bi im se pomoglo u usporedbi i prepoznavanju najodrživijih proizvoda dostupnih na tržištu; poziva Komisiju da predloži usklađena pravila za takve informacije za potrošače, uključujući, među ostalim informacijama, ocjene popravaka, informacije o procijenjenom vijeku trajanja, informacije o rezervnim dijelovima, informacije o uslugama popravka i, u slučaju robe s digitalnim elementima, razdoblju tijekom kojeg je dostupno ažuriranje softvera, vodeći računa o zahtjevima u pogledu sigurnosti potrošača; napominje da bi takve informacije, kako bi bile korisne, trebale biti dostupne u trenutku kupnje; |
| --- | --- |

12.

naglašava da bi potrošači na prodajnom mjestu trebali dobiti pouzdane, jasne i lako razumljive informacije o trajnosti i mogućnosti popravka proizvoda kako bi im se pomoglo u usporedbi i prepoznavanju najodrživijih proizvoda dostupnih na tržištu; poziva Komisiju da predloži usklađena pravila za takve informacije za potrošače, uključujući, među ostalim informacijama, ocjene popravaka, informacije o procijenjenom vijeku trajanja, informacije o rezervnim dijelovima, informacije o uslugama popravka i, u slučaju robe s digitalnim elementima, razdoblju tijekom kojeg je dostupno ažuriranje softvera, vodeći računa o zahtjevima u pogledu sigurnosti potrošača; napominje da bi takve informacije, kako bi bile korisne, trebale biti dostupne u trenutku kupnje;

| 13. | nadalje, traži od Komisije da se pobrine za to da se informacije o proizvodima temelje na standardiziranim mjerenjima, na primjer u pogledu trajnosti, te da pokrene izradu standarda u područjima u kojima već ne postoje; |
| --- | --- |

13.

nadalje, traži od Komisije da se pobrine za to da se informacije o proizvodima temelje na standardiziranim mjerenjima, na primjer u pogledu trajnosti, te da pokrene izradu standarda u područjima u kojima već ne postoje;

| 14. | naglašava ključnu ulogu znaka za okoliš EU-a u poticanju sektora na primjenu politika označivanja kojima se potrošačima prenose ključne informacije o vijeku trajanja robe, uz istodobno postizanje ravnoteže između obveza koje preuzimaju poduzeća i snažnih pozitivnih komercijalnih poticaja za izgradnju povjerenja potrošača; napominje, međutim, da se taj sustav označivanja primjenjuje samo na dobrovoljnoj osnovi; |
| --- | --- |

14.

naglašava ključnu ulogu znaka za okoliš EU-a u poticanju sektora na primjenu politika označivanja kojima se potrošačima prenose ključne informacije o vijeku trajanja robe, uz istodobno postizanje ravnoteže između obveza koje preuzimaju poduzeća i snažnih pozitivnih komercijalnih poticaja za izgradnju povjerenja potrošača; napominje, međutim, da se taj sustav označivanja primjenjuje samo na dobrovoljnoj osnovi;

| 15. | poziva Komisiju da razmotri da u okviru novog zakonodavstva o proizvodima i preispitivanja Direktive o ekološkom dizajnu predloži da se od proizvođača zahtijeva da uvedu pametne načine označivanja kao što su QR kodovi i digitalne putovnice za proizvode; poziva na uravnoteženost pri razvoju inicijativa kao što je europska digitalna „putovnica za proizvode”, i to kroz blisku suradnju s predmetnim sektorom i relevantnim dionicima, posebno uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti i posvećujući posebnu pozornost potrebama MSP-ova; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisiju da razmotri da u okviru novog zakonodavstva o proizvodima i preispitivanja Direktive o ekološkom dizajnu predloži da se od proizvođača zahtijeva da uvedu pametne načine označivanja kao što su QR kodovi i digitalne putovnice za proizvode; poziva na uravnoteženost pri razvoju inicijativa kao što je europska digitalna „putovnica za proizvode”, i to kroz blisku suradnju s predmetnim sektorom i relevantnim dionicima, posebno uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti i posvećujući posebnu pozornost potrebama MSP-ova;

| 16. | ustraje u tome da bi potrošači koji kupuju proizvode na internetu trebali dobiti sličnu razinu informacija kao i oni koji kupuju izvan interneta te da bi države članice trebale pratiti navode li internetski prodavači na svojim internetskim stranicama i prilikom stavljanja svojih proizvoda na internetska tržišta potrebne informacije i jamčiti da se ta praksa provodi; |
| --- | --- |

16.

ustraje u tome da bi potrošači koji kupuju proizvode na internetu trebali dobiti sličnu razinu informacija kao i oni koji kupuju izvan interneta te da bi države članice trebale pratiti navode li internetski prodavači na svojim internetskim stranicama i prilikom stavljanja svojih proizvoda na internetska tržišta potrebne informacije i jamčiti da se ta praksa provodi;

| 17. | apelira na Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog za poticanje primjene zelene javne nabave; smatra da u svakoj javnoj nabavi ponovno upotrijebljeni, popravljeni, ponovno proizvedeni, obnovljeni i drugi proizvodi i rješenja koja se učinkovito koriste energijom i resursima i koji minimiziraju utjecaje proizvoda i rješenja na okoliš tijekom njihova čitavog životnog ciklusa trebaju biti automatski izbor u skladu s ciljevima europskog zelenog plana, a ako im se ne da prednost, treba se primijeniti načelo „poštuj ili objasni”; |
| --- | --- |

17.

apelira na Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog za poticanje primjene zelene javne nabave; smatra da u svakoj javnoj nabavi ponovno upotrijebljeni, popravljeni, ponovno proizvedeni, obnovljeni i drugi proizvodi i rješenja koja se učinkovito koriste energijom i resursima i koji minimiziraju utjecaje proizvoda i rješenja na okoliš tijekom njihova čitavog životnog ciklusa trebaju biti automatski izbor u skladu s ciljevima europskog zelenog plana, a ako im se ne da prednost, treba se primijeniti načelo „poštuj ili objasni”;

| 18. | poziva Komisiju i nacionalna tijela da pruže pomoć i financijsku potporu lokalnim i regionalnim tijelima, poduzećima i organizacijama u provođenju kampanja za podizanje svijesti potrošača u pogledu produljenja životnog vijeka proizvoda, posebice pružanjem pouzdanih i jasnih informacija, savjeta i usluga kao što su održavanje, popravci i ponovna uporaba; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisiju i nacionalna tijela da pruže pomoć i financijsku potporu lokalnim i regionalnim tijelima, poduzećima i organizacijama u provođenju kampanja za podizanje svijesti potrošača u pogledu produljenja životnog vijeka proizvoda, posebice pružanjem pouzdanih i jasnih informacija, savjeta i usluga kao što su održavanje, popravci i ponovna uporaba;

| 19. | poziva Komisiju i države članice da osmisle financijske poticaje za usluge popravka kako bi popravci bili pristupačno i privlačno rješenje za potrošače; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju i države članice da osmisle financijske poticaje za usluge popravka kako bi popravci bili pristupačno i privlačno rješenje za potrošače;

Jačanje prava potrošača i jamstva za dulju uporabu robe

Jačanje prava potrošača i jamstva za dulju uporabu robe

| 20. | naglašava da u skladu s Direktivom o kupoprodaji robe i Direktivom o digitalnom sadržaju europski potrošači mogu popraviti svoju robu ili uskladiti digitalne sadržaje i usluge; ističe da bi, iako potrošači u skladu s Direktivom o kupoprodaji robe imaju pravo birati između popravka i zamjene neispravne robe, popravak u mnogim slučajevima mogao biti resursno učinkovitiji i klimatski neutralniji izbor; napominje da potrošači u praksi obično biraju zamjenu umjesto popravka, moguće zbog visokih troškova popravka; naglašava da bi zamjena proizvoda trebala ostati kao alternativno rješenje ako se potrošač i prodavatelj tako dogovore jer bi popravak mogao predugo trajati; |
| --- | --- |

20.

naglašava da u skladu s Direktivom o kupoprodaji robe i Direktivom o digitalnom sadržaju europski potrošači mogu popraviti svoju robu ili uskladiti digitalne sadržaje i usluge; ističe da bi, iako potrošači u skladu s Direktivom o kupoprodaji robe imaju pravo birati između popravka i zamjene neispravne robe, popravak u mnogim slučajevima mogao biti resursno učinkovitiji i klimatski neutralniji izbor; napominje da potrošači u praksi obično biraju zamjenu umjesto popravka, moguće zbog visokih troškova popravka; naglašava da bi zamjena proizvoda trebala ostati kao alternativno rješenje ako se potrošač i prodavatelj tako dogovore jer bi popravak mogao predugo trajati;

| 21. | stoga traži od Komisije da u svojoj inicijativi o pravu na popravak predloži niz mjera u cilju promicanja i poticanja potrošača, proizvođača i trgovaca da se odluče za popravak umjesto zamjene; ističe da bi Komisija pri predlaganju takvih mjera uvijek trebala voditi računa o najvišoj mogućoj razini zaštite potrošača i dobrobiti potrošača; |
| --- | --- |

21.

stoga traži od Komisije da u svojoj inicijativi o pravu na popravak predloži niz mjera u cilju promicanja i poticanja potrošača, proizvođača i trgovaca da se odluče za popravak umjesto zamjene; ističe da bi Komisija pri predlaganju takvih mjera uvijek trebala voditi računa o najvišoj mogućoj razini zaštite potrošača i dobrobiti potrošača;

| 22. | napominje da bi se tijekom predstojećeg preispitivanja Direktive o kupoprodaji robe, među ostalim, mogle uvesti mjere za poticanje potrošača da odaberu popravak umjesto zamjene, kao što je obveza osiguravanja zamjenskog proizvoda dok je proizvod na popravku; smatra da bi, kako bi se potaknuo popravak proizvoda, trebalo ponuditi određene poticaje potrošačima koji se odluče za popravak, a ne za zamjenu; smatra da bi prošireno jamstvo moglo poslužiti kao poticaj za odabir popravka umjesto zamjene; dodaje da bi prodavatelji uvijek trebali na jednak način informirati potrošače o svim mogućnostima koje su im dostupne, uključujući popravak i povezana jamstvena prava; |
| --- | --- |

22.

napominje da bi se tijekom predstojećeg preispitivanja Direktive o kupoprodaji robe, među ostalim, mogle uvesti mjere za poticanje potrošača da odaberu popravak umjesto zamjene, kao što je obveza osiguravanja zamjenskog proizvoda dok je proizvod na popravku; smatra da bi, kako bi se potaknuo popravak proizvoda, trebalo ponuditi određene poticaje potrošačima koji se odluče za popravak, a ne za zamjenu; smatra da bi prošireno jamstvo moglo poslužiti kao poticaj za odabir popravka umjesto zamjene; dodaje da bi prodavatelji uvijek trebali na jednak način informirati potrošače o svim mogućnostima koje su im dostupne, uključujući popravak i povezana jamstvena prava;

| 23. | poziva Komisiju da prouči izvedivost uvođenja zajedničkog mehanizma odgovornosti proizvođača i prodavatelja u slučaju nesukladnosti proizvoda; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisiju da prouči izvedivost uvođenja zajedničkog mehanizma odgovornosti proizvođača i prodavatelja u slučaju nesukladnosti proizvoda;

| 24. | napominje da se postojećim pravnim okvirom u okviru Direktive o prodaji robe predviđa minimalno razdoblje odgovornosti od samo dvije godine za neispravnu robu te potiče države članice da ga produlje; ističe da je time propisano minimalno usklađivanje i da samo ograničen broj država članica nudi dulje razdoblje; stoga smatra da bi se u okviru preispitivanja Direktive o kupoprodaji robe također trebalo predložiti produljenje zakonskog jamstva na više od dvije godine za neke kategorije proizvoda; nadalje napominje važnost potpunog usklađivanja zakonskog jamstvenog roka; |
| --- | --- |

24.

napominje da se postojećim pravnim okvirom u okviru Direktive o prodaji robe predviđa minimalno razdoblje odgovornosti od samo dvije godine za neispravnu robu te potiče države članice da ga produlje; ističe da je time propisano minimalno usklađivanje i da samo ograničen broj država članica nudi dulje razdoblje; stoga smatra da bi se u okviru preispitivanja Direktive o kupoprodaji robe također trebalo predložiti produljenje zakonskog jamstva na više od dvije godine za neke kategorije proizvoda; nadalje napominje važnost potpunog usklađivanja zakonskog jamstvenog roka;

| 25. | poziva Komisiju da procijeni u kojoj bi se mjeri moglo predložiti pravo na popravak kako bi tržišni subjekti mogli nuditi lak i cjenovno prihvatljiv pristup popravcima čak i nakon isteka jamstvenog roka; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisiju da procijeni u kojoj bi se mjeri moglo predložiti pravo na popravak kako bi tržišni subjekti mogli nuditi lak i cjenovno prihvatljiv pristup popravcima čak i nakon isteka jamstvenog roka;

| 26. | ističe da bi svaki prijedlog trebao biti popraćen odgovarajućom procjenom učinka koja, među ostalim, uključuje odgovarajuće analize troškova i koristi za potrošače i poduzeća, usporedbu najboljih primjera iz prakse na nacionalnoj razini i s trećim zemljama te kvantificirani učinak na opću dobrobit potrošača, okoliš i poduzeća, uključujući MSP-ove; traži od Komisije da pruži informacije o troškovima popravaka za poduzeća iz EU-a na jedinstvenom tržištu; naglašava potrebu za pružanjem svih relevantnih informacija i predlaganjem mjerljivih pokazatelja kako bi se izmjerio učinak sveg budućeg zakonodavstva; |
| --- | --- |

26.

ističe da bi svaki prijedlog trebao biti popraćen odgovarajućom procjenom učinka koja, među ostalim, uključuje odgovarajuće analize troškova i koristi za potrošače i poduzeća, usporedbu najboljih primjera iz prakse na nacionalnoj razini i s trećim zemljama te kvantificirani učinak na opću dobrobit potrošača, okoliš i poduzeća, uključujući MSP-ove; traži od Komisije da pruži informacije o troškovima popravaka za poduzeća iz EU-a na jedinstvenom tržištu; naglašava potrebu za pružanjem svih relevantnih informacija i predlaganjem mjerljivih pokazatelja kako bi se izmjerio učinak sveg budućeg zakonodavstva;

| 27. | podsjeća da trenutačno ne postoje posebna pravila za popravak ponovno proizvedene ili obnovljene robe; poziva Komisiju da predloži mjere kojima bi se trgovci nagradili za pružanje mogućnosti popravka ponovno proizvedene ili obnovljene robe kako bi se povećalo povjerenje potrošača; poziva Komisiju da razmisli o opremi kao što su mjerači uporabe te o zabrani uništavanja neprodane robe kako bi se olakšala ponovna uporaba i popravak proizvoda; |
| --- | --- |

27.

podsjeća da trenutačno ne postoje posebna pravila za popravak ponovno proizvedene ili obnovljene robe; poziva Komisiju da predloži mjere kojima bi se trgovci nagradili za pružanje mogućnosti popravka ponovno proizvedene ili obnovljene robe kako bi se povećalo povjerenje potrošača; poziva Komisiju da razmisli o opremi kao što su mjerači uporabe te o zabrani uništavanja neprodane robe kako bi se olakšala ponovna uporaba i popravak proizvoda;

o

o o

| 28. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

28.

nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 136, 22.5.2019., str. 28.

1

(2)  SL L 136, 22.5.2019., str. 1.

2

(3)  SL L 285, 31.10.2009., str. 10.

3

(4)  SL L 149, 11.6.2005., str. 22.

4

(5)  SL C 425, 20.10.2021., str. 10.

5

(6)  SL C 465, 17.11.2021., str. 11.

6

(7)  SL C 334, 19.9.2018., str. 60.

7

(8)  Rezolucija od 25. studenoga 2020. naslovljena „Prema održivijem jedinstvenom tržištu za poduzeća i potrošače”, Rezolucija od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo,

8

(9)  Europska komisija, pismo namjere uz govor o stanju Unije 2021., 15. rujna 2021.

9

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/86 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/86

---

P9_TA(2022)0128

Stanje u Afganistanu, posebno u pogledu prava žena

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o stanju u Afganistanu, posebno u pogledu prava žena (2022/2571(RSP))

(2022/C 434/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Afganistanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Afganistanu,

| — | uzimajući u obzir najavu talibana o osnivanju privremene afganistanske vlade od 7. rujna 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir najavu talibana o osnivanju privremene afganistanske vlade od 7. rujna 2021.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a 2626 (2022) od 17. ožujka 2022. o produljenju mandata Misije UN-a za pomoć Afganistanu; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a 2626 (2022) od 17. ožujka 2022. o produljenju mandata Misije UN-a za pomoć Afganistanu;

| — | uzimajući u obzir izjavu za medije Vijeća sigurnosti UN-a od 27. ožujka 2022. o Afganistanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu za medije Vijeća sigurnosti UN-a od 27. ožujka 2022. o Afganistanu,

| — | uzimajući u obzir popis finalista nagrade Saharov za slobodu mišljenja Europskog parlamenta za 2021. godinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir popis finalista nagrade Saharov za slobodu mišljenja Europskog parlamenta za 2021. godinu,

| — | uzimajući u obzir Dane Afganistanki održane u Europskom parlamentu 1. i 2. veljače 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Dane Afganistanki održane u Europskom parlamentu 1. i 2. veljače 2022.,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika Izaslanstva Europskog parlamenta za odnose s Afganistanom od 23. ožujka 2022. o najavi talibana o produljenju zabrane obrazovanja za učenice iznad šestog razreda i povezanu izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 23. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika Izaslanstva Europskog parlamenta za odnose s Afganistanom od 23. ožujka 2022. o najavi talibana o produljenju zabrane obrazovanja za učenice iznad šestog razreda i povezanu izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 23. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika u ime Europske unije od 28. ožujka 2022. u kojoj se poziva na hitno ponovno otvaranje srednjih škola za djevojke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika u ime Europske unije od 28. ožujka 2022. u kojoj se poziva na hitno ponovno otvaranje srednjih škola za djevojke,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o izbjeglicama iz 1951., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o izbjeglicama iz 1951.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena iz 1979., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena iz 1979.,

| — | uzimajući u obzir Globalni sporazum UN-a za sigurne, propisne i zakonite migracije i Globalni sporazum UN-a o izbjeglicama, koji su uslijedili nakon Deklaracije iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima, koju je Opća skupština UN-a jednoglasno donijela 19. rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni sporazum UN-a za sigurne, propisne i zakonite migracije i Globalni sporazum UN-a o izbjeglicama, koji su uslijedili nakon Deklaracije iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima, koju je Opća skupština UN-a jednoglasno donijela 19. rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir tematske smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, promicanju i zaštiti prava djeteta, nasilju nad ženama i djevojčicama te borbi protiv svih oblika njihove diskriminacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematske smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, promicanju i zaštiti prava djeteta, nasilju nad ženama i djevojčicama te borbi protiv svih oblika njihove diskriminacije,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je talibansko Ministarstvo obrazovanja u izjavi od 21. ožujka 2022. objavilo da je „posvećeno pravu na obrazovanje svih svojih građana” i da radi na „iskorjenjivanju svih vrsta diskriminacije”; |
| --- | --- |

A.

budući da je talibansko Ministarstvo obrazovanja u izjavi od 21. ožujka 2022. objavilo da je „posvećeno pravu na obrazovanje svih svojih građana” i da radi na „iskorjenjivanju svih vrsta diskriminacije”;

| B. | budući da su se de facto vlasti Afganistana 15. siječnja 2022. obvezale da će djevojčicama i djevojkama omogućiti povratak u školu na svim razinama nakon početka nove školske godine u drugoj polovici ožujka 2022.; |
| --- | --- |

B.

budući da su se de facto vlasti Afganistana 15. siječnja 2022. obvezale da će djevojčicama i djevojkama omogućiti povratak u školu na svim razinama nakon početka nove školske godine u drugoj polovici ožujka 2022.;

| C. | budući da su se djevojčice i djevojke diljem Afganistana trebale vratiti u školu 23. ožujka 2022.; budući da su talibani do daljnjega produljili zabranu pohađanja sedmog i viših razreda za učenice dok se ne donese odluka o tome koje su uniforme najprikladnije za djevojke i djevojčice; budući da se time uskraćuje srednjoškolsko obrazovanje za više od milijun djevojčica, što predstavlja kršenje temeljnog prava na obrazovanje sve djece, kako je utvrđeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

C.

budući da su se djevojčice i djevojke diljem Afganistana trebale vratiti u školu 23. ožujka 2022.; budući da su talibani do daljnjega produljili zabranu pohađanja sedmog i viših razreda za učenice dok se ne donese odluka o tome koje su uniforme najprikladnije za djevojke i djevojčice; budući da se time uskraćuje srednjoškolsko obrazovanje za više od milijun djevojčica, što predstavlja kršenje temeljnog prava na obrazovanje sve djece, kako je utvrđeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima;

| D. | budući da se Afganistan nalazi na posljednjem mjestu prema svjetskom indeksu za žene, mir i sigurnost, što ga čini najopasnijom zemljom za žene; budući da prema posebnim postupcima UN-a talibanski vođe pokušavaju izbrisati žene i djevojčice iz javnog života sustavnom rodno uvjetovanom diskriminacijom i nasiljem; |
| --- | --- |

D.

budući da se Afganistan nalazi na posljednjem mjestu prema svjetskom indeksu za žene, mir i sigurnost, što ga čini najopasnijom zemljom za žene; budući da prema posebnim postupcima UN-a talibanski vođe pokušavaju izbrisati žene i djevojčice iz javnog života sustavnom rodno uvjetovanom diskriminacijom i nasiljem;

| E. | budući da su od preuzimanja zemlje 15. kolovoza 2021. talibani ukinuli Ministarstvo ženskih poslova i ponovno uspostavili nekadašnje Ministarstvo poroka i vrlina; budući da su talibani de facto ukinuli sve zakone koji su prethodno bili na snazi, uključujući one o zaštiti žena, te nametnuli stroga ograničenja u pogledu ostvarivanja prava na mirno okupljanje, slobodu izražavanja i prava žena na rad, obrazovanje i zdravstvenu skrb; budući da je od talibanskog preuzimanja vlasti zatvoreno Afganistansko neovisno povjerenstvo za ljudska prava (AIHRC); |
| --- | --- |

E.

budući da su od preuzimanja zemlje 15. kolovoza 2021. talibani ukinuli Ministarstvo ženskih poslova i ponovno uspostavili nekadašnje Ministarstvo poroka i vrlina; budući da su talibani de facto ukinuli sve zakone koji su prethodno bili na snazi, uključujući one o zaštiti žena, te nametnuli stroga ograničenja u pogledu ostvarivanja prava na mirno okupljanje, slobodu izražavanja i prava žena na rad, obrazovanje i zdravstvenu skrb; budući da je od talibanskog preuzimanja vlasti zatvoreno Afganistansko neovisno povjerenstvo za ljudska prava (AIHRC);

| F. | budući da prema novoj direktivi Afganistanke ne smiju putovati dalje od 45 milja (72 km) od svojeg doma bez pratnje bliskog muškog rođaka; budući da se ta direktiva nastavlja na direktivu izdanu u studenom 2021. kojom se televizijskim postajama zabranjuje emitiranje programa u kojima sudjeluju žene; |
| --- | --- |

F.

budući da prema novoj direktivi Afganistanke ne smiju putovati dalje od 45 milja (72 km) od svojeg doma bez pratnje bliskog muškog rođaka; budući da se ta direktiva nastavlja na direktivu izdanu u studenom 2021. kojom se televizijskim postajama zabranjuje emitiranje programa u kojima sudjeluju žene;

| G. | budući da se mirni prosvjedi za prava žena u Afganistanu guše silom; budući da dolazi do otmica boraca za ljudska prava i da unatoč opetovanim pozivima da ih se oslobodi nema nikakvih informacija o tome gdje se nalaze; budući da osobe koje su puštene iz pritvora i dalje strahuju za svoje živote; |
| --- | --- |

G.

budući da se mirni prosvjedi za prava žena u Afganistanu guše silom; budući da dolazi do otmica boraca za ljudska prava i da unatoč opetovanim pozivima da ih se oslobodi nema nikakvih informacija o tome gdje se nalaze; budući da osobe koje su puštene iz pritvora i dalje strahuju za svoje živote;

| H. | budući da se svakodnevno prijavljuju kršenja ljudskih prava, uključujući uhićenja, pritvaranja, otmice, mučenja, prijetnje, iznude, izvansudska pogubljenja i napade na borce za ljudska prava i članove njihovih obitelji; budući da i dalje nije utvrđeno tko je odgovoran za spomenuta kršenja prava; budući da su posebno pogođeni borci za ljudska prava žena; budući da su posebne mete postale manjinske skupine, primjerice zajednica Hazara; |
| --- | --- |

H.

budući da se svakodnevno prijavljuju kršenja ljudskih prava, uključujući uhićenja, pritvaranja, otmice, mučenja, prijetnje, iznude, izvansudska pogubljenja i napade na borce za ljudska prava i članove njihovih obitelji; budući da i dalje nije utvrđeno tko je odgovoran za spomenuta kršenja prava; budući da su posebno pogođeni borci za ljudska prava žena; budući da su posebne mete postale manjinske skupine, primjerice zajednica Hazara;

| I. | budući da je siromaštvo primoralo afganistanske obitelji na dogovaranje brakova i prikupljanje miraza za njihove kćeri te budući da se od provedbe zabrane školovanja za djevojčice i djevojke u Afganistanu broj dječjih brakova povećao za 500 %; budući da je prije talibanskog preuzimanja vlasti 35 % djevojčica i djevojaka bilo u braku prije navršenih 18 godina, a njih 9 % prije navršenih 15 godina; |
| --- | --- |

I.

budući da je siromaštvo primoralo afganistanske obitelji na dogovaranje brakova i prikupljanje miraza za njihove kćeri te budući da se od provedbe zabrane školovanja za djevojčice i djevojke u Afganistanu broj dječjih brakova povećao za 500 %; budući da je prije talibanskog preuzimanja vlasti 35 % djevojčica i djevojaka bilo u braku prije navršenih 18 godina, a njih 9 % prije navršenih 15 godina;

| J. | budući da Afganistan ima jednu od najviših stopa smrtnosti novorođenčadi na svijetu i da svake godine tisuće žena umiru od uzroka povezanih s trudnoćom koji se mogu lako spriječiti; budući da se socioekonomska situacija, koja je bila iznimno nepovoljna i prije talibanskog preuzimanja vlasti, drastično pogoršala pod de facto upravom i posljedicama pandemije bolesti COVID-19, teških suša i oštre zime; |
| --- | --- |

J.

budući da Afganistan ima jednu od najviših stopa smrtnosti novorođenčadi na svijetu i da svake godine tisuće žena umiru od uzroka povezanih s trudnoćom koji se mogu lako spriječiti; budući da se socioekonomska situacija, koja je bila iznimno nepovoljna i prije talibanskog preuzimanja vlasti, drastično pogoršala pod de facto upravom i posljedicama pandemije bolesti COVID-19, teških suša i oštre zime;

| K. | budući da je humanitarna kriza u Afganistanu jedna od kriza koje se najbrže pogoršavaju u svijetu i da ona nerazmjerno pogađa žene i djevojčice; budući da se gotovo 100 % afganistanskih kućanstava koja vode žene suočava s nesigurnošću opskrbe hranom; budući da su nove politike koje je uvela talibanska vlada uvelike utjecale na sposobnost žena da zarade za život i gurnule ih u još veće siromaštvo, pri čemu su mnoge žene koje su na čelu kućanstava posebno teško pogođene; |
| --- | --- |

K.

budući da je humanitarna kriza u Afganistanu jedna od kriza koje se najbrže pogoršavaju u svijetu i da ona nerazmjerno pogađa žene i djevojčice; budući da se gotovo 100 % afganistanskih kućanstava koja vode žene suočava s nesigurnošću opskrbe hranom; budući da su nove politike koje je uvela talibanska vlada uvelike utjecale na sposobnost žena da zarade za život i gurnule ih u još veće siromaštvo, pri čemu su mnoge žene koje su na čelu kućanstava posebno teško pogođene;

| L. | budući da je prema izvješću Međunarodne organizacije za migracije iz ožujka 2022. više od 1,258 milijuna Afganistanaca pobjeglo iz svoje zemlje 2021., što je dvostruko više nego posljednjih godina; budući da se istodobno broj interno raseljenih osoba koje se vraćaju u svoje domove utrostručio te je 2021. dosegnuo rekordnih 3,06 milijuna povratnika; budući da je diljem regije gotovo 5 milijuna Afganistanaca i dalje raseljeno izvan zemlje te ih je 90 % smješteno u Pakistanu i Iranu; |
| --- | --- |

L.

budući da je prema izvješću Međunarodne organizacije za migracije iz ožujka 2022. više od 1,258 milijuna Afganistanaca pobjeglo iz svoje zemlje 2021., što je dvostruko više nego posljednjih godina; budući da se istodobno broj interno raseljenih osoba koje se vraćaju u svoje domove utrostručio te je 2021. dosegnuo rekordnih 3,06 milijuna povratnika; budući da je diljem regije gotovo 5 milijuna Afganistanaca i dalje raseljeno izvan zemlje te ih je 90 % smješteno u Pakistanu i Iranu;

| M. | budući da se prema podacima visokog povjerenika UN-a za izbjeglice 35 % žena i djevojčica zbog rodno uvjetovanog nasilja ne osjeća sigurnima pri traženju utočišta u susjednom Iranu i Pakistanu; budući da je u škole ondje upisano samo 70 % djevojaka i djevojčica, u usporedbi s 92 % dječaka; |
| --- | --- |

M.

budući da se prema podacima visokog povjerenika UN-a za izbjeglice 35 % žena i djevojčica zbog rodno uvjetovanog nasilja ne osjeća sigurnima pri traženju utočišta u susjednom Iranu i Pakistanu; budući da je u škole ondje upisano samo 70 % djevojaka i djevojčica, u usporedbi s 92 % dječaka;

| N. | budući da je EU povećao svoju potporu stanovništvu pokretanjem projekata vrijednih više od 268,3 milijuna EUR usmjerenih na održavanje obrazovanja, sredstava za život i zaštitu javnog zdravlja; budući da su ti projekti dio ukupnog paketa potpore EU-a u iznosu od 1 milijarde EUR koji je Komisija najavila u listopadu 2021., a koji uključuje pomoć izbjeglicama, migrantima i interno raseljenim osobama te potporu borcima za ljudska prava i organizacijama civilnog društva; |
| --- | --- |

N.

budući da je EU povećao svoju potporu stanovništvu pokretanjem projekata vrijednih više od 268,3 milijuna EUR usmjerenih na održavanje obrazovanja, sredstava za život i zaštitu javnog zdravlja; budući da su ti projekti dio ukupnog paketa potpore EU-a u iznosu od 1 milijarde EUR koji je Komisija najavila u listopadu 2021., a koji uključuje pomoć izbjeglicama, migrantima i interno raseljenim osobama te potporu borcima za ljudska prava i organizacijama civilnog društva;

| O. | budući da je prema Reporterima bez granica u Afganistanu zatvoren 231 medijski kanal, dakle 40 % ukupnog broja medijskih kanala u toj zemlji; budući da su od 6 400 novinara koji su izgubili posao njih 80 % žene; budući da su uvedena ograničenja kojima se zabranjuju lokalni i međunarodni mediji, kao što je BBC, te da su zabilježeni slučajevi uhićenih, pritvorenih i pretučenih novinara; |
| --- | --- |

O.

budući da je prema Reporterima bez granica u Afganistanu zatvoren 231 medijski kanal, dakle 40 % ukupnog broja medijskih kanala u toj zemlji; budući da su od 6 400 novinara koji su izgubili posao njih 80 % žene; budući da su uvedena ograničenja kojima se zabranjuju lokalni i međunarodni mediji, kao što je BBC, te da su zabilježeni slučajevi uhićenih, pritvorenih i pretučenih novinara;

| P. | budući da sankcije protiv subjekata i pojedinaca povezanih s talibanima ne bi smjele sprečavati financijske transakcije povezane s humanitarnom pomoći i pružanjem osnovnih usluga od strane nevladinih organizacija; |
| --- | --- |

P.

budući da sankcije protiv subjekata i pojedinaca povezanih s talibanima ne bi smjele sprečavati financijske transakcije povezane s humanitarnom pomoći i pružanjem osnovnih usluga od strane nevladinih organizacija;

| Q. | budući da su do 15. kolovoza 2021., u bivšoj Republici Afganistanu, žene zauzimale visoke položaje kao zastupnice u parlamentu, ministrice, sutkinje, guvernerke, odvjetnice i veleposlanice; budući da su talibanske snage prisilno uklonile legitimne bivše vladine dužnosnike i u svoju novu nepriznatu de facto vladu nisu uvrstile žene; budući da te de facto vlasti ne odlikuje uključiva zastupljenost raznolikog afganistanskog društva; |
| --- | --- |

Q.

budući da su do 15. kolovoza 2021., u bivšoj Republici Afganistanu, žene zauzimale visoke položaje kao zastupnice u parlamentu, ministrice, sutkinje, guvernerke, odvjetnice i veleposlanice; budući da su talibanske snage prisilno uklonile legitimne bivše vladine dužnosnike i u svoju novu nepriznatu de facto vladu nisu uvrstile žene; budući da te de facto vlasti ne odlikuje uključiva zastupljenost raznolikog afganistanskog društva;

| R. | budući da su obavještajne agencije upozorile da Afganistan ne smije postati sigurno utočište za terorističke organizacije; |
| --- | --- |

R.

budući da su obavještajne agencije upozorile da Afganistan ne smije postati sigurno utočište za terorističke organizacije;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog humanitarne krize i krize ljudskih prava koja se odvija u Afganistanu od talibanskog preuzimanja vlasti; ponovno izražava nepokolebljivu solidarnost i predanost afganistanskom narodu; naglašava da bi trebalo poštovati temeljna prava i slobode koje je afganistanski narod uživao posljednjih 20 godina; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava žaljenje zbog činjenice da se od talibanskog preuzimanja vlasti položaj žena i djevojčica u Afganistanu neprestano pogoršava; osuđuje stalnu usredotočenost talibana na brisanje žena i djevojčica iz javnog života i uskraćivanje njihovih temeljnih prava, uključujući pravo na obrazovanje, rad, kretanje i zdravstvenu skrb; |
| --- | --- |

2.

| 3. | najoštrije osuđuje odluku talibana da se do daljnjega odgodi povratak djevojčica od šestog razreda nadalje u školu, unatoč tome što su se prethodno obvezali da će svakom građaninu omogućiti pristup obrazovanju; potiče talibane da ponište svoje odluke i ograničenja koja su posebno usmjerena na žene i djevojčice te da ponovno otvore Ministarstvo za ženska pitanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da pristup obrazovanju za žene i djevojčice mora, sa strane EU-a i njegovih država članica, biti ključan uvjet za bilo kakav daljnji dijalog s de facto vlastima u Afganistanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva talibane da poštuju svoje obveze u pogledu jamčenja prava na obrazovanje svim afganistanskim građanima, uključujući žene i djevojčice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | žali zbog talibanske represije nad mirnim prosvjedima za prava žena u Afganistanu; poziva na trenutačno puštanje na slobodu policijske službenice Alije Azizi, koja je uhićena u Heratu u listopadu 2021., kao i na oslobađanje svih drugih aktivista za prava žena koji bi mogli biti pritvoreni te na zaustavljanje zastrašivanja i uznemiravanja tih aktivista; poziva na okončanje uznemiravanja, prijetnji i napada na nastavnike i studente; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva de facto vlasti da svim ženama i djevojčicama zajamče puna prava i pristup reproduktivnoj zdravstvenoj skrbi diljem Afganistana; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog toga što se od talibanskog preuzimanja Afganistana žene i djevojčice suočavaju s povećanim rizikom od iskorištavanja, uključujući rizik od toga da postanu žrtve trgovanja ljudima u svrhu prisilnog braka, seksualnog iskorištavanja i prisilnog rada; osuđuje rodno uvjetovano nasilje i diskriminaciju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva de facto vlasti u Afganistanu da formiraju uključivu vladu koja ženama daje pravo da sudjeluju u postupku donošenja odluka na svim razinama; ustraje u tome da je potrebno razviti novu strategiju EU-a za Afganistan prilagođenu položaju žena i djevojčica kako bi se konkretno promicala prava žena i njihovo sudjelovanje u javnom životu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća da EU ima čvrst stav u pogledu svakog političkog angažmana s talibanima, vođen tematskim mjerilima za angažman na temelju načela poštovanja ljudskih prava za sve i vladavine prava; smatra da je od 15. kolovoza 2021. došlo isključivo do pogoršanja tih mjerila, zbog čega se ne može opravdati de facto priznavanje talibanske vlade; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja Rezoluciju UN-a 2626 (2022) od 17. ožujka 2022. o produljenju mandata Misije UN-a za pomoć Afganistanu; poziva EU i njegove države članice da podrže mandat posebnog predstavnika glavnog tajnika za Afganistan, uključujući suradnju sa svim relevantnim afganistanskim akterima i dionicima kako bi se osiguralo ponovno otvaranje škola za sve učenice bez daljnje odgode; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prima na znanje razgovore u Oslu održane u siječnju 2022. između europskih i američkih dužnosnika te talibanskog izaslanstva, kao i nedavno otkazivanje pregovora u Dohi od strane SAD-a kao odgovor na odluku talibana da se neće ponovno otvoriti škole za djevojčice; ističe da svi daljnji nacionalni razgovori s talibanima moraju uključivati predstavnike afganistanskih žena; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU i njegove države članice da pruže potporu i zaštitu osobama koje bježe iz Afganistana; ponavlja da je potrebno osigurati status afganistanskih odvjetnica, vođa civilnog društva, umjetnika, sportaša i drugih ranjivih osoba, posebno onih čiji su životi ugroženi, kao što su pripadnici skupine LGBTQI+; ponavlja svoj poziv na uspostavu posebnog viznog programa, poboljšanih programa preseljenja i učinkovite zajamčene zaštite afganistanskih izbjeglica; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da je važno riješiti problem rodno uvjetovanog nasilja s kojim se suočavaju afganistanske žene i djevojčice u zemljama domaćinima, posebno u Iranu i Pakistanu, te osigurati da pohađaju školu, sudjeluju na tržištu rada i imaju pristup zdravstvenim uslugama, uključujući usluge mentalnog zdravlja; podsjeća da su izbjeglice i osobe u tranzitu posebno izložene riziku od rodno uvjetovanog nasilja; stoga poziva na veće financiranje humanitarnih organizacija i agencija koje se zalažu za zaštitu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva zemlje da odmah prestanu vraćati pojedince u Afganistan ili treće zemlje u kojima postoji rizik od njihova vraćanja u Afganistan; poziva na pomno praćenje afganistanskih državljana koji su već vraćeni, posebno djece; |
| --- | --- |

15.

| 16. | osuđuje sve veći broj izvješća o ubojstvima, uznemiravanju i zastrašivanju etničkih i vjerskih manjina; |
| --- | --- |

16.

| 17. | duboko je zabrinut zbog toga što talibani ponovno pružaju sigurno utočište terorističkim skupinama; ustraje u tome da talibani i de facto vlasti u Afganistanu moraju ispuniti svoje protuterorističke obveze; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća na svoje upute ESVD-u da pakistanskom vodstvu prenese da snosi odgovornost za sigurnost i stabilnost u Afganistanu te da mora iskoristiti svoj utjecaj na talibane kako bi se ostvarili ti ciljevi, uključujući osiguravanje temeljnih ljudskih prava za afganistanske žene i djevojčice; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno potvrđuje potrebu da EU ojača suradnju sa zemljama srednje Azije i potakne njihovu konstruktivnu praktičnu ulogu u primanju afganistanskih izbjeglica; naglašava da se tom suradnjom ne bi smjela ugroziti EU-ova obrana temeljnih vrijednosti i vladavine prava; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da će oslobođenje žena i djevojčica ostati neostvarivo sve dok traje humanitarna katastrofa; potiče EU i njegove države članice da riješe uzroke trenutačne humanitarne krize ulaganjem svih napora u povećanje humanitarne pomoći, primjenu rodno osjetljivog pristupa, ponovnu uspostavu likvidnosti i održavanje osnovnih socijalnih usluga; poziva na odmrzavanje afganistanske imovine i povećanje financijske potpore programima kao što su pomoć Glavne uprave Komisije za međunarodna partnerstva (DG INTPA), koja je usmjerena na osnovne potrebe i sredstva za život, te Uzajamni fond Svjetske banke za obnovu Afganistana; naglašava da bi humanitarna sredstva trebala biti dostupna preko funkcionalnog bankarskog sustava te da bi se na fleksibilan način trebala pružati vjerodostojnim nevladinim organizacijama i organizacijama u zajednici koje djeluju u Afganistanu, uključujući lokalne organizacije žena; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prima na znanje ponovno uspostavljenu minimalnu prisutnost delegacije EU-a u Kabulu na terenu u svrhu koordinacije humanitarne pomoći i praćenja humanitarne situacije; snažno ističe da to ne predstavlja priznanje talibanskog režima od strane EU-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | žali zbog činjenice da su se 31. ožujka 2022. međunarodni donatori, uključujući EU i njegove države članice, obvezali da će izdvojiti samo 2,44 milijarde USD unatoč pozivu UN-a da se osigura 4,4 milijarde USD za UN-ov plan za humanitarnu pomoć 2022. kojim se pruža humanitarna pomoć u Afganistanu; potiče Komisiju da dodijeli odgovarajuća i posebna sredstva za programe i projekte u području prava žena kao dio sveobuhvatne i dugoročne predanosti podupiranju ljudskih prava i prava žena u Afganistanu te da ih provede; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ustraje u tome da je potreban neometan pristup humanitarnoj pomoći kako bi se osiguralo da dodijeljena sredstva doista dođu do pogođenih osoba; potiče EU i njegove države članice da u skladu s time preispitaju i prilagode postojeće mjere; podsjeća da humanitarna pomoć mora biti neutralna, nepristrana, humana i neovisna te da nikada ne bi smjela podlijegati nikakvim uvjetima; poziva Vijeće, Komisiju i ESVD da dosljedno prenose poruku da pružanje humanitarne pomoći nije vezano za pet mjerila Vijeća za suradnju s talibanima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva EU i njegove države članice da u svjetlu donatorskog sastanka UN-a na visokoj razini o potpori humanitarnoj pomoći u Afganistanu, održanog 31. ožujka 2022., poduzmu daljnje korake kako bi humanitarna pomoć postala transparentnija i učinkovitija; stoga smatra da je ključno osigurati pristup humanitarnom financiranju s pomoću funkcionalnog bankarskog sustava kako bi se osigurala sredstva za pouzdane nevladine organizacije koje djeluju u zemlji; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pohvaljuje hrabrost djevojčica i žena koje sudjeluju u prosvjedima; poziva ESVD i Komisiju da surađuju s de facto vlastima u Afganistanu kako bi dobili informacije o tome gdje se nalaze aktivisti za prava žena koji su nestali i za koje se vjeruje da su pritvoreni te da zatraže njihovo trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu; zahtijeva da talibani smjesta zaustave te proizvoljne i izvansudske prakse i osiguraju slobodu mirnog okupljanja i izražavanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva EU i njegove države članice da povećaju potporu aktivistima za prava žena u Afganistanu i u potpunosti provedu smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, među ostalim osiguravanjem odgovornosti za kršenja putem privatnog i javnog zagovaranja pojedinačnih slučajeva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva da se novom posebnom izvjestitelju UN-a za stanje ljudskih prava u Afganistanu osiguraju dostatna sredstva, stručno znanje i diplomatska potpora kako bi ispunio svoj mandat; poziva Vijeće UN-a za ljudska prava da uspostavi neovisno međunarodno istražno povjerenstvo s višegodišnjim mandatom i odgovarajućim resursima za dokumentiranje, prijavljivanje i prikupljanje dokaza o kršenjima, uključujući kršenja prava žena; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja pokretanje Foruma afganistanskih žena na vodećim položajima; poziva Komisiju i ESVD da olakšaju organizaciju prve međunarodne konferencije afganistanskih žena kako bi se njihov glas čuo u Afganistanu i na međunarodnoj razini, ponovno izgradile mreže žena i na uključiviji način potpomogao rad Foruma afganistanskih žena na vodećim položajima; podupire osnivanje internetskog afganistanskog sveučilišta u egzilu, uz financijsku potporu EU-a; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva afganistanske parlamentarce, bivše vladine dužnosnike i aktiviste civilnog društva, posebno finaliste dodjele Nagrade Saharov za slobodu mišljenja za 2021., da aktivno surađuju s Izaslanstvom Europskog parlamenta za odnose s Afganistanom, relevantnim odborima i drugim tijelima kako bi se osiguralo da politika EU-a za potporu Afganistanu odgovara potrebama afganistanskog naroda; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podržava pozive afganistanskog civilnog društva, posebno one koje su uputili sudionici „Dana žena Afganistana” u Europskom parlamentu, da se de facto vlasti u Afganistanu pozove na odgovornost za prethodne zločine i da se ne zaborave njihova zlodjela; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nalaže svojoj predsjednici da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, zastupnicima u Nacionalnoj skupštini Afganistana, Vijeću Ujedinjenih naroda za ljudska prava i talibanskom političkom uredu u Dohi. |
| --- | --- |

31.

---

III Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 5. travnja 2022.

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/92 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/92

---

P9_TA(2022)0101

Izmjena rezerve za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 5. travnja 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke (EU) 2015/1814 u pogledu količine emisijskih jedinica koje treba staviti u rezervu za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije do 2030. (COM(2021)0571 – C9-0325/2021 – 2021/0202(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 434/15)

Amandman 1

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Pariški sporazum, donesen u prosincu 2015. na temelju Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), stupio je na snagu u studenome 2016. („Pariški sporazum”) (3). Stranke Pariškog sporazuma postigle su dogovor da će zadržati povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razina iz predindustrijskog razdoblja te nastojati ograničiti porast temperature na 1,5  oC iznad razina iz predindustrijskog razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Pariški sporazum, donesen u prosincu 2015. na temelju Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), stupio je na snagu u studenome 2016. („Pariški sporazum”) (3). Stranke Pariškog sporazuma postigle su dogovor da će zadržati povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razina iz predindustrijskog razdoblja te nastojati ograničiti porast temperature na 1,5  oC iznad razina iz predindustrijskog razdoblja.

| (1) | Pariški sporazum, donesen u prosincu 2015. na temelju Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), stupio je na snagu u studenome 2016. („Pariški sporazum”) (3). Stranke Pariškog sporazuma postigle su dogovor da će zadržati povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razina iz predindustrijskog razdoblja te nastojati ograničiti porast temperature na 1,5  oC iznad razina iz predindustrijskog razdoblja.
  Donošenjem Klimatskog pakta iz Glasgowa stranke Pariškog sporazuma potvrdile su da bi se ograničavanjem povećanja globalne prosječne temperature na 1,5  oC iznad razina iz predindustrijskog razdoblja znatno smanjili rizici i posljedice klimatskih promjena te su se obvezale na to da će do kraja 2022. postrožiti svoje ciljeve za 2030. kako bi se premostio jaz u ambicijama u skladu sa zaključcima Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC). To bi trebalo napraviti na pravedan način te uz poštovanje načela zajedničkih, ali diferenciranih odgovornosti te mogućnosti pojedinih stranaka s obzirom na različite nacionalne okolnosti. Revizija


  sustava Europske unije za trgovanje emisijama (EU ETS), uključujući njegovu rezervu za stabilnost tržišta, jedinstvena je prilika za doprinos jačanju djelovanja Unije u području klime prije 27. zasjedanja Konferencije stranaka (COP 27) UNFCCC-a u Egiptu. |
| --- | --- |

(1)

Pariški sporazum, donesen u prosincu 2015. na temelju Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), stupio je na snagu u studenome 2016. („Pariški sporazum”) (3). Stranke Pariškog sporazuma postigle su dogovor da će zadržati povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razina iz predindustrijskog razdoblja te nastojati ograničiti porast temperature na 1,5  oC iznad razina iz predindustrijskog razdoblja.
  Donošenjem Klimatskog pakta iz Glasgowa stranke Pariškog sporazuma potvrdile su da bi se ograničavanjem povećanja globalne prosječne temperature na 1,5  oC iznad razina iz predindustrijskog razdoblja znatno smanjili rizici i posljedice klimatskih promjena te su se obvezale na to da će do kraja 2022. postrožiti svoje ciljeve za 2030. kako bi se premostio jaz u ambicijama u skladu sa zaključcima Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC). To bi trebalo napraviti na pravedan način te uz poštovanje načela zajedničkih, ali diferenciranih odgovornosti te mogućnosti pojedinih stranaka s obzirom na različite nacionalne okolnosti. Revizija


  sustava Europske unije za trgovanje emisijama (EU ETS), uključujući njegovu rezervu za stabilnost tržišta, jedinstvena je prilika za doprinos jačanju djelovanja Unije u području klime prije 27. zasjedanja Konferencije stranaka (COP 27) UNFCCC-a u Egiptu.

Amandman 2

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Nakon zaključaka IPCC-a iz njegova izvješća od 7. kolovoza 2021. naslovljenog „Klimatske promjene 2021.: znanstveni dokazi” dodatno je porasla hitnost potrebe da se održi cilj Pariškog sporazuma od 1,5  oC. IPCC je zaključio da će globalna temperatura dosegnuti ili premašiti vrijednost od 1,5  oC ranije nego što se prethodno očekivalo, odnosno u sljedećih 20 godina. Također je zaključio da, ako se emisije stakleničkih plinova odmah i ambiciozno ne smanje, globalno zagrijavanje više neće biti moguće zadržati blizu 1,5  oC ili čak 2 oC. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Nakon zaključaka IPCC-a iz njegova izvješća od 7. kolovoza 2021. naslovljenog „Klimatske promjene 2021.: znanstveni dokazi” dodatno je porasla hitnost potrebe da se održi cilj Pariškog sporazuma od 1,5  oC. IPCC je zaključio da će globalna temperatura dosegnuti ili premašiti vrijednost od 1,5  oC ranije nego što se prethodno očekivalo, odnosno u sljedećih 20 godina. Također je zaključio da, ako se emisije stakleničkih plinova odmah i ambiciozno ne smanje, globalno zagrijavanje više neće biti moguće zadržati blizu 1,5  oC ili čak 2 oC.

Amandman 3

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1b) | Europski parlament u svojoj je Rezoluciji od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi



   (1a)



  potaknuo Komisiju da poduzme hitne i ambiciozne mjere kako bi se globalno zagrijavanje ograničilo na 1,5  oC i kako bi se spriječio ogroman gubitak biološke raznolikosti, među ostalim uklanjanjem nedosljednosti u aktualnim politikama Unije u pogledu klimatske i okolišne krize te osiguravanjem da svi budući relevantni zakonodavni i proračunski prijedlozi budu potpuno usklađeni s ciljem ograničavanja globalnog zagrijavanja na razinu ispod 1,5  oC i da ne pridonose gubitku biološke raznolikosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1b)

Europski parlament u svojoj je Rezoluciji od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi



   (1a)



  potaknuo Komisiju da poduzme hitne i ambiciozne mjere kako bi se globalno zagrijavanje ograničilo na 1,5  oC i kako bi se spriječio ogroman gubitak biološke raznolikosti, među ostalim uklanjanjem nedosljednosti u aktualnim politikama Unije u pogledu klimatske i okolišne krize te osiguravanjem da svi budući relevantni zakonodavni i proračunski prijedlozi budu potpuno usklađeni s ciljem ograničavanja globalnog zagrijavanja na razinu ispod 1,5  oC i da ne pridonose gubitku biološke raznolikosti.

Amandman 4

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 1.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1c) | Potreba za hitnim djelovanjem još je veća zbog porasta učestalosti i intenziteta ekstremnih vremenskih uvjeta kao izravne posljedice klimatskih promjena. U skladu s podacima UN-ova Ureda za smanjenje rizika od katastrofa, broj zabilježenih katastrofa u svijetu i razmjer globalnih gospodarskih gubitaka u posljednjih 20 godina gotovo se udvostručio, pri čemu je taj porast najvećim dijelom rezultat velikog rasta broja katastrofa povezanih s klimatskim promjenama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1c)

Potreba za hitnim djelovanjem još je veća zbog porasta učestalosti i intenziteta ekstremnih vremenskih uvjeta kao izravne posljedice klimatskih promjena. U skladu s podacima UN-ova Ureda za smanjenje rizika od katastrofa, broj zabilježenih katastrofa u svijetu i razmjer globalnih gospodarskih gubitaka u posljednjih 20 godina gotovo se udvostručio, pri čemu je taj porast najvećim dijelom rezultat velikog rasta broja katastrofa povezanih s klimatskim promjenama.

Amandman 5

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 1.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1d) | Unija bi zbog hitnosti situacije trebala ulagati veće napore i nametnuti se kao međunarodni predvodnik u borbi protiv klimatskih promjena u skladu s načelom pravednosti i zajedničkih, ali diferenciranih odgovornosti i mogućnosti, kako je utvrđeno u članku 2. stavku 2. Pariškog sporazuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1d)

Unija bi zbog hitnosti situacije trebala ulagati veće napore i nametnuti se kao međunarodni predvodnik u borbi protiv klimatskih promjena u skladu s načelom pravednosti i zajedničkih, ali diferenciranih odgovornosti i mogućnosti, kako je utvrđeno u članku 2. stavku 2. Pariškog sporazuma.

Amandman 6

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Suočavanje s izazovima povezanima s klimom i okolišem te postizanje ciljeva Pariškog sporazuma u središtu
  su
  Komunikacije o europskom zelenom planu, koju je Komisija donijela 11. prosinca 2019 (4). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Suočavanje s izazovima povezanima s klimom i okolišem te postizanje ciljeva Pariškog sporazuma u središtu
  su
  Komunikacije o europskom zelenom planu, koju je Komisija donijela 11. prosinca 2019 (4).

| (2) | Suočavanje s izazovima povezanima s klimom i okolišem te postizanje ciljeva Pariškog sporazuma
  stoga su
  u središtu Komunikacije o europskom zelenom planu, koju je Komisija donijela 11. prosinca 2019 (4). |
| --- | --- |

(2)

Suočavanje s izazovima povezanima s klimom i okolišem te postizanje ciljeva Pariškog sporazuma
  stoga su
  u središtu Komunikacije o europskom zelenom planu, koju je Komisija donijela 11. prosinca 2019 (4).

Amandman 7

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | U europskom zelenom planu objedinjuje se sveobuhvatan skup mjera
  i 
  inicijativa koje se međusobno podupiru radi postizanja klimatske neutralnosti u EU-u do 2050.
  i utvrđuje nova strategija rasta, čiji je cilj preobraziti Uniju u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom
  u kojem je prekinuta veza gospodarskog rasta s korištenjem resursa
  . Usto se nastoji zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih.
  Istovremeno,
  ta tranzicija različito utječe na
  žene
  i 
  muškarce
  te ima poseban utjecaj na neke skupine u nepovoljnom položaju, kao što su starije osobe, osobe s invaliditetom
  i
  osobe manjinskog rasnog ili etničkog podrijetla.
  Stoga se mora osigurati da tranzicija bude pravedna i uključiva i da nitko ne bude zapostavljen
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

U europskom zelenom planu objedinjuje se sveobuhvatan skup mjera
  i 
  inicijativa koje se međusobno podupiru radi postizanja klimatske neutralnosti u EU-u do 2050.
  i utvrđuje nova strategija rasta, čiji je cilj preobraziti Uniju u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom
  u kojem je prekinuta veza gospodarskog rasta s korištenjem resursa
  . Usto se nastoji zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih.
  Istovremeno,
  ta tranzicija različito utječe na
  žene
  i 
  muškarce
  te ima poseban utjecaj na neke skupine u nepovoljnom položaju, kao što su starije osobe, osobe s invaliditetom
  i
  osobe manjinskog rasnog ili etničkog podrijetla.
  Stoga se mora osigurati da tranzicija bude pravedna i uključiva i da nitko ne bude zapostavljen
  .

| (3) | Europski zeleni plan polazna je točka za postizanje cilja klimatske neutralnosti Unije najkasnije do 2050.
  i 
  cilja ostvarivanja negativnih emisija nakon toga, kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta
  i 
  Vijeća



   (1a)



  . Njime se
  utvrđuje nova strategija rasta čiji je cilj preobraziti Uniju u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom
  , a da se pritom nikoga ne zapostavi u pravednoj tranziciji kojom se rješava i energetsko siromaštvo
  . Usto se nastoji zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih. Ta tranzicija različito utječe na
  radnike iz različitih sektora
  i 
  na različite rodne kategorije
  te ima poseban utjecaj na neke skupine u nepovoljnom položaju
  i ranjive skupine
  , kao što su starije osobe, osobe s invaliditetom, osobe manjinskog rasnog ili etničkog podrijetla
  te osobe i kućanstva s niskim i nižim srednjim dohotkom
  .
  Osim toga stvara i poteškoće za neke regije, osobito regije sa strukturnim nedostacima i periferne regije te otoke. Stoga je potrebno osigurati pravednu i uključivu tranziciju
  . |
| --- | --- |

(3)

Europski zeleni plan polazna je točka za postizanje cilja klimatske neutralnosti Unije najkasnije do 2050.
  i 
  cilja ostvarivanja negativnih emisija nakon toga, kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta
  i 
  Vijeća



   (1a)



  . Njime se
  utvrđuje nova strategija rasta čiji je cilj preobraziti Uniju u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom
  , a da se pritom nikoga ne zapostavi u pravednoj tranziciji kojom se rješava i energetsko siromaštvo
  . Usto se nastoji zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih. Ta tranzicija različito utječe na
  radnike iz različitih sektora
  i 
  na različite rodne kategorije
  te ima poseban utjecaj na neke skupine u nepovoljnom položaju
  i ranjive skupine
  , kao što su starije osobe, osobe s invaliditetom, osobe manjinskog rasnog ili etničkog podrijetla
  te osobe i kućanstva s niskim i nižim srednjim dohotkom
  .
  Osim toga stvara i poteškoće za neke regije, osobito regije sa strukturnim nedostacima i periferne regije te otoke. Stoga je potrebno osigurati pravednu i uključivu tranziciju
  .

Amandman 8

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Potreba i vrijednost europskog zelenog plana samo su se povećale nakon vrlo teških posljedica pandemije bolesti COVID-19 na zdravlje, životne i radne uvjete te dobrobit građana Unije, što je pokazalo da naše društvo i gospodarstvo moraju poboljšati svoju otpornost na vanjske šokove i rano djelovati kako bi ih se spriječilo ili ublažilo. Europski građani i dalje ističu da se to posebno odnosi na klimatske promjene (5). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Potreba i vrijednost europskog zelenog plana samo su se povećale nakon vrlo teških posljedica pandemije bolesti COVID-19 na zdravlje, životne i radne uvjete te dobrobit građana Unije, što je pokazalo da naše društvo i gospodarstvo moraju poboljšati svoju otpornost na vanjske šokove i rano djelovati kako bi ih se spriječilo ili ublažilo. Europski građani i dalje ističu da se to posebno odnosi na klimatske promjene (5).

| (4) | Potreba i vrijednost
  dobro provedenog
  europskog zelenog plana samo su se povećale nakon vrlo teških posljedica pandemije bolesti COVID-19 na zdravlje, životne i radne uvjete te dobrobit građana Unije, što je pokazalo da naše društvo i gospodarstvo moraju poboljšati svoju otpornost na vanjske šokove i rano djelovati kako bi ih se spriječilo ili ublažilo
  na način koji je pravedan i kojim se nikoga ne zapostavlja, uključujući osobe kojima prijeti energetsko siromaštvo
  . Europski građani i dalje ističu da se to posebno odnosi na klimatske promjene (5). |
| --- | --- |

(4)

Potreba i vrijednost
  dobro provedenog
  europskog zelenog plana samo su se povećale nakon vrlo teških posljedica pandemije bolesti COVID-19 na zdravlje, životne i radne uvjete te dobrobit građana Unije, što je pokazalo da naše društvo i gospodarstvo moraju poboljšati svoju otpornost na vanjske šokove i rano djelovati kako bi ih se spriječilo ili ublažilo
  na način koji je pravedan i kojim se nikoga ne zapostavlja, uključujući osobe kojima prijeti energetsko siromaštvo
  . Europski građani i dalje ističu da se to posebno odnosi na klimatske promjene (5).

Amandman 9

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | Međuvladina znanstveno-politička platforma o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) u svojem je izvješću od 29. listopada 2020. naslovljenom „Bioraznolikost i pandemije” istaknula da su temeljni uzroci pandemija iste globalne promjene u okolišu koje potiču gubitak bioraznolikosti i klimatske promjene. Klimatske promjene stoga bi trebalo ublažiti kako bi se održalo i unaprijedilo zdravlje naše biološke raznolikosti, a time i zaštitilo zdravlje ljudi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Međuvladina znanstveno-politička platforma o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) u svojem je izvješću od 29. listopada 2020. naslovljenom „Bioraznolikost i pandemije” istaknula da su temeljni uzroci pandemija iste globalne promjene u okolišu koje potiču gubitak bioraznolikosti i klimatske promjene. Klimatske promjene stoga bi trebalo ublažiti kako bi se održalo i unaprijedilo zdravlje naše biološke raznolikosti, a time i zaštitilo zdravlje ljudi.

Amandman 10

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Uredbom (EU) 2021/1119
  Europskog parlamenta i Vijeća



   (7)

  Unija je u zakonodavstvo unijela cilj klimatske neutralnosti u cijelom gospodarstvu do 2050. Tom se uredbom propisuje i obveza da Unija do 2030. smanji neto emisije stakleničkih plinova na domaćem tržištu (emisije nakon što se odbije uklanjanje) za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Uredbom (EU) 2021/1119
  Europskog parlamenta i Vijeća



   (7)

  Unija je u zakonodavstvo unijela cilj klimatske neutralnosti u cijelom gospodarstvu do 2050. Tom se uredbom propisuje i obveza da Unija do 2030. smanji neto emisije stakleničkih plinova na domaćem tržištu (emisije nakon što se odbije uklanjanje) za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990.

| (6) | Uredbom (EU) 2021/1119 Unija je u zakonodavstvo unijela cilj klimatske neutralnosti u cijelom gospodarstvu
  najkasnije
  do 2050
  . i cilj ostvarivanja negativnih emisija nakon toga
  . Tom se uredbom propisuje i obveza da Unija do 2030. smanji neto emisije stakleničkih plinova na domaćem tržištu (emisije nakon što se odbije uklanjanje) za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990.
  To bi trebalo provesti kao pravednu tranziciju u kojoj nitko nije zapostavljen. |
| --- | --- |

(6)

Uredbom (EU) 2021/1119 Unija je u zakonodavstvo unijela cilj klimatske neutralnosti u cijelom gospodarstvu
  najkasnije
  do 2050
  . i cilj ostvarivanja negativnih emisija nakon toga
  . Tom se uredbom propisuje i obveza da Unija do 2030. smanji neto emisije stakleničkih plinova na domaćem tržištu (emisije nakon što se odbije uklanjanje) za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990.
  To bi trebalo provesti kao pravednu tranziciju u kojoj nitko nije zapostavljen.

Amandman 11

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Svi bi gospodarski sektori trebali doprinijeti postizanju tih smanjenja emisija. Stoga bi ambicioznost sustava EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS), uspostavljenog Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8) trebalo prilagoditi kako bi bila u skladu s obvezom smanjenja neto emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu za 2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Svi bi gospodarski sektori trebali doprinijeti postizanju tih smanjenja emisija. Stoga bi ambicioznost sustava EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS), uspostavljenog Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8) trebalo prilagoditi kako bi bila u skladu s obvezom smanjenja neto emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu za 2030.

| (7) | Svi bi gospodarski sektori trebali doprinijeti postizanju tih smanjenja emisija. Stoga bi ambicioznost sustava EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS), uspostavljenog Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8) trebalo prilagoditi kako bi bila u skladu s obvezom smanjenja neto emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu za 2030.
  , s ciljem postizanja klimatske neutralnosti Unije najkasnije do 2050. i s ciljem ostvarivanja negativnih emisija nakon toga, kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119. |
| --- | --- |

(7)

Svi bi gospodarski sektori trebali doprinijeti postizanju tih smanjenja emisija. Stoga bi ambicioznost sustava EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS), uspostavljenog Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8) trebalo prilagoditi kako bi bila u skladu s obvezom smanjenja neto emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu za 2030.
  , s ciljem postizanja klimatske neutralnosti Unije najkasnije do 2050. i s ciljem ostvarivanja negativnih emisija nakon toga, kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119.

Amandman 12

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Radi rješavanja pitanja strukturne neravnoteže između ponude i potražnje emisijskih jedinica na tržištu, Odlukom (EU) 2015/1814 Europskog parlamenta i Vijeća (9) uspostavljena je 2018. rezerva za stabilnost tržišta („rezerva”) koja je u funkciji od 2019. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Radi rješavanja pitanja strukturne neravnoteže između ponude i potražnje emisijskih jedinica na tržištu, Odlukom (EU) 2015/1814 Europskog parlamenta i Vijeća (9) uspostavljena je 2018. rezerva za stabilnost tržišta („rezerva”) koja je u funkciji od 2019.

| (8) | Radi rješavanja pitanja strukturne neravnoteže između ponude i potražnje emisijskih jedinica na tržištu,
  što je oslabilo sustav EU ETS zbog nižih cijena ugljika te spriječilo da EU ETS pruži snažne poticaje za smanjenje emisija,
  Odlukom (EU) 2015/1814 Europskog parlamenta i Vijeća (9) uspostavljena je 2018. rezerva za stabilnost tržišta („rezerva”) koja je u funkciji od 2019.
  Stvaranje rezerve doprinijelo je smanjenju viška emisijskih jedinica u optjecaju 2019. za 29 % u odnosu na rekordnu razinu iz 2013. Međutim, prema izvješću o tržištu ugljika za 2021. ukupan broj emisijskih jedinica u optjecaju ponovno se povećao 2020. na 1 579  milijardi u usporedbi s 1 385  milijardi 2019. Taj nagli porast ukupnog viška emisijskih jedinica bio je povezan s manjom potražnjom zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19. Komisija procjenjuje da će za apsorpciju tog viška iz 2020. biti potrebne do četiri godine zbog čega će se dodatno odgoditi hitna potreba da se apsorbira povijesni višak i da se sustav EU ETS učini svrsishodnim. Stoga, ne dovodeći u pitanje daljnje revizije rezerve u okviru opće revizije Direktive 2003/87/EZ i Odluke (EU) 2015/1814 koja se provodi 2022., Komisija bi trebala kontinuirano pratiti funkcioniranje rezerve i osigurati da rezerva ostane primjerena svrsi u slučaju budućih nepredvidivih vanjskih šokova. |
| --- | --- |

(8)

Radi rješavanja pitanja strukturne neravnoteže između ponude i potražnje emisijskih jedinica na tržištu,
  što je oslabilo sustav EU ETS zbog nižih cijena ugljika te spriječilo da EU ETS pruži snažne poticaje za smanjenje emisija,
  Odlukom (EU) 2015/1814 Europskog parlamenta i Vijeća (9) uspostavljena je 2018. rezerva za stabilnost tržišta („rezerva”) koja je u funkciji od 2019.
  Stvaranje rezerve doprinijelo je smanjenju viška emisijskih jedinica u optjecaju 2019. za 29 % u odnosu na rekordnu razinu iz 2013. Međutim, prema izvješću o tržištu ugljika za 2021. ukupan broj emisijskih jedinica u optjecaju ponovno se povećao 2020. na 1 579  milijardi u usporedbi s 1 385  milijardi 2019. Taj nagli porast ukupnog viška emisijskih jedinica bio je povezan s manjom potražnjom zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19. Komisija procjenjuje da će za apsorpciju tog viška iz 2020. biti potrebne do četiri godine zbog čega će se dodatno odgoditi hitna potreba da se apsorbira povijesni višak i da se sustav EU ETS učini svrsishodnim. Stoga, ne dovodeći u pitanje daljnje revizije rezerve u okviru opće revizije Direktive 2003/87/EZ i Odluke (EU) 2015/1814 koja se provodi 2022., Komisija bi trebala kontinuirano pratiti funkcioniranje rezerve i osigurati da rezerva ostane primjerena svrsi u slučaju budućih nepredvidivih vanjskih šokova.

Amandman 13

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8a) | Otporna rezerva usmjerena prema budućnosti ključna je za osiguranje integriteta sustava EU ETS i djelotvornog upravljanja njime kako bi on kao instrument politike doprinio cilju postizanja klimatske neutralnosti Unije najkasnije do 2050. i cilju ostvarivanja negativnih emisija nakon toga, kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119. Sustav EU ETS, a time i njegova rezerva, isto bi tako trebali biti usklađeni s ostvarivanjem cilja ograničavanja rasta temperature na 1,5  oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju, prepoznajući da bi se time znatno smanjili rizici i utjecaji klimatskih promjena i pritom odražavajući načelo pravednosti i zajedničkih, ali diferenciranih odgovornosti i mogućnosti stranaka s obzirom na različite nacionalne okolnosti u skladu s člankom 2. Pariškog sporazuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8a)

Otporna rezerva usmjerena prema budućnosti ključna je za osiguranje integriteta sustava EU ETS i djelotvornog upravljanja njime kako bi on kao instrument politike doprinio cilju postizanja klimatske neutralnosti Unije najkasnije do 2050. i cilju ostvarivanja negativnih emisija nakon toga, kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119. Sustav EU ETS, a time i njegova rezerva, isto bi tako trebali biti usklađeni s ostvarivanjem cilja ograničavanja rasta temperature na 1,5  oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju, prepoznajući da bi se time znatno smanjili rizici i utjecaji klimatskih promjena i pritom odražavajući načelo pravednosti i zajedničkih, ali diferenciranih odgovornosti i mogućnosti stranaka s obzirom na različite nacionalne okolnosti u skladu s člankom 2. Pariškog sporazuma.

Amandman 14

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Ako je broj emisijskih jedinica u optjecaju iznad utvrđenog gornjeg praga, količina emisijskih jedinica koja odgovara određenom postotku tih emisijskih jedinica oduzima se od količina emisijskih jedinica koje se prodaju na dražbi i stavlja u rezervu. U međuvremenu, ako ukupan broj emisijskih jedinica u optjecaju padne ispod utvrđenog donjeg praga, odgovarajući broj emisijskih jedinica oslobađa se iz rezerve državama članicama i dodaje količini emisijskih jedinica koje će se prodavati na dražbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Ako je broj emisijskih jedinica u optjecaju iznad utvrđenog gornjeg praga, količina emisijskih jedinica koja odgovara određenom postotku tih emisijskih jedinica oduzima se od količina emisijskih jedinica koje se prodaju na dražbi i stavlja u rezervu. U međuvremenu, ako ukupan broj emisijskih jedinica u optjecaju padne ispod utvrđenog donjeg praga, odgovarajući broj emisijskih jedinica oslobađa se iz rezerve državama članicama i dodaje količini emisijskih jedinica koje će se prodavati na dražbi.

| (10) | Ako je
  trenutačno
  broj emisijskih jedinica u optjecaju iznad utvrđenog gornjeg praga, količina emisijskih jedinica koja odgovara određenom postotku tih emisijskih jedinica oduzima se od količina emisijskih jedinica koje se prodaju na dražbi i stavlja u rezervu. U međuvremenu, ako ukupan broj emisijskih jedinica u optjecaju padne ispod utvrđenog donjeg praga, odgovarajući broj emisijskih jedinica oslobađa se iz rezerve državama članicama i dodaje količini emisijskih jedinica koje će se prodavati na dražbi. |
| --- | --- |

(10)

Ako je
  trenutačno
  broj emisijskih jedinica u optjecaju iznad utvrđenog gornjeg praga, količina emisijskih jedinica koja odgovara određenom postotku tih emisijskih jedinica oduzima se od količina emisijskih jedinica koje se prodaju na dražbi i stavlja u rezervu. U međuvremenu, ako ukupan broj emisijskih jedinica u optjecaju padne ispod utvrđenog donjeg praga, odgovarajući broj emisijskih jedinica oslobađa se iz rezerve državama članicama i dodaje količini emisijskih jedinica koje će se prodavati na dražbi.

Amandman 15

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Direktivom (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća (10) izmijenjena je Odluka (EU) 2015/1814 udvostručavanjem postotne stope koja se upotrebljava za utvrđivanje broja emisijskih jedinica koje se svake godine stavljaju u rezervu s 12 % na 24 % do 31. prosinca 2023. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Direktivom (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća (10) izmijenjena je Odluka (EU) 2015/1814 udvostručavanjem postotne stope koja se upotrebljava za utvrđivanje broja emisijskih jedinica koje se svake godine stavljaju u rezervu s 12 % na 24 % do 31. prosinca 2023.

| (11) | Direktivom (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća (10) izmijenjena je Odluka (EU) 2015/1814 udvostručavanjem postotne stope koja se upotrebljava za utvrđivanje broja emisijskih jedinica koje se svake godine stavljaju u rezervu s 12 % na 24 % do 31. prosinca 2023.
  kao način za brzu apsorpciju povijesnog viška kako bi se poslao jači cjenovni signal za smanjenje emisija stakleničkih plinova na troškovno učinkovit način. Ta je odluka donesena u kontekstu bivšeg klimatskog cilja Unije da se emisije stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu smanje za najmanje 40 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990. |
| --- | --- |

(11)

Direktivom (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća (10) izmijenjena je Odluka (EU) 2015/1814 udvostručavanjem postotne stope koja se upotrebljava za utvrđivanje broja emisijskih jedinica koje se svake godine stavljaju u rezervu s 12 % na 24 % do 31. prosinca 2023.
  kao način za brzu apsorpciju povijesnog viška kako bi se poslao jači cjenovni signal za smanjenje emisija stakleničkih plinova na troškovno učinkovit način. Ta je odluka donesena u kontekstu bivšeg klimatskog cilja Unije da se emisije stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu smanje za najmanje 40 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990.

Amandman 16

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Analiza provedena u kontekstu preispitivanja rezerve i očekivana kretanja relevantna za tržište ugljika pokazuju da stopa od 12 % ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju koje se svake godine nakon 2023. stavljaju u rezervu nije dovoljna za sprečavanje znatnog povećanja viška emisijskih jedinica u sustavu EU-a za trgovanje emisijama.
  Stoga bi postotak nakon 2023. trebao i dalje iznositi 24 %, a minimalni broj emisijskih jedinica koje se stavljaju u rezervu trebao bi ostati 200 milijuna. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Analiza provedena u kontekstu preispitivanja rezerve i očekivana kretanja relevantna za tržište ugljika pokazuju da stopa od 12 % ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju koje se svake godine nakon 2023. stavljaju u rezervu nije dovoljna za sprečavanje znatnog povećanja viška emisijskih jedinica u sustavu EU-a za trgovanje emisijama.
  Stoga bi postotak nakon 2023. trebao i dalje iznositi 24 %, a minimalni broj emisijskih jedinica koje se stavljaju u rezervu trebao bi ostati 200 milijuna.

| (14) | Analiza provedena u kontekstu preispitivanja rezerve i očekivana kretanja relevantna za tržište ugljika pokazuju da stopa od 12 % ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju koje se svake godine nakon 2023. stavljaju u rezervu nije dovoljna za sprečavanje znatnog povećanja viška emisijskih jedinica u sustavu EU-a za trgovanje emisijama.
  Ako se stopa ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju koje se svake godine stavljaju u rezervu nakon 2023. ponovno vrati na 12
   %,
  znatan i štetan višak emisijskih jedinica u sustavu EU ETS mogao bi narušiti stabilnost tržišta i ispravno funkcioniranje tog sustava te posljedično ugroziti postizanje smanjenja emisija stakleničkih plinova potrebno za ispunjavanje pravno obvezujućih klimatskih ciljeva, kako je navedeno
  u 
  procjeni učinka koju je Komisija provela za ovu Odluku
  . |
| --- | --- |

(14)

Analiza provedena u kontekstu preispitivanja rezerve i očekivana kretanja relevantna za tržište ugljika pokazuju da stopa od 12 % ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju koje se svake godine nakon 2023. stavljaju u rezervu nije dovoljna za sprečavanje znatnog povećanja viška emisijskih jedinica u sustavu EU-a za trgovanje emisijama.
  Ako se stopa ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju koje se svake godine stavljaju u rezervu nakon 2023. ponovno vrati na 12
   %,
  znatan i štetan višak emisijskih jedinica u sustavu EU ETS mogao bi narušiti stabilnost tržišta i ispravno funkcioniranje tog sustava te posljedično ugroziti postizanje smanjenja emisija stakleničkih plinova potrebno za ispunjavanje pravno obvezujućih klimatskih ciljeva, kako je navedeno
  u 
  procjeni učinka koju je Komisija provela za ovu Odluku
  .

Amandman 17

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Ako se
  stopa
  ukupnog broja
  emisijskih jedinica
  u optjecaju
  koje se
  svake godine
  stavljaju u rezervu
  nakon 2023. ponovno vrati na 12 %, potencijalno štetan višak emisijskih jedinica u sustav EU-a za trgovanje emisijama mogao bi narušiti stabilnost tržišta
  .
  Osim toga, kako bi se osigurala predvidljivost tržišta, stopu od 24 % nakon 2023.
  trebalo
  bi utvrditi
  odvojeno od općeg preispitivanja Direktive 2003/87/EZ i Odluke (EU) 2015/1814 radi jačanja sustava EU-a za trgovanje emisijama u skladu s povećanim klimatskim ambicijama Unije za 2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Ako se
  stopa
  ukupnog broja
  emisijskih jedinica
  u optjecaju
  koje se
  svake godine
  stavljaju u rezervu
  nakon 2023. ponovno vrati na 12 %, potencijalno štetan višak emisijskih jedinica u sustav EU-a za trgovanje emisijama mogao bi narušiti stabilnost tržišta
  .
  Osim toga, kako bi se osigurala predvidljivost tržišta, stopu od 24 % nakon 2023.
  trebalo
  bi utvrditi
  odvojeno od općeg preispitivanja Direktive 2003/87/EZ i Odluke (EU) 2015/1814 radi jačanja sustava EU-a za trgovanje emisijama u skladu s povećanim klimatskim ambicijama Unije za 2030.

| (15) | Stoga je važno osigurati da se nakon 2023.
  stopa
  ne vrati na razinu nižu od 24 % i da minimalni broj
  emisijskih jedinica koje se stavljaju u rezervu
  ne padne ispod 200 milijuna
  .
  To bi
  trebalo
  napraviti
  odvojeno od općeg preispitivanja Direktive 2003/87/EZ i Odluke (EU) 2015/1814 radi jačanja sustava EU-a za trgovanje emisijama u skladu s povećanim klimatskim ambicijama Unije za 2030.
  kako bi se osiguralo njezino pravodobno stupanje na snagu i tako omogućila predvidljivost tržišta uklanjanjem opasnosti od ponovnog spuštanja te stope ispod 24 %. Zadržavanje stope od 24 % u ovoj Odluci ne bi smjelo dovesti u pitanje daljnje revizije rezerve, uključujući, ako je to potrebno, reviziju stope emisijskih jedinica koje će se staviti u rezervu, kao dio opće revizije Direktive 2003/87/EZ i Odluke (EU) 2015/1814 koja se provodi 2022. |
| --- | --- |

(15)

Stoga je važno osigurati da se nakon 2023.
  stopa
  ne vrati na razinu nižu od 24 % i da minimalni broj
  emisijskih jedinica koje se stavljaju u rezervu
  ne padne ispod 200 milijuna
  .
  To bi
  trebalo
  napraviti
  odvojeno od općeg preispitivanja Direktive 2003/87/EZ i Odluke (EU) 2015/1814 radi jačanja sustava EU-a za trgovanje emisijama u skladu s povećanim klimatskim ambicijama Unije za 2030.
  kako bi se osiguralo njezino pravodobno stupanje na snagu i tako omogućila predvidljivost tržišta uklanjanjem opasnosti od ponovnog spuštanja te stope ispod 24 %. Zadržavanje stope od 24 % u ovoj Odluci ne bi smjelo dovesti u pitanje daljnje revizije rezerve, uključujući, ako je to potrebno, reviziju stope emisijskih jedinica koje će se staviti u rezervu, kao dio opće revizije Direktive 2003/87/EZ i Odluke (EU) 2015/1814 koja se provodi 2022.

Amandman 18

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15a) | Kako bi se osigurala predvidljivost tržišta, stopu od 24 % nakon 2023. trebalo bi utvrditi odvojeno od općeg preispitivanja Direktive 2003/87/EZ i Odluke (EU) 2015/1814 radi jačanja sustava EU-a za trgovanje emisijama u skladu s povećanim klimatskim ambicijama Unije za 2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15a)

Kako bi se osigurala predvidljivost tržišta, stopu od 24 % nakon 2023. trebalo bi utvrditi odvojeno od općeg preispitivanja Direktive 2003/87/EZ i Odluke (EU) 2015/1814 radi jačanja sustava EU-a za trgovanje emisijama u skladu s povećanim klimatskim ambicijama Unije za 2030.

Amandman 19

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 15.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15b) | S obzirom na to da cilj ove Odluke, to jest nastavak sadašnjih parametara za rezervu za stabilnost tržišta kako je utvrđeno Direktivom (EU) 2018/410, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njezina opsega i učinka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15b)

S obzirom na to da cilj ove Odluke, to jest nastavak sadašnjih parametara za rezervu za stabilnost tržišta kako je utvrđeno Direktivom (EU) 2018/410, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njezina opsega i učinka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A9-0045/2022).

(3)  Pariški sporazum (SL L 282, 19.10.2016., str. 4.).

(3)  Pariški sporazum (SL L 282, 19.10.2016., str. 4.).

(1a)  

  SL C 232, 16.6.2021., str. 28.

(4)  COM(2019)0640.

(4)  COM(2019)0640.

(1a)  
  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

(5)  Posebno izvješće Eurobarometra br. 513 o klimatskim promjenama, 2021. (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_hr).

(5)  Posebno izvješće Eurobarometra br. 513 o klimatskim promjenama, 2021. (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_hr).

(7)  
  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

(8)  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

(8)  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

(9)  Odluka (EU) 2015/1814 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2015. o uspostavi i funkcioniranju rezerve za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije i o izmjeni Direktive 2003/87/EZ (SL L 264, 9.10.2015., str. 1.).

(9)  Odluka (EU) 2015/1814 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2015. o uspostavi i funkcioniranju rezerve za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije i o izmjeni Direktive 2003/87/EZ (SL L 264, 9.10.2015., str. 1.).

(10)  Direktiva (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2018. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika te Odluke (EU) 2015/1814 (SL L 76, 19.3.2018., str. 3.).

(10)  Direktiva (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2018. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika te Odluke (EU) 2015/1814 (SL L 76, 19.3.2018., str. 3.).

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/103 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/103

---

P9_TA(2022)0102

Korištenje vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2006/1/EZ o korištenju vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta (13531/1/2021 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 434/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (13531/1/2021 – C8-0172/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (13531/1/2021 – C8-0172/2017),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 6. prosinca 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 6. prosinca 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 18. veljače 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 18. veljače 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Komisije (COM(2022)0014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Komisije (COM(2022)0014),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0282), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0282),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje u Odboru za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0041/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje u Odboru za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0041/2022),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniraju Europske unije potpiše akt s predsjednikom Vijeća; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 129, 11.4.2018., str. 71.

(2)  SL C 176, 23.5.2018., str. 57.

(3)  SL C 411, 27.11.2020., str. 258.

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/104

---

P9_TA(2022)0105

Transeuropska energetska infrastruktura ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 347/2013 (COM(2020)0824 – C9-0417/2020 – 2020/0360(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 434/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0824), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0824),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0417/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0417/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 24. ožujka 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 24. ožujka 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 1. srpnja 2021. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 1. srpnja 2021. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74, stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 22. prosinca 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74, stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 22. prosinca 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za promet i turizam te Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za promet i turizam te Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0269/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0269/2021),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 220, 9.6.2021., str. 51.

(2)  SL C 440, 29.10.2021., str. 105.

---

P9_TC1-COD(2020)0360

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. travnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu, izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2009, (EU) 2019/942 i (EU) 2019/943 i direktiva 2009/73/EZ i (EU) 2019/944 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 347/2013

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/869.)

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/105 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/105

---

P9_TA(2022)0106

Smjernice za proračun za 2023. – dio III.

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2023., dio III. – Komisija (2021/2226(BUI))

(2022/C 434/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (1) („Financijska uredba”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (1) („Financijska uredba”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2) (Uredba o VFO-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2) (Uredba o VFO-u),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o jačanju posebnih programa i prilagodbi temeljnih akata (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o jačanju posebnih programa i prilagodbi temeljnih akata (3),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o upotrebi vraćenih sredstava iz Investicijskog instrumenta za zemlje AKP-a u korist Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o upotrebi vraćenih sredstava iz Investicijskog instrumenta za zemlje AKP-a u korist Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (4),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o ponovnoj upotrebi opozvanih sredstava u vezi s istraživačkim programom (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o ponovnoj upotrebi opozvanih sredstava u vezi s istraživačkim programom (5),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o postupanju s troškovima kamata i otplatama kamata NGEU-a u VFO-u za razdoblje 2021. – 2027. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o postupanju s troškovima kamata i otplatama kamata NGEU-a u VFO-u za razdoblje 2021. – 2027. (6),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskom nadzoru nad novim prijedlozima na temelju članka 122. UFEU-a koji bi mogli imati znatne posljedice za proračun Unije (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskom nadzoru nad novim prijedlozima na temelju članka 122. UFEU-a koji bi mogli imati znatne posljedice za proračun Unije (7),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o ponovnom procjenjivanju odredaba Financijske uredbe o vanjskim namjenskim prihodima te uzimanju i davanju zajmova (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o ponovnom procjenjivanju odredaba Financijske uredbe o vanjskim namjenskim prihodima te uzimanju i davanju zajmova (8),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 16. prosinca 2020. o Nacrtu uredbe Vijeća kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 16. prosinca 2020. o Nacrtu uredbe Vijeća kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (9),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Vijeća od 22. prosinca 2021. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. koji je podnijela Komisija (COM(2021)0569), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Vijeća od 22. prosinca 2021. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. koji je podnijela Komisija (COM(2021)0569),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (10),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (11),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 22. prosinca 2021. o izmjeni te odluke (COM(2021)0570), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 22. prosinca 2021. o izmjeni te odluke (COM(2021)0570),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2020/2094 od 14. prosinca 2020. o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2020/2094 od 14. prosinca 2020. o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (12),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (13),

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, koji su Europsko vijeće, Parlament i Komisija proglasili u studenome 2017., akcijski plan Komisije za provedbu europskog stupa socijalnih prava od 4. ožujka 2021. i Deklaraciju iz Porta o socijalnim pitanjima koju su članovi Europskog vijeća usvojili u svibnju 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, koji su Europsko vijeće, Parlament i Komisija proglasili u studenome 2017., akcijski plan Komisije za provedbu europskog stupa socijalnih prava od 4. ožujka 2021. i Deklaraciju iz Porta o socijalnim pitanjima koju su članovi Europskog vijeća usvojili u svibnju 2021.,

| — | uzimajući u obzir UN-ov Program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ov Program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o oblikovanju politike digitalnog obrazovanja (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o oblikovanju politike digitalnog obrazovanja (14),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. ožujka 2021. naslovljenu „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. ožujka 2021. naslovljenu „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” (COM(2021)0118),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (15),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti (16) („Europski zakon o klimi”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti (16) („Europski zakon o klimi”),

| — | uzimajući u obzir posebna izvješća Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) o globalnom zatopljenju od 1,5 oC, o klimatskim promjenama i tlu te o oceanu i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebna izvješća Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) o globalnom zatopljenju od 1,5 oC, o klimatskim promjenama i tlu te o oceanu i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena,

| — | uzimajući u obzir sporazum potpisan 12. prosinca 2015. na 21. konferenciji stranaka (COP21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) u Parizu („Pariški sporazum”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum potpisan 12. prosinca 2015. na 21. konferenciji stranaka (COP21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) u Parizu („Pariški sporazum”),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2022. o ruskoj agresiji na Ukrajinu (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2022. o ruskoj agresiji na Ukrajinu (17),

| — | uzimajući u obzir globalno izvješće o procjeni bioraznolikosti i uslugama ekosustava Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalno izvješće o procjeni bioraznolikosti i uslugama ekosustava Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES),

| — | uzimajući u obzir strategiju EU-a za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju EU-a za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025.,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće 10/2021 Europskog revizorskog suda od 26. svibnja 2021. naslovljeno „Uključivanje rodno osviještene politike u proračun EU-a: vrijeme je da se riječi pretoče u djela”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće 10/2021 Europskog revizorskog suda od 26. svibnja 2021. naslovljeno „Uključivanje rodno osviještene politike u proračun EU-a: vrijeme je da se riječi pretoče u djela”,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2022. (18) i zajedničke izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije koje su mu priložene, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2022. (18) i zajedničke izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije koje su mu priložene,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 15. ožujka 2022. o proračunskim smjernicama za 2023. (07218/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 15. ožujka 2022. o proračunskim smjernicama za 2023. (07218/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 93. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 93. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za kulturu i obrazovanje te Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za kulturu i obrazovanje te Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost,

| — | uzimajući u obzir stajalište Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja u vidu amandmana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja u vidu amandmana,

| — | uzimajući u obzir pisma Odbora za vanjske poslove, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za ribarstvo i Odbora za ustavna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisma Odbora za vanjske poslove, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za ribarstvo i Odbora za ustavna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0062/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0062/2022),

| A. | budući da je Parlament u nizu rezolucija preporučio da sve države članice dodijele najmanje 2 % svojih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost kulturnim i kreativnim sektorima i najmanje 10 % sredstava za obrazovanje te da najmanje 5 % svojih sredstava iz Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) pod podijeljenim upravljanjem dodijele za potporu aktivnostima u okviru europskog jamstva za djecu; |
| --- | --- |

A.

budući da je Parlament u nizu rezolucija preporučio da sve države članice dodijele najmanje 2 % svojih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost kulturnim i kreativnim sektorima i najmanje 10 % sredstava za obrazovanje te da najmanje 5 % svojih sredstava iz Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) pod podijeljenim upravljanjem dodijele za potporu aktivnostima u okviru europskog jamstva za djecu;

Proračun za 2023.: uspješan nastavak oporavka za sve

| 1. | napominje da unatoč ohrabrujućim signalima koji upućuju na očekivani daljnji rast 2022. i dalje postoji neizvjesnost u pogledu gospodarskih izgleda, u svjetlu čimbenika kao što su poremećaji u lancu opskrbe, visoke cijene energije, rast inflacije i nastavak pandemije bolesti COVID-19, kao i posljedice invazije na Ukrajinu; stoga podsjeća da će proračun Unije za 2023. imati važnu ulogu u jačanju gospodarstva Unije i njegove konkurentnosti, kao i u izgradnji naše zajedničke otpornosti, čime će se doprinijeti uspješnoj provedbi europskog zelenog plana i pravednoj tranziciji kako nitko ne bi bio zapostavljen, te potaknuti ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija kao jedan od temelja oporavka, uz pružanje odgovora na geopolitičke izazove; |
| --- | --- |

1.

| 2. | stoga se obvezuje da će raditi na donošenju proračuna usmjerenog na budućnost koji je u skladu s političkim prioritetima Unije u pogledu osiguravanja jače zdravstvene unije, ostvarivanja uspjeha u zelenoj i digitalnoj tranziciji i poticanja pravednog, uključivog, održivog i otpornog oporavka, uključujući veću potporu za mala i srednja poduzeća (MSP), promicanja vladavine prava, vrijednosti EU-a te temeljnih prava i njihove primjene, doprinošenja većim mogućnostima za sve, a posebno mlade diljem Unije, te osiguravanja snažnije Unije za njezine građane i u svijetu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava ključnu ulogu kohezijske politike EU-a kao bitne investicijske politike Unije i jednog od temelja održivog i uključivog oporavka te ističe njezinu jedinstvenu europsku dodanu vrijednost i doprinos sveukupnom skladnom razvoju EU-a te njegovih država članica i regija; ističe da će 2023. biti posljednja godina provedbe programâ EU-a iz višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014. – 2020., posebno onih u okviru podijeljenog upravljanja u području kohezije, kao i godina u kojoj će provedba novih programa biti sve brža; stoga očekuje da će se to odraziti znatnim povećanjem odobrenih sredstava za plaćanje u proračunu za 2023.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe činjenicu da će nova zajednička poljoprivredna politika (ZPP) stupiti na snagu 2023.; podsjeća na ključnu važnost ZPP-a i zajedničke ribarstvene politike za europski prehrambeni sustav, kojim se osigurava cjenovno pristupačna, visokokvalitetna hrana i sigurnost ishrane za sve Europljane; također ističe važnost pravilnog funkcioniranja poljoprivrednih tržišta, održivog razvoja ruralnih regija, stabilnih i prihvatljivih prihoda poljoprivrednika i ribara, održivog upravljanja prirodnim resursima i očuvanja biološke raznolikosti te generacijske obnove poljoprivrednika; traži da se posebna pozornost posveti maloj poljoprivredi, mladim poljoprivrednicima i malim ribarskim poduzećima tako što će se na najbolji mogući način iskoristiti svi relevantni programi EU-a; ističe da je niz poljoprivrednih sektora teško pogođen pandemijom bolesti COVID-19, rastom cijena energije i drugim krizama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da države članice do kraja 2023. trebaju ugovoriti sva dostupna sredstva u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost te poziva Komisiju da u tom pogledu pruži potporu državama članicama i korisnicima, uz uključivanje Parlamenta u nadzor i transparentnu procjenu postupka; nadalje, podsjeća na važnost uključivanja lokalnih i regionalnih vlasti, socijalnih partnera i civilnog društva u provedbu i praćenje relevantnih programa EU-a; |
| --- | --- |

5.

Jača zdravstvena unija

| 6. | podsjeća da su zbog krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 sustavi javnog zdravstva izloženi dosad nezabilježenom pritisku i da su se postojeći izazovi pogoršali; pozdravlja prioritet koji se daje zdravstvenoj politici Unije i ističe program „EU za zdravlje” i klaster „Zdravlje” u okviru programa Obzor Europa; konstatira da se proračun za Tijelo za pripravnost i odgovor na hitne zdravstvene situacije (HERA) izdvaja iz tih programa i iz Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu te izražava duboku zabrinutost da bi to moglo ugroziti postizanje drugih važnih ciljeva u području zdravlja koje su zakonodavci usuglasili; stoga podsjeća da je potrebno osigurati nova sredstva za HERA-u; nadalje, ističe da bi se poseban naglasak trebao staviti na nadzor Parlamenta nad HERA-om; ističe važnost izgradnje Europske zdravstvene jedinice u okviru Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu i poziva sve države članice da joj doprinesu dodatnim sredstvima; ističe da je potrebno osigurati odgovarajuća financijska sredstva za plan za borbu protiv raka sa snažnim naglaskom na mjerama kojima se ostvaruju opipljivi rezultati za građane, na primjer u okviru europske inicijative za slikovne pretrage raka ili programa cijepljenja protiv HPV-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prepoznaje važnost drugih programa Unije, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, u pružanju ulaganja i potpore za sprečavanje zdravstvenih kriza i jačanje otpornosti zdravstvenih sustava i infrastrukture; naglašava potrebu za usklađivanjem tih aktivnosti s drugim programima koje financira EU, uključujući program „EU za zdravlje”, uz istodobno smanjivanje nejednakosti u pristupu zdravstvenoj skrbi; ističe potrebu za jačanjem informativnih kampanja o cijepljenju u svim državama članicama i šire; nadalje, podsjeća na važnost stalne provedbe i pristupa tehničkoj pomoći za države članice s malim administrativnim kapacitetom; naglašava da bi decentralizirane agencije i tijela u području zdravlja i sigurnosti trebali dobiti odgovarajuća financijska sredstva i ljudske resurse, koji bi po potrebi trebali biti pojačani; |
| --- | --- |

7.

Uspjeh zelene i digitalne tranzicije

| 8. | uviđa da će za provedbu europskog zelenog plana i postizanje cilja klimatske neutralnosti Unije do 2050. i cilja nulte stope onečišćenja biti potrebna znatna javna i privatna ulaganja kako bi se premostio investicijski jaz u zelenoj tranziciji koji je utvrdila Komisija i postigli obvezujući ciljevi Pariškog sporazuma; naglašava, međutim, da bi trošak nedjelovanja bio mnogo veći; ističe da je proračun Unije ključna karika za pravednu tranziciju prema zelenijoj, održivoj, socijalno uključivoj, otpornijoj i konkurentnijoj Uniji te da su potrebne dodatne financijske mjere; posebno naglašava da je potrebno osigurati odgovarajuća financijska sredstva kako bi se Uniji omogućilo da ispuni svoje obveze, istodobno osiguravajući da nitko ne bude zapostavljen; ustrajan je u mišljenju da će uspjeh europskog zelenog plana također ovisiti o njegovu financiranju i poziva da se prednost da uvođenju instrumenata financiranja Unije u regijama, sektorima i područjima koja će biti najviše pogođena zelenom tranzicijom, uzimajući u obzir potrebe država članica; naglašava potrebu da se MSP-ovima omogući da u potpunosti iskoriste mogućnosti koje proizlaze iz europskog zelenog plana i vlastitu poslovnu tranziciju prema ekološkoj održivosti i digitalizaciji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća na to da je potrebno osigurati ambiciozne resurse za programe kojima se podupiru djelovanje u području klime i biološke raznolikosti te zaštita okoliša, kao što je LIFE, te na potrebu za ubrzanjem i potpunom provedbom mehanizma za pravednu tranziciju, među ostalim, pružanjem dodatne tehničke pomoći državama članicama u okviru te zadaće; također podsjeća na to da je potrebno osigurati da se potrošnjom Unije doprinosi ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi klimatskim promjenama, među ostalim, jačanjem pripravnosti za prirodne katastrofe, posebno preko Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu, kao i zaustavljanju gubitka biološke raznolikosti; očekuje od Komisije da poštuje svoju obvezu, koju je preuzela tijekom mirenja za proračun za 2022., da ojača agenciju u tom području, posebno s obzirom na njezinu središnju ulogu u provedbi paketa „Spremni za 55 %” i povezanom izvješćivanju; osim toga, duboko je zabrinut zbog dugoročnog manjka ljudskih resursa u određenim službama Komisije te stoga ponovno poziva Komisiju da osigura odgovarajuću razinu resursa i osoblja; nadalje, poziva Komisiju i države članice da poštuju načelo „nenanošenja štete” kako bi se osigurala potrebna usklađenost ciljeva politike i najveća moguća učinkovitost potrošnje sredstava tijekom i nakon tranzicije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava potrebu za ulaganjem u istraživanje i inovacije u području zelenih tehnologija, procesa i vještina, među ostalim kako bi se Uniji dala konkurentska prednost u budućem gospodarstvu s nultom neto stopom emisija, te u tom kontekstu ističe važnost osiguravanja dostatnih sredstava za program Obzor Europa; smatra da se MSP-ovima mora pružiti odgovarajuća potpora kako bi se unaprijedila njihova uloga u istraživanju i inovacijama; smatra da Unija mora u potpunosti iskoristiti Instrument za povezivanje Europe (CEF) kako bi modernizirala i povezala svoju prometnu i energetsku infrastrukturu te povećala njezinu održivost, čime će se ojačati energetska sigurnost i neovisnost EU-a, a međusobnom povezanošću između država članica dodatno će se razviti energetska unija; stoga smatra da je potrebno osigurati dostatna sredstva za CEF; dodatno naglašava važnost Svemirskog programa EU-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prima na znanje zakonodavne prijedloge koje je Komisija podnijela za Akt o čipovima i program sigurne povezivosti; podsjeća na načelo da se novi programi ne bi smjeli stvarati nauštrb postojećih i ponovno ističe svoj dugogodišnji stav da bi se nove inicijative trebale financirati novim sredstvima; namjerava detaljno ispitati utjecaj prijedloga na proračun i njihov utjecaj na proračunski postupak za 2023.; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da je za konkurentnost Unije ključno dodatno digitalizirati gospodarstvo i javni sektor; smatra da su za uspješnu digitalnu tranziciju potrebni znatni napori u području istraživanja i inovacija u okviru programa Obzor Europa, znatna ulaganja u digitalnu infrastrukturu putem Instrumenta za povezivanje Europe u digitalnom sektoru te potpora u područjima kao što su umjetna inteligencija, kibersigurnost te visokoperformantno računalstvo EU-a u okviru programa Digitalna Europa; ističe da je potrebno riješiti problem nedostatka digitalnih vještina promicanjem naprednih digitalnih vještina i uključivog učenja; naglašava potrebu za alatima za stručno preusmjeravanje; ističe važnost osiguravanja dostatnog financiranja i usklađenosti među programima EU-a kako bi se stvorili uvjeti za prihvaćanje revolucionarnih tehnologija i inovacija na tržištu te kako bi se europskom gospodarstvu i javnom sektoru omogućilo da budu predvodnici u digitalnoj tranziciji i konkurentnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prepoznaje doprinos programa financiranja Unije gospodarskom oporavku, suzbijanju nezaposlenosti i poticanju ulaganja, a posebno potpori MSP-ovima i start-upovima; podsjeća da mala i srednja poduzeća ostaju okosnica europskoga gospodarstva te da i dalje imaju ključnu ulogu u otvaranju radnih mjesta i poticanju rasta; ističe program InvestEU i njegovu sastavnicu koja se odnosi na MSP-ove, kao i mogućnost da se u okviru tog programa MSP-ovima pogođenima pandemijom pruži kapitalna potpora; ističe potrebu za promicanjem funkcionalnog jedinstvenog tržišta s pomoću dostatnih financijskih sredstava kako bi se zajamčila zaštita potrošača, povećala konkurentnost malih poduzeća razvojem digitalnih i poduzetničkih vještina, poboljšao pristup tržištima, nadograđivalo na Erasmus za mlade poduzetnike i dodatno proširile mogućnosti za osnivanje i širenje start-upova; |
| --- | --- |

13.

| 14. | izražava solidarnost s onima koji rade u sektorima koji su teško pogođeni pandemijom, posebno u turizmu, ugostiteljstvu te kulturnim i kreativnim sektorima; naglašava da ti sektori predstavljaju važan stup gospodarstva Unije i da je u njima zaposlen velik dio njezine radne snage, posebno u malim i srednjim poduzećima; smatra da bi ti sektori trebali imati veću potporu država članica i Unije, među ostalim preko Mehanizma za oporavak i otpornost, te poziva na dodatne mjere za te sektore i dostatno financiranje za povezane programe EU-a; ustraje u tome da će novi europski Bauhaus, ako se pretvori u dugoročniju inicijativu ili program, zahtijevati nove resurse; ponovno izražava razočaranje zbog toga što se nije postupilo u skladu s dugotrajnim zahtjevom Parlamenta koji se odnosio na namjenski program EU-a za turizam; |
| --- | --- |

14.

Promicanje vladavine prava, vrijednosti EU-a i temeljnih prava i njihova primjena

| 15. | smatra da je za vjerodostojnost Unije ključno zajamčiti pravilnu upotrebu sredstava Unije i poduzeti sve korake za zaštitu financijskih interesa Unije; ističe jasnu poveznicu između poštovanja vladavine prava i učinkovitog izvršenja proračuna Unije u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja: smatra da bi se Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije trebala primjenjivati odmah i u cijelosti, na što je Parlament u više naziva pozvao; žali zbog toga što Komisija još nije provela Uredbu, unatoč činjenici da je stupila na snagu 1. siječnja 2021., te ističe potpunu usklađenost Uredbe s Ugovorima EU-a, kako je potvrđeno presudama Suda Europske unije od 16. veljače 2022. (19); očekuje od Komisije da bez odgode aktivira članak 6. stavak 1. Uredbe za države članice kojima su već poslane pisane obavijesti, u skladu s člankom 6. stavkom 4. Uredbe; smatra da bi agencijama i tijelima Unije u tom području i Uredu europskog javnog tužitelja (EPPO) trebalo staviti na raspolaganje dostatna sredstva, posebno s obzirom na njihovo rastuće radno opterećenje, među ostalim u pogledu praćenja i kontrole rashoda Mehanizma za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da vladavina prava štiti druge temeljne vrijednosti na kojima se Unija temelji i da je neodvojivo povezana s poštovanjem demokracije i temeljnih prava; izražava duboku zabrinutost zbog znatnog pogoršanja stanja u području vladavine prava, demokracije i temeljnih prava, uključujući neovisnost pravosuđa, diobu vlasti, borbu protiv korupcije te medijsku neovisnost i slobodu u nekim državama članicama; ističe važnost programa Građani, jednakost, prava i vrijednosti, naročito za zaštitu i promicanje prava i vrijednosti kako su utvrđeni u Ugovorima EU-a i Povelji o temeljnim pravima te za održavanje i daljnji razvoj građanskog angažmana i obrazovanja te otvorenih, na pravima utemeljenih, demokratskih ravnopravnih i uključivih društava; stoga poziva na ambicioznu razinu sredstava koju valja dodijeliti tom programu; podsjeća na to da je pravosudna suradnja među nacionalnim tijelima od presudne važnosti za jačanje vladavine prava u Uniji; poziva na odgovarajuće financiranje programa Pravosuđe; |
| --- | --- |

16.

Veće mogućnosti za sve, a posebno za mlade diljem Unije

| 17. | uviđa da je kriza prouzročena bolešću COVID-19 u velikoj mjeri negativno utjecala na mlade, njihove izglede za zapošljavanje, radne uvjete i mentalno zdravlje, što je dovelo do propuštanja prilika i smanjenja izgleda kao i do produbljenja jaza u obrazovanju; u tom kontekstu ističe važnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja; izražava čvrsto uvjerenje u to da bi proračun za 2023. trebao biti usmjeren na mlade, oslanjajući se pritom na uspjeh Europske godine mladih 2022., s konkretnim mjerama i politikama koje će se nastaviti provoditi 2023.; ističe važnost programa Erasmus+ i naglašava veliku važnost osiguravanja dostatnih financijskih sredstava za taj program, čiji je uspjeh u širenju prilika za obrazovanje, osposobljavanje i zapošljavanje diljem Unije neosporiv te koji je postigao konkretne rezultate; smatra da bi on trebao postati uključiviji i ponuditi veće mogućnosti i jednak pristup svima, posebno osobama u nepovoljnom položaju te osobama iz ruralnih i udaljenih područja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da se moraju pronaći održiva i dugoročna rješenja za uspješnu borbu sa strukturnim demografskim izazovima te za smanjenje odljeva mozgova u ruralnim, udaljenim i slabije razvijenim područjima EU-a; ističe da su potrebna financijska sredstva za revitalizaciju i stvaranje visokokvalitetnih mogućnosti zapošljavanja na lokalnoj razini u područjima pogođenima padom broja stanovnika; ističe ključnu ulogu proračuna EU-a u doprinosu provedbi europskog stupa socijalnih prava i jačanju lokalnih i regionalnih socijalnih mjera, intenziviranju socijalnog dijaloga i osiguravanju pristupa za sve važnim ključnim uslugama, kao što su zdravstvena skrb, mobilnost, odgovarajuća prehrana i pristojno stanovanje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe potrebu za jačanjem Europskih snaga solidarnosti, koje pomažu mladima da steknu praktično iskustvo u drugoj državi članici, čime se povećavaju njihova zapošljivost i poboljšavaju izgledi u životu; podsjeća na važnost odgovarajućeg financiranja djelovanja i aktivnosti EU-a za mlade i djecu, posebno u okviru fonda ESF+, ReactEU-a i Mehanizma za oporavak i otpornost; podsjeća na to da bi Komisija trebala redovito izvješćivati o provedbi preporuke o uspostavi europskog jamstva za djecu i ojačane Garancije za mlade; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća na to da je pandemija snažno pogodila i starije osobe; ustraje u tome da bi se proračunom za 2023. trebala pružiti dostatna potpora najranjivijima među njima te zaštititi njihova dobrobit, dostojanstvo i temeljna prava; napominje da program Erasmus+ nudi mogućnosti za odrasle i starije osobe te poziva Komisiju da se pobrine za ostvarivanje širih koristi od njega; ističe doprinos proračuna EU-a u jamčenju pristupa starijih osoba socijalnim i zdravstvenim uslugama, mobilnosti i mogućnostima volontiranja; poziva EU da racionalizira i unaprijedi svoje mjere usmjerene na starije osobe unutar usklađenog okvira povezanog s financiranjem iz programâ EU-a; |
| --- | --- |

20.

Unija snažnija za vlastite građane te snažnija uloga Unije u svijetu

| 21. | najoštrije osuđuje nezakonitu, neizazvanu i neopravdanu invaziju Ruske Federacije na Ukrajinu i sve pokušaje destabilizacije tog partnera EU-a u istočnom susjedstvu kao i sudjelovanje Bjelarusa u toj agresiji; naglašava da Unija u tom teškom razdoblju treba ostati ujedinjena te poziva na pojačanu suradnju i solidarnost među državama članicama; potiče Uniju da osigura izdašna sredstva za odgovaranje na geopolitičke posljedice aktualne krize, uključujući potporu za uvođenje humanitarnih mjera i mjera pripravnosti za prihvat izbjeglica u državama članicama i u istočnom susjedstvu; podsjeća na to da stabilnost Unije ovisi i o stabilnosti njezina susjedstva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podsjeća na svoju Rezoluciju o ruskoj agresiji na Ukrajinu i poziva Komisiju i države članice da mobiliziraju sva dostupna financijska sredstva kako bi poduprle Ukrajinu; u tom kontekstu ponavlja svoju potporu mobilizaciji Europskog instrumenta mirovne pomoći; poziva Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da Parlamentu dostave rana i transparentna izvješća i informacije na tu temu; poziva Komisiju i države članice da pruže dodatnu hitnu humanitarnu pomoć Ukrajini u suradnji s humanitarnim agencijama UN-a i drugim međunarodnim partnerskim organizacijama; ističe da poseban naglasak treba staviti na ranjive skupine, manjine te žene i djecu jer su oni ti koji su najviše pogođeni sukobima te im je potrebna posebna zaštita i potpora; poziva Komisiju da razmotri sva dostupna sredstva kojima bi se mogla pružiti potpora u okviru relevantnih programa EU-a, naročito u kontekstu socijalnih i zdravstvenih usluga te obrazovanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ponavlja da nepokolebljivo podržava suverenost i teritorijalnu cjelovitost svih zemalja Istočnog partnerstva te poziva Komisiju i države članice da im pruže potporu, posebno Republici Moldovi, u pružanju privremenog skloništa izbjeglicama iz Ukrajine; ponavlja potrebu za solidarnošću među državama članicama pri premještanju izbjeglica iz Ukrajine pristiglih u Poljsku, Mađarsku, Rumunjsku, Slovačku i u druge države članice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prepoznaje važnost sankcija i jedinstva Unije kada je riječ o njihovu izricanju te poziva Komisiju da utvrdi i omogući sredstva i načine za suočavanje s njihovim gospodarskim i socijalnim posljedicama za EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava stratešku važnost politike proširenja u zemljama zapadnog Balkana te ističe da treba osigurati odgovarajuća sredstva za zemlje te regije kao i za zemlje istočnog i južnog susjedstva, posebno one koje provode sporazume o pridruživanju s EU-om, kako bi se poduprle sveobuhvatne političke i socioekonomske reforme te ojačalo civilno društvo i vladavina prava te kako bi se pomoglo u oporavku od krize prouzročene bolešću COVID-19 i njezinih dugoročnih gospodarskih posljedica; ističe važnost dodjele dostatnih financijskih sredstava za tehničku pomoć s ciljem poboljšanja apsorpcije sredstava EU-a u tim regijama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | očekuje da će azil i migracije i nakon aktualne krize ostati visoko na popisu prioriteta EU-a; naglašava da treba izdvajati kontinuiranu financijsku potporu za prihvat, registraciju, razmatranje zahtjeva i integraciju podnositelja zahtjeva za azil te osigurati odgovarajuće financiranje posebnih ciljeva Fonda za azil, migracije i integraciju kako bi se zajamčila pravilna provedba zajedničkog europskog sustava azila; naglašava da se taj sustav mora temeljiti na solidarnosti i zajedničkoj odgovornosti, pri čemu ne smije nerazmjerno opteretiti neke države članice, i nadalje, na poštovanju ljudskih prava, promicanju integracija, uspostavi okvira za zakonite migracije, kako je zatražio Parlament, borbi protiv trgovine ljudima i poboljšanju sustava za učinkovito, sigurno i dostojanstveno vraćanje osoba i njihov dobrovoljni povratak, u skladu s vrijednostima i međunarodnim obvezama EU-a; nadalje, poziva na odgovarajuće financiranje instrumenta za upravljanje granicama i vize kako bi se ojačali sustavi upravljanja granicama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da treba zajamčiti da se na popisu restriktivnih mjera Unije ne nađu korisnici sredstava EU-a (uključujući ugovaratelje ili podugovaratelje, polaznike radionica ili tečajeva osposobljavanja ili trećih strana); |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava da su Uniji potrebna dostatna sredstva kako bi odgovorila na velike krize i dugoročne izazove u svojem susjedstvu i diljem svijeta, istodobno podsjećajući da je gornja granica naslova 6. VFO-a već preniska i da je nužna revizija sadašnjeg VFO-a; poziva na to da se Instrumentu za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju te Instrumentu pretpristupne pomoći dodijele dostatna sredstva kako bi mogli ispunjavati svoju ključnu ulogu u promicanju održivog i demokratskog razvoja te političkih i gospodarskih reformi, zaštiti vladavine prava i ljudskih prava, podupiranju izbornih procesa i suočavanju sa socijalnim i klimatskim izazovima te temeljnim uzrocima migracija; ističe da je potrebno pružati kontinuiranu potporu izbjeglicama, osobito u Turskoj i široj regiji, te odgovoriti na razvoj događaja u Afganistanu, ali pritom ponavlja da proračun Unije ne bi trebao biti jedini izvor financiranja; poziva da se za 2023. iz proračuna EU-a osigura ambiciozna razina financiranja Agencije UN-a za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) kako bi joj se omogućilo pružanje odgovarajuće potpore regionalnoj stabilnosti i jačanje otpornosti palestinskih izbjeglica; naglašava važnost programa humanitarne pomoći i napominje da se sredstva ne povećavaju razmjerno s rekordno visokim potrebama; stoga poziva na dodjelu većih financijskih iznosa i usto poziva države članice da povećaju pružanje humanitarne pomoći; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ponavlja svoje stajalište da bi Unija trebala raspolagati s dovoljno sredstava za reagiranje na neočekivane događaje unutar i izvan EU-a; stoga poziva Komisiju da provede dubinsku analizu različitih implikacija aktualnih izazova i njihova utjecaja na proračunski postupak za 2023. kao i na cijeli VFO za razdoblje od 2021. do 2027. te da procijeni kada bi bilo primjereno provesti reviziju VFO-a; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da je najnoviji porast broja zaraženih bolešću COVID-19 još jedan dokaz da bi trebalo učiniti više za cijepljenje u cijelom svijetu; podsjeća na dogovor triju institucija u okviru proračuna za 2022. o preispitivanju razvoja odgovora na pandemiju do kraja lipnja 2022., posebno u vezi s cijepljenjem na međunarodnoj razini, te o poduzimanju svih potrebnih mjera bez daljnje odgode; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe sve veću potrebu za odgovarajućom financijskom potporom za sigurnost i obranu Unije, među ostalim u okviru Europskog fonda za obranu, kojim se potiču istraživanja i razvoj u sektoru obrane; poziva na to da se ulože veći napori u poboljšanje mogućnosti raspoređivanja snaga i operativne učinkovitosti te u unaprjeđenje vojne mobilnosti, među ostalim, kako bi se doprinijelo većoj stabilnosti u susjedstvu EU-a, ali i šire, te suprotstavilo hibridnim i kiberprijetnjama; smatra da bi se takvim naporima povećala strateška autonomija Unije i ojačala konkurentnost europske obrambene industrije; nadalje, poziva na odgovarajuće financiranje Fonda za unutarnju sigurnost; |
| --- | --- |

31.

| 32. | snažno podupire napore EU-a u borbi protiv sve većih sigurnosnih prijetnji, kao što su širenje dezinformacija, uključujući dezinformacije na internetu, kampanje lažnih vijesti usmjerenih protiv EU-a, terorizam, radikalizacija i nasilni ekstremizam u EU-u i susjednim zemljama; smatra da bi dodjela sredstava trebala odgovarati promjenjivoj prirodi prijetnji i potrebi za suočavanjem s njihovim temeljnim uzrocima te da bi trebala pokriti i bolju koordinaciju napora Unije u tom području; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Vijeće i države članice da ulože veće napore kako bi se dovršila integracija država članica koje ispunjavaju sve tehničke zahtjeve, odnosno Rumunjske, Bugarske i Hrvatske, u šengenski prostor; smatra da su gospodarski rast i blagostanje, unutarnja sigurnost, zaštita vanjskih granica EU-a, temeljna prava, pravilno funkcioniranje šengenskog prostora i sloboda kretanja unutar EU-a neraskidivo povezani i uzajamno korisni; smatra da za sve agencije koje djeluju u području temeljnih prava, azila, sigurnosti, pravosuđa i integriranog upravljanja granicama treba osigurati odgovarajuće financiranje, pokrivenost osobljem i njegovo osposobljavanje; podsjeća da šengenski prostor državama sudionicama donosi gospodarske koristi; |
| --- | --- |

33.

Međusektorska pitanja

| 34. | podsjeća da se troškovi financiranja Instrumenta EU-a za oporavak (EURI) pokrivaju iz proračuna Unije, među ostalim dostatnim prihodima od novih vlastitih sredstava, te da bi se trebali temeljiti na potrebnim i pravodobno odobrenim sredstvima; naglašava da se financijske omotnice za programe potrošnje ne bi trebale koristiti za upravljanje nepredvidljivošću financiranja EURI-ja; smatra da proračunsko tijelo ima punu ovlast za odlučivanje o jačanju svih programa EU-a, uključujući u slučajevima u kojima su troškovi financiranja EURI-ja niži od očekivanog; podsjeća da se zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o financijskom trošku EURI-ja u 2022., dogovorena 15. studenoga 2021. tijekom razdoblja mirenja, primjenjuje na proračunski postupak za 2022. i da ne stvara presedan; podsjeća na to da se sve buduće odluke mogu donositi samo tijekom godišnjeg proračunskog postupka; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća da su institucije Unije postigle međuinstitucijski dogovor o pravno obvezujućem planu za uvođenje paketa novih vlastitih sredstava kako bi se osigurala potpuna otplata glavnice plana oporavka EU-a i povezanih kamata, bez smanjenja programskih rashoda ili investicijskih instrumenata u okviru VFO-a i uz istodobno poštovanje načela univerzalnosti; pozdravlja financijski paket koji je Komisija predložila na dan 22. prosinca 2021. i koji obuhvaća ažuriranje Odluke o vlastitim sredstvima (20), tj. uvođenje triju novih vlastitih sredstava: mehanizma za graničnu prilagodbu emisija ugljika; trgovanje emisijama i udio preostale dobiti najvećih i najprofitabilnijih multinacionalnih poduzeća; smatra da je napredak u vezi s tim paketom od iznimne važnosti; stoga traži da Vijeće poštuje dogovoreni vremenski okvir i ostvari napredak u pogledu prvog paketa vlastitih sredstava prije dovršetka proračunskog postupka za 2023.; osim toga, apelira na Komisiju da prije prosinca 2023. podnese prijedlog za drugi paket novih vlastitih sredstava kako bi se osigurala dostatna sredstva za otplate u okviru instrumenta NextGenerationEU; podsjeća da će 2023. godina biti druga godina primjene prilagodbe za pojedine programe u skladu s člankom 5. Uredbe o VFO-u; |
| --- | --- |

35.

| 36. | konstatira da je zabilježen neočekivano visok iznos opozvanih sredstava za istraživanje (više od 469 milijuna EUR) na razini koja nije bila predviđena u sporazumu o VFO-u i stoga nije ni obuhvaćena tim sporazumom; smatra da bi sva opozvana sredstva za istraživanje trebala biti dostupna u skladu s člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe; namjerava usmjeriti opozvana sredstva povrh onih iznosa koje će Komisija uključiti u nacrt proračuna na nekoliko ključnih područja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | s nestrpljenjem iščekuje primjenu revidirane metodologije za praćenje klimatskih mjera na nacrt proračuna za 2023. u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o proračunskoj disciplini kao i izvješćivanje o načelu nenanošenja bitne štete u sklopu izvješća o uspješnosti; očekuje od Komisije da što prije usvoji učinkovitu, transparentnu i sveobuhvatnu metodologiju za praćenje biološke raznolikosti, imajući na umu ciljeve postavljene za 2024., 2026. i 2027.; poziva Komisiju da propisno uzme u obzir sve relevantne nalaze i preporuke kako bi sva buduća potrošnja bila potpuno transparentna i kako bi se uspostavila jasnija veza između rashoda za klimu i biološku raznolikost i njihovih stvarnih učinaka, među ostalim primjenom pokazatelja ostvarenja i rezultata; poziva na puno sudjelovanje Parlamenta u razvoju metodologija utvrđenih u Međuinstitucijskom sporazumu; očekuje od Komisije da se prije objave nacrta proračuna za 2023. savjetuje s Parlamentom o metodologiji biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju da razvije metodologiju za praćenje socijalnih rashoda u proračunu EU-a na temelju načela europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ponavlja da su žene nerazmjerno pogođene gospodarskom i socijalnom krizom koja je posljedica pandemije bolesti COVID-19, uključujući sve učestalije slučajeve rodno uvjetovanog nasilja; stoga traži da se izdvoje izdašna financijska sredstva za Daphne, potprogram u okviru programa Građani, jednakost, prava i vrijednosti; poziva na nastavak financiranja proračuna EU-a usmjerenog na promicanje rodne ravnopravnosti i borbu protiv diskriminacije, osobito žena i pripadnika zajednice LGBTI+, te poziva Komisiju da potiče veću sinergiju među programima EU-a u tim područjima; traži znatna sredstva za potporu zaštiti, promicanju i jedinstvenom pristupu spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima te za podršku borcima za ljudska prava žena; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podsjeća da Komisija najkasnije do 1. siječnja 2023. mora provesti metodologiju za mjerenje rashoda relevantnih za promicanje rodne ravnopravnosti kao i prava i jednakih mogućnosti za sve te da je mora popratiti sustavnim prikupljanjem i evaluacijom podataka iskazanih prema spolu kao i izvješćivanjem o njima; naglašava važnost provedbe i integracije rodno osviještene politike kao horizontalnog načela u svim aktivnostima, politikama i programima EU-a; ističe važnu ulogu agencija i tijela u toj domeni te potrebu da se osiguraju odgovarajuća financijska sredstva i osoblje za izvršavanje zadaća; poziva na brzu provedu strategije EU-a za rodnu ravnopravnost za razdoblje od 2020. do 2025.; |
| --- | --- |

40.

| 41. | podsjeća na ključan rad decentraliziranih agencija; smatra da agencije moraju raspolagati odgovarajućim osobljem i primjerenim sredstvima kako bi mogle obavljati svoje zadaće; podsjeća na to da se zadaće agencija razvijaju u skladu s političkim prioritetima i naglašava da nove odgovornosti moraju biti popraćene odgovarajućim iznosom novih sredstava; |
| --- | --- |

41.

| 42. | smatra da bi proračun za 2023. trebao sadržavati dostatnu razinu odobrenih sredstava za plaćanje kako bi se obuhvatili i novi programi i dovršavanje prethodnih programa, dijelom i kako bi se osiguralo da se proračunom Unije daje potreban gospodarski poticaj; poučen primjerima iz prošlih VFO-a, naglašava da treba ubrzati provedbu programa kako bi se izbjegli zaostaci u plaćanjima u drugoj polovici razdoblja VFO-a; |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da bi u slučaju provedbe preporuka Konferencije o budućnosti Europe trebala biti dostupna potrebna odobrena sredstva; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe vrijednost pilot-projekata i pripremnih djelovanja u ispitivanju novih političkih inicijativa i postavljanju temeljâ za buduća djelovanja Unije; stoga namjerava predložiti paket pilot-projekata i pripremnih djelovanja u skladu sa svojim političkim prioritetima i procjenom Komisije; izražava uvjerenje u to da će Komisija nepristrano ocijeniti prijedloge pilot-projekata i pripremnih djelovanja na temelju pravne i financijske evaluacije te očekuje da će dobiti precizna i detaljna objašnjenja kada se projekt smatra „obuhvaćenim” programima i politikama EU-a, s konkretnim primjerima mjera EU-a za koje se smatra da obuhvaćaju prijedloge; usto poziva Komisiju i da zajamči da se pilot-projekti i pripremna djelovanja usvojeni u proračunu provode u cijelosti, pravodobno i u suradnji s Parlamentom te da im se pruža veća vidljivost kako bi se maksimalno povećao njihov učinak; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(3)  SL C 444 I, 22.12.2020., str. 1.

(4)  SL C 444 I, 22.12.2020., str. 2.

(5)  SL C 444 I, 22.12.2020., str. 3.

(6)  SL C 444 I, 22.12.2020., str. 4.

(7)  SL C 444 I, 22.12.2020., str. 5.

(8)  SL C 444 I, 22.12.2020., str. 6.

(9)  SL C 445, 29.10.2021., str. 240.

(10)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(11)  SL L 424, 15.12.2020., str. 1.

(12)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 23.

(13)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.

(14)  SL C 494, 8.12.2021., str. 2.

(15)  SL C 270, 7.7.2021., str. 2.

(16)  SL L 243, 9.7.2021., str. 1.

(17)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0052.

(18)  SL L 45, 24.2.2022., str. 1.

(19)  Presude od 16. veljače 2022. u predmetu C-156/21, Mađarska protiv Parlamenta i Vijeća, ECLI:EU:C:2022:97, i predmetu C-157/21, Poljska protiv Parlamenta i Vijeća, ECLI:EU:C:2022:98.

(20)  Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (SL L 424, 15.12.2020., str. 1.).

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/115 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/115

---

P9_TA(2022)0107

Jednakovrijednost pregleda usjeva na terenu i određenog sjemena proizvedenog u Boliviji ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu njezina razdoblja primjene i u pogledu jednakovrijednosti pregleda usjeva na terenu koji se provode u Boliviji na sjemenskim usjevima žitarica i sjemenskim usjevima uljarica i predivog bilja i u pogledu jednakovrijednosti sjemena žitarica i sjemena uljarica i predivog bilja proizvedenog u Boliviji (COM(2022)0026 – C9-0024/2022 – 2022/0016(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 434/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0026), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0026),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0024/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0024/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 23. ožujka 2022. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 23. ožujka 2022. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 23. ožujka 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 23. ožujka 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A9-0053/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A9-0053/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P9_TC1-COD(2022)0016

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. travnja 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu njezina razdoblja primjene i u pogledu jednakovrijednosti pregleda usjeva na terenu koji se provode u Boliviji na sjemenskim usjevima žitarica i sjemenskim usjevima uljarica i predivog bilja te jednakovrijednosti sjemena žitarica i sjemena uljarica i predivog bilja proizvedenog u Boliviji

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2022/871.)

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/116 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/116

---

P9_TA(2022)0108

Nacrt izmjene proračuna br. 1/2022: prilagodba višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027.

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 1/2022 Europske unije za financijsku godinu 2022. – uključivanje u proračun učinka koji na proračun za 2022. ima prilagodba višegodišnjeg financijskog okvira u skladu s člankom 7. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (06310/2022 – C9-0052/2022 – 2022/0018(BUD))

(2022/C 434/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2022., konačno donesen 24. studenog 2021. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2022., konačno donesen 24. studenog 2021. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (3) („Uredba o VFO-u”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (3) („Uredba o VFO-u”),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 1/2022, koji je Komisija usvojila 28. siječnja 2022. (COM(2022)0081), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 1/2022, koji je Komisija usvojila 28. siječnja 2022. (COM(2022)0081),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 1/2022, koje je Vijeće usvojilo 24. veljače 2022. i proslijedilo Europskom parlamentu istog datuma (06310/2022 – C9-0052/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 1/2022, koje je Vijeće usvojilo 24. veljače 2022. i proslijedilo Europskom parlamentu istog datuma (06310/2022 – C9-0052/2022),

| — | uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0051/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0051/2022),

| A. | budući da je nacrt izmjene proračuna br. 1/2022 povezan s prilagodbom višegodišnjeg financijskog okvira u skladu s člankom 7. Uredbe o VFO-u, kojim se omogućuje prijenos sredstava za preuzimanje obveza koja su 2021. bila dodijeljena za devet fondova u okviru podijeljenog upravljanja, a koja nisu bila iskorištena ili prenesena, u slučaju da se nakon 1. siječnja 2021. donesu nova pravila ili programi u okviru podijeljenog upravljanja; |
| --- | --- |

A.

budući da je nacrt izmjene proračuna br. 1/2022 povezan s prilagodbom višegodišnjeg financijskog okvira u skladu s člankom 7. Uredbe o VFO-u, kojim se omogućuje prijenos sredstava za preuzimanje obveza koja su 2021. bila dodijeljena za devet fondova u okviru podijeljenog upravljanja, a koja nisu bila iskorištena ili prenesena, u slučaju da se nakon 1. siječnja 2021. donesu nova pravila ili programi u okviru podijeljenog upravljanja;

| B. | budući da odobrena sredstva za preuzimanje obveza koja 2021. nisu bila iskorištena za programe u okviru podijeljenog upravljanja u smislu članka 7. Uredbe o VFO-u iznose 48 988 299 856 EUR u tekućim cijenama, što odgovara ukupnim odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza za 2021. čije je izvršenje u okviru podijeljenog upravljanja bilo planirano za osam fondova, s obzirom da su 2021. u potpunosti doneseni samo programi Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj; |
| --- | --- |

B.

budući da odobrena sredstva za preuzimanje obveza koja 2021. nisu bila iskorištena za programe u okviru podijeljenog upravljanja u smislu članka 7. Uredbe o VFO-u iznose 48 988 299 856 EUR u tekućim cijenama, što odgovara ukupnim odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza za 2021. čije je izvršenje u okviru podijeljenog upravljanja bilo planirano za osam fondova, s obzirom da su 2021. u potpunosti doneseni samo programi Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj;

| C. | budući da se taj iznos treba u jednakim omjerima prenijeti u svaku godinu od 2022. do 2025.; |
| --- | --- |

C.

budući da se taj iznos treba u jednakim omjerima prenijeti u svaku godinu od 2022. do 2025.;

| D. | budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 1/2022 odraziti poseban učinak prijenosa u 2022. godinu 25 % dodijeljenih sredstava koja nisu iskorištena 2021. za osam fondova u okviru podijeljenog upravljanja (Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond, Europski socijalni fond plus, Europski fond za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu, Fond za pravednu tranziciju, Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za integrirano upravljanje granicama i Fond za unutarnju sigurnost); |
| --- | --- |

D.

budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 1/2022 odraziti poseban učinak prijenosa u 2022. godinu 25 % dodijeljenih sredstava koja nisu iskorištena 2021. za osam fondova u okviru podijeljenog upravljanja (Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond, Europski socijalni fond plus, Europski fond za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu, Fond za pravednu tranziciju, Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za integrirano upravljanje granicama i Fond za unutarnju sigurnost);

| E. | budući da je neto učinak nacrta izmjene proračuna br. 1/2022 na rashode povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u visini od 12 247,1 milijuna EUR za različite fondove u okviru podijeljenog upravljanja u okviru naslova 2.a, 3., 4. i 5.; budući da Komisija nije tražila dodatna odobrena sredstva za plaćanje; |
| --- | --- |

E.

budući da je neto učinak nacrta izmjene proračuna br. 1/2022 na rashode povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u visini od 12 247,1 milijuna EUR za različite fondove u okviru podijeljenog upravljanja u okviru naslova 2.a, 3., 4. i 5.; budući da Komisija nije tražila dodatna odobrena sredstva za plaćanje;

| 1. | prima na znanje nacrt izmjene proračuna br. 1/2022 koji je podnijela Komisija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zabrinut je zbog ozbiljnih kašnjenja u provedbi programa i fondova Unije u okviru podijeljenog upravljanja; ponavlja potrebu za brzom provedbom kako bi se podržao oporavak Unije; stoga potiče sve države članice i Komisiju da ubrzaju provedbu tih programa kako bi se osiguralo da 2022. budu u potpunosti operativni i da nadoknade zaostatke kako bi se osigurala potpuna provedba programa do 2027.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | upozorava na rizike povezane s nedovoljnom razinom odobrenih sredstava za plaćanje; podsjeća na svoju predanost sprečavanju svih budućih kriza plaćanja, poput one na početku prethodnog razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira; stoga od Komisije očekuje da bez odgode predstavi svaki nacrt izmjene proračuna koji se smatra potrebnim za povećanje plaćanja povezanih s ubrzanjem provedbe programa i fondova Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 1/2022; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojoj predsjednici da proglasi izmjenu proračuna br. 1/2022 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(2)  SL L 45, 24.2.2022., str. 1.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(4)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(5)  SL L 424, 15.12.2020., str. 1.

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/118 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/118

---

P9_TA(2022)0109

Minimalna razina osposobljavanja pomoraca (kodificirani tekst) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. travnja 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o minimalnoj razini osposobljavanja pomoraca (kodificirani tekst) (COM(2020)0739 – C9-0371/2020 – 2020/0329(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – kodifikacija)

(2022/C 434/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0739), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0739),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0371/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0371/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. siječnja 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. siječnja 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. – Ubrzana metoda rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. – Ubrzana metoda rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2),

| — | uzimajući u obzir članke 109. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 109. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0080/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0080/2022),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični Prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena: |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični Prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena:

| 1. | usvaja stajalište u prvom čitanju, preuzimajući Prijedlog Komisije prilagođen prema preporukama savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 31. ožujka 2021. i 10. ožujka 2022.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 123, 9.4.2021., str. 80.

(2)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

P9_TC1-COD(2020)0329

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. travnja 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o minimalnoj razini osposobljavanja pomoraca (kodificirani tekst)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2022/993.)

---

srijeda, 6. travnja 2022.

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/119 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/119

---

P9_TA(2022)0111

Akt o upravljanju podacima ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskom upravljanju podacima (Akt o upravljanju podacima) (COM(2020)0767 – C9-0377/2020 – 2020/0340(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 434/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0767), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0767),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0377/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0377/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2021. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. prosinca 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. prosinca 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za pravna pitanja te Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za pravna pitanja te Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0248/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0248/2021),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 286, 26.7.2021., str. 38.

---

P9_TC1-COD(2020)0340

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. travnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o europskom upravljanju podacima i izmjeni Uredbe (EU) 2018/1724 (Akt o upravljanju podacima)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/868.)

---

četvrtak, 7. travnja 2022.

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/120 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/120

---

P9_TA(2022)0116

Lijekovi koji se stavljaju u promet u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjenama Direktiva 2001/20/EZ i 2001/83/EZ u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s određenim lijekovima za humanu uporabu koji se stavljaju u promet u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti (COM(2021)0997 – C9-0475/2021 – 2021/0431(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 434/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0997), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0997),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0475/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0475/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 24. veljače 2022. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 24. veljače 2022. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća dopisom od 30. ožujka 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća dopisom od 30. ožujka 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P9_TC1-COD(2021)0431

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. travnja 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2001/20/EZ i 2001/83/EZ u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s određenim lijekovima za humanu primjenu koji se stavljaju na raspolaganje u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2022/642.).

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Komisije o opskrbi Cipra, Irske i Malte lijekovima

Povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije donijelo je posebne izazove onim državama članicama (Cipar, Irska i Malta) koje su se godinama opskrbljivale lijekovima iz ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine.

Komisija prepoznaje napredak koji su Cipar, Irska i Malta te sektorski subjekti ostvarili u uvođenju potrebnih izmjena za olakšavanje kontinuirane opskrbe lijekovima nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a.

Komisija naglašava da je radi dugoročne sigurnosti opskrbe lijekovima potrebno da sve uključene strane ulože još veće napore u poticanje prilagodbe lanaca opskrbe stanju nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine.

Komisija je spremna pridružiti se Cipru, Irskoj i Malti u njihovim nastojanjima da se u roku od tri godine postupno ukinu privremena odstupanja predviđena Uredbom (EU) 2022/641 (1) i Direktivom (EU) 2022/642 (2).

U tu će svrhu Komisija, u skladu s pravom Unije i potpuno poštujući raspodjelu nadležnosti između Unije i država članica u području lijekova za humanu primjenu, kontinuirano pratiti razvoj događaja u dotičnim državama članicama te će pomno pratiti nadležna tijela Cipra, Irske i Malte u njihovim nastojanjima da smanje ovisnost svojih domaćih tržišta o opskrbi lijekovima iz ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske.

Komisija će pozvati nadležna tijela Cipra, Irske i Malte da joj redovito dostavljaju informacije o tim nastojanjima.

Uzimajući u obzir te informacije, Komisija će u roku od 18 mjeseci od datuma stupanja na snagu Uredbe (EU) 2022/641 i Direktive (EU) 2022/642 u pisanom obliku izvijestiti Europski parlament i Vijeće o napretku koji su Cipar, Irska i Malta ostvarili prema potpunom ukidanju odstupanja i o mjerama koje je Komisija poduzela da u tom smislu podrži nadležna tijela tih država članica.

Komisija će podsjetiti sektorske subjekte koji još nisu izmijenili svoje lance opskrbe da bi hitno trebali provesti potrebne prilagodbe kako bi se osigurao pristup lijekovima na manjim tržištima. U tom će kontekstu Komisija pratiti napredak koji su subjekti uključeni u opskrbu lijekovima u tim državama članicama ostvarili u pogledu svoje sposobnosti ispunjavanja zahtjeva prava Unije za koje su Uredbom (EU) 2022/641 i Direktivom (EU) 2022/642 predviđena privremena odstupanja.

Nadalje, osim tih nužnih mjera koje će se odmah poduzeti, Komisija će do kraja 2022. iznijeti prijedloge za preispitivanje zakonodavstva Unije o farmaceutskim proizvodima, kako je najavljeno u „Farmaceutskoj strategiji za Europu” (3). Tim će se prijedlozima nastojati ponuditi dugoročnija strukturna rješenja, posebno problema pristupa lijekovima, s posebnim naglaskom na poboljšanju sigurnosti opskrbe i smanjenju rizika od nestašica na manjim tržištima Unije.

---

(1)  Uredba (EU) 2022/641 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. travnja 2022. o izmjeni Uredbe (EU) br. 536/2014 u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s ispitivanim lijekovima koji se stavljaju na raspolaganje u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti (SL L 118, 20.4.2022., str. 1.).

(2)  Direktiva (EU) 2022/642 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. travnja 2022. o izmjeni direktiva 2001/20/EZ i 2001/83/EZ u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s određenim lijekovima za humanu primjenu koji se stavljaju na raspolaganje u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti (SL L 118, 20.4.2022., str. 4.).

(3)  Komunikacija Komisije „Farmaceutska strategija za Europu”, COM(2020)0761, 25.11.2020.

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/122

---

P9_TA(2022)0117

Ispitivani lijekovi koji su dostupni u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom, u Cipru, Irskoj i Malti ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 536/2014 u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s ispitivanim lijekovima koji su dostupni u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti (COM(2021)0998 – C9-0476/2021 – 2021/0432(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 434/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0998), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0998),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 114. i članak 168. stavak 4. točku (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0476/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 114. i članak 168. stavak 4. točku (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0476/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 24. veljače 2022. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 24. veljače 2022. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 30. ožujka 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 30. ožujka 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P9_TC1-COD(2021)0432

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. travnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 536/2014 u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s ispitivanim lijekovima koji se stavljaju na raspolaganje u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/641.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Komisije o opskrbi Cipra, Irske i Malte lijekovima

Povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije donijelo je posebne izazove državama članicama (Cipar, Irska i Malta) koje su se godinama opskrbljivale lijekovima iz ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine.

Komisija prepoznaje napredak koji su Cipar, Irska i Malta te sektorski subjekti ostvarili u uvođenju potrebnih izmjena za olakšavanje kontinuirane opskrbe lijekovima nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a.

Komisija naglašava da je radi dugoročne sigurnosti opskrbe lijekovima potrebno da sve uključene strane ulože još veće napore u poticanje prilagodbe lanaca opskrbe stanju nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine.

Komisija je spremna pridružiti se Cipru, Irskoj i Malti u njihovim nastojanjima da se u roku od tri godine postupno ukinu privremena odstupanja predviđena Uredbom (EU) 2022/641 (1) i Direktivom (EU) 2022/642 (2).

U tu će svrhu Komisija, u skladu s pravom Unije i potpuno poštujući raspodjelu nadležnosti između Unije i država članica u području lijekova za humanu primjenu, kontinuirano pratiti razvoj događaja u dotičnim državama članicama te će pomno pratiti nadležna tijela Cipra, Irske i Malte u njihovim nastojanjima da smanje ovisnost svojih domaćih tržišta o opskrbi lijekovima iz ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske.

Komisija će pozvati nadležna tijela Cipra, Irske i Malte da joj redovito dostavljaju informacije o tim nastojanjima.

Uzimajući u obzir te informacije, Komisija će u roku od 18 mjeseci od datuma stupanja na snagu Uredbe (EU) 2022/641 i Direktive (EU) 2022/642 u pisanom obliku izvijestiti Europski parlament i Vijeće o napretku koji su Cipar, Irska i Malta ostvarili prema potpunom ukidanju odstupanja i o mjerama koje je Komisija poduzela da u tom smislu podrži nadležna tijela tih država članica.

Komisija će podsjetiti sektorske subjekte koji još nisu izmijenili svoje lance opskrbe da bi hitno trebali provesti potrebne prilagodbe kako bi se osigurao pristup lijekovima na manjim tržištima. U tom će kontekstu Komisija pratiti napredak koji su subjekti uključeni u opskrbu lijekovima u tim državama članicama ostvarili u pogledu svoje sposobnosti ispunjavanja zahtjeva prava Unije za koje su Uredbom (EU) 2022/641 i Direktivom (EU) 2022/642 predviđena privremena odstupanja.

Nadalje, osim tih nužnih mjera koje će se odmah poduzeti, Komisija će do kraja 2022. iznijeti prijedloge za preispitivanje zakonodavstva Unije o farmaceutskim proizvodima, kako je najavljeno u „Farmaceutskoj strategiji za Europu” (3). Tim će se prijedlozima nastojati ponuditi dugoročnija strukturna rješenja, posebno problema pristupa lijekovima, s posebnim naglaskom na poboljšanju sigurnosti opskrbe i smanjenju rizika od nestašica na manjim tržištima Unije.

---

(1)  Uredba (EU) 2022/641 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. travnja 2022. o izmjeni Uredbe (EU) br. 536/2014 u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s ispitivanim lijekovima koji se stavljaju na raspolaganje u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti (SL L 118, 20.4.2022., str. 1.).

(2)  Direktiva (EU) 2022/642 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. travnja 2022. o izmjeni direktiva 2001/20/EZ i 2001/83/EZ u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s određenim lijekovima za humanu primjenu koji se stavljaju na raspolaganje u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti (SL L 118, 20.4.2022., str. 4.).

(3)  Komunikacija Komisije „Farmaceutska strategija za Europu”, COM(2020)0761 final, 25.11.2020.

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/124 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/124

---

P9_TA(2022)0118

Povećano pretfinanciranje iz sredstava inicijative REACT-EU***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 i Uredbe (EU) br. 223/2014 u pogledu povećanog predfinanciranja iz sredstava inicijative REACT-EU i uvođenja jediničnog troška (COM(2022)0145 – C9-0127/2022 – COM(2022)0162 – C9-0136/2022 – 2022/0096(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 434/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0145) kao i izmijenjeni prijedlog (COM(2022)0162), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0145) kao i izmijenjeni prijedlog (COM(2022)0162),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 175. treći stavak i članak 177. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0127/2022, C9-0136/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 175. treći stavak i članak 177. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0127/2022, C9-0136/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom,

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća dopisom od 6. travnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća dopisom od 6. travnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0096

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. travnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 223/2014 u pogledu povećanog pretfinanciranja iz sredstava inicijative REACT-EU i uvođenja jediničnog troška

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/613.)

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/125 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/125

---

P9_TA(2022)0119

Skladištenje plina ***I

Odluka Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o upućivanju predmeta natrag odboru nadležnom za međuinstitucijske pregovore na temelju neizmijenjenog Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o o izmjeni Uredbe (EU) 2017/1938 Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom i Uredbe (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za pristup mrežama za transport prirodnog plina (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 434/26)

---

(1)  Odluka je donesena u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom Poslovnika (C9-0126/2022).

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/126 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/126

---

P9_TA(2022)0122

Mehanizam evaluacije Schengena *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o Prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavi i funkcioniranju mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1053/2013 (COM(2021)0278 – C9-0349/2021 – 2021/0140(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2022/C 434/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2021)0278), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2021)0278),

| — | uzimajući u obzir članak 70. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0349/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 70. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0349/2021),

| — | uzimajući u obzir doprinose na nacrt zakonodavnog akta koje su podnijeli češki Senat, španjolski i portugalski parlament te rumunjski Senat, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir doprinose na nacrt zakonodavnog akta koje su podnijeli češki Senat, španjolski i portugalski parlament te rumunjski Senat,

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0054/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0054/2022),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Schengensko područje bez kontrola na unutarnjim granicama temelji se na djelotvornoj i učinkovitoj primjeni schengenske pravne stečevine u državama članicama. Ta pravna stečevina obuhvaća mjere u području vanjskih granica, kompenzacijske mjere za nepostojanje kontrola na unutarnjim granicama i pouzdan okvir za praćenje, kojima se zajedno
  olakšava
  slobodno kretanje
  i jamči
  visoka razina sigurnosti, pravde i zaštite temeljnih prava, među ostalim i osobnih podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Schengensko područje bez kontrola na unutarnjim granicama temelji se na djelotvornoj i učinkovitoj primjeni schengenske pravne stečevine u državama članicama. Ta pravna stečevina obuhvaća mjere u području vanjskih granica, kompenzacijske mjere za nepostojanje kontrola na unutarnjim granicama i pouzdan okvir za praćenje, kojima se zajedno
  olakšava
  slobodno kretanje
  i jamči
  visoka razina sigurnosti, pravde i zaštite temeljnih prava, među ostalim i osobnih podataka.

| (1) | Schengensko područje bez kontrola na unutarnjim granicama temelji se na djelotvornoj i učinkovitoj primjeni schengenske pravne stečevine u državama članicama. Ta pravna stečevina obuhvaća mjere u području vanjskih granica, kompenzacijske mjere za nepostojanje kontrola na unutarnjim granicama i pouzdan okvir za praćenje, kojima se zajedno
  jamči
  slobodno kretanje
  te
  visoka razina sigurnosti, pravde i zaštite temeljnih prava, među ostalim i osobnih podataka. |
| --- | --- |

(1)

Schengensko područje bez kontrola na unutarnjim granicama temelji se na djelotvornoj i učinkovitoj primjeni schengenske pravne stečevine u državama članicama. Ta pravna stečevina obuhvaća mjere u području vanjskih granica, kompenzacijske mjere za nepostojanje kontrola na unutarnjim granicama i pouzdan okvir za praćenje, kojima se zajedno
  jamči
  slobodno kretanje
  te
  visoka razina sigurnosti, pravde i zaštite temeljnih prava, među ostalim i osobnih podataka.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Kako bi se povećala njegova djelotvornost i učinkovitost, mehanizam evaluacije i praćenja schengenske pravne stečevine trebalo bi ojačati. Cilj revidiranog mehanizma evaluacije i praćenja trebao bi biti održavanje visoke razine uzajamnog povjerenja među državama članicama tako da se jamči da države članice učinkovito primjenjuju schengensku pravnu stečevinu prema dogovorenim zajedničkim standardima, temeljnim načelima i normama,
  čime
  se
  doprinosi dobrom funkcioniranju
  schengenskog područja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Kako bi se povećala njegova djelotvornost i učinkovitost, mehanizam evaluacije i praćenja schengenske pravne stečevine trebalo bi ojačati. Cilj revidiranog mehanizma evaluacije i praćenja trebao bi biti održavanje visoke razine uzajamnog povjerenja među državama članicama tako da se jamči da države članice učinkovito primjenjuju schengensku pravnu stečevinu prema dogovorenim zajedničkim standardima, temeljnim načelima i normama,
  čime
  se
  doprinosi dobrom funkcioniranju
  schengenskog područja.

| (4) | Kako bi se povećala njegova djelotvornost i učinkovitost, mehanizam evaluacije i praćenja schengenske pravne stečevine trebalo bi ojačati. Cilj revidiranog mehanizma evaluacije i praćenja trebao bi biti održavanje visoke razine uzajamnog povjerenja među državama članicama tako da se jamči da države članice učinkovito primjenjuju schengensku pravnu stečevinu prema dogovorenim zajedničkim standardima, temeljnim načelima i normama,
  kako bi
  se
  osiguralo dobro funkcioniranje
  schengenskog područja
  uz potpuno poštovanje temeljnih prava i bez kontrola na unutarnjim granicama
  . |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se povećala njegova djelotvornost i učinkovitost, mehanizam evaluacije i praćenja schengenske pravne stečevine trebalo bi ojačati. Cilj revidiranog mehanizma evaluacije i praćenja trebao bi biti održavanje visoke razine uzajamnog povjerenja među državama članicama tako da se jamči da države članice učinkovito primjenjuju schengensku pravnu stečevinu prema dogovorenim zajedničkim standardima, temeljnim načelima i normama,
  kako bi
  se
  osiguralo dobro funkcioniranje
  schengenskog područja
  uz potpuno poštovanje temeljnih prava i bez kontrola na unutarnjim granicama
  .

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | U okviru mehanizma evaluacije i praćenja ti bi se ciljevi trebali postići na temelju objektivnih i nepristranih evaluacija u okviru kojih je moguće brzo utvrditi nedostatke u primjeni schengenske pravne stečevine koji bi mogli narušiti pravilno funkcioniranje schengenskog područja, osigurati brzo uklanjanje tih nedostataka i pružiti temelj za dijalog o funkcioniranju schengenskog područja u cjelini. To zahtijeva blisku suradnju između država članica i Komisije, uravnoteženu raspodjelu podijeljenih odgovornosti i održavanje stručne razine preispitivanja sustava. Za to je potrebna i veća uključenost Europskog parlamenta. S obzirom na opseg izmjena Uredbu (EU) br. 1053/2013 trebalo bi staviti izvan snage i zamijeniti novom uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

U okviru mehanizma evaluacije i praćenja ti bi se ciljevi trebali postići na temelju objektivnih i nepristranih evaluacija u okviru kojih je moguće brzo utvrditi nedostatke u primjeni schengenske pravne stečevine koji bi mogli narušiti pravilno funkcioniranje schengenskog područja, osigurati brzo uklanjanje tih nedostataka i pružiti temelj za dijalog o funkcioniranju schengenskog područja u cjelini. To zahtijeva blisku suradnju između država članica i Komisije, uravnoteženu raspodjelu podijeljenih odgovornosti i održavanje stručne razine preispitivanja sustava. Za to je potrebna i veća uključenost Europskog parlamenta. S obzirom na opseg izmjena Uredbu (EU) br. 1053/2013 trebalo bi staviti izvan snage i zamijeniti novom uredbom.

| (5) | U okviru mehanizma evaluacije i praćenja ti bi se ciljevi trebali postići na temelju objektivnih i nepristranih evaluacija u okviru kojih je moguće brzo utvrditi nedostatke u primjeni schengenske pravne stečevine koji bi mogli narušiti pravilno funkcioniranje schengenskog područja, osigurati brzo uklanjanje tih nedostataka i pružiti temelj za
  istinski politički
  dijalog
  među državama članicama
  o funkcioniranju schengenskog područja u cjelini. To zahtijeva blisku suradnju između država članica i Komisije, uravnoteženu raspodjelu podijeljenih odgovornosti i održavanje stručne razine preispitivanja sustava. Za to je potrebna i veća uključenost Europskog parlamenta. S obzirom na opseg izmjena Uredbu (EU) br. 1053/2013 trebalo bi staviti izvan snage i zamijeniti novom uredbom. |
| --- | --- |

(5)

U okviru mehanizma evaluacije i praćenja ti bi se ciljevi trebali postići na temelju objektivnih i nepristranih evaluacija u okviru kojih je moguće brzo utvrditi nedostatke u primjeni schengenske pravne stečevine koji bi mogli narušiti pravilno funkcioniranje schengenskog područja, osigurati brzo uklanjanje tih nedostataka i pružiti temelj za
  istinski politički
  dijalog
  među državama članicama
  o funkcioniranju schengenskog područja u cjelini. To zahtijeva blisku suradnju između država članica i Komisije, uravnoteženu raspodjelu podijeljenih odgovornosti i održavanje stručne razine preispitivanja sustava. Za to je potrebna i veća uključenost Europskog parlamenta. S obzirom na opseg izmjena Uredbu (EU) br. 1053/2013 trebalo bi staviti izvan snage i zamijeniti novom uredbom.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Mehanizam evaluacije i praćenja
  može
  obuhvaćati sva područja schengenske pravne stečevine — sadašnja i buduća – osim onih u kojima već postoji poseban mehanizam evaluacije u okviru prava Unije. Mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi obuhvatiti cjelokupno relevantno zakonodavstvo i operativne aktivnosti koje doprinose funkcioniranju
  schengenskog područja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Mehanizam evaluacije i praćenja
  može
  obuhvaćati sva područja schengenske pravne stečevine — sadašnja i buduća – osim onih u kojima već postoji poseban mehanizam evaluacije u okviru prava Unije. Mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi obuhvatiti cjelokupno relevantno zakonodavstvo i operativne aktivnosti koje doprinose funkcioniranju
  schengenskog područja
  .

| (6) | Mehanizam evaluacije i praćenja
  trebao bi
  obuhvaćati sva područja schengenske pravne stečevine — sadašnja i buduća – osim onih u kojima već postoji poseban mehanizam evaluacije u okviru prava Unije. Mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi
  obuhvaćati i učinkovitost graničnih kontrola na vanjskim granicama i odsutnost graničnih kontrola na unutarnjim granicama. Mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi
  obuhvatiti cjelokupno relevantno zakonodavstvo i operativne aktivnosti koje doprinose funkcioniranju
  prostora bez graničnih kontrola na unutarnjim granicama
  . |
| --- | --- |

(6)

Mehanizam evaluacije i praćenja
  trebao bi
  obuhvaćati sva područja schengenske pravne stečevine — sadašnja i buduća – osim onih u kojima već postoji poseban mehanizam evaluacije u okviru prava Unije. Mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi
  obuhvaćati i učinkovitost graničnih kontrola na vanjskim granicama i odsutnost graničnih kontrola na unutarnjim granicama. Mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi
  obuhvatiti cjelokupno relevantno zakonodavstvo i operativne aktivnosti koje doprinose funkcioniranju
  prostora bez graničnih kontrola na unutarnjim granicama
  .

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Pravilno funkcioniranje tijela koja primjenjuju schengensku pravnu stečevinu trebalo bi uzeti u obzir u svim evaluacijama u skladu sa zaključcima Europskog vijeća od 1. i 2. ožujka 2012. Evaluacija bi trebala obuhvaćati i prakse privatnih subjekata, kao što su zračni prijevoznici ili vanjski pružatelji usluga, u mjeri u kojoj su uključeni u provedbu schengenske pravne stečevine ili u kojoj ona na njih utječe, u suradnji s državama članicama. Osim toga, s obzirom na sve veću ulogu tijela, ureda i agencija Unije u provedbi schengenske pravne stečevine, mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi podupirati provjeru aktivnosti tih tijela, ureda i agencija Unije u mjeri u kojoj oni u ime država članica obavljaju funkcije radi pružanja pomoći u operativnoj primjeni odredaba schengenske pravne stečevine. Provjera tih aktivnosti u tom pogledu trebala bi biti ugrađena u evaluaciju država članica te bi se trebala provoditi ne dovodeći u pitanje i uz potpuno poštovanje odgovornosti koje su dodijeljene Komisiji i relevantnim upravljačkim tijelima predmetnih agencija, ureda i tijela na temelju njihovih uredaba o osnivanju i postupaka evaluacije i praćenja utvrđenih u njima. Ako se u evaluacijama utvrde nedostaci u vezi s funkcijama koje obavljaju ili podupiru tijela, uredi i agencije Unije, Komisija bi trebala
  obavijestiti
  njihova relevantna upravljačka tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Pravilno funkcioniranje tijela koja primjenjuju schengensku pravnu stečevinu trebalo bi uzeti u obzir u svim evaluacijama u skladu sa zaključcima Europskog vijeća od 1. i 2. ožujka 2012. Evaluacija bi trebala obuhvaćati i prakse privatnih subjekata, kao što su zračni prijevoznici ili vanjski pružatelji usluga, u mjeri u kojoj su uključeni u provedbu schengenske pravne stečevine ili u kojoj ona na njih utječe, u suradnji s državama članicama. Osim toga, s obzirom na sve veću ulogu tijela, ureda i agencija Unije u provedbi schengenske pravne stečevine, mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi podupirati provjeru aktivnosti tih tijela, ureda i agencija Unije u mjeri u kojoj oni u ime država članica obavljaju funkcije radi pružanja pomoći u operativnoj primjeni odredaba schengenske pravne stečevine. Provjera tih aktivnosti u tom pogledu trebala bi biti ugrađena u evaluaciju država članica te bi se trebala provoditi ne dovodeći u pitanje i uz potpuno poštovanje odgovornosti koje su dodijeljene Komisiji i relevantnim upravljačkim tijelima predmetnih agencija, ureda i tijela na temelju njihovih uredaba o osnivanju i postupaka evaluacije i praćenja utvrđenih u njima. Ako se u evaluacijama utvrde nedostaci u vezi s funkcijama koje obavljaju ili podupiru tijela, uredi i agencije Unije, Komisija bi trebala
  obavijestiti
  njihova relevantna upravljačka tijela.

| (7) | Pravilno funkcioniranje tijela koja primjenjuju schengensku pravnu stečevinu
  i njihovo poštovanje Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”)
  trebalo bi uzeti u obzir u svim evaluacijama u skladu sa zaključcima Europskog vijeća od 1. i 2. ožujka 2012. Evaluacija bi trebala obuhvaćati i prakse privatnih subjekata, kao što su zračni prijevoznici ili vanjski pružatelji usluga, u mjeri u kojoj su uključeni u provedbu schengenske pravne stečevine ili u kojoj ona na njih utječe, u suradnji s državama članicama. Osim toga, s obzirom na sve veću ulogu tijela, ureda i agencija Unije u provedbi schengenske pravne stečevine, mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi podupirati provjeru aktivnosti tih tijela, ureda i agencija Unije u mjeri u kojoj oni u ime država članica obavljaju funkcije radi pružanja pomoći u operativnoj primjeni odredaba schengenske pravne stečevine. Provjera tih aktivnosti u tom pogledu trebala bi biti ugrađena u evaluaciju država članica te bi se trebala provoditi ne dovodeći u pitanje i uz potpuno poštovanje odgovornosti koje su dodijeljene Komisiji i relevantnim upravljačkim tijelima predmetnih agencija, ureda i tijela na temelju njihovih uredaba o osnivanju i postupaka evaluacije i praćenja utvrđenih u njima. Ako se u evaluacijama utvrde nedostaci u vezi s funkcijama koje obavljaju ili podupiru tijela, uredi i agencije Unije, Komisija bi
  to
  trebala
  obuhvatiti u izvješću o evaluaciji te uključiti
  njihova relevantna upravljačka tijela. |
| --- | --- |

(7)

Pravilno funkcioniranje tijela koja primjenjuju schengensku pravnu stečevinu
  i njihovo poštovanje Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”)
  trebalo bi uzeti u obzir u svim evaluacijama u skladu sa zaključcima Europskog vijeća od 1. i 2. ožujka 2012. Evaluacija bi trebala obuhvaćati i prakse privatnih subjekata, kao što su zračni prijevoznici ili vanjski pružatelji usluga, u mjeri u kojoj su uključeni u provedbu schengenske pravne stečevine ili u kojoj ona na njih utječe, u suradnji s državama članicama. Osim toga, s obzirom na sve veću ulogu tijela, ureda i agencija Unije u provedbi schengenske pravne stečevine, mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi podupirati provjeru aktivnosti tih tijela, ureda i agencija Unije u mjeri u kojoj oni u ime država članica obavljaju funkcije radi pružanja pomoći u operativnoj primjeni odredaba schengenske pravne stečevine. Provjera tih aktivnosti u tom pogledu trebala bi biti ugrađena u evaluaciju država članica te bi se trebala provoditi ne dovodeći u pitanje i uz potpuno poštovanje odgovornosti koje su dodijeljene Komisiji i relevantnim upravljačkim tijelima predmetnih agencija, ureda i tijela na temelju njihovih uredaba o osnivanju i postupaka evaluacije i praćenja utvrđenih u njima. Ako se u evaluacijama utvrde nedostaci u vezi s funkcijama koje obavljaju ili podupiru tijela, uredi i agencije Unije, Komisija bi
  to
  trebala
  obuhvatiti u izvješću o evaluaciji te uključiti
  njihova relevantna upravljačka tijela.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Procjena ranjivosti koju provodi Frontex mehanizam je koji dopunjuje mehanizam evaluacije i praćenja uspostavljen ovom Uredbom kako bi se osigurala kontrola kvalitete na razini Unije i stalna pripravnost na razini Unije i na nacionalnoj razini za odgovor na sve izazove na vanjskim granicama. Oba mehanizma sastavni su dio europskog integriranog upravljanja granicama. Sinergije između procjene ranjivosti i mehanizma evaluacije i praćenja trebalo bi maksimalno povećati kako bi se dobila bolja slika stanja funkcioniranja schengenskog područja, izbjegavajući koliko je to moguće dvostruki rad i proturječne preporuke. U tu svrhu trebala bi se između Frontexa i Komisije provoditi redovita razmjena informacija o rezultatima obaju mehanizama. Kako bi se povećala strateška usmjerenost i usmjerenije osmišljavale evaluacije, potrebno je i dodatno povećati sinergije s relevantnim mehanizmima i platformama kojima upravljaju agencije Unije i nacionalne uprave, kao što su Europska multidisciplinarna platforma za borbu protiv kaznenih djela („EMPACT”) ili nadzorom koji Komisija provodi uz potporu agencije eu-LISA u pogledu pripreme država članica za provedbu relevantnih IT sustava, kao i rezultatima nacionalnih mehanizama za kontrolu kvalitete. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Procjena ranjivosti koju provodi Frontex mehanizam je koji dopunjuje mehanizam evaluacije i praćenja uspostavljen ovom Uredbom kako bi se osigurala kontrola kvalitete na razini Unije i stalna pripravnost na razini Unije i na nacionalnoj razini za odgovor na sve izazove na vanjskim granicama. Oba mehanizma sastavni su dio europskog integriranog upravljanja granicama. Sinergije između procjene ranjivosti i mehanizma evaluacije i praćenja trebalo bi maksimalno povećati kako bi se dobila bolja slika stanja funkcioniranja schengenskog područja, izbjegavajući koliko je to moguće dvostruki rad i proturječne preporuke. U tu svrhu trebala bi se između Frontexa i Komisije provoditi redovita razmjena informacija o rezultatima obaju mehanizama. Kako bi se povećala strateška usmjerenost i usmjerenije osmišljavale evaluacije, potrebno je i dodatno povećati sinergije s relevantnim mehanizmima i platformama kojima upravljaju agencije Unije i nacionalne uprave, kao što su Europska multidisciplinarna platforma za borbu protiv kaznenih djela („EMPACT”) ili nadzorom koji Komisija provodi uz potporu agencije eu-LISA u pogledu pripreme država članica za provedbu relevantnih IT sustava, kao i rezultatima nacionalnih mehanizama za kontrolu kvalitete.

| (9) | Procjena ranjivosti koju provodi Frontex mehanizam je koji dopunjuje mehanizam evaluacije i praćenja uspostavljen ovom Uredbom kako bi se osigurala kontrola kvalitete na razini Unije i stalna pripravnost na razini Unije i na nacionalnoj razini za odgovor na sve izazove na vanjskim granicama.
  Tu procjenu ranjivosti trebalo bi uključiti u godišnji program evaluacije, čime bi se osigurale ažurirane informacije o stanju.
  Oba mehanizma sastavni su dio europskog integriranog upravljanja granicama. Sinergije između procjene ranjivosti i mehanizma evaluacije i praćenja trebalo bi maksimalno povećati kako bi se dobila bolja slika stanja funkcioniranja schengenskog područja, izbjegavajući koliko je to moguće dvostruki rad i proturječne preporuke. U tu svrhu trebala bi se između Frontexa i Komisije provoditi redovita razmjena informacija o rezultatima obaju mehanizama. Kako bi se povećala strateška usmjerenost i usmjerenije osmišljavale evaluacije, potrebno je i dodatno povećati sinergije s relevantnim mehanizmima i platformama kojima upravljaju agencije Unije i nacionalne uprave, kao što su Europska multidisciplinarna platforma za borbu protiv kaznenih djela („EMPACT”) ili nadzorom koji Komisija provodi uz potporu agencije eu-LISA u pogledu pripreme država članica za provedbu relevantnih IT sustava, kao i rezultatima nacionalnih mehanizama za kontrolu kvalitete. |
| --- | --- |

(9)

Procjena ranjivosti koju provodi Frontex mehanizam je koji dopunjuje mehanizam evaluacije i praćenja uspostavljen ovom Uredbom kako bi se osigurala kontrola kvalitete na razini Unije i stalna pripravnost na razini Unije i na nacionalnoj razini za odgovor na sve izazove na vanjskim granicama.
  Tu procjenu ranjivosti trebalo bi uključiti u godišnji program evaluacije, čime bi se osigurale ažurirane informacije o stanju.
  Oba mehanizma sastavni su dio europskog integriranog upravljanja granicama. Sinergije između procjene ranjivosti i mehanizma evaluacije i praćenja trebalo bi maksimalno povećati kako bi se dobila bolja slika stanja funkcioniranja schengenskog područja, izbjegavajući koliko je to moguće dvostruki rad i proturječne preporuke. U tu svrhu trebala bi se između Frontexa i Komisije provoditi redovita razmjena informacija o rezultatima obaju mehanizama. Kako bi se povećala strateška usmjerenost i usmjerenije osmišljavale evaluacije, potrebno je i dodatno povećati sinergije s relevantnim mehanizmima i platformama kojima upravljaju agencije Unije i nacionalne uprave, kao što su Europska multidisciplinarna platforma za borbu protiv kaznenih djela („EMPACT”) ili nadzorom koji Komisija provodi uz potporu agencije eu-LISA u pogledu pripreme država članica za provedbu relevantnih IT sustava, kao i rezultatima nacionalnih mehanizama za kontrolu kvalitete.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Uz evaluaciju pravilne provedbe i primjene zahtjeva u pogledu zaštite podataka iz schengenske pravne stečevine koja se provodi zasebno, tijekom evaluacije posebnu pozornost trebalo bi posvetiti provjeri poštovanja temeljnih prava pri primjeni schengenske pravne stečevine. Trebalo bi provesti dodatne mjere kako bi mehanizam evaluacije i praćenja imao veći kapacitet za utvrđivanje povreda temeljnih prava u relevantnim područjima politike. Schengenski evaluatori trebali bi biti prikladno osposobljeni u tom pogledu, trebalo bi bolje iskoristiti relevantne informacije Agencije Europske unije za temeljna prava, a njezine stručnjake više uključiti u osmišljavanje i provedbu evaluacija. Usto, pri programiranju, osmišljavanju i provedbi evaluacija trebalo bi uzeti u obzir objavljene dokaze ili dokaze dobivene iz neovisnih mehanizama praćenja ili od relevantnih trećih osoba na njihovu inicijativu, primjerice od ombudsmana, tijela koja prate poštovanje temeljnih prava te nevladinih i međunarodnih organizacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Uz evaluaciju pravilne provedbe i primjene zahtjeva u pogledu zaštite podataka iz schengenske pravne stečevine koja se provodi zasebno, tijekom evaluacije posebnu pozornost trebalo bi posvetiti provjeri poštovanja temeljnih prava pri primjeni schengenske pravne stečevine. Trebalo bi provesti dodatne mjere kako bi mehanizam evaluacije i praćenja imao veći kapacitet za utvrđivanje povreda temeljnih prava u relevantnim područjima politike. Schengenski evaluatori trebali bi biti prikladno osposobljeni u tom pogledu, trebalo bi bolje iskoristiti relevantne informacije Agencije Europske unije za temeljna prava, a njezine stručnjake više uključiti u osmišljavanje i provedbu evaluacija. Usto, pri programiranju, osmišljavanju i provedbi evaluacija trebalo bi uzeti u obzir objavljene dokaze ili dokaze dobivene iz neovisnih mehanizama praćenja ili od relevantnih trećih osoba na njihovu inicijativu, primjerice od ombudsmana, tijela koja prate poštovanje temeljnih prava te nevladinih i međunarodnih organizacija.

| (10) | Uz evaluaciju pravilne provedbe i primjene zahtjeva u pogledu zaštite podataka iz schengenske pravne stečevine koja se provodi zasebno, tijekom evaluacije posebnu pozornost trebalo bi posvetiti provjeri poštovanja temeljnih prava pri primjeni schengenske pravne stečevine. Trebalo bi provesti dodatne mjere kako bi mehanizam evaluacije i praćenja imao veći kapacitet za utvrđivanje povreda temeljnih prava u relevantnim područjima politike. Schengenski evaluatori trebali bi biti prikladno osposobljeni u tom pogledu, trebalo bi bolje iskoristiti relevantne informacije Agencije Europske unije za temeljna prava, a njezine stručnjake više uključiti u osmišljavanje i provedbu evaluacija.
  Konkretno, Komisija bi u suradnji s Agencijom Europske unije za temeljna prava trebala razviti posebna mjerila koja će se uključiti u standardni upitnik, u odnosu na koje se može ocijeniti poštovanje temeljnih prava.
  Usto, pri programiranju, osmišljavanju i provedbi evaluacija trebalo bi uzeti u obzir objavljene dokaze ili dokaze dobivene iz neovisnih mehanizama praćenja ili od relevantnih trećih osoba na njihovu inicijativu, primjerice od ombudsmana, tijela koja prate poštovanje temeljnih prava te nevladinih i međunarodnih organizacija. |
| --- | --- |

(10)

Uz evaluaciju pravilne provedbe i primjene zahtjeva u pogledu zaštite podataka iz schengenske pravne stečevine koja se provodi zasebno, tijekom evaluacije posebnu pozornost trebalo bi posvetiti provjeri poštovanja temeljnih prava pri primjeni schengenske pravne stečevine. Trebalo bi provesti dodatne mjere kako bi mehanizam evaluacije i praćenja imao veći kapacitet za utvrđivanje povreda temeljnih prava u relevantnim područjima politike. Schengenski evaluatori trebali bi biti prikladno osposobljeni u tom pogledu, trebalo bi bolje iskoristiti relevantne informacije Agencije Europske unije za temeljna prava, a njezine stručnjake više uključiti u osmišljavanje i provedbu evaluacija.
  Konkretno, Komisija bi u suradnji s Agencijom Europske unije za temeljna prava trebala razviti posebna mjerila koja će se uključiti u standardni upitnik, u odnosu na koje se može ocijeniti poštovanje temeljnih prava.
  Usto, pri programiranju, osmišljavanju i provedbi evaluacija trebalo bi uzeti u obzir objavljene dokaze ili dokaze dobivene iz neovisnih mehanizama praćenja ili od relevantnih trećih osoba na njihovu inicijativu, primjerice od ombudsmana, tijela koja prate poštovanje temeljnih prava te nevladinih i međunarodnih organizacija.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Oblici evaluacija i metode trebali bi biti fleksibilniji kako bi mehanizam evaluacije i praćenja bio učinkovitiji i kako bi se mogao bolje prilagoditi novim okolnostima i promjenama u zakonodavstvu te kako bi se pojednostavnila upotreba resursa država članica, Komisije te tijela, ureda i agencija Unije. Glavni način evaluacije trebale bi biti periodične evaluacije u okviru posjeta. Udio nenajavljenih posjeta i tematskih evaluacija trebalo bi postupno povećavati kako bi se osigurala uravnoteženija upotreba dostupnih alata. Oblike evaluacije potrebno je jasno definirati. Ovisno o području politike i prirodi aktivnosti evaluacije i praćenja, mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi omogućiti evaluaciju više država članica istovremeno te bi se u potpunosti ili djelomično trebale provoditi evaluacije na daljinu, kao
  i
  kombinirati evaluacije različitih područja politike. Mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi težiti izradi sveobuhvatnih izvješća o evaluaciji država članica u kojima se ocjenjuje opća uspješnost države članice u primjeni schengenske pravne stečevine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Oblici evaluacija i metode trebali bi biti fleksibilniji kako bi mehanizam evaluacije i praćenja bio učinkovitiji i kako bi se mogao bolje prilagoditi novim okolnostima i promjenama u zakonodavstvu te kako bi se pojednostavnila upotreba resursa država članica, Komisije te tijela, ureda i agencija Unije. Glavni način evaluacije trebale bi biti periodične evaluacije u okviru posjeta. Udio nenajavljenih posjeta i tematskih evaluacija trebalo bi postupno povećavati kako bi se osigurala uravnoteženija upotreba dostupnih alata. Oblike evaluacije potrebno je jasno definirati. Ovisno o području politike i prirodi aktivnosti evaluacije i praćenja, mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi omogućiti evaluaciju više država članica istovremeno te bi se u potpunosti ili djelomično trebale provoditi evaluacije na daljinu, kao
  i
  kombinirati evaluacije različitih područja politike. Mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi težiti izradi sveobuhvatnih izvješća o evaluaciji država članica u kojima se ocjenjuje opća uspješnost države članice u primjeni schengenske pravne stečevine.

| (12) | Oblici evaluacija i metode trebali bi biti fleksibilniji kako bi mehanizam evaluacije i praćenja bio učinkovitiji i kako bi se mogao bolje prilagoditi novim okolnostima i promjenama u zakonodavstvu te kako bi se pojednostavnila upotreba resursa država članica, Komisije te tijela, ureda i agencija Unije. Glavni način evaluacije trebale bi biti periodične evaluacije u okviru posjeta. Udio nenajavljenih posjeta i tematskih evaluacija trebalo bi postupno povećavati kako bi se osigurala uravnoteženija upotreba dostupnih alata. Oblike evaluacije potrebno je jasno definirati. Ovisno o području politike i prirodi aktivnosti evaluacije i praćenja, mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi omogućiti evaluaciju više država članica istovremeno te bi se u potpunosti ili djelomično trebale provoditi evaluacije na daljinu, kao
  metoda evaluacije koja dopunjava fizičke posjete, te bi se trebale
  kombinirati evaluacije različitih područja politike. Mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi težiti izradi sveobuhvatnih izvješća o evaluaciji država članica u kojima se ocjenjuje opća uspješnost države članice u primjeni schengenske pravne stečevine. |
| --- | --- |

(12)

Oblici evaluacija i metode trebali bi biti fleksibilniji kako bi mehanizam evaluacije i praćenja bio učinkovitiji i kako bi se mogao bolje prilagoditi novim okolnostima i promjenama u zakonodavstvu te kako bi se pojednostavnila upotreba resursa država članica, Komisije te tijela, ureda i agencija Unije. Glavni način evaluacije trebale bi biti periodične evaluacije u okviru posjeta. Udio nenajavljenih posjeta i tematskih evaluacija trebalo bi postupno povećavati kako bi se osigurala uravnoteženija upotreba dostupnih alata. Oblike evaluacije potrebno je jasno definirati. Ovisno o području politike i prirodi aktivnosti evaluacije i praćenja, mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi omogućiti evaluaciju više država članica istovremeno te bi se u potpunosti ili djelomično trebale provoditi evaluacije na daljinu, kao
  metoda evaluacije koja dopunjava fizičke posjete, te bi se trebale
  kombinirati evaluacije različitih područja politike. Mehanizam evaluacije i praćenja trebao bi težiti izradi sveobuhvatnih izvješća o evaluaciji država članica u kojima se ocjenjuje opća uspješnost države članice u primjeni schengenske pravne stečevine.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Tematske evaluacije trebale bi se upotrebljavati češće kako bi se napravila usporedna analiza praksi država članica. Trebale bi se provoditi kako bi se ocijenila provedba velikih zakonodavnih promjena kad se one počnu primjenjivati i novih inicijativa te kako bi se ocijenila pitanja iz različitih područja politike ili
  praksi država članica koje se suočavaju sa sličnim izazovima
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Tematske evaluacije trebale bi se upotrebljavati češće kako bi se napravila usporedna analiza praksi država članica. Trebale bi se provoditi kako bi se ocijenila provedba velikih zakonodavnih promjena kad se one počnu primjenjivati i novih inicijativa te kako bi se ocijenila pitanja iz različitih područja politike ili
  praksi država članica koje se suočavaju sa sličnim izazovima
  .

| (13) | Tematske evaluacije trebale bi se upotrebljavati češće kako bi se napravila usporedna analiza praksi država članica. Trebale bi se provoditi kako bi se ocijenila provedba velikih zakonodavnih promjena kad se one počnu primjenjivati i novih inicijativa te kako bi se ocijenila pitanja iz različitih područja politike ili
  sličnih politika i praksi u državama članicama
  . |
| --- | --- |

(13)

Tematske evaluacije trebale bi se upotrebljavati češće kako bi se napravila usporedna analiza praksi država članica. Trebale bi se provoditi kako bi se ocijenila provedba velikih zakonodavnih promjena kad se one počnu primjenjivati i novih inicijativa te kako bi se ocijenila pitanja iz različitih područja politike ili
  sličnih politika i praksi u državama članicama
  .

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Nenajavljeni posjeti, koji su jedan od najučinkovitijih alata za provjeru praksi država članica, trebali bi se
  , ovisno o njihovoj svrsi,
  provoditi bez prethodnog obavješćivanja predmetne države članice
  ili uz prethodnu obavijest kratko unaprijed
  . Nenajavljeni posjeti
  bez prethodne obavijesti
  trebali bi se provoditi u svrhe „istraživanja” kako bi se provjerila usklađenost s obvezama iz schengenske pravne stečevine, među ostalim, kao odgovor na naznake o pojavi sustavnih problema koji bi mogli
  imati velik utjecaj
  na funkcioniranje schengenskog područja ili
  o povredama
  temeljnih prava, posebice na navode o ozbiljnim povredama temeljnih prava na vanjskim granicama.
  U takvim bi slučajevima prethodna obavijest bila u suprotnosti s ciljem posjeta. Nenajavljeni posjeti uz prethodnu obavijest 24 sata unaprijed trebali bi se provoditi ako je glavna svrha posjeta nasumična provjera provedbe schengenske pravne stečevine u državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Nenajavljeni posjeti, koji su jedan od najučinkovitijih alata za provjeru praksi država članica, trebali bi se
  , ovisno o njihovoj svrsi,
  provoditi bez prethodnog obavješćivanja predmetne države članice
  ili uz prethodnu obavijest kratko unaprijed
  . Nenajavljeni posjeti
  bez prethodne obavijesti
  trebali bi se provoditi u svrhe „istraživanja” kako bi se provjerila usklađenost s obvezama iz schengenske pravne stečevine, među ostalim, kao odgovor na naznake o pojavi sustavnih problema koji bi mogli
  imati velik utjecaj
  na funkcioniranje schengenskog područja ili
  o povredama
  temeljnih prava, posebice na navode o ozbiljnim povredama temeljnih prava na vanjskim granicama.
  U takvim bi slučajevima prethodna obavijest bila u suprotnosti s ciljem posjeta. Nenajavljeni posjeti uz prethodnu obavijest 24 sata unaprijed trebali bi se provoditi ako je glavna svrha posjeta nasumična provjera provedbe schengenske pravne stečevine u državi članici.

| (14) | Nenajavljeni posjeti, koji su jedan od najučinkovitijih alata za provjeru praksi država članica, trebali bi se provoditi bez prethodnog obavješćivanja predmetne države članice. Nenajavljeni posjeti trebali bi se provoditi u svrhe „istraživanja” kako bi se provjerila usklađenost s obvezama iz schengenske pravne stečevine, među ostalim, kao odgovor na naznake o pojavi sustavnih problema koji bi mogli
  negativno utjecati
  na funkcioniranje schengenskog područja ili
  dovesti do povreda
  temeljnih prava, posebice na navode o ozbiljnim povredama temeljnih prava na vanjskim granicama. |
| --- | --- |

(14)

Nenajavljeni posjeti, koji su jedan od najučinkovitijih alata za provjeru praksi država članica, trebali bi se provoditi bez prethodnog obavješćivanja predmetne države članice. Nenajavljeni posjeti trebali bi se provoditi u svrhe „istraživanja” kako bi se provjerila usklađenost s obvezama iz schengenske pravne stečevine, među ostalim, kao odgovor na naznake o pojavi sustavnih problema koji bi mogli
  negativno utjecati
  na funkcioniranje schengenskog područja ili
  dovesti do povreda
  temeljnih prava, posebice na navode o ozbiljnim povredama temeljnih prava na vanjskim granicama.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14.a) | Državu članicu trebalo bi obavijestiti u roku od najviše 24 sata prije posjeta organiziranog uz najavu u kratkom roku, što je dopunska mjera. Posjet organiziran uz najavu u kratkom roku trebao bi se održati samo ako je glavna svrha tog posjeta nasumična provjera provedbe schengenske pravne stečevine u državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14.a)

Državu članicu trebalo bi obavijestiti u roku od najviše 24 sata prije posjeta organiziranog uz najavu u kratkom roku, što je dopunska mjera. Posjet organiziran uz najavu u kratkom roku trebao bi se održati samo ako je glavna svrha tog posjeta nasumična provjera provedbe schengenske pravne stečevine u državi članici.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Programiranje aktivnosti koje se provode u skladu s ovom Uredbom u okviru višegodišnjih i godišnjih programa evaluacije već je pokazalo svoju dodanu vrijednost u pogledu predvidljivosti i sigurnosti. Stoga bi Komisija u suradnji s državama članicama trebala donijeti višegodišnje i godišnje programe evaluacije. Ti bi programi trebali biti dovoljno fleksibilni kako bi se s vremenom mogli prilagoditi dinamičnoj prirodi schengenske pravne stečevine. U slučaju više sile programe bi trebalo prilagoditi u dogovoru s predmetnim državama članicama bez potrebe za službenom izmjenom programa. U višegodišnjem programu evaluacije, koji se donosi za sedmogodišnje razdoblje, trebala bi se utvrditi posebna prioritetna područja koja treba obuhvatiti periodičnim evaluacijama. Taj bi pristup trebao omogućiti veću fleksibilnost, bolje određivanje prioriteta te uravnoteženiju i stratešku upotrebu svih dostupnih alata. Produljenje višegodišnjeg programa evaluacije s pet na sedam godina trebalo bi za posljedicu imati i pojačano, uže i usmjerenije praćenje država članica bez smanjenja razine nadzora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Programiranje aktivnosti koje se provode u skladu s ovom Uredbom u okviru višegodišnjih i godišnjih programa evaluacije već je pokazalo svoju dodanu vrijednost u pogledu predvidljivosti i sigurnosti. Stoga bi Komisija u suradnji s državama članicama trebala donijeti višegodišnje i godišnje programe evaluacije. Ti bi programi trebali biti dovoljno fleksibilni kako bi se s vremenom mogli prilagoditi dinamičnoj prirodi schengenske pravne stečevine. U slučaju više sile programe bi trebalo prilagoditi u dogovoru s predmetnim državama članicama bez potrebe za službenom izmjenom programa. U višegodišnjem programu evaluacije, koji se donosi za sedmogodišnje razdoblje, trebala bi se utvrditi posebna prioritetna područja koja treba obuhvatiti periodičnim evaluacijama. Taj bi pristup trebao omogućiti veću fleksibilnost, bolje određivanje prioriteta te uravnoteženiju i stratešku upotrebu svih dostupnih alata. Produljenje višegodišnjeg programa evaluacije s pet na sedam godina trebalo bi za posljedicu imati i pojačano, uže i usmjerenije praćenje država članica bez smanjenja razine nadzora.

| (15) | Programiranje aktivnosti koje se provode u skladu s ovom Uredbom u okviru višegodišnjih i godišnjih programa evaluacije već je pokazalo svoju dodanu vrijednost u pogledu predvidljivosti i sigurnosti. Stoga bi Komisija u suradnji s državama članicama trebala donijeti višegodišnje i godišnje programe evaluacije. Ti bi programi trebali biti dovoljno fleksibilni kako bi se s vremenom mogli prilagoditi dinamičnoj prirodi schengenske pravne stečevine. U slučaju više sile programe bi trebalo prilagoditi u dogovoru s predmetnim državama članicama bez potrebe za službenom izmjenom programa. U višegodišnjem programu evaluacije, koji se donosi za sedmogodišnje razdoblje, trebala bi se utvrditi posebna prioritetna područja koja treba obuhvatiti periodičnim evaluacijama. Taj bi pristup trebao omogućiti veću fleksibilnost,
  prilagodljivost na temelju ažuriranih informacija prikupljenih različitim analizama kako bi se dobila bolja slika stanja funkcioniranja schengenskog područja,
  bolje određivanje prioriteta te uravnoteženiju i stratešku upotrebu svih dostupnih alata. Produljenje višegodišnjeg programa evaluacije s pet na sedam godina trebalo bi za posljedicu imati i pojačano, uže i usmjerenije praćenje država članica bez smanjenja razine nadzora. |
| --- | --- |

(15)

Programiranje aktivnosti koje se provode u skladu s ovom Uredbom u okviru višegodišnjih i godišnjih programa evaluacije već je pokazalo svoju dodanu vrijednost u pogledu predvidljivosti i sigurnosti. Stoga bi Komisija u suradnji s državama članicama trebala donijeti višegodišnje i godišnje programe evaluacije. Ti bi programi trebali biti dovoljno fleksibilni kako bi se s vremenom mogli prilagoditi dinamičnoj prirodi schengenske pravne stečevine. U slučaju više sile programe bi trebalo prilagoditi u dogovoru s predmetnim državama članicama bez potrebe za službenom izmjenom programa. U višegodišnjem programu evaluacije, koji se donosi za sedmogodišnje razdoblje, trebala bi se utvrditi posebna prioritetna područja koja treba obuhvatiti periodičnim evaluacijama. Taj bi pristup trebao omogućiti veću fleksibilnost,
  prilagodljivost na temelju ažuriranih informacija prikupljenih različitim analizama kako bi se dobila bolja slika stanja funkcioniranja schengenskog područja,
  bolje određivanje prioriteta te uravnoteženiju i stratešku upotrebu svih dostupnih alata. Produljenje višegodišnjeg programa evaluacije s pet na sedam godina trebalo bi za posljedicu imati i pojačano, uže i usmjerenije praćenje država članica bez smanjenja razine nadzora.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Aktivnosti evaluacije i praćenja trebali bi provoditi timovi koji se sastoje od predstavnika Komisije i stručnjaka koje imenuju države članice. Ti predstavnici i stručnjaci trebali bi posjedovati potrebne kvalifikacije, uključujući solidno teorijsko znanje i praktično iskustvo. Kako bi se osiguralo brže sudjelovanje dovoljnog broja iskusnih stručnjaka uz manja opterećenja, Komisija bi u bliskoj suradnji s državama članicama trebala uspostaviti i održavati skupinu stručnjaka. Skupina bi trebala biti primarni izvor stručnjaka za aktivnosti evaluacije i praćenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Aktivnosti evaluacije i praćenja trebali bi provoditi timovi koji se sastoje od predstavnika Komisije i stručnjaka koje imenuju države članice. Ti predstavnici i stručnjaci trebali bi posjedovati potrebne kvalifikacije, uključujući solidno teorijsko znanje i praktično iskustvo. Kako bi se osiguralo brže sudjelovanje dovoljnog broja iskusnih stručnjaka uz manja opterećenja, Komisija bi u bliskoj suradnji s državama članicama trebala uspostaviti i održavati skupinu stručnjaka. Skupina bi trebala biti primarni izvor stručnjaka za aktivnosti evaluacije i praćenja.

| (16) | Aktivnosti evaluacije i praćenja trebali bi provoditi timovi koji se sastoje od predstavnika Komisije i stručnjaka koje imenuju države članice
  te promatrača Unije
  . Ti predstavnici i stručnjaci trebali bi posjedovati potrebne kvalifikacije, uključujući solidno teorijsko znanje i praktično iskustvo
  , te proći odgovarajuće osposobljavanje. Kako bi se osigurala cjelovitost izvješćâ o evaluaciji koja sastavljaju timovi nakon evaluacije, ako se aktivnosti tijela, ureda ili agencija Unije uključenih u provedbu schengenske pravne stečevine evaluiraju zajedno s tijelima države članice, promatrači iz Unije ne bi trebali biti u sukobu interesa.
  Kako bi se osiguralo brže sudjelovanje dovoljnog broja iskusnih stručnjaka uz manja opterećenja, Komisija bi u bliskoj suradnji s državama članicama trebala uspostaviti i održavati skupinu stručnjaka. Skupina bi trebala biti primarni izvor stručnjaka za aktivnosti evaluacije i praćenja. |
| --- | --- |

(16)

Aktivnosti evaluacije i praćenja trebali bi provoditi timovi koji se sastoje od predstavnika Komisije i stručnjaka koje imenuju države članice
  te promatrača Unije
  . Ti predstavnici i stručnjaci trebali bi posjedovati potrebne kvalifikacije, uključujući solidno teorijsko znanje i praktično iskustvo
  , te proći odgovarajuće osposobljavanje. Kako bi se osigurala cjelovitost izvješćâ o evaluaciji koja sastavljaju timovi nakon evaluacije, ako se aktivnosti tijela, ureda ili agencija Unije uključenih u provedbu schengenske pravne stečevine evaluiraju zajedno s tijelima države članice, promatrači iz Unije ne bi trebali biti u sukobu interesa.
  Kako bi se osiguralo brže sudjelovanje dovoljnog broja iskusnih stručnjaka uz manja opterećenja, Komisija bi u bliskoj suradnji s državama članicama trebala uspostaviti i održavati skupinu stručnjaka. Skupina bi trebala biti primarni izvor stručnjaka za aktivnosti evaluacije i praćenja.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Izvješća o evaluaciji trebala bi biti kratka i 
  sažeta. Trebala bi se usredotočiti na nedostatke s velikim utjecajem i
  istaknuti područja u kojima bi
  se mogla
  uvesti
  važna
  poboljšanja
  . Manje važne zaključke ne bi trebalo uključiti u izvješća
  .
  Ipak,
  tim bi trebao priopćiti
  te
  zaključke evaluiranoj državi članici na kraju aktivnosti evaluacije, među ostalim i tijelima odgovornima za relevantni nacionalni mehanizam za kontrolu kvalitete. Tim bi trebao aktivno nastojati utvrditi najbolje prakse koje bi trebalo dodati u izvješća. Konkretno, za potrebe izvješća nove i inovativne mjere kojima se znatno poboljšava provedba zajedničkih pravila i koje bi druge države članice mogle provesti u praksi trebalo bi istaknuti kao najbolju praksu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Izvješća o evaluaciji trebala bi biti kratka i 
  sažeta. Trebala bi se usredotočiti na nedostatke s velikim utjecajem i
  istaknuti područja u kojima bi
  se mogla
  uvesti
  važna
  poboljšanja
  . Manje važne zaključke ne bi trebalo uključiti u izvješća
  .
  Ipak,
  tim bi trebao priopćiti
  te
  zaključke evaluiranoj državi članici na kraju aktivnosti evaluacije, među ostalim i tijelima odgovornima za relevantni nacionalni mehanizam za kontrolu kvalitete. Tim bi trebao aktivno nastojati utvrditi najbolje prakse koje bi trebalo dodati u izvješća. Konkretno, za potrebe izvješća nove i inovativne mjere kojima se znatno poboljšava provedba zajedničkih pravila i koje bi druge države članice mogle provesti u praksi trebalo bi istaknuti kao najbolju praksu.

| (19) | Izvješća o evaluaciji trebala bi biti kratka i 
  sadržavati prikaz utvrđenih nedostataka te bi u njima trebalo
  istaknuti područja u kojima bi
  trebalo
  uvesti poboljšanja. Tim bi trebao priopćiti zaključke evaluiranoj državi članici na kraju aktivnosti evaluacije, među ostalim i tijelima odgovornima za relevantni nacionalni mehanizam za kontrolu kvalitete. Tim bi trebao aktivno nastojati utvrditi najbolje prakse koje bi trebalo dodati u izvješća. Konkretno, za potrebe izvješća nove i inovativne mjere kojima se znatno poboljšava provedba zajedničkih pravila i koje bi druge države članice mogle provesti u praksi trebalo bi istaknuti kao najbolju praksu. |
| --- | --- |

(19)

Izvješća o evaluaciji trebala bi biti kratka i 
  sadržavati prikaz utvrđenih nedostataka te bi u njima trebalo
  istaknuti područja u kojima bi
  trebalo
  uvesti poboljšanja. Tim bi trebao priopćiti zaključke evaluiranoj državi članici na kraju aktivnosti evaluacije, među ostalim i tijelima odgovornima za relevantni nacionalni mehanizam za kontrolu kvalitete. Tim bi trebao aktivno nastojati utvrditi najbolje prakse koje bi trebalo dodati u izvješća. Konkretno, za potrebe izvješća nove i inovativne mjere kojima se znatno poboljšava provedba zajedničkih pravila i koje bi druge države članice mogle provesti u praksi trebalo bi istaknuti kao najbolju praksu.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Izvješća o evaluaciji trebala bi u pravilu sadržavati preporuke o tome kako ukloniti utvrđene nedostatke (uključujući povrede temeljnih prava), a Komisija bi ih trebala donijeti u jedinstvenom aktu, odnosno provedbenim aktima u okviru postupka ispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 182/2011 (36). Objedinjavanjem izvješća i preporuka u jedinstveni dokument koji se donosi jedinstvenim postupkom jača se suštinska veza između zaključaka evaluacije i preporuka. Osim toga, ubrzano objavljivanje preporuka trebalo bi državama članicama omogućiti brže i učinkovitije uklanjanje nedostataka. Istovremeno bi se primjenom postupka ispitivanja trebalo osigurati sudjelovanje države članice u postupku odlučivanja na temelju kojeg se donose preporuke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Izvješća o evaluaciji trebala bi u pravilu sadržavati preporuke o tome kako ukloniti utvrđene nedostatke (uključujući povrede temeljnih prava), a Komisija bi ih trebala donijeti u jedinstvenom aktu, odnosno provedbenim aktima u okviru postupka ispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 182/2011 (36). Objedinjavanjem izvješća i preporuka u jedinstveni dokument koji se donosi jedinstvenim postupkom jača se suštinska veza između zaključaka evaluacije i preporuka. Osim toga, ubrzano objavljivanje preporuka trebalo bi državama članicama omogućiti brže i učinkovitije uklanjanje nedostataka. Istovremeno bi se primjenom postupka ispitivanja trebalo osigurati sudjelovanje države članice u postupku odlučivanja na temelju kojeg se donose preporuke.

| (20) | Izvješća o evaluaciji trebala bi u pravilu sadržavati preporuke o tome kako ukloniti utvrđene nedostatke (uključujući povrede temeljnih prava), a Komisija bi ih trebala donijeti u jedinstvenom aktu, odnosno provedbenim aktima u okviru postupka ispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 182/2011 (36)

  i bez nepotrebne odgode. Pozornost bi posebno trebalo posvetiti utvrđivanju i uklanjanju kršenja temeljnih prava
  . Objedinjavanjem izvješća i preporuka u jedinstveni dokument koji se donosi jedinstvenim postupkom jača se suštinska veza između zaključaka evaluacije i preporuka. Osim toga, ubrzano objavljivanje preporuka trebalo bi državama članicama omogućiti brže i učinkovitije uklanjanje nedostataka. Istovremeno bi se primjenom postupka ispitivanja trebalo osigurati sudjelovanje države članice u postupku odlučivanja na temelju kojeg se donose preporuke. |
| --- | --- |

(20)

Izvješća o evaluaciji trebala bi u pravilu sadržavati preporuke o tome kako ukloniti utvrđene nedostatke (uključujući povrede temeljnih prava), a Komisija bi ih trebala donijeti u jedinstvenom aktu, odnosno provedbenim aktima u okviru postupka ispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 182/2011 (36)

  i bez nepotrebne odgode. Pozornost bi posebno trebalo posvetiti utvrđivanju i uklanjanju kršenja temeljnih prava
  . Objedinjavanjem izvješća i preporuka u jedinstveni dokument koji se donosi jedinstvenim postupkom jača se suštinska veza između zaključaka evaluacije i preporuka. Osim toga, ubrzano objavljivanje preporuka trebalo bi državama članicama omogućiti brže i učinkovitije uklanjanje nedostataka. Istovremeno bi se primjenom postupka ispitivanja trebalo osigurati sudjelovanje države članice u postupku odlučivanja na temelju kojeg se donose preporuke.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Osim toga, ako se u evaluacijama utvrdi ozbiljan nedostatak, trebale bi se primjenjivati posebne odredbe kako bi se osiguralo brzo donošenje korektivnih mjera. S obzirom na rizik koji takav nedostatak predstavlja, čim bude obaviještena o ozbiljnom nedostatku, evaluirana država članica trebala bi odmah početi provoditi mjere za uklanjanje nedostatka, uključujući, prema potrebi, mobiliziranje svih raspoloživih operativnih i financijskih sredstava. Na korektivne mjere trebali bi se primjenjivati kraći rokovi i pomniji politički nadzor i praćenje tijekom cijelog postupka. U tom pogledu Komisija bi trebala odmah obavijestiti Vijeće i Europski parlament ako se evaluacijom utvrdi postojanje ozbiljnog nedostatka
  i
  organizirati ponovni posjet zbog „ozbiljnog nedostatka” najkasnije
  godinu
  dana od datuma evaluacije kako bi provjerila je li država članica uklonila predmetne nedostatke. Komisija bi nakon ponovnog posjeta trebala Vijeću predstaviti izvješće o ponovnom posjetu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Osim toga, ako se u evaluacijama utvrdi ozbiljan nedostatak, trebale bi se primjenjivati posebne odredbe kako bi se osiguralo brzo donošenje korektivnih mjera. S obzirom na rizik koji takav nedostatak predstavlja, čim bude obaviještena o ozbiljnom nedostatku, evaluirana država članica trebala bi odmah početi provoditi mjere za uklanjanje nedostatka, uključujući, prema potrebi, mobiliziranje svih raspoloživih operativnih i financijskih sredstava. Na korektivne mjere trebali bi se primjenjivati kraći rokovi i pomniji politički nadzor i praćenje tijekom cijelog postupka. U tom pogledu Komisija bi trebala odmah obavijestiti Vijeće i Europski parlament ako se evaluacijom utvrdi postojanje ozbiljnog nedostatka
  i
  organizirati ponovni posjet zbog „ozbiljnog nedostatka” najkasnije
  godinu
  dana od datuma evaluacije kako bi provjerila je li država članica uklonila predmetne nedostatke. Komisija bi nakon ponovnog posjeta trebala Vijeću predstaviti izvješće o ponovnom posjetu.

| (22) | Osim toga, ako se u evaluacijama utvrdi ozbiljan nedostatak, trebale bi se primjenjivati posebne odredbe kako bi se osiguralo brzo donošenje korektivnih mjera. S obzirom na rizik koji takav nedostatak predstavlja, čim bude obaviještena o ozbiljnom nedostatku, evaluirana država članica trebala bi odmah početi provoditi mjere za uklanjanje nedostatka, uključujući, prema potrebi, mobiliziranje svih raspoloživih operativnih i financijskih sredstava. Na korektivne mjere trebali bi se primjenjivati kraći rokovi i pomniji politički nadzor i praćenje tijekom cijelog postupka. U tom pogledu Komisija bi trebala odmah obavijestiti Vijeće i Europski parlament ako se evaluacijom utvrdi postojanje ozbiljnog nedostatka
  te izvijestiti o svim postupcima zbog povrede koji su u tijeku ili će biti pokrenuti protiv države članice koja je predmet evaluacije. Komisija bi također trebala
  organizirati ponovni posjet zbog „ozbiljnog nedostatka” najkasnije
  180
  dana od datuma evaluacije kako bi provjerila je li država članica uklonila predmetne nedostatke. Komisija bi nakon ponovnog posjeta trebala Vijeću
  i Europskom parlamentu
  predstaviti izvješće o ponovnom posjetu.
  S obzirom na jak učinak koji bi ozbiljan nedostatak mogao imati na schengensko područje Komisija bi trebala bez odgode pokrenuti postupak zbog povrede u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije kako bi se uklonili utvrđeni nedostaci. |
| --- | --- |

(22)

Osim toga, ako se u evaluacijama utvrdi ozbiljan nedostatak, trebale bi se primjenjivati posebne odredbe kako bi se osiguralo brzo donošenje korektivnih mjera. S obzirom na rizik koji takav nedostatak predstavlja, čim bude obaviještena o ozbiljnom nedostatku, evaluirana država članica trebala bi odmah početi provoditi mjere za uklanjanje nedostatka, uključujući, prema potrebi, mobiliziranje svih raspoloživih operativnih i financijskih sredstava. Na korektivne mjere trebali bi se primjenjivati kraći rokovi i pomniji politički nadzor i praćenje tijekom cijelog postupka. U tom pogledu Komisija bi trebala odmah obavijestiti Vijeće i Europski parlament ako se evaluacijom utvrdi postojanje ozbiljnog nedostatka
  te izvijestiti o svim postupcima zbog povrede koji su u tijeku ili će biti pokrenuti protiv države članice koja je predmet evaluacije. Komisija bi također trebala
  organizirati ponovni posjet zbog „ozbiljnog nedostatka” najkasnije
  180
  dana od datuma evaluacije kako bi provjerila je li država članica uklonila predmetne nedostatke. Komisija bi nakon ponovnog posjeta trebala Vijeću
  i Europskom parlamentu
  predstaviti izvješće o ponovnom posjetu.
  S obzirom na jak učinak koji bi ozbiljan nedostatak mogao imati na schengensko područje Komisija bi trebala bez odgode pokrenuti postupak zbog povrede u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije kako bi se uklonili utvrđeni nedostaci.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Za utvrđivanje ozbiljnog nedostatka potrebna je temeljita procjena svakog pojedinog slučaja na osnovi jasnih kriterija u pogledu prirode, opsega i mogućeg utjecaja problema, koji se mogu razlikovati za svako područje politike. Na temelju različitih ključnih elemenata za učinkovitu provedbu schengenske pravne stečevine i različitih kombinacija čimbenika određeni zaključak mogao bi se ocijeniti kao ozbiljni nedostatak. Međutim, ako se smatra da utvrđeni nedostatak može kratkoročno ugroziti cjelokupno funkcioniranje područja bez kontrola na unutarnjim granicama ili znatno negativno utjecati na prava pojedinaca, takav nedostatak treba smatrati ozbiljnim nedostatkom. Ako se u izvješću o evaluaciji utvrdi ozbiljan nedostatak u provedbi kontrola na vanjskim granicama, mogu se primjenjivati članci 21. i 29. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća (37). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Za utvrđivanje ozbiljnog nedostatka potrebna je temeljita procjena svakog pojedinog slučaja na osnovi jasnih kriterija u pogledu prirode, opsega i mogućeg utjecaja problema, koji se mogu razlikovati za svako područje politike. Na temelju različitih ključnih elemenata za učinkovitu provedbu schengenske pravne stečevine i različitih kombinacija čimbenika određeni zaključak mogao bi se ocijeniti kao ozbiljni nedostatak. Međutim, ako se smatra da utvrđeni nedostatak može kratkoročno ugroziti cjelokupno funkcioniranje područja bez kontrola na unutarnjim granicama ili znatno negativno utjecati na prava pojedinaca, takav nedostatak treba smatrati ozbiljnim nedostatkom. Ako se u izvješću o evaluaciji utvrdi ozbiljan nedostatak u provedbi kontrola na vanjskim granicama, mogu se primjenjivati članci 21. i 29. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća (37).

| (23) | Za utvrđivanje ozbiljnog nedostatka potrebna je temeljita procjena svakog pojedinog slučaja na osnovi jasnih kriterija u pogledu prirode, opsega i mogućeg utjecaja problema, koji se mogu razlikovati za svako područje politike. Na temelju različitih ključnih elemenata za učinkovitu provedbu schengenske pravne stečevine i različitih kombinacija čimbenika određeni zaključak mogao bi se ocijeniti kao ozbiljni nedostatak. Međutim, ako se smatra da utvrđeni nedostatak može kratkoročno ugroziti cjelokupno funkcioniranje područja bez kontrola na unutarnjim granicama ili
  negativno utjecati na temeljna prava ili
  znatno negativno utjecati na prava pojedinaca, takav nedostatak treba smatrati ozbiljnim nedostatkom. Ako se u izvješću o evaluaciji utvrdi ozbiljan nedostatak u provedbi kontrola na vanjskim granicama, mogu se primjenjivati članci 21. i 29. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća (37). |
| --- | --- |

(23)

Za utvrđivanje ozbiljnog nedostatka potrebna je temeljita procjena svakog pojedinog slučaja na osnovi jasnih kriterija u pogledu prirode, opsega i mogućeg utjecaja problema, koji se mogu razlikovati za svako područje politike. Na temelju različitih ključnih elemenata za učinkovitu provedbu schengenske pravne stečevine i različitih kombinacija čimbenika određeni zaključak mogao bi se ocijeniti kao ozbiljni nedostatak. Međutim, ako se smatra da utvrđeni nedostatak može kratkoročno ugroziti cjelokupno funkcioniranje područja bez kontrola na unutarnjim granicama ili
  negativno utjecati na temeljna prava ili
  znatno negativno utjecati na prava pojedinaca, takav nedostatak treba smatrati ozbiljnim nedostatkom. Ako se u izvješću o evaluaciji utvrdi ozbiljan nedostatak u provedbi kontrola na vanjskim granicama, mogu se primjenjivati članci 21. i 29. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća (37).

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Iznimno je važno i poželjno da Europski parlament i Vijeće redovito održavaju rasprave na političkoj razini kako bi informirali o važnosti provedbe schengenske pravne stečevine, pozvali države članice koje uporno krše zajednička pravila na odgovornost i povećali pritisak na njih da uklone utvrđene nedostatke. Komisija bi trebala dati odgovarajući doprinos kako bi olakšala te rasprave, među ostalim donošenjem sveobuhvatnog godišnjeg izvješća koje obuhvaća evaluacije provedene prethodne godine i stanje u pogledu provedbe preporuka, koje bi bilo dio izvješća o „stanju Schengena”. Potiče se Europski parlament na donošenje rezolucija, a Vijeće bi trebalo donositi zaključke kako bi se povećao pritisak na države članice koje ne ostvaruju dovoljan napredak. „Schengenski forum”, kao jedinstvena platforma za raspravu o Schengenu na visokoj razini s predstavnicima Europskog parlamenta, država članica i Komisije, trebao bi poslužiti za održavanje neformalnih rasprava u cilju bolje provedbe schengenske pravne stečevine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Iznimno je važno i poželjno da Europski parlament i Vijeće redovito održavaju rasprave na političkoj razini kako bi informirali o važnosti provedbe schengenske pravne stečevine, pozvali države članice koje uporno krše zajednička pravila na odgovornost i povećali pritisak na njih da uklone utvrđene nedostatke. Komisija bi trebala dati odgovarajući doprinos kako bi olakšala te rasprave, među ostalim donošenjem sveobuhvatnog godišnjeg izvješća koje obuhvaća evaluacije provedene prethodne godine i stanje u pogledu provedbe preporuka, koje bi bilo dio izvješća o „stanju Schengena”. Potiče se Europski parlament na donošenje rezolucija, a Vijeće bi trebalo donositi zaključke kako bi se povećao pritisak na države članice koje ne ostvaruju dovoljan napredak. „Schengenski forum”, kao jedinstvena platforma za raspravu o Schengenu na visokoj razini s predstavnicima Europskog parlamenta, država članica i Komisije, trebao bi poslužiti za održavanje neformalnih rasprava u cilju bolje provedbe schengenske pravne stečevine.

| (26) | Iznimno je važno i poželjno da Europski parlament i Vijeće redovito održavaju rasprave na političkoj razini kako bi informirali o važnosti provedbe schengenske pravne stečevine, pozvali države članice koje uporno krše zajednička pravila na odgovornost i povećali pritisak na njih da uklone utvrđene nedostatke.
  Obje institucije trebale bi biti u potpunosti i jednako obaviještene o svim kretanjima pri provedbi schengenske pravne stečevine u državama članicama.
  Komisija bi trebala dati odgovarajući doprinos kako bi olakšala te rasprave, među ostalim donošenjem sveobuhvatnog godišnjeg izvješća koje obuhvaća evaluacije provedene prethodne godine i stanje u pogledu provedbe preporuka, koje bi bilo dio izvješća o „stanju Schengena”. Potiče se Europski parlament na donošenje rezolucija, a Vijeće bi trebalo donositi zaključke kako bi se povećao pritisak na države članice koje ne ostvaruju dovoljan napredak. „Schengenski forum”, kao jedinstvena platforma za raspravu o Schengenu na visokoj razini s predstavnicima Europskog parlamenta, država članica i Komisije, trebao bi poslužiti za održavanje neformalnih rasprava u cilju bolje provedbe schengenske pravne stečevine. |
| --- | --- |

(26)

Iznimno je važno i poželjno da Europski parlament i Vijeće redovito održavaju rasprave na političkoj razini kako bi informirali o važnosti provedbe schengenske pravne stečevine, pozvali države članice koje uporno krše zajednička pravila na odgovornost i povećali pritisak na njih da uklone utvrđene nedostatke.
  Obje institucije trebale bi biti u potpunosti i jednako obaviještene o svim kretanjima pri provedbi schengenske pravne stečevine u državama članicama.
  Komisija bi trebala dati odgovarajući doprinos kako bi olakšala te rasprave, među ostalim donošenjem sveobuhvatnog godišnjeg izvješća koje obuhvaća evaluacije provedene prethodne godine i stanje u pogledu provedbe preporuka, koje bi bilo dio izvješća o „stanju Schengena”. Potiče se Europski parlament na donošenje rezolucija, a Vijeće bi trebalo donositi zaključke kako bi se povećao pritisak na države članice koje ne ostvaruju dovoljan napredak. „Schengenski forum”, kao jedinstvena platforma za raspravu o Schengenu na visokoj razini s predstavnicima Europskog parlamenta, država članica i Komisije, trebao bi poslužiti za održavanje neformalnih rasprava u cilju bolje provedbe schengenske pravne stečevine.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Status tajnosti izvješća o evaluaciji i o ponovnom posjetu trebalo bi odrediti prema primjenjivim sigurnosnim pravilima iz Odluke Komisije (EU, Euratom) 2015/444 (38). Evaluirana država članica ipak bi trebala zadržati mogućnost da zatraži status tajnosti za cijelo izvješće ili njegove dijelove u skladu s primjenjivim sigurnosnim pravilima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Status tajnosti izvješća o evaluaciji i o ponovnom posjetu trebalo bi odrediti prema primjenjivim sigurnosnim pravilima iz Odluke Komisije (EU, Euratom) 2015/444 (38). Evaluirana država članica ipak bi trebala zadržati mogućnost da zatraži status tajnosti za cijelo izvješće ili njegove dijelove u skladu s primjenjivim sigurnosnim pravilima.

| (28) | Status tajnosti izvješća o evaluaciji i o ponovnom posjetu trebalo bi odrediti prema primjenjivim sigurnosnim pravilima iz Odluke Komisije (EU, Euratom) 2015/444 (38). Evaluirana država članica ipak bi
  , u iznimnim slučajevima,
  trebala zadržati mogućnost da zatraži status tajnosti za cijelo izvješće ili njegove dijelove u skladu s primjenjivim sigurnosnim pravilima. |
| --- | --- |

(28)

Status tajnosti izvješća o evaluaciji i o ponovnom posjetu trebalo bi odrediti prema primjenjivim sigurnosnim pravilima iz Odluke Komisije (EU, Euratom) 2015/444 (38). Evaluirana država članica ipak bi
  , u iznimnim slučajevima,
  trebala zadržati mogućnost da zatraži status tajnosti za cijelo izvješće ili njegove dijelove u skladu s primjenjivim sigurnosnim pravilima.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | S obzirom na posebnu ulogu povjerenu Europskom parlamentu i nacionalnim parlamentima prema posljednjoj rečenici članka 70. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kao što se naglašava u članku 12. točki (c) Ugovora o Europskoj uniji (UEU) u pogledu nacionalnih parlamenata, Vijeće i Komisija trebali bi u potpunosti informirati Europski parlament i nacionalne parlamente o sadržaju i rezultatima evaluacija. Osim toga, ako bi Komisija podnijela prijedlog za izmjenu ove Uredbe, Vijeće bi se, u skladu s člankom 19. stavkom 7. točkom (h) svojeg Poslovnika (39), savjetovalo s Europskim parlamentom kako bi, u što većoj mjeri, uzelo u obzir njegovo mišljenje prije donošenja konačnog teksta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

S obzirom na posebnu ulogu povjerenu Europskom parlamentu i nacionalnim parlamentima prema posljednjoj rečenici članka 70. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kao što se naglašava u članku 12. točki (c) Ugovora o Europskoj uniji (UEU) u pogledu nacionalnih parlamenata, Vijeće i Komisija trebali bi u potpunosti informirati Europski parlament i nacionalne parlamente o sadržaju i rezultatima evaluacija. Osim toga, ako bi Komisija podnijela prijedlog za izmjenu ove Uredbe, Vijeće bi se, u skladu s člankom 19. stavkom 7. točkom (h) svojeg Poslovnika (39), savjetovalo s Europskim parlamentom kako bi, u što većoj mjeri, uzelo u obzir njegovo mišljenje prije donošenja konačnog teksta.

| (29) | S obzirom na posebnu ulogu povjerenu Europskom parlamentu i nacionalnim parlamentima prema posljednjoj rečenici članka 70. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kao što se naglašava u članku 12. točki (c) Ugovora o Europskoj uniji (UEU) u pogledu nacionalnih parlamenata, Vijeće i Komisija trebali bi u potpunosti informirati Europski parlament i nacionalne parlamente o sadržaju i rezultatima evaluacija
  najkasnije 14 dana od završetka postupka evaluacije
  . Osim toga, ako bi Komisija podnijela prijedlog za izmjenu ove Uredbe, Vijeće bi se, u skladu s člankom 19. stavkom 7. točkom (h) svojeg Poslovnika (39), savjetovalo s Europskim parlamentom kako bi, u što većoj mjeri, uzelo u obzir njegovo mišljenje prije donošenja konačnog teksta. |
| --- | --- |

(29)

S obzirom na posebnu ulogu povjerenu Europskom parlamentu i nacionalnim parlamentima prema posljednjoj rečenici članka 70. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kao što se naglašava u članku 12. točki (c) Ugovora o Europskoj uniji (UEU) u pogledu nacionalnih parlamenata, Vijeće i Komisija trebali bi u potpunosti informirati Europski parlament i nacionalne parlamente o sadržaju i rezultatima evaluacija
  najkasnije 14 dana od završetka postupka evaluacije
  . Osim toga, ako bi Komisija podnijela prijedlog za izmjenu ove Uredbe, Vijeće bi se, u skladu s člankom 19. stavkom 7. točkom (h) svojeg Poslovnika (39), savjetovalo s Europskim parlamentom kako bi, u što većoj mjeri, uzelo u obzir njegovo mišljenje prije donošenja konačnog teksta.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ovom Uredbom uspostavlja se mehanizam evaluacije i praćenja kako bi se osiguralo da države članice učinkovito primjenjuju schengensku pravnu stečevinu
  i time pridonose dobrom funkcioniranju
  područja bez kontrola na unutarnjim granicama. | 1.   Ovom Uredbom uspostavlja se mehanizam evaluacije i praćenja kako bi se osiguralo da države članice učinkovito primjenjuju schengensku pravnu stečevinu
  kako bi se osiguralo dobro funkcioniranje
  područja bez kontrola na unutarnjim granicama
  uz potpuno poštovanje temeljnih prava
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Ovom Uredbom uspostavlja se mehanizam evaluacije i praćenja kako bi se osiguralo da države članice učinkovito primjenjuju schengensku pravnu stečevinu
  i time pridonose dobrom funkcioniranju
  područja bez kontrola na unutarnjim granicama.

1.   Ovom Uredbom uspostavlja se mehanizam evaluacije i praćenja kako bi se osiguralo da države članice učinkovito primjenjuju schengensku pravnu stečevinu
  kako bi se osiguralo dobro funkcioniranje
  područja bez kontrola na unutarnjim granicama
  uz potpuno poštovanje temeljnih prava
  .

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 3.

Članak 1. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Evaluacije mogu obuhvaćati sve aspekte schengenske pravne stečevine
  te se njima može uzeti
  u 
  obzir funkcioniranje tijela koja primjenjuju schengensku pravnu stečevinu
  . | 3.   Evaluacije mogu obuhvaćati sve aspekte schengenske pravne stečevine
  , uključujući učinkovitu i djelotvornu primjenu pratećih mjera
  u 
  državama članicama u područjima vanjskih granica, vizne politike, schengenskog informacijskog sustava, zaštite podataka, policijske i pravosudne suradnje kao i odsutnosti granične kontrole na unutarnjim granicama. Sve evaluacije obuhvaćaju procjenu usklađenosti s temeljnim pravima u kontekstu obuhvaćenih aspekata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Evaluacije mogu obuhvaćati sve aspekte schengenske pravne stečevine
  te se njima može uzeti
  u 
  obzir funkcioniranje tijela koja primjenjuju schengensku pravnu stečevinu
  .

3.   Evaluacije mogu obuhvaćati sve aspekte schengenske pravne stečevine
  , uključujući učinkovitu i djelotvornu primjenu pratećih mjera
  u 
  državama članicama u područjima vanjskih granica, vizne politike, schengenskog informacijskog sustava, zaštite podataka, policijske i pravosudne suradnje kao i odsutnosti granične kontrole na unutarnjim granicama. Sve evaluacije obuhvaćaju procjenu usklađenosti s temeljnim pravima u kontekstu obuhvaćenih aspekata.

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka d

Članak 2. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | „nenajavljena evaluacija” znači evaluacija koja nije uključena u višegodišnje i godišnje programe evaluacije za provjeru primjene schengenske pravne stečevine u jednoj ili više država članica u jednom ili više područja politike; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

„nenajavljena evaluacija” znači evaluacija koja nije uključena u višegodišnje i godišnje programe evaluacije za provjeru primjene schengenske pravne stečevine u jednoj ili više država članica u jednom ili više područja politike;

| (d) | „nenajavljena evaluacija” znači evaluacija koja
  se provodi bez ikakve prethodne najave i
  nije uključena u višegodišnje i godišnje programe evaluacije za provjeru primjene schengenske pravne stečevine u jednoj ili više država članica u jednom ili više područja politike; |
| --- | --- |

(d)

„nenajavljena evaluacija” znači evaluacija koja
  se provodi bez ikakve prethodne najave i
  nije uključena u višegodišnje i godišnje programe evaluacije za provjeru primjene schengenske pravne stečevine u jednoj ili više država članica u jednom ili više područja politike;

se provodi bez ikakve prethodne najave i

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka fa (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | „posjet organiziran uz najavu u kratkom roku” znači posjet koji je organiziran uz prethodnu najavu od najviše 24 sata unaprijed i u svrhu nasumične provjere provedbe schengenske pravne stečevine u državi članici; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

„posjet organiziran uz najavu u kratkom roku” znači posjet koji je organiziran uz prethodnu najavu od najviše 24 sata unaprijed i u svrhu nasumične provjere provedbe schengenske pravne stečevine u državi članici;

„posjet organiziran uz najavu u kratkom roku” znači posjet koji je organiziran uz prethodnu najavu od najviše 24 sata unaprijed i u svrhu nasumične provjere provedbe schengenske pravne stečevine u državi članici;

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka i

Članak 2. – stavak 1. – točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | „ozbiljan nedostatak” znači jedan ili više nedostataka koji se odnose na učinkovitu primjenu
  ključnih elemenata
  schengenske pravne stečevine i koji pojedinačno ili u kombinaciji
  imaju
  ili bi
  s vremenom
  mogli
  imati znatan negativan utjecaj na
  prava pojedinaca ili
  na
  funkcioniranje schengenskog područja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

„ozbiljan nedostatak” znači jedan ili više nedostataka koji se odnose na učinkovitu primjenu
  ključnih elemenata
  schengenske pravne stečevine i koji pojedinačno ili u kombinaciji
  imaju
  ili bi
  s vremenom
  mogli
  imati znatan negativan utjecaj na
  prava pojedinaca ili
  na
  funkcioniranje schengenskog područja;

ključnih elemenata

imaju

s vremenom

imati znatan negativan utjecaj na

na

| i. | „ozbiljan nedostatak” znači jedan ili više nedostataka koji se odnose na učinkovitu primjenu schengenske pravne stečevine
  ili nekog njezina dijela, uključujući poštovanje Povelje,
  i koji pojedinačno ili u kombinaciji
  negativno utječu
  ili bi mogli
  negativno utjecati na slobodu kretanja,
  prava pojedinaca ili funkcioniranje schengenskog područja; |
| --- | --- |

i.

„ozbiljan nedostatak” znači jedan ili više nedostataka koji se odnose na učinkovitu primjenu schengenske pravne stečevine
  ili nekog njezina dijela, uključujući poštovanje Povelje,
  i koji pojedinačno ili u kombinaciji
  negativno utječu
  ili bi mogli
  negativno utjecati na slobodu kretanja,
  prava pojedinaca ili funkcioniranje schengenskog područja;

ili nekog njezina dijela, uključujući poštovanje Povelje,

negativno utječu

negativno utjecati na slobodu kretanja,

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka k

Članak 2. – stavak 1. – točka k

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (k) | „tim” znači
  skup stručnjaka
  koje imenuju države članice i predstavnici Komisije i koji
  obavlja
  aktivnosti evaluacije i praćenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(k)

„tim” znači
  skup stručnjaka
  koje imenuju države članice i predstavnici Komisije i koji
  obavlja
  aktivnosti evaluacije i praćenja.

skup stručnjaka

obavlja

| (k) | „tim” znači
  skupina koju čine stručnjaci
  koje imenuju države članice i predstavnici Komisije
  te promatrači koje imenuju relevantne institucije, tijela ili agencije Unije
  i koji
  obavljaju
  aktivnosti evaluacije i praćenja. |
| --- | --- |

(k)

„tim” znači
  skupina koju čine stručnjaci
  koje imenuju države članice i predstavnici Komisije
  te promatrači koje imenuju relevantne institucije, tijela ili agencije Unije
  i koji
  obavljaju
  aktivnosti evaluacije i praćenja.

skupina koju čine stručnjaci

te promatrači koje imenuju relevantne institucije, tijela ili agencije Unije

obavljaju

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka ka (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka ka (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ka) | „promatrač Unije” znači osoba koju je imenovala institucija, tijelo, ured ili agencija Unije iz članka 7. stavka 1. i koja sudjeluje u aktivnosti evaluacije ili praćenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ka)

(ka)

„promatrač Unije” znači osoba koju je imenovala institucija, tijelo, ured ili agencija Unije iz članka 7. stavka 1. i koja sudjeluje u aktivnosti evaluacije ili praćenja.

„promatrač Unije” znači osoba koju je imenovala institucija, tijelo, ured ili agencija Unije iz članka 7. stavka 1. i koja sudjeluje u aktivnosti evaluacije ili praćenja.

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 3.

Članak 3. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice
  i
  Komisija u potpunosti surađuju u svim fazama evaluacije kako bi
  osigurale
  djelotvornu provedbu ove Uredbe. | 3.   Države članice, Komisija
  i Vijeće
  u potpunosti surađuju u svim fazama evaluacije kako bi
  osigurali
  djelotvornu provedbu ove Uredbe
  , pri čemu istodobno osiguravaju da Europski parlament bude u potpunosti obaviješten o svim bitnim zbivanjima
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Države članice
  i
  Komisija u potpunosti surađuju u svim fazama evaluacije kako bi
  osigurale
  djelotvornu provedbu ove Uredbe.

3.   Države članice, Komisija
  i Vijeće
  u potpunosti surađuju u svim fazama evaluacije kako bi
  osigurali
  djelotvornu provedbu ove Uredbe
  , pri čemu istodobno osiguravaju da Europski parlament bude u potpunosti obaviješten o svim bitnim zbivanjima
  .

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 4. – podstavak 2.

Članak 3. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| One osiguravaju da Komisija i timovi koji provode aktivnosti evaluacije i praćenja mogu učinkovito obavljati svoje zadaće, posebice tako da se Komisija i timovi mogu izravno obraćati relevantnim osobama i da imaju potpun i neometan pristup svim područjima, prostorijama i dokumentima za koje je zatražen pristup, uključujući nacionalne i interne smjernice i upute, i one tajne. | One osiguravaju da Komisija i timovi koji provode aktivnosti evaluacije i praćenja mogu učinkovito obavljati svoje zadaće, posebice tako da se Komisija i timovi mogu izravno
  i pojedinačno
  obraćati relevantnim osobama i da imaju potpun i neometan pristup svim područjima, prostorijama i dokumentima za koje je zatražen pristup, uključujući nacionalne i interne smjernice i upute, i one tajne. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

One osiguravaju da Komisija i timovi koji provode aktivnosti evaluacije i praćenja mogu učinkovito obavljati svoje zadaće, posebice tako da se Komisija i timovi mogu izravno obraćati relevantnim osobama i da imaju potpun i neometan pristup svim područjima, prostorijama i dokumentima za koje je zatražen pristup, uključujući nacionalne i interne smjernice i upute, i one tajne.

One osiguravaju da Komisija i timovi koji provode aktivnosti evaluacije i praćenja mogu učinkovito obavljati svoje zadaće, posebice tako da se Komisija i timovi mogu izravno
  i pojedinačno
  obraćati relevantnim osobama i da imaju potpun i neometan pristup svim područjima, prostorijama i dokumentima za koje je zatražen pristup, uključujući nacionalne i interne smjernice i upute, i one tajne.

i pojedinačno

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 5. – podstavak 2.

Članak 3. – stavak 5. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija snosi putne troškove i troškove smještaja stručnjaka
  i
  promatrača iz članka 16. stavka 2. koji sudjeluju u posjetima. | Komisija snosi putne troškove i troškove smještaja stručnjaka
  te
  promatrača iz članka 16. stavka 2.
  i promatrača Unije
  koji sudjeluju u posjetima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija snosi putne troškove i troškove smještaja stručnjaka
  i
  promatrača iz članka 16. stavka 2. koji sudjeluju u posjetima.

i

Komisija snosi putne troškove i troškove smještaja stručnjaka
  te
  promatrača iz članka 16. stavka 2.
  i promatrača Unije
  koji sudjeluju u posjetima.

te

i promatrača Unije

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka ca (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | evaluacije koje se provode uz najavu u kratkom roku; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

evaluacije koje se provode uz najavu u kratkom roku;

evaluacije koje se provode uz najavu u kratkom roku;

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2. – točka a

Članak 4. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | kako bi evaluirala prakse na unutarnjim granicama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

kako bi evaluirala prakse na unutarnjim granicama;

| (a) | kako bi evaluirala prakse na unutarnjim granicama
  , osobito ako se kontrole na unutarnjim granicama provode dulje od 180 dana i ako postoje dokazi o kršenju temeljnih prava. |
| --- | --- |

(a)

kako bi evaluirala prakse na unutarnjim granicama
  , osobito ako se kontrole na unutarnjim granicama provode dulje od 180 dana i ako postoje dokazi o kršenju temeljnih prava.

, osobito ako se kontrole na unutarnjim granicama provode dulje od 180 dana i ako postoje dokazi o kršenju temeljnih prava.

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2. – točka b

Članak 4. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | kad sazna za nove ili
  sustavne
  probleme koji bi mogli imati znatan negativan utjecaj na funkcioniranje schengenskog područja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

kad sazna za nove ili
  sustavne
  probleme koji bi mogli imati znatan negativan utjecaj na funkcioniranje schengenskog područja;

sustavne

| (b) | kad sazna za nove ili
  postojeće
  probleme koji bi mogli imati znatan negativan utjecaj na funkcioniranje schengenskog područja
  , uključujući okolnosti koje bi mogle dovesti do prijetnji za unutarnju sigurnost. |
| --- | --- |

(b)

kad sazna za nove ili
  postojeće
  probleme koji bi mogli imati znatan negativan utjecaj na funkcioniranje schengenskog područja
  , uključujući okolnosti koje bi mogle dovesti do prijetnji za unutarnju sigurnost.

postojeće

, uključujući okolnosti koje bi mogle dovesti do prijetnji za unutarnju sigurnost.

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2. – točka c

Članak 4. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | kad ima razloga smatrati da država članica
  ozbiljno
  zanemaruje svoje obveze iz schengenske pravne stečevine,
  uključujući
  navode o ozbiljnim povredama temeljnih prava na vanjskim granicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

kad ima razloga smatrati da država članica
  ozbiljno
  zanemaruje svoje obveze iz schengenske pravne stečevine,
  uključujući
  navode o ozbiljnim povredama temeljnih prava na vanjskim granicama.

ozbiljno

uključujući

| (c) | kad ima razloga smatrati da država članica zanemaruje svoje obveze iz schengenske pravne stečevine,
  osobito
  navode o ozbiljnim povredama temeljnih prava na vanjskim granicama. |
| --- | --- |

(c)

kad ima razloga smatrati da država članica zanemaruje svoje obveze iz schengenske pravne stečevine,
  osobito
  navode o ozbiljnim povredama temeljnih prava na vanjskim granicama.

osobito

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 3.

Članak 4. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija može organizirati tematske evaluacije, posebice kako bi ocijenila provedbu velikih zakonodavnih promjena kad se one počnu primjenjivati i novih inicijativa ili kako bi procijenila pitanja iz različitih područja politike ili
  prakse država članica koje se suočavaju sa sličnim izazovima
  . | 3.   Komisija može organizirati tematske evaluacije, posebice kako bi ocijenila provedbu velikih zakonodavnih promjena kad se one počnu primjenjivati i novih inicijativa ili kako bi procijenila pitanja iz različitih područja politike ili
  sličnih politika i praksi u državama članicama
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija može organizirati tematske evaluacije, posebice kako bi ocijenila provedbu velikih zakonodavnih promjena kad se one počnu primjenjivati i novih inicijativa ili kako bi procijenila pitanja iz različitih područja politike ili
  prakse država članica koje se suočavaju sa sličnim izazovima
  .

3.   Komisija može organizirati tematske evaluacije, posebice kako bi ocijenila provedbu velikih zakonodavnih promjena kad se one počnu primjenjivati i novih inicijativa ili kako bi procijenila pitanja iz različitih područja politike ili
  sličnih politika i praksi u državama članicama
  .

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – podstavak 1.

Članak 6. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Aktivnosti evaluacije i praćenja iz članaka 4. i 5. mogu se provoditi u okviru najavljenih ili nenajavljenih posjeta te s pomoću upitnika ili drugih metoda na daljinu. | Aktivnosti evaluacije i praćenja iz članaka 4. i 5. mogu se provoditi u okviru najavljenih ili nenajavljenih posjeta
  kao i posjeta uz najavu u kratkom roku
  te s pomoću upitnika ili drugih metoda na daljinu.
  To bi trebalo činiti samo ako se fizički posjeti ne smatraju potrebnima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Aktivnosti evaluacije i praćenja iz članaka 4. i 5. mogu se provoditi u okviru najavljenih ili nenajavljenih posjeta te s pomoću upitnika ili drugih metoda na daljinu.

Aktivnosti evaluacije i praćenja iz članaka 4. i 5. mogu se provoditi u okviru najavljenih ili nenajavljenih posjeta
  kao i posjeta uz najavu u kratkom roku
  te s pomoću upitnika ili drugih metoda na daljinu.
  To bi trebalo činiti samo ako se fizički posjeti ne smatraju potrebnima.

kao i posjeta uz najavu u kratkom roku

To bi trebalo činiti samo ako se fizički posjeti ne smatraju potrebnima.

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 7. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija može radi olakšavanja suradnje sklopiti dogovore s tijelima, uredima i agencijama Unije. | Komisija može radi olakšavanja suradnje sklopiti dogovore s tijelima, uredima i agencijama Unije
  te, kad je to relevantno, pozvati jednog člana tijela, ureda ili agencija Unije da sudjeluje u timovima koji provode aktivnosti evaluacije i praćenja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija može radi olakšavanja suradnje sklopiti dogovore s tijelima, uredima i agencijama Unije.

Komisija može radi olakšavanja suradnje sklopiti dogovore s tijelima, uredima i agencijama Unije
  te, kad je to relevantno, pozvati jednog člana tijela, ureda ili agencija Unije da sudjeluje u timovima koji provode aktivnosti evaluacije i praćenja
  .

te, kad je to relevantno, pozvati jednog člana tijela, ureda ili agencija Unije da sudjeluje u timovima koji provode aktivnosti evaluacije i praćenja

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Frontex Komisiji i državama članicama svake godine do 31. kolovoza dostavlja
  analizu
  rizika s obzirom na godišnji program evaluacije iz članka 13. ove Uredbe. | 1.   Frontex Komisiji i državama članicama svake godine do 31. kolovoza dostavlja
  analize
  rizika s obzirom na godišnji program evaluacije iz članka 13. ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Frontex Komisiji i državama članicama svake godine do 31. kolovoza dostavlja
  analizu
  rizika s obzirom na godišnji program evaluacije iz članka 13. ove Uredbe.

1.   Frontex Komisiji i državama članicama svake godine do 31. kolovoza dostavlja
  analize
  rizika s obzirom na godišnji program evaluacije iz članka 13. ove Uredbe.

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 1.

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Analiza
  rizika iz stavka 1.
  obuhvaća
  sve relevantne aspekte
  povezane s integriranim upravljanjem granicama
  te
  sadržava
  i preporuke za nenajavljene posjete sljedeće godine, neovisno o redoslijedu država članica koje se trebaju evaluirati svake godine, kako je utvrđen u višegodišnjem programu evaluacije u skladu s člankom 12. | Analize
  rizika iz stavka 1.
  obuhvaćaju
  sve relevantne aspekte
  europskog integriranog upravljanja granicama, kako je utvrđeno u članku 3. stavku 1. Uredbe (EU) 2019/1896, i uključuju komponentu temeljnih prava,
  te
  sadržavaju
  i preporuke za nenajavljene posjete
  ili posjete uz najavu u kratkom roku
  sljedeće godine, neovisno o redoslijedu država članica koje se trebaju evaluirati svake godine, kako je utvrđen u višegodišnjem programu evaluacije u skladu s člankom 12. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Analiza
  rizika iz stavka 1.
  obuhvaća
  sve relevantne aspekte
  povezane s integriranim upravljanjem granicama
  te
  sadržava
  i preporuke za nenajavljene posjete sljedeće godine, neovisno o redoslijedu država članica koje se trebaju evaluirati svake godine, kako je utvrđen u višegodišnjem programu evaluacije u skladu s člankom 12.

Analiza

obuhvaća

povezane s integriranim upravljanjem granicama

sadržava

Analize
  rizika iz stavka 1.
  obuhvaćaju
  sve relevantne aspekte
  europskog integriranog upravljanja granicama, kako je utvrđeno u članku 3. stavku 1. Uredbe (EU) 2019/1896, i uključuju komponentu temeljnih prava,
  te
  sadržavaju
  i preporuke za nenajavljene posjete
  ili posjete uz najavu u kratkom roku
  sljedeće godine, neovisno o redoslijedu država članica koje se trebaju evaluirati svake godine, kako je utvrđen u višegodišnjem programu evaluacije u skladu s člankom 12.

Analize

obuhvaćaju

europskog integriranog upravljanja granicama, kako je utvrđeno u članku 3. stavku 1. Uredbe (EU) 2019/1896, i uključuju komponentu temeljnih prava,

sadržavaju

ili posjete uz najavu u kratkom roku

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 2.

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Te se preporuke mogu odnositi na bilo koju regiju ili određeno područje te sadržavaju popis najmanje deset dijelova vanjskih granica i najmanje deset graničnih prijelaza, posebnih lokacija relevantnih za evaluaciju usklađenosti s Direktivom 2008/115/EZ (47) i druge relevantne informacije. | Te se preporuke mogu odnositi na bilo koju regiju ili određeno područje te sadržavaju popis najmanje deset dijelova vanjskih granica i najmanje deset graničnih prijelaza, posebnih lokacija relevantnih za evaluaciju usklađenosti s Direktivom 2008/115/EZ (47) i druge relevantne informacije. |
| | Komisija te analize rizika bez odgode dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću u skladu s Uredbom (EU) 2019/1896. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Te se preporuke mogu odnositi na bilo koju regiju ili određeno područje te sadržavaju popis najmanje deset dijelova vanjskih granica i najmanje deset graničnih prijelaza, posebnih lokacija relevantnih za evaluaciju usklađenosti s Direktivom 2008/115/EZ (47) i druge relevantne informacije.

47

Te se preporuke mogu odnositi na bilo koju regiju ili određeno područje te sadržavaju popis najmanje deset dijelova vanjskih granica i najmanje deset graničnih prijelaza, posebnih lokacija relevantnih za evaluaciju usklađenosti s Direktivom 2008/115/EZ (47) i druge relevantne informacije.

47

Komisija te analize rizika bez odgode dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću u skladu s Uredbom (EU) 2019/1896.

Komisija te analize rizika bez odgode dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću u skladu s Uredbom (EU) 2019/1896.

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9.a (novi)

Članak 9.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 9.a




  Suradnja s Agencijom Europske unije za temeljna prava




  U skladu s člankom 4. stavkom 1. točkama (a) i (d) Uredbe Vijeća (EZ) br. 168/2007



   (1a)



  Agencija Europske unije za temeljna prava do 31. kolovoza svake godine podnosi zaključke o svojoj cjelokupnoj ocjeni temeljnih prava u vezi s provedbom schengenske pravne stečevine i prosljeđuje ih Komisiji radi pripreme godišnjeg programa evaluacije iz članka 13. |
| |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 9.a

Suradnja s Agencijom Europske unije za temeljna prava

U skladu s člankom 4. stavkom 1. točkama (a) i (d) Uredbe Vijeća (EZ) br. 168/2007



   (1a)



  Agencija Europske unije za temeljna prava do 31. kolovoza svake godine podnosi zaključke o svojoj cjelokupnoj ocjeni temeljnih prava u vezi s provedbom schengenske pravne stečevine i prosljeđuje ih Komisiji radi pripreme godišnjeg programa evaluacije iz članka 13.

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija se u pripremi aktivnosti evaluacije i praćenja služi rezultatima relevantnih mehanizama i instrumenata, uključujući aktivnosti evaluacije i praćenja koje provode tijela, uredi i agencije Unije koji su uključeni u provedbu schengenske pravne stečevine i Agencije Europske unije za temeljna prava, kao i neovisnih nacionalnih mehanizama i tijela za praćenje te drugih nacionalnih mehanizama za kontrolu kvalitete, kako bi se povećala informiranost o funkcioniranju schengenskog područja i izbjegli dvostruki rad i proturječne mjere. | 1.   Komisija se u pripremi aktivnosti evaluacije i praćenja
  te u utvrđivanju potrebe za nenajavljenim evaluacijama ili evaluacijama koje se organiziraju uz najavu u kratkom roku
  služi rezultatima relevantnih mehanizama i instrumenata, uključujući aktivnosti evaluacije i praćenja koje provode tijela, uredi i agencije Unije koji su uključeni u provedbu schengenske pravne stečevine i Agencije Europske unije za temeljna prava kao i neovisnih nacionalnih mehanizama i tijela za praćenje te drugih nacionalnih mehanizama za kontrolu kvalitete, kako bi se povećala informiranost o funkcioniranju schengenskog područja i izbjegli dvostruki rad i proturječne mjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija se u pripremi aktivnosti evaluacije i praćenja služi rezultatima relevantnih mehanizama i instrumenata, uključujući aktivnosti evaluacije i praćenja koje provode tijela, uredi i agencije Unije koji su uključeni u provedbu schengenske pravne stečevine i Agencije Europske unije za temeljna prava, kao i neovisnih nacionalnih mehanizama i tijela za praćenje te drugih nacionalnih mehanizama za kontrolu kvalitete, kako bi se povećala informiranost o funkcioniranju schengenskog područja i izbjegli dvostruki rad i proturječne mjere.

1.   Komisija se u pripremi aktivnosti evaluacije i praćenja
  te u utvrđivanju potrebe za nenajavljenim evaluacijama ili evaluacijama koje se organiziraju uz najavu u kratkom roku
  služi rezultatima relevantnih mehanizama i instrumenata, uključujući aktivnosti evaluacije i praćenja koje provode tijela, uredi i agencije Unije koji su uključeni u provedbu schengenske pravne stečevine i Agencije Europske unije za temeljna prava kao i neovisnih nacionalnih mehanizama i tijela za praćenje te drugih nacionalnih mehanizama za kontrolu kvalitete, kako bi se povećala informiranost o funkcioniranju schengenskog područja i izbjegli dvostruki rad i proturječne mjere.

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 3. – podstavak 2.

Članak 10. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Razmjena informacija odvija se u skladu s mandatima predmetnih tijela, ureda i agencija Unije. | Razmjena informacija odvija se u skladu s mandatima predmetnih tijela, ureda i agencija Unije.
  Takva razmjena informacija odvija se kako bi se tijelima, uredima i agencijama zajamčila bolja informiranost o stanju, a samim time i bolji operativni odgovor predmetnih tijela, ureda i agencija Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Razmjena informacija odvija se u skladu s mandatima predmetnih tijela, ureda i agencija Unije.

Razmjena informacija odvija se u skladu s mandatima predmetnih tijela, ureda i agencija Unije.
  Takva razmjena informacija odvija se kako bi se tijelima, uredima i agencijama zajamčila bolja informiranost o stanju, a samim time i bolji operativni odgovor predmetnih tijela, ureda i agencija Unije.

Takva razmjena informacija odvija se kako bi se tijelima, uredima i agencijama zajamčila bolja informiranost o stanju, a samim time i bolji operativni odgovor predmetnih tijela, ureda i agencija Unije.

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1.

Članak 11. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija pri programiranju i provedbi aktivnosti evaluacije i praćenja uzima u obzir informacije koje su dostavile treće strane, uključujući neovisna tijela, nevladine organizacije i međunarodne organizacije. | Komisija pri programiranju i provedbi aktivnosti evaluacije i praćenja
  , a posebno pri utvrđivanju potrebe za nenajavljenim evaluacijama u skladu s člankom 4. stavcima 2. i 2.a,
  uzima u obzir informacije
  i preporuke
  koje su dostavile
  relevantne
  treće strane, uključujući neovisna tijela, nevladine organizacije i međunarodne organizacije
  kao što su institucije i tijela Ujedinjenih naroda i Vijeće Europe. Ako se evaluacijom potvrde nedostaci koje su treće strane istaknule u svojim informacijama, države članice imaju mogućnost iznijeti primjedbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija pri programiranju i provedbi aktivnosti evaluacije i praćenja uzima u obzir informacije koje su dostavile treće strane, uključujući neovisna tijela, nevladine organizacije i međunarodne organizacije.

Komisija pri programiranju i provedbi aktivnosti evaluacije i praćenja
  , a posebno pri utvrđivanju potrebe za nenajavljenim evaluacijama u skladu s člankom 4. stavcima 2. i 2.a,
  uzima u obzir informacije
  i preporuke
  koje su dostavile
  relevantne
  treće strane, uključujući neovisna tijela, nevladine organizacije i međunarodne organizacije
  kao što su institucije i tijela Ujedinjenih naroda i Vijeće Europe. Ako se evaluacijom potvrde nedostaci koje su treće strane istaknule u svojim informacijama, države članice imaju mogućnost iznijeti primjedbe.

, a posebno pri utvrđivanju potrebe za nenajavljenim evaluacijama u skladu s člankom 4. stavcima 2. i 2.a,

i preporuke

relevantne

kao što su institucije i tijela Ujedinjenih naroda i Vijeće Europe. Ako se evaluacijom potvrde nedostaci koje su treće strane istaknule u svojim informacijama, države članice imaju mogućnost iznijeti primjedbe.

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 12. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U svakom višegodišnjem ciklusu evaluacije svaka se država članica podvrgava jednoj periodičnoj evaluaciji i najmanje jednoj nenajavljenoj evaluaciji ili tematskoj evaluaciji. | U svakom višegodišnjem ciklusu evaluacije svaka se država članica podvrgava jednoj periodičnoj evaluaciji i najmanje jednoj nenajavljenoj evaluaciji ili
  posjetu organiziranom uz najavu u kratkom roku, kao i jednoj
  tematskoj evaluaciji
  ili više njih. Komisija organizira nenajavljene evaluacije u skladu s člankom 4. kad god nastanu okolnosti predviđene u tom članku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U svakom višegodišnjem ciklusu evaluacije svaka se država članica podvrgava jednoj periodičnoj evaluaciji i najmanje jednoj nenajavljenoj evaluaciji ili tematskoj evaluaciji.

U svakom višegodišnjem ciklusu evaluacije svaka se država članica podvrgava jednoj periodičnoj evaluaciji i najmanje jednoj nenajavljenoj evaluaciji ili
  posjetu organiziranom uz najavu u kratkom roku, kao i jednoj
  tematskoj evaluaciji
  ili više njih. Komisija organizira nenajavljene evaluacije u skladu s člankom 4. kad god nastanu okolnosti predviđene u tom članku.

posjetu organiziranom uz najavu u kratkom roku, kao i jednoj

ili više njih. Komisija organizira nenajavljene evaluacije u skladu s člankom 4. kad god nastanu okolnosti predviđene u tom članku.

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 12. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Višegodišnjim programom evaluacije utvrđuju se
  posebna prioritetna područja koja
  treba obuhvatiti periodičnim evaluacijama te on uključuje privremeni vremenski plan tih evaluacija. | Višegodišnjim programom evaluacije utvrđuju se
  , u skladu s člankom 4., oni aspekti schengenske pravne stečevine koje
  treba obuhvatiti periodičnim evaluacijama te on uključuje
  i
  privremeni vremenski plan tih evaluacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Višegodišnjim programom evaluacije utvrđuju se
  posebna prioritetna područja koja
  treba obuhvatiti periodičnim evaluacijama te on uključuje privremeni vremenski plan tih evaluacija.

posebna prioritetna područja koja

Višegodišnjim programom evaluacije utvrđuju se
  , u skladu s člankom 4., oni aspekti schengenske pravne stečevine koje
  treba obuhvatiti periodičnim evaluacijama te on uključuje
  i
  privremeni vremenski plan tih evaluacija.

, u skladu s člankom 4., oni aspekti schengenske pravne stečevine koje

i

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 3. – podstavak 2.

Članak 12. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Njime se određuje privremeni popis država članica koje podliježu periodičnim evaluacijama, ne dovodeći u pitanje prilagodbe provedene u skladu sa stavkom 4., u određenoj godini. Privremenim rasporedom prema kojem države članice podliježu periodičnoj evaluaciji uzima se u obzir vrijeme koje je proteklo od prethodne periodične evaluacije. Uzimaju se u obzir i ishod prethodnih evaluacija, brzina provedbe akcijskih planova i druge relevantne informacije koje su Komisiji na raspolaganju u pogledu praksi država članica. | Njime se određuje privremeni popis država članica koje podliježu periodičnim evaluacijama,
  zajedno s relevantnim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije koji obavljaju funkcije povezane s provedbom schengenske pravne stečevine u relevantnim državama članicama,
  ne dovodeći u pitanje prilagodbe provedene u skladu sa stavkom 4., u određenoj godini. Privremenim rasporedom prema kojem države članice podliježu periodičnoj evaluaciji uzima se u obzir vrijeme koje je proteklo od prethodne periodične evaluacije. Uzimaju se u obzir i ishod prethodnih evaluacija, brzina provedbe akcijskih planova i druge relevantne informacije koje su Komisiji na raspolaganju u pogledu praksi država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Njime se određuje privremeni popis država članica koje podliježu periodičnim evaluacijama, ne dovodeći u pitanje prilagodbe provedene u skladu sa stavkom 4., u određenoj godini. Privremenim rasporedom prema kojem države članice podliježu periodičnoj evaluaciji uzima se u obzir vrijeme koje je proteklo od prethodne periodične evaluacije. Uzimaju se u obzir i ishod prethodnih evaluacija, brzina provedbe akcijskih planova i druge relevantne informacije koje su Komisiji na raspolaganju u pogledu praksi država članica.

Njime se određuje privremeni popis država članica koje podliježu periodičnim evaluacijama,
  zajedno s relevantnim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije koji obavljaju funkcije povezane s provedbom schengenske pravne stečevine u relevantnim državama članicama,
  ne dovodeći u pitanje prilagodbe provedene u skladu sa stavkom 4., u određenoj godini. Privremenim rasporedom prema kojem države članice podliježu periodičnoj evaluaciji uzima se u obzir vrijeme koje je proteklo od prethodne periodične evaluacije. Uzimaju se u obzir i ishod prethodnih evaluacija, brzina provedbe akcijskih planova i druge relevantne informacije koje su Komisiji na raspolaganju u pogledu praksi država članica.

zajedno s relevantnim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije koji obavljaju funkcije povezane s provedbom schengenske pravne stečevine u relevantnim državama članicama,

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 14. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Pri sastavljanju upitnika Komisija se može savjetovati s relevantnim tijelima, uredima i agencijama Unije iz članka 7. | Pri sastavljanju upitnika Komisija se može savjetovati s relevantnim tijelima, uredima i agencijama Unije iz članka 7.
  Komisija u suradnji s Agencijom Europske unije za temeljna prava u upitnik uključuje specifične referentne vrijednosti na temelju kojih evaluacijski timovi ocjenjuju usklađenost s temeljnim pravima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Pri sastavljanju upitnika Komisija se može savjetovati s relevantnim tijelima, uredima i agencijama Unije iz članka 7.

Pri sastavljanju upitnika Komisija se može savjetovati s relevantnim tijelima, uredima i agencijama Unije iz članka 7.
  Komisija u suradnji s Agencijom Europske unije za temeljna prava u upitnik uključuje specifične referentne vrijednosti na temelju kojih evaluacijski timovi ocjenjuju usklađenost s temeljnim pravima.

Komisija u suradnji s Agencijom Europske unije za temeljna prava u upitnik uključuje specifične referentne vrijednosti na temelju kojih evaluacijski timovi ocjenjuju usklađenost s temeljnim pravima.

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 4. – podstavak 3.

Članak 14. – stavak 4. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija te odgovore stavlja na raspolaganje drugim državama članicama. | Komisija te odgovore stavlja na raspolaganje drugim državama članicama
  te Europskom parlamentu i Vijeću
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija te odgovore stavlja na raspolaganje drugim državama članicama.

Komisija te odgovore stavlja na raspolaganje drugim državama članicama
  te Europskom parlamentu i Vijeću
  .

te Europskom parlamentu i Vijeću

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 16. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice i Komisija, u suradnji s relevantnim tijelima, uredima ili agencijama Unije, osiguravaju stručnjacima iz država članica i predstavnicima Komisije primjereno osposobljavanje kako bi postali schengenski evaluatori. | Države članice i Komisija, u suradnji s relevantnim tijelima, uredima ili agencijama Unije, osiguravaju stručnjacima iz država članica i predstavnicima Komisije primjereno osposobljavanje kako bi postali schengenski evaluatori.
  To osposobljavanje moraju proći svi stručnjaci koji sudjeluju u timu koji provodi evaluaciju ili praćenje u skladu s člankom 18. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice i Komisija, u suradnji s relevantnim tijelima, uredima ili agencijama Unije, osiguravaju stručnjacima iz država članica i predstavnicima Komisije primjereno osposobljavanje kako bi postali schengenski evaluatori.

Države članice i Komisija, u suradnji s relevantnim tijelima, uredima ili agencijama Unije, osiguravaju stručnjacima iz država članica i predstavnicima Komisije primjereno osposobljavanje kako bi postali schengenski evaluatori.
  To osposobljavanje moraju proći svi stručnjaci koji sudjeluju u timu koji provodi evaluaciju ili praćenje u skladu s člankom 18.

To osposobljavanje moraju proći svi stručnjaci koji sudjeluju u timu koji provodi evaluaciju ili praćenje u skladu s člankom 18.

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2.

Članak 16. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Za potrebe osposobljavanja u svaki tim koji provodi periodične evaluacije može biti uključen „promatrač” iz države članice ili
  Komisije
  . | 2.   Za potrebe osposobljavanja u svaki tim koji provodi periodične evaluacije može biti uključen „promatrač” iz države članice
  , Komisije
  ili
  tijela, ureda ili agencije Unije uključene u provedbu schengenske pravne stečevine
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Za potrebe osposobljavanja u svaki tim koji provodi periodične evaluacije može biti uključen „promatrač” iz države članice ili
  Komisije
  .

2.   Za potrebe osposobljavanja u svaki tim koji provodi periodične evaluacije može biti uključen „promatrač” iz države članice
  , Komisije
  ili
  tijela, ureda ili agencije Unije uključene u provedbu schengenske pravne stečevine
  .

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1.

Članak 17. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija u suradnji s državama članicama svake godine osniva skupinu stručnjaka čije radno iskustvo
  obuhvaća posebna prioritetna područja utvrđena
  u 
  višegodišnjem programu
  evaluacije. | 1.   Komisija u suradnji s državama članicama svake godine osniva skupinu stručnjaka čije radno iskustvo
  uključuje aspekte schengenske pravne stečevine koji će biti obuhvaćeni
  u 
  skladu s višegodišnjim programom
  evaluacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija u suradnji s državama članicama svake godine osniva skupinu stručnjaka čije radno iskustvo
  obuhvaća posebna prioritetna područja utvrđena
  u 
  višegodišnjem programu
  evaluacije.

1.   Komisija u suradnji s državama članicama svake godine osniva skupinu stručnjaka čije radno iskustvo
  uključuje aspekte schengenske pravne stečevine koji će biti obuhvaćeni
  u 
  skladu s višegodišnjim programom
  evaluacije.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2.

Članak 17. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Istodobno s uspostavom godišnjeg programa evaluacije u skladu s člankom 13. stavkom 1., države članice na poziv Komisije imenuju najmanje jednog kvalificiranog stručnjaka za
  svako posebno područje
  utvrđeno u višegodišnjem programu evaluacije za skupinu stručnjaka za sljedeću godinu. | 2.   Istodobno s uspostavom godišnjeg programa evaluacije u skladu s člankom 13. stavkom 1. države članice na poziv Komisije imenuju najmanje jednog kvalificiranog stručnjaka za
  svaki aspekt schengenske pravne stečevine koji treba ocijeniti kako je
  utvrđeno u višegodišnjem programu evaluacije za skupinu stručnjaka za sljedeću godinu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Istodobno s uspostavom godišnjeg programa evaluacije u skladu s člankom 13. stavkom 1., države članice na poziv Komisije imenuju najmanje jednog kvalificiranog stručnjaka za
  svako posebno područje
  utvrđeno u višegodišnjem programu evaluacije za skupinu stručnjaka za sljedeću godinu.

2.   Istodobno s uspostavom godišnjeg programa evaluacije u skladu s člankom 13. stavkom 1. države članice na poziv Komisije imenuju najmanje jednog kvalificiranog stručnjaka za
  svaki aspekt schengenske pravne stečevine koji treba ocijeniti kako je
  utvrđeno u višegodišnjem programu evaluacije za skupinu stručnjaka za sljedeću godinu.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 11.

Članak 17. – stavak 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 11.   Komisija redovito ažurira popis skupine stručnjaka i obavješćuje države članice o broju stručnjaka koji su imenovani za svaku državu članicu i njihovim profilima. | 11.   Komisija redovito ažurira popis skupine stručnjaka i obavješćuje države članice
  , Europski parlament i Vijeće
  o broju stručnjaka koji su imenovani za svaku državu članicu i njihovim profilima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

11.   Komisija redovito ažurira popis skupine stručnjaka i obavješćuje države članice o broju stručnjaka koji su imenovani za svaku državu članicu i njihovim profilima.

11.   Komisija redovito ažurira popis skupine stručnjaka i obavješćuje države članice
  , Europski parlament i Vijeće
  o broju stručnjaka koji su imenovani za svaku državu članicu i njihovim profilima.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1.

Članak 18. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija određuje broj stručnjaka iz država članica i predstavnika Komisije koji sudjeluju u timu na temelju specifičnosti i potreba aktivnosti evaluacije ili praćenja. Komisija iz skupine stručnjaka bira stručnjake koji će postati članovi tima. | 1.   Komisija određuje broj stručnjaka iz država članica i predstavnika Komisije koji sudjeluju u timu na temelju specifičnosti i potreba aktivnosti evaluacije ili praćenja. Komisija iz skupine stručnjaka bira stručnjake koji će postati članovi tima.
  Svi članovi tima, osim promatrača ili promatrača Unije, moraju proći adekvatno osposobljavanje u navedeno u članku 16. stavku 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija određuje broj stručnjaka iz država članica i predstavnika Komisije koji sudjeluju u timu na temelju specifičnosti i potreba aktivnosti evaluacije ili praćenja. Komisija iz skupine stručnjaka bira stručnjake koji će postati članovi tima.

1.   Komisija određuje broj stručnjaka iz država članica i predstavnika Komisije koji sudjeluju u timu na temelju specifičnosti i potreba aktivnosti evaluacije ili praćenja. Komisija iz skupine stručnjaka bira stručnjake koji će postati članovi tima.
  Svi članovi tima, osim promatrača ili promatrača Unije, moraju proći adekvatno osposobljavanje u navedeno u članku 16. stavku 1.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 2. – podstavak 2.

Članak 18. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Stručnjaci iz država članica ne smiju sudjelovati u timu koji obavlja aktivnost evaluacije ili praćenja u državi članici u kojoj su zaposleni. | Stručnjaci iz država članica ne smiju sudjelovati u timu koji obavlja aktivnost evaluacije ili praćenja u državi članici u kojoj su zaposleni.
  Nadalje, ako se aktivnosti tijela, ureda ili agencije Unije koji se nalaze u državi članici ocjenjuju u okviru evaluacije te države članice, nijedan stručnjak ni promatrač iz tog tijela, ureda ili agencije Unije ne sudjeluje u evaluaciji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Stručnjaci iz država članica ne smiju sudjelovati u timu koji obavlja aktivnost evaluacije ili praćenja u državi članici u kojoj su zaposleni.

Stručnjaci iz država članica ne smiju sudjelovati u timu koji obavlja aktivnost evaluacije ili praćenja u državi članici u kojoj su zaposleni.
  Nadalje, ako se aktivnosti tijela, ureda ili agencije Unije koji se nalaze u državi članici ocjenjuju u okviru evaluacije te države članice, nijedan stručnjak ni promatrač iz tog tijela, ureda ili agencije Unije ne sudjeluje u evaluaciji.

Nadalje, ako se aktivnosti tijela, ureda ili agencije Unije koji se nalaze u državi članici ocjenjuju u okviru evaluacije te države članice, nijedan stručnjak ni promatrač iz tog tijela, ureda ili agencije Unije ne sudjeluje u evaluaciji.

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 4.

Članak 18. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   U slučaju nenajavljenih posjeta Komisija šalje pozive najkasnije dva tjedna prije planiranog početka posjeta. Stručnjaci odgovaraju u roku od 72 sata od primitka poziva u dogovoru sa svojim tijelima nadležnima za imenovanje. | 4.   U slučaju nenajavljenih posjeta
  ili posjeta organiziranih uz najavu u kratkom roku
  Komisija šalje pozive najkasnije dva tjedna prije planiranog početka posjeta. Stručnjaci odgovaraju u roku od 72 sata od primitka poziva u dogovoru sa svojim tijelima nadležnima za imenovanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   U slučaju nenajavljenih posjeta Komisija šalje pozive najkasnije dva tjedna prije planiranog početka posjeta. Stručnjaci odgovaraju u roku od 72 sata od primitka poziva u dogovoru sa svojim tijelima nadležnima za imenovanje.

4.   U slučaju nenajavljenih posjeta
  ili posjeta organiziranih uz najavu u kratkom roku
  Komisija šalje pozive najkasnije dva tjedna prije planiranog početka posjeta. Stručnjaci odgovaraju u roku od 72 sata od primitka poziva u dogovoru sa svojim tijelima nadležnima za imenovanje.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 6.a (novi)

Članak 18. – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Komisija također poziva Europski parlament da pošalje predstavnika na promatranje ponovnih posjeta u svojstvu promatrača Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.a
     
  Komisija također poziva Europski parlament da pošalje predstavnika na promatranje ponovnih posjeta u svojstvu promatrača Unije.

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 8.

Članak 18. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Ako Komisija ne dobije potvrdu o sudjelovanju potrebnog broja stručnjaka iz skupine najmanje šest tjedana prije predviđenog početka aktivnosti evaluacije ili praćenja ili najmanje
  tjedan
  dana u slučaju nenajavljenih posjeta, bez odgode poziva sve države članice da za nepopunjena mjesta imenuju kvalificirane stručnjake izvan skupine. | 8.   Ako Komisija ne dobije potvrdu o sudjelovanju potrebnog broja stručnjaka iz skupine najmanje šest tjedana prije predviđenog početka aktivnosti evaluacije ili praćenja ili najmanje
  sedam
  dana u slučaju nenajavljenih posjeta
  ili posjeta organiziranih uz najavu u kratkom roku
  , bez odgode poziva sve države članice da za nepopunjena mjesta imenuju kvalificirane stručnjake izvan skupine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Ako Komisija ne dobije potvrdu o sudjelovanju potrebnog broja stručnjaka iz skupine najmanje šest tjedana prije predviđenog početka aktivnosti evaluacije ili praćenja ili najmanje
  tjedan
  dana u slučaju nenajavljenih posjeta, bez odgode poziva sve države članice da za nepopunjena mjesta imenuju kvalificirane stručnjake izvan skupine.

8.   Ako Komisija ne dobije potvrdu o sudjelovanju potrebnog broja stručnjaka iz skupine najmanje šest tjedana prije predviđenog početka aktivnosti evaluacije ili praćenja ili najmanje
  sedam
  dana u slučaju nenajavljenih posjeta
  ili posjeta organiziranih uz najavu u kratkom roku
  , bez odgode poziva sve države članice da za nepopunjena mjesta imenuju kvalificirane stručnjake izvan skupine.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 9. – podstavak 2.

Članak 18. – stavak 9. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija imenuje vodećeg stručnjaka Komisije i predlaže vodećeg stručnjaka iz države članice. Vodećeg stručnjaka iz države članice imenuju članovi tima što prije nakon osnivanja tima. | Komisija imenuje vodećeg stručnjaka Komisije i predlaže vodećeg stručnjaka iz države članice. Vodećeg stručnjaka iz države članice imenuju članovi tima što prije nakon osnivanja tima.
  Komisija imenuje stručnjaka odgovornog za elemente posjeta ili evaluacije koji se odnose na temeljna prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija imenuje vodećeg stručnjaka Komisije i predlaže vodećeg stručnjaka iz države članice. Vodećeg stručnjaka iz države članice imenuju članovi tima što prije nakon osnivanja tima.

Komisija imenuje vodećeg stručnjaka Komisije i predlaže vodećeg stručnjaka iz države članice. Vodećeg stručnjaka iz države članice imenuju članovi tima što prije nakon osnivanja tima.
  Komisija imenuje stručnjaka odgovornog za elemente posjeta ili evaluacije koji se odnose na temeljna prava.

Komisija imenuje stručnjaka odgovornog za elemente posjeta ili evaluacije koji se odnose na temeljna prava.

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 2. – podstavak 1.

Članak 19. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Detaljan program posjeta državi članici ili njezinim konzulatima utvrđuje Komisija u bliskoj suradnji s vodećim stručnjacima i predmetnom državom članicom. | Detaljan program posjeta državi članici ili njezinim konzulatima utvrđuje Komisija u bliskoj suradnji s vodećim stručnjacima i predmetnom državom članicom.
  Komisija šalje detaljan program relevantnom nacionalnom parlamentu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Detaljan program posjeta državi članici ili njezinim konzulatima utvrđuje Komisija u bliskoj suradnji s vodećim stručnjacima i predmetnom državom članicom.

Detaljan program posjeta državi članici ili njezinim konzulatima utvrđuje Komisija u bliskoj suradnji s vodećim stručnjacima i predmetnom državom članicom.
  Komisija šalje detaljan program relevantnom nacionalnom parlamentu.

Komisija šalje detaljan program relevantnom nacionalnom parlamentu.

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 19. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nenajavljeni posjeti provode se bez prethodnog obavješćivanja predmetne države članice.
  Iznimno,
  Komisija
  može obavijestiti predmetnu državu članicu najmanje 24 sata prije takvog
  posjeta
  ako je glavna svrha nenajavljenog posjeta nasumična provjera provedbe schengenske pravne stečevine
  . | Nenajavljeni posjeti provode se bez prethodnog obavješćivanja predmetne države članice. Komisija
  sastavlja detaljan program nenajavljenih
  posjeta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Nenajavljeni posjeti provode se bez prethodnog obavješćivanja predmetne države članice.
  Iznimno,
  Komisija
  može obavijestiti predmetnu državu članicu najmanje 24 sata prije takvog
  posjeta
  ako je glavna svrha nenajavljenog posjeta nasumična provjera provedbe schengenske pravne stečevine
  .

Iznimno,

može obavijestiti predmetnu državu članicu najmanje 24 sata prije takvog

ako je glavna svrha nenajavljenog posjeta nasumična provjera provedbe schengenske pravne stečevine

Nenajavljeni posjeti provode se bez prethodnog obavješćivanja predmetne države članice. Komisija
  sastavlja detaljan program nenajavljenih
  posjeta.

sastavlja detaljan program nenajavljenih

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 4. – podstavak 2.

Članak 19. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija sastavlja detaljan program nenajavljenih posjeta. Ako su države članice obaviještene, Komisija se može savjetovati s predmetnom državom članicom o rasporedu i detaljnom programu. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija sastavlja detaljan program nenajavljenih posjeta. Ako su države članice obaviještene, Komisija se može savjetovati s predmetnom državom članicom o rasporedu i detaljnom programu.

Komisija sastavlja detaljan program nenajavljenih posjeta. Ako su države članice obaviještene, Komisija se može savjetovati s predmetnom državom članicom o rasporedu i detaljnom programu.

Briše se.

Briše se.

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 5.

Članak 19. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Komisija u bliskoj suradnji s državama članicama može pripremiti i ažurirati smjernice za provedbu nenajavljenih posjeta. | 5.   Komisija u bliskoj suradnji s državama članicama može pripremiti i ažurirati smjernice za provedbu nenajavljenih posjeta
  ili posjeta organiziranih uz najavu u kratkom roku te se može savjetovati s državama članicama
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Komisija u bliskoj suradnji s državama članicama može pripremiti i ažurirati smjernice za provedbu nenajavljenih posjeta.

5.   Komisija u bliskoj suradnji s državama članicama može pripremiti i ažurirati smjernice za provedbu nenajavljenih posjeta
  ili posjeta organiziranih uz najavu u kratkom roku te se može savjetovati s državama članicama
  .

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1.

Članak 20. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija u suradnji s državama članicama može pripremiti smjernice za provedbu aktivnosti evaluacije i praćenja s pomoću upitnika ili drugih metoda na daljinu. | Komisija u suradnji s državama članicama može pripremiti smjernice za provedbu aktivnosti evaluacije i praćenja s pomoću upitnika ili drugih metoda na daljinu
  kao dopunskih metoda. Metode na daljinu primjenjuju se samo ako se fizički posjeti ne smatraju potrebnima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija u suradnji s državama članicama može pripremiti smjernice za provedbu aktivnosti evaluacije i praćenja s pomoću upitnika ili drugih metoda na daljinu.

Komisija u suradnji s državama članicama može pripremiti smjernice za provedbu aktivnosti evaluacije i praćenja s pomoću upitnika ili drugih metoda na daljinu
  kao dopunskih metoda. Metode na daljinu primjenjuju se samo ako se fizički posjeti ne smatraju potrebnima.

kao dopunskih metoda. Metode na daljinu primjenjuju se samo ako se fizički posjeti ne smatraju potrebnima.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1. – podstavak 3.

Članak 21. – stavak 1. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija dostavlja izvješće o evaluaciji nacionalnim parlamentima, Europskom parlamentu i Vijeću. | Komisija dostavlja izvješće o evaluaciji nacionalnim parlamentima, Europskom parlamentu i Vijeću
  najkasnije 14 dana nakon donošenja izvješća
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija dostavlja izvješće o evaluaciji nacionalnim parlamentima, Europskom parlamentu i Vijeću.

Komisija dostavlja izvješće o evaluaciji nacionalnim parlamentima, Europskom parlamentu i Vijeću
  najkasnije 14 dana nakon donošenja izvješća
  .

najkasnije 14 dana nakon donošenja izvješća

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 5.

Članak 21. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Izvješće o evaluaciji sadržava preporuke za korektivne mjere čiji je cilj uklanjanje nedostataka, rad na područjima u kojima su potrebna poboljšanja utvrđenima tijekom evaluacije te određivanje prioriteta za njihovu provedbu. U izvješću o evaluaciji
  mogu
  se
  odrediti
  rokovi za provedbu preporuka. Ako se u okviru evaluacije utvrdi ozbiljan nedostatak, primjenjuju se posebne odredbe iz članka 23. | 5.   Izvješće o evaluaciji sadržava preporuke za korektivne mjere čiji je cilj uklanjanje nedostataka, rad na područjima u kojima su potrebna poboljšanja utvrđenima tijekom evaluacije te određivanje prioriteta za njihovu provedbu. U izvješću o evaluaciji
  određuju
  se
  i
  rokovi za provedbu preporuka. Ako se u okviru evaluacije utvrdi ozbiljan nedostatak, primjenjuju se posebne odredbe iz članka 23. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Izvješće o evaluaciji sadržava preporuke za korektivne mjere čiji je cilj uklanjanje nedostataka, rad na područjima u kojima su potrebna poboljšanja utvrđenima tijekom evaluacije te određivanje prioriteta za njihovu provedbu. U izvješću o evaluaciji
  mogu
  se
  odrediti
  rokovi za provedbu preporuka. Ako se u okviru evaluacije utvrdi ozbiljan nedostatak, primjenjuju se posebne odredbe iz članka 23.

5.   Izvješće o evaluaciji sadržava preporuke za korektivne mjere čiji je cilj uklanjanje nedostataka, rad na područjima u kojima su potrebna poboljšanja utvrđenima tijekom evaluacije te određivanje prioriteta za njihovu provedbu. U izvješću o evaluaciji
  određuju
  se
  i
  rokovi za provedbu preporuka. Ako se u okviru evaluacije utvrdi ozbiljan nedostatak, primjenjuju se posebne odredbe iz članka 23.

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 6.

Članak 21. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Komisija dostavlja nacrt izvješća o evaluaciji evaluiranoj državi članici u roku od četiri tjedna od završetka aktivnosti evaluacije. Evaluirana država članica podnosi svoje komentare na nacrt izvješća o evaluaciji u roku od dva tjedna od njegova primitka. Sastanak za izradu nacrta održava se na zahtjev evaluirane države članice najkasnije pet radnih dana od primitka komentara evaluirane države članice. Komentari evaluirane države članice
  mogu
  se
  uzeti
  u obzir u 
  nacrtu izvješća
  o evaluaciji. | 6.   Komisija dostavlja nacrt izvješća o evaluaciji evaluiranoj državi članici u roku od četiri tjedna od završetka aktivnosti evaluacije. Evaluirana država članica podnosi svoje komentare na nacrt izvješća o evaluaciji u roku od dva tjedna od njegova primitka. Sastanak za izradu nacrta održava se na zahtjev evaluirane države članice najkasnije pet radnih dana od primitka komentara evaluirane države članice. Komentari evaluirane države članice
  u potpunosti
  se
  uzimaju
  u obzir u 
  izvješću
  o evaluaciji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Komisija dostavlja nacrt izvješća o evaluaciji evaluiranoj državi članici u roku od četiri tjedna od završetka aktivnosti evaluacije. Evaluirana država članica podnosi svoje komentare na nacrt izvješća o evaluaciji u roku od dva tjedna od njegova primitka. Sastanak za izradu nacrta održava se na zahtjev evaluirane države članice najkasnije pet radnih dana od primitka komentara evaluirane države članice. Komentari evaluirane države članice
  mogu
  se
  uzeti
  u obzir u 
  nacrtu izvješća
  o evaluaciji.

6.   Komisija dostavlja nacrt izvješća o evaluaciji evaluiranoj državi članici u roku od četiri tjedna od završetka aktivnosti evaluacije. Evaluirana država članica podnosi svoje komentare na nacrt izvješća o evaluaciji u roku od dva tjedna od njegova primitka. Sastanak za izradu nacrta održava se na zahtjev evaluirane države članice najkasnije pet radnih dana od primitka komentara evaluirane države članice. Komentari evaluirane države članice
  u potpunosti
  se
  uzimaju
  u obzir u 
  izvješću
  o evaluaciji.

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 6.a (novi)

Članak 21. – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Ako nacrt izvješća o evaluaciji sadrži zaključke povezane s aktivnostima tijela, ureda ili agencije Unije uključene u provedbu schengenske pravne stečevine, postupak utvrđen u stavku 6. primjenjuje se mutatis mutandis. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.a
     
  Ako nacrt izvješća o evaluaciji sadrži zaključke povezane s aktivnostima tijela, ureda ili agencije Unije uključene u provedbu schengenske pravne stečevine, postupak utvrđen u stavku 6. primjenjuje se mutatis mutandis.

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 6.b (novi)

Članak 21. – stavak 6.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6.b
     
  Izvješćima o evaluaciji iz ovog članka i članka 23. ove Uredbe doprinosi se procjeni djelotvorne primjene i provedbe Povelje u skladu s člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća



   (1a)



  i njezinim Prilogom III. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.b
     
  Izvješćima o evaluaciji iz ovog članka i članka 23. ove Uredbe doprinosi se procjeni djelotvorne primjene i provedbe Povelje u skladu s člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća



   (1a)



  i njezinim Prilogom III.

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 2. – podstavak 1.

Članak 22. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nakon savjetovanja s timom koji je proveo aktivnost evaluacije Komisija iznosi očitovanje o primjerenosti akcijskog plana i u roku od mjesec dana od njegova podnošenja obavješćuje evaluiranu državu članicu o svojim očitovanjima. Vijeće
  može pozvati
  države članice da
  dostave komentare na
  akcijski plan. | Nakon savjetovanja s timom koji je proveo aktivnost evaluacije Komisija iznosi očitovanje o primjerenosti akcijskog plana i u roku od mjesec dana od njegova podnošenja obavješćuje evaluiranu državu članicu o svojim očitovanjima. Vijeće
  poziva ostale
  države članice da
  komentiraju
  akcijski plan
  u okviru pojačanog političkog dijaloga
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Nakon savjetovanja s timom koji je proveo aktivnost evaluacije Komisija iznosi očitovanje o primjerenosti akcijskog plana i u roku od mjesec dana od njegova podnošenja obavješćuje evaluiranu državu članicu o svojim očitovanjima. Vijeće
  može pozvati
  države članice da
  dostave komentare na
  akcijski plan.

može pozvati

dostave komentare na

Nakon savjetovanja s timom koji je proveo aktivnost evaluacije Komisija iznosi očitovanje o primjerenosti akcijskog plana i u roku od mjesec dana od njegova podnošenja obavješćuje evaluiranu državu članicu o svojim očitovanjima. Vijeće
  poziva ostale
  države članice da
  komentiraju
  akcijski plan
  u okviru pojačanog političkog dijaloga
  .

poziva ostale

komentiraju

u okviru pojačanog političkog dijaloga

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 22. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Evaluirana država članica izvješćuje Komisiju i Vijeće o provedbi akcijskog plana svakih šest mjeseci od donošenja izvješća o evaluaciji sve dok Komisija ne bude smatrala da je akcijski plan u potpunosti proveden. Ovisno o prirodi nedostataka i stanju provedbe preporuka, Komisija može od evaluirane države članice tražiti prilagodbu učestalosti izvješćivanja. | Evaluirana država članica izvješćuje Komisiju i Vijeće o provedbi akcijskog plana svakih šest mjeseci od donošenja izvješća o evaluaciji sve dok Komisija ne bude smatrala da je akcijski plan u potpunosti proveden. Ovisno o prirodi nedostataka i stanju provedbe preporuka, Komisija može od evaluirane države članice tražiti prilagodbu učestalosti izvješćivanja.
  Ako nakon 24 mjeseca od usvajanja izvješća o evaluaciji Komisija smatra da sve preporuke nisu u dovoljnoj mjeri uzete u obzir i da akcijski plan nije u potpunosti proveden, Europski parlament i Vijeće izražavaju svoja stajališta o tom pitanju u vidu obrazložene odluke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Evaluirana država članica izvješćuje Komisiju i Vijeće o provedbi akcijskog plana svakih šest mjeseci od donošenja izvješća o evaluaciji sve dok Komisija ne bude smatrala da je akcijski plan u potpunosti proveden. Ovisno o prirodi nedostataka i stanju provedbe preporuka, Komisija može od evaluirane države članice tražiti prilagodbu učestalosti izvješćivanja.

Evaluirana država članica izvješćuje Komisiju i Vijeće o provedbi akcijskog plana svakih šest mjeseci od donošenja izvješća o evaluaciji sve dok Komisija ne bude smatrala da je akcijski plan u potpunosti proveden. Ovisno o prirodi nedostataka i stanju provedbe preporuka, Komisija može od evaluirane države članice tražiti prilagodbu učestalosti izvješćivanja.
  Ako nakon 24 mjeseca od usvajanja izvješća o evaluaciji Komisija smatra da sve preporuke nisu u dovoljnoj mjeri uzete u obzir i da akcijski plan nije u potpunosti proveden, Europski parlament i Vijeće izražavaju svoja stajališta o tom pitanju u vidu obrazložene odluke.

Ako nakon 24 mjeseca od usvajanja izvješća o evaluaciji Komisija smatra da sve preporuke nisu u dovoljnoj mjeri uzete u obzir i da akcijski plan nije u potpunosti proveden, Europski parlament i Vijeće izražavaju svoja stajališta o tom pitanju u vidu obrazložene odluke.

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 3. – podstavak 3.

Članak 22. – stavak 3. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija najmanje dvaput godišnje obavješćuje Europski parlament
  i
  Vijeće o stanju provedbe akcijskih planova. Komisija posebice pruža informacije o svojim očitovanjima o primjerenosti akcijskih planova iz stavka 2., ishodu ponovnih posjeta i posjeta radi provjere te postoji li znatan nedostatak u napretku u provedbi akcijskog plana. | Komisija najmanje dvaput godišnje obavješćuje Europski parlament, Vijeće
  i predmetne nacionalne parlamente
  o stanju provedbe akcijskih planova. Komisija posebice pruža informacije o svojim očitovanjima o primjerenosti akcijskih planova iz stavka 2., ishodu ponovnih posjeta i posjeta radi provjere te postoji li znatan nedostatak u napretku u provedbi akcijskog plana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija najmanje dvaput godišnje obavješćuje Europski parlament
  i
  Vijeće o stanju provedbe akcijskih planova. Komisija posebice pruža informacije o svojim očitovanjima o primjerenosti akcijskih planova iz stavka 2., ishodu ponovnih posjeta i posjeta radi provjere te postoji li znatan nedostatak u napretku u provedbi akcijskog plana.

i

Komisija najmanje dvaput godišnje obavješćuje Europski parlament, Vijeće
  i predmetne nacionalne parlamente
  o stanju provedbe akcijskih planova. Komisija posebice pruža informacije o svojim očitovanjima o primjerenosti akcijskih planova iz stavka 2., ishodu ponovnih posjeta i posjeta radi provjere te postoji li znatan nedostatak u napretku u provedbi akcijskog plana.

i predmetne nacionalne parlamente

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 2. – podstavak 2.

Članak 23. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Evaluirana država članica odmah poduzima korektivne mjere uključujući, prema potrebi, mobiliziranje svih raspoloživih operativnih i financijskih sredstava. Evaluirana država članica bez odgode obavješćuje Komisiju i države članice o korektivnim mjerama koje je odmah poduzela ili planira poduzeti. Komisija istovremeno obavješćuje odgovarajuća tijela, urede i agencije Unije iz članka 7. o ozbiljnom nedostatku kako bi mogli pružiti moguću potporu evaluiranoj državi članici. Komisija obavješćuje i Vijeće i Europski parlament. | Evaluirana država članica odmah poduzima korektivne mjere uključujući, prema potrebi, mobiliziranje svih raspoloživih operativnih i financijskih sredstava. Evaluirana država članica bez odgode obavješćuje Komisiju i države članice o korektivnim mjerama koje je odmah poduzela ili planira poduzeti. Komisija istovremeno obavješćuje odgovarajuća tijela, urede i agencije Unije iz članka 7. o ozbiljnom nedostatku kako bi mogli pružiti moguću potporu evaluiranoj državi članici. Komisija
  odmah
  obavješćuje i Vijeće i Europski parlament
  te nacionalne parlamente o utvrđenom ozbiljnom nedostatku i korektivnim mjerama, ako postoje, koje je evaluirana država članica već poduzela
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Evaluirana država članica odmah poduzima korektivne mjere uključujući, prema potrebi, mobiliziranje svih raspoloživih operativnih i financijskih sredstava. Evaluirana država članica bez odgode obavješćuje Komisiju i države članice o korektivnim mjerama koje je odmah poduzela ili planira poduzeti. Komisija istovremeno obavješćuje odgovarajuća tijela, urede i agencije Unije iz članka 7. o ozbiljnom nedostatku kako bi mogli pružiti moguću potporu evaluiranoj državi članici. Komisija obavješćuje i Vijeće i Europski parlament.

Evaluirana država članica odmah poduzima korektivne mjere uključujući, prema potrebi, mobiliziranje svih raspoloživih operativnih i financijskih sredstava. Evaluirana država članica bez odgode obavješćuje Komisiju i države članice o korektivnim mjerama koje je odmah poduzela ili planira poduzeti. Komisija istovremeno obavješćuje odgovarajuća tijela, urede i agencije Unije iz članka 7. o ozbiljnom nedostatku kako bi mogli pružiti moguću potporu evaluiranoj državi članici. Komisija
  odmah
  obavješćuje i Vijeće i Europski parlament
  te nacionalne parlamente o utvrđenom ozbiljnom nedostatku i korektivnim mjerama, ako postoje, koje je evaluirana država članica već poduzela
  .

odmah

te nacionalne parlamente o utvrđenom ozbiljnom nedostatku i korektivnim mjerama, ako postoje, koje je evaluirana država članica već poduzela

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 5. – podstavak 1.

Članak 23. – stavak 5. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Vijeće donosi preporuke
  u roku od dva tjedna od
  primitka prijedloga. | Vijeće donosi preporuke
  najkasnije deset dana nakon
  primitka prijedloga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Vijeće donosi preporuke
  u roku od dva tjedna od
  primitka prijedloga.

u roku od dva tjedna od

Vijeće donosi preporuke
  najkasnije deset dana nakon
  primitka prijedloga.

najkasnije deset dana nakon

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 5. – podstavak 3.

Članak 23. – stavak 5. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Vijeće određuje rokove za provedbu preporuka povezanih s ozbiljnim nedostatkom i određuje učestalost izvješća koje evaluirana država članica podnosi Komisiji i Vijeću o provedbi svojeg akcijskog plana. | Vijeće
  hitno raspravlja o tom pitanju i
  određuje
  kratke
  rokove za provedbu preporuka povezanih s ozbiljnim nedostatkom i određuje učestalost izvješća koje evaluirana država članica podnosi Komisiji i Vijeću o provedbi svojeg akcijskog plana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Vijeće određuje rokove za provedbu preporuka povezanih s ozbiljnim nedostatkom i određuje učestalost izvješća koje evaluirana država članica podnosi Komisiji i Vijeću o provedbi svojeg akcijskog plana.

Vijeće
  hitno raspravlja o tom pitanju i
  određuje
  kratke
  rokove za provedbu preporuka povezanih s ozbiljnim nedostatkom i određuje učestalost izvješća koje evaluirana država članica podnosi Komisiji i Vijeću o provedbi svojeg akcijskog plana.

hitno raspravlja o tom pitanju i

kratke

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 6. – podstavak 1.

Članak 23. – stavak 6. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Evaluirana država članica podnosi Komisiji i Vijeću akcijski plan u roku od
  mjesec dana
  od donošenja preporuka. Komisija taj akcijski plan dostavlja Europskom parlamentu. | Evaluirana država članica podnosi Komisiji i Vijeću akcijski plan u roku od
  tri tjedna
  od donošenja preporuka. Komisija taj akcijski plan
  bez odgode
  dostavlja Europskom parlamentu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Evaluirana država članica podnosi Komisiji i Vijeću akcijski plan u roku od
  mjesec dana
  od donošenja preporuka. Komisija taj akcijski plan dostavlja Europskom parlamentu.

mjesec dana

Evaluirana država članica podnosi Komisiji i Vijeću akcijski plan u roku od
  tri tjedna
  od donošenja preporuka. Komisija taj akcijski plan
  bez odgode
  dostavlja Europskom parlamentu.

tri tjedna

bez odgode

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 7. – podstavak 1.

Članak 23. – stavak 7. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kako bi provjerila napredak u provedbi preporuka povezanih s ozbiljnim nedostatkom, Komisija organizira ponovni posjet koji se mora provesti najkasnije
  godinu
  dana od datuma aktivnosti evaluacije. | Kako bi provjerila napredak u provedbi preporuka povezanih s ozbiljnim nedostatkom, Komisija organizira ponovni posjet koji se mora provesti najkasnije
  180
  dana od datuma aktivnosti evaluacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kako bi provjerila napredak u provedbi preporuka povezanih s ozbiljnim nedostatkom, Komisija organizira ponovni posjet koji se mora provesti najkasnije
  godinu
  dana od datuma aktivnosti evaluacije.

godinu

Kako bi provjerila napredak u provedbi preporuka povezanih s ozbiljnim nedostatkom, Komisija organizira ponovni posjet koji se mora provesti najkasnije
  180
  dana od datuma aktivnosti evaluacije.

180

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 8.

Članak 23. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Vijeće izražava svoje stajalište o izvješću. | 8.   Vijeće izražava svoje stajalište o izvješću
  o evaluaciji i može pozvati Komisiju da podnese prijedlog preporuka za korektivne mjere čiji je cilj uklanjanje trajnih ozbiljnih nedostataka utvrđenih u izvješću o ponovnom posjetu. Ako Komisija podnese takav prijedlog, primjenjuju se stavci 6. i 7. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Vijeće izražava svoje stajalište o izvješću.

8.   Vijeće izražava svoje stajalište o izvješću
  o evaluaciji i može pozvati Komisiju da podnese prijedlog preporuka za korektivne mjere čiji je cilj uklanjanje trajnih ozbiljnih nedostataka utvrđenih u izvješću o ponovnom posjetu. Ako Komisija podnese takav prijedlog, primjenjuju se stavci 6. i 7.

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 8.a (novi)

Članak 23. – stavak 8.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8.a
     
  Ako nakon ponovnog posjeta država članica ne provede na zadovoljavajući način akcijski plan nakon evaluacije kojom je utvrđen ozbiljan nedostatak, Komisija protiv te države članice pokreće postupak zbog povrede u skladu s UFEU-om ako smatra da ta država članica nije ispunila obvezu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.a
     
  Ako nakon ponovnog posjeta država članica ne provede na zadovoljavajući način akcijski plan nakon evaluacije kojom je utvrđen ozbiljan nedostatak, Komisija protiv te države članice pokreće postupak zbog povrede u skladu s UFEU-om ako smatra da ta država članica nije ispunila obvezu.

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 10.

Članak 23. – stavak 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 10.   Ako se smatra da ozbiljni nedostatak predstavlja ozbiljnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti unutar područja bez kontrola na unutarnjim granicama ili ozbiljnu i sustavnu povredu temeljnih prava, Komisija o tome odmah obavješćuje Europski parlament i Vijeće, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Europskog parlamenta ili države članice. | 10.   Ako se smatra da ozbiljni nedostatak predstavlja ozbiljnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti unutar područja bez kontrola na unutarnjim granicama ili ozbiljnu i sustavnu povredu temeljnih prava, Komisija o tome, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Europskog parlamenta ili države članice, odmah obavješćuje Europski parlament i Vijeće
  te ih također obavješćuje o postupcima zbog povrede koji su u tijeku ili će biti pokrenuti protiv evaluirane države članice
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

10.   Ako se smatra da ozbiljni nedostatak predstavlja ozbiljnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti unutar područja bez kontrola na unutarnjim granicama ili ozbiljnu i sustavnu povredu temeljnih prava, Komisija o tome odmah obavješćuje Europski parlament i Vijeće, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Europskog parlamenta ili države članice.

10.   Ako se smatra da ozbiljni nedostatak predstavlja ozbiljnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti unutar područja bez kontrola na unutarnjim granicama ili ozbiljnu i sustavnu povredu temeljnih prava, Komisija o tome, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Europskog parlamenta ili države članice, odmah obavješćuje Europski parlament i Vijeće
  te ih također obavješćuje o postupcima zbog povrede koji su u tijeku ili će biti pokrenuti protiv evaluirane države članice
  .

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2.

Članak 26. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Status tajnosti izvješća određuje se u skladu s Odlukom (EU, Euratom) 2015/444. Na propisno opravdan zahtjev evaluirane države članice
  izvješća
  se
  mogu i
  označiti kao „EU RESTRICTED/RESTREINT UE”. | 2.   Status tajnosti izvješća određuje se u skladu s Odlukom (EU, Euratom) 2015/444. Na propisno opravdan zahtjev evaluirane države članice
  u iznimnim
  se
  slučajevima dijelovi izvješćâ o evaluaciji mogu
  označiti
  i
  kao „EU RESTRICTED/RESTREINT UE”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Status tajnosti izvješća određuje se u skladu s Odlukom (EU, Euratom) 2015/444. Na propisno opravdan zahtjev evaluirane države članice
  izvješća
  se
  mogu i
  označiti kao „EU RESTRICTED/RESTREINT UE”.

2.   Status tajnosti izvješća određuje se u skladu s Odlukom (EU, Euratom) 2015/444. Na propisno opravdan zahtjev evaluirane države članice
  u iznimnim
  se
  slučajevima dijelovi izvješćâ o evaluaciji mogu
  označiti
  i
  kao „EU RESTRICTED/RESTREINT UE”.

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 3.

Članak 26. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Slanje klasificiranih podataka i dokumenata i postupanje s njima za potrebe ove Uredbe odvija se u skladu s primjenjivim sigurnosnim pravilima. Tim se pravilima ne sprečava da se informacije stave na raspolaganje Europskom parlamentu i relevantnim tijelima, uredima i agencijama Unije iz članka 7. | 3.   Slanje klasificiranih podataka i dokumenata i postupanje s njima za potrebe ove Uredbe odvija se u skladu s primjenjivim sigurnosnim pravilima. Tim se pravilima ne sprečava da se informacije stave na raspolaganje Europskom parlamentu
  , nacionalnim parlamentima
  i relevantnim tijelima, uredima i agencijama Unije iz članka 7. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Slanje klasificiranih podataka i dokumenata i postupanje s njima za potrebe ove Uredbe odvija se u skladu s primjenjivim sigurnosnim pravilima. Tim se pravilima ne sprečava da se informacije stave na raspolaganje Europskom parlamentu i relevantnim tijelima, uredima i agencijama Unije iz članka 7.

3.   Slanje klasificiranih podataka i dokumenata i postupanje s njima za potrebe ove Uredbe odvija se u skladu s primjenjivim sigurnosnim pravilima. Tim se pravilima ne sprečava da se informacije stave na raspolaganje Europskom parlamentu
  , nacionalnim parlamentima
  i relevantnim tijelima, uredima i agencijama Unije iz članka 7.

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 1.

Članak 30. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija preispituje primjenu ove Uredbe i podnosi izvješće Vijeću u roku od šest mjeseci od donošenja svih izvješća o evaluaciji u vezi s evaluacijama obuhvaćenim prvim višegodišnjim programom evaluacije donesenim u skladu s ovom Uredbom. Takvo preispitivanje obuhvaća sve elemente ove Uredbe uključujući djelovanje postupaka za donošenje akata u okviru mehanizma evaluacije. Komisija
  dostavlja
  to izvješće Europskom parlamentu. | Komisija preispituje primjenu ove Uredbe i podnosi izvješće Vijeću u roku od šest mjeseci od donošenja svih izvješća o evaluaciji u vezi s evaluacijama obuhvaćenim prvim višegodišnjim programom evaluacije donesenim u skladu s ovom Uredbom. Takvo preispitivanje obuhvaća sve elemente ove Uredbe uključujući djelovanje postupaka za donošenje akata u okviru mehanizma evaluacije. Komisija to izvješće
  odmah podnosi
  Europskom parlamentu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija preispituje primjenu ove Uredbe i podnosi izvješće Vijeću u roku od šest mjeseci od donošenja svih izvješća o evaluaciji u vezi s evaluacijama obuhvaćenim prvim višegodišnjim programom evaluacije donesenim u skladu s ovom Uredbom. Takvo preispitivanje obuhvaća sve elemente ove Uredbe uključujući djelovanje postupaka za donošenje akata u okviru mehanizma evaluacije. Komisija
  dostavlja
  to izvješće Europskom parlamentu.

dostavlja

Komisija preispituje primjenu ove Uredbe i podnosi izvješće Vijeću u roku od šest mjeseci od donošenja svih izvješća o evaluaciji u vezi s evaluacijama obuhvaćenim prvim višegodišnjim programom evaluacije donesenim u skladu s ovom Uredbom. Takvo preispitivanje obuhvaća sve elemente ove Uredbe uključujući djelovanje postupaka za donošenje akata u okviru mehanizma evaluacije. Komisija to izvješće
  odmah podnosi
  Europskom parlamentu.

odmah podnosi

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30.a (novi)

Članak 30.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 30.a




  Revizija




  Svi budući prijedlozi Komisije za izmjenu ovog mehanizma evaluacije i praćenja radi provjere primjene schengenske pravne stečevine temelje se na članku 77. stavku 2. točki (b) UFEU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 30.a

Revizija

Svi budući prijedlozi Komisije za izmjenu ovog mehanizma evaluacije i praćenja radi provjere primjene schengenske pravne stečevine temelje se na članku 77. stavku 2. točki (b) UFEU-a.

---

(36)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

36

(36)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

36

(37)  Uredba (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (SL L 77, 23.3.2016., str. 1.).

37

(37)  Uredba (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (SL L 77, 23.3.2016., str. 1.).

37

(38)  Odluka Komisije (EU, Euratom) 2015/444 od 13. ožujka 2015. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a (SL L 72, 17.3.2015., str. 53.).

38

(38)  Odluka Komisije (EU, Euratom) 2015/444 od 13. ožujka 2015. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a (SL L 72, 17.3.2015., str. 53.).

38

(39)  Odluka Vijeća 2009/937/EU od 1. prosinca 2009. o donošenju Poslovnika Vijeća (SL L 325, 11.12.2009., str. 35.).

39

(39)  Odluka Vijeća 2009/937/EU od 1. prosinca 2009. o donošenju Poslovnika Vijeća (SL L 325, 11.12.2009., str. 35.).

39

(47)  Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.).

47

(47)  Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.).

47

(1a)  
  Uredba Vijeća (EZ) br. 168/2007 od 15. veljače 2007. o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (SL L 53, 22.2.2007., str. 1.).

1a

Uredba Vijeća (EZ) br. 168/2007 od 15. veljače 2007. o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (SL L 53, 22.2.2007., str. 1.).

(1a)  
  Uredba (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (SL L 231, 30.6.2021., str. 159.).

1a

Uredba (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (SL L 231, 30.6.2021., str. 159.).

---

| 15.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 434/160 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 434/160

---

P9_TA(2022)0127

Procjena prihoda i rashoda Parlamenta za financijsku godinu 2023.

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2023. (2021/2227(BUI))

(2022/C 434/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1) („Financijska uredba”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1) („Financijska uredba”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 1023/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o izmjeni Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 1023/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o izmjeni Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije (4),

| — | uzimajući u obzir zaključke sa sjednica Predsjedništva Europskog parlamenta održanih 4. listopada 2021. i 22. studenoga 2021.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sa sjednica Predsjedništva Europskog parlamenta održanih 4. listopada 2021. i 22. studenoga 2021.;

| — | uzimajući u obzir zaključke sa sastanka Vijeća od 10. prosinca 2021. o dodatnim nastojanjima za jačanje otpornosti i suzbijanje hibridnih prijetnji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sa sastanka Vijeća od 10. prosinca 2021. o dodatnim nastojanjima za jačanje otpornosti i suzbijanje hibridnih prijetnji,

| — | uzimajući u obzir zimsku gospodarsku prognozu Komisije za 2022. objavljenu 10. veljače 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zimsku gospodarsku prognozu Komisije za 2022. objavljenu 10. veljače 2022.,

| — | uzimajući u obzir pismo od 7. srpnja 2020. u kojem su zastupnici u Europskom parlamentu pozvali predsjednika Sassolija i glavnog tajnika Wellea da poboljšaju održivu i sigurnu aktivnu mobilnost u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo od 7. srpnja 2020. u kojem su zastupnici u Europskom parlamentu pozvali predsjednika Sassolija i glavnog tajnika Wellea da poboljšaju održivu i sigurnu aktivnu mobilnost u Europskom parlamentu;

| — | uzimajući u obzir srednjoročnu strategiju EMAS-a za 2024. koju je 15. prosinca 2020. u Bruxellesu donio Upravljački odbor za okoliš, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir srednjoročnu strategiju EMAS-a za 2024. koju je 15. prosinca 2020. u Bruxellesu donio Upravljački odbor za okoliš,

| — | uzimajući u obzir zahtjeve u pogledu dodatnosti iz Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (Direktiva o obnovljivoj energiji), a posebno njezinu uvodnu izjavu 90. i članak 27., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjeve u pogledu dodatnosti iz Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (Direktiva o obnovljivoj energiji), a posebno njezinu uvodnu izjavu 90. i članak 27.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Strategija za održivu i pametnu mobilnost – usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti” (COM(2020)0789) a posebno njezin stavak 9. o zajedničkim putovanjima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Strategija za održivu i pametnu mobilnost – usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti” (COM(2020)0789) a posebno njezin stavak 9. o zajedničkim putovanjima,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. travnja 2021. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2022. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. travnja 2021. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2022. (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. listopada 2021. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2022. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. listopada 2021. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2022. (6),

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2022. (7) i zajedničke izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije koje su mu priložene, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2022. (7) i zajedničke izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije koje su mu priložene,

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika Predsjedništvu o sastavljanju prednacrta projekcije proračuna Parlamenta za financijsku godinu 2023., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika Predsjedništvu o sastavljanju prednacrta projekcije proračuna Parlamenta za financijsku godinu 2023.,

| — | uzimajući u obzir prednacrt projekcije proračuna koji je Predsjedništvo sastavilo dana 7. ožujka 2022. u skladu s člankom 25. stavkom 7. i člankom 102. stavkom 1. Poslovnika Parlamenta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prednacrt projekcije proračuna koji je Predsjedništvo sastavilo dana 7. ožujka 2022. u skladu s člankom 25. stavkom 7. i člankom 102. stavkom 1. Poslovnika Parlamenta,

| — | uzimajući u obzir nacrt projekcije proračuna koji je Odbor za proračune sastavio u skladu s člankom 102. stavkom 2. Poslovnika Parlamenta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt projekcije proračuna koji je Odbor za proračune sastavio u skladu s člankom 102. stavkom 2. Poslovnika Parlamenta,

| — | uzimajući u obzir članak 102. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 102. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0087/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0087/2022),

| A. | budući da proračun koji je glavni tajnik 14. veljače 2022. predložio za prednacrt projekcije proračuna Parlamenta za 2023. predstavlja povećanje od 4,9 %; |
| --- | --- |

A.

budući da proračun koji je glavni tajnik 14. veljače 2022. predložio za prednacrt projekcije proračuna Parlamenta za 2023. predstavlja povećanje od 4,9 %;

| B. | budući da je Komisija u svojoj zimskoj gospodarskoj prognozi za 2022. izračunala da je stopa inflacije u EU-u u zadnjem tromjesečju 2021. iznosila 4,9 %, dok je za cijelu godinu iznosila 2,9 %; budući da Komisija procjenjuje da će se inflacija, nakon što je krajem 2021. i početkom 2022. dosegnuta najviša razina, stabilizirati na 3,9 % 2022., odnosno 1,9 % 2023.; budući da je razina inflacije za 2023. trenutačno vrlo promjenjiva i izrazito nepredvidiva; budući da će Odbor za proračune pratiti razvoj situacije u pogledu inflacije i prema potrebi reagirati na odgovarajući način; |
| --- | --- |

B.

budući da je Komisija u svojoj zimskoj gospodarskoj prognozi za 2022. izračunala da je stopa inflacije u EU-u u zadnjem tromjesečju 2021. iznosila 4,9 %, dok je za cijelu godinu iznosila 2,9 %; budući da Komisija procjenjuje da će se inflacija, nakon što je krajem 2021. i početkom 2022. dosegnuta najviša razina, stabilizirati na 3,9 % 2022., odnosno 1,9 % 2023.; budući da je razina inflacije za 2023. trenutačno vrlo promjenjiva i izrazito nepredvidiva; budući da će Odbor za proračune pratiti razvoj situacije u pogledu inflacije i prema potrebi reagirati na odgovarajući način;

| C. | budući da vjerodostojnost Parlamenta i njegovih zastupnika u očima europskih građana ovisi o sposobnosti Parlamenta da osigura kvalitetu zakonodavnog i nadzornog rada te da izvješćuje o svojim postignućima; budući da Parlamenta također mora biti primjer drugim institucijama i stoga također mora razborito i učinkovito planirati i provoditi svoju potrošnju u skladu s aktualnom gospodarskom situacijom; |
| --- | --- |

C.

budući da vjerodostojnost Parlamenta i njegovih zastupnika u očima europskih građana ovisi o sposobnosti Parlamenta da osigura kvalitetu zakonodavnog i nadzornog rada te da izvješćuje o svojim postignućima; budući da Parlamenta također mora biti primjer drugim institucijama i stoga također mora razborito i učinkovito planirati i provoditi svoju potrošnju u skladu s aktualnom gospodarskom situacijom;

| D. | budući da bi proračun Parlamenta trebalo uspostaviti na realističnoj osnovi i da bi on trebao biti u skladu s načelima proračunske discipline i dobroga financijskog upravljanja; |
| --- | --- |

D.

budući da bi proračun Parlamenta trebalo uspostaviti na realističnoj osnovi i da bi on trebao biti u skladu s načelima proračunske discipline i dobroga financijskog upravljanja;

| E. | budući da je od iznimne važnosti zaštititi demokratski glas Parlamenta, posebno s obzirom na trenutačnu geopolitičku situaciju, konkretno nelegitimni ruski napad na Ukrajinu, i predstojeće izbore za Parlament; budući da eksponencijalno raste i broj i sofisticiranost kiberprijetnji kojima je Parlament izložen, među kojima i onih od skupina koje kontroliraju državni akteri; budući da je u sektoru informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) uobičajeno da se 10 % ukupnog proračuna troši na kibersigurnost; budući da je Predsjedništvo na svojoj sjednici održanoj 4. listopada 2021. odobrilo osnivanje nove Uprave za kibersigurnost u Glavnoj upravi za inovacije i tehnološku podršku (DG ITEC), s posebnim naglaskom na Odjel za kibersigurnosne prijetnje, praćenje rizika i izvještavanje o usklađenosti sa zaštitom podataka, i dodjelu potrebnih resursa; |
| --- | --- |

E.

budući da je od iznimne važnosti zaštititi demokratski glas Parlamenta, posebno s obzirom na trenutačnu geopolitičku situaciju, konkretno nelegitimni ruski napad na Ukrajinu, i predstojeće izbore za Parlament; budući da eksponencijalno raste i broj i sofisticiranost kiberprijetnji kojima je Parlament izložen, među kojima i onih od skupina koje kontroliraju državni akteri; budući da je u sektoru informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) uobičajeno da se 10 % ukupnog proračuna troši na kibersigurnost; budući da je Predsjedništvo na svojoj sjednici održanoj 4. listopada 2021. odobrilo osnivanje nove Uprave za kibersigurnost u Glavnoj upravi za inovacije i tehnološku podršku (DG ITEC), s posebnim naglaskom na Odjel za kibersigurnosne prijetnje, praćenje rizika i izvještavanje o usklađenosti sa zaštitom podataka, i dodjelu potrebnih resursa;

| F. | budući da kibernapadi nisu prijetnja samo Parlamentu nego i svim institucijama Unije; budući da je međuinstitucijska suradnja ključna kako bi se na odgovarajući način spriječilo, otkrilo i pratilo takve prijetnje te odgovorilo na njih; budući da timom za hitne računalne intervencije institucija, tijela i agencija EU-a (CERT-EU), međuinstitucijskim tijelom u području kibersigurnosti, predsjeda glavni direktor DG ITEC-a; budući da je Parlament čvrsto predan ostvarivanju dodatnih sinergija i suradnje s drugim institucijama, među ostalim i razvojem kapaciteta CERT-EU-a upućivanjem dvaju javnih službenika Parlamenta, kao što je dogovoreno na sjednici Predsjedništva održanoj 4. listopada 2021.; |
| --- | --- |

F.

budući da kibernapadi nisu prijetnja samo Parlamentu nego i svim institucijama Unije; budući da je međuinstitucijska suradnja ključna kako bi se na odgovarajući način spriječilo, otkrilo i pratilo takve prijetnje te odgovorilo na njih; budući da timom za hitne računalne intervencije institucija, tijela i agencija EU-a (CERT-EU), međuinstitucijskim tijelom u području kibersigurnosti, predsjeda glavni direktor DG ITEC-a; budući da je Parlament čvrsto predan ostvarivanju dodatnih sinergija i suradnje s drugim institucijama, među ostalim i razvojem kapaciteta CERT-EU-a upućivanjem dvaju javnih službenika Parlamenta, kao što je dogovoreno na sjednici Predsjedništva održanoj 4. listopada 2021.;

| G. | budući da su kibernapadi tek jedna vrsta kiberprijetnji; budući da su hibridne prijetnje u ovom trenutku glavna prijetnja Parlamentu i drugim institucijama Unije; budući da hibridne prijetnje obuhvaćaju kibernapade, špijunažu, upletanje u izbore i kampanje dezinformiranja, među ostalim na društvenim mrežama; budući da je Vijeće u zaključcima sa sastanka održanoga 10. prosinca 2021. o dodatnim nastojanjima za jačanje otpornosti i suzbijanje hibridnih prijetnji pozvalo institucije, tijela i agencije Unije da se, uz potporu država članica, pobrinu za to da Unija ima kapacitet za zaštitu svoga integriteta te da na temelju sveobuhvatne procjene prijetnji pojačaju sigurnost informacijskih i komunikacijskih mreža i postupaka donošenja odluka Unije spram svih vrsta zlonamjernih aktivnosti; budući da je Predsjedništvo na svojoj sjednici od 22. studenog 2021. odobrilo reorganizaciju Glavne uprave za sigurnost i zaštitu (DG SAFE), što podrazumijeva osnivanje nove Uprave za sigurnosnu tehnologiju i informacije koja će biti nadležna za i koordinirati operativnu vezu i razmjenu informacija sa sigurnosnim službama drugih institucija, tijela i agencija Unije, kao i s policijskim i sigurnosnim službama zemalja domaćina i drugih država članica, čime će se dopuniti obrambene aktivnosti DG ITEC-a u području kibersigurnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da su kibernapadi tek jedna vrsta kiberprijetnji; budući da su hibridne prijetnje u ovom trenutku glavna prijetnja Parlamentu i drugim institucijama Unije; budući da hibridne prijetnje obuhvaćaju kibernapade, špijunažu, upletanje u izbore i kampanje dezinformiranja, među ostalim na društvenim mrežama; budući da je Vijeće u zaključcima sa sastanka održanoga 10. prosinca 2021. o dodatnim nastojanjima za jačanje otpornosti i suzbijanje hibridnih prijetnji pozvalo institucije, tijela i agencije Unije da se, uz potporu država članica, pobrinu za to da Unija ima kapacitet za zaštitu svoga integriteta te da na temelju sveobuhvatne procjene prijetnji pojačaju sigurnost informacijskih i komunikacijskih mreža i postupaka donošenja odluka Unije spram svih vrsta zlonamjernih aktivnosti; budući da je Predsjedništvo na svojoj sjednici od 22. studenog 2021. odobrilo reorganizaciju Glavne uprave za sigurnost i zaštitu (DG SAFE), što podrazumijeva osnivanje nove Uprave za sigurnosnu tehnologiju i informacije koja će biti nadležna za i koordinirati operativnu vezu i razmjenu informacija sa sigurnosnim službama drugih institucija, tijela i agencija Unije, kao i s policijskim i sigurnosnim službama zemalja domaćina i drugih država članica, čime će se dopuniti obrambene aktivnosti DG ITEC-a u području kibersigurnosti;

| H. | budući da se izlaznost na izbore za Europski parlament 2019. godine povećala za osam postotnih bodova u odnosu na izlaznost na izborima 2014. godine; budući da je 2023. važna godina za pripremu izbora 2024.; |
| --- | --- |

H.

budući da se izlaznost na izbore za Europski parlament 2019. godine povećala za osam postotnih bodova u odnosu na izlaznost na izborima 2014. godine; budući da je 2023. važna godina za pripremu izbora 2024.;

| I. | budući da je Strategija upravljanja nekretninama Parlamenta nakon 2019. usmjerena na potrebe koje još nisu bile dostatno uzete u obzir, kao što je prilagodba prostorija radi modernizacije modela parlamentarnih sjednica, blizina posebno zahvaljujući integriranju centara „Europa Experience” u urede za vezu, daljnje jačanje sigurnosti zgrada Parlamenta i povezanosti središnjih zgrada te potreba za održavanjem zgrada kako bi se ispunili aktualni sigurnosni standardi i stvarne potrebe njihovih korisnika; |
| --- | --- |

I.

budući da je Strategija upravljanja nekretninama Parlamenta nakon 2019. usmjerena na potrebe koje još nisu bile dostatno uzete u obzir, kao što je prilagodba prostorija radi modernizacije modela parlamentarnih sjednica, blizina posebno zahvaljujući integriranju centara „Europa Experience” u urede za vezu, daljnje jačanje sigurnosti zgrada Parlamenta i povezanosti središnjih zgrada te potreba za održavanjem zgrada kako bi se ispunili aktualni sigurnosni standardi i stvarne potrebe njihovih korisnika;

Opći okvir

| 1. | podsjeća na to da je najveći dio proračuna Parlamenta određen zakonskim ili ugovornim obvezama; konstatira da 65 % proračuna podliježe godišnjoj indeksaciji, što je dovelo do toga da se u prednacrtu projekcije proračuna koji je glavni tajnik predložio 14. veljače 2022. proračun za 2023. poveća za 67 milijuna EUR; podsjeća da će, prema trenutačnim prognozama Komisije, indeksacija plaća u skladu s Pravilnikom o osoblju i Statutom zastupnika u Europskom parlamentu biti 4,3 % u srpnju 2022., 1,1 % u travnju 2023. i 2,6 % u srpnju 2023.; konstatira da Parlament, s obzirom na trenutačne gospodarske izglede, predviđa indeksaciju plaća od 6 % od srpnja 2022.; podsjeća da je, u skladu s prognozama Komisije, u proračun za 2022. uvrštena indeksacija plaća od samo 2,5 %; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podržava dogovor postignut 30. ožujka 2022. u postupku mirenja između Predsjedništva i Odbora za proračune o povećanju od 6,24 % u odnosu na proračun za 2022., što odgovara ukupnoj razini projekcije proračuna za 2023. u visini u od 2 244 696 416 EUR, o smanjenju razine rashoda iz prednacrta projekcije proračuna koji je Predsjedništvo odobrilo 7. ožujka 2022. za 33,96 milijuna EUR, o uspostavi 60 novih radnih mjesta u vezi s kibersigurnošću i sigurnošću, ali traži samo 52 dodatna radna mjesta u planu radnih mjesta za 2023. s obzirom na to da je osam radnih mjesta preraspoređeno iz drugih administrativnih službi, te o odgovarajućem smanjenju predloženih odobrenih sredstava u sljedećim proračunskim linijama:
  1 0 0 4 — Redovni putni troškovi, 1 2 0 0 — Primanja i naknade, 1 4 0 5 — Izdatci za usmeno prevođenje,1 4 2 – Vanjske prevoditeljske usluge, 2 0 0 7 — Izgradnja zgrada i opremanje prostora, 2 1 0 2 — Obrada podataka i telekomunikacije — Stalne aktivnosti vezane uz podršku korisnicima, 2 1 0 3 – Obrada podataka i telekomunikacije — Stalne aktivnosti povezane s upravljanjem aplikacijama informacijskih i telekomunikacijskih tehnologija (IKT), 2 1 0 4 — Obrada podataka i telekomunikacije – Ulaganja u infrastrukturu, 2 1 0 5 — Obrada podataka i telekomunikacije – Ulaganja u projekte, 2 1 2 — Namještaj, 2 1 4 — Tehnička oprema i instalacije, 2 1 6 — Prijevoz zastupnika, drugih osoba i robe, 2 3 7 — Selidbe, 2 3 8 — Ostali administrativni rashodi, 3 0 0 — Putni troškovi osoblja za službena putovanja i putovanja između triju mjesta rada, 3 2 0 — Pribavljanje stručnog mišljenja, 3 2 1 – Rashodi za usluge parlamentarnih istraživanja, uključujući knjižnicu, povijesnu arhivu, ocjenjivanje znanstvenih i tehnoloških odabira (STOA) i Europski medijski centar za znanost, 3 2 4 1 — Publikacije u digitalnom i tradicionalnom obliku, 3 2 4 1 — Publikacije u digitalnom i tradicionalnom obliku, 3 2 4 3 — Centar za posjetitelje Europskog parlamenta, 3 2 4 4 — Organizacija i primanje skupina posjetitelja, program Euroscola i pozivanje osoba s utjecajem na javno mnijenje iz trećih zemalja, 3 2 4 8 — Rashodi za audiovizualne informacije, 4 0 0 – Tekući troškovi za poslovanje, političke i informacijske djelatnosti klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika;
  nadalje, s obzirom na izvanredne učinke međunarodne krize na inflaciju, zakonske troškove i potrebu za jačanjem otpornosti Parlamenta, posebno ulaganjem u sigurnost i kibersigurnost, da se razina rashoda iz prednacrta projekcije proračuna koji je Predsjedništvo odobrilo 7. ožujka 2022. poveća za 62 milijuna EUR i da se u skladu s time povećaju predložena odobrena sredstva u sljedećim proračunskim linijama:
  1 0 0 0 – Plaće, 1 0 0 4 – Redovni putni troškovi, 1 0 0 5 – Ostali putni troškovi, 1 0 0 6 – Naknada za opće troškove, 1 0 2 – Prijelazne naknade, 1 0 3 0 – Starosne mirovine (PEAM), 1 0 3 1 – Invalidske mirovine (PEAM), 1 0 3 2 – Obiteljske mirovine (PEAM), 1 2 0 0 – Primanja i naknade, 1 4 0 0 – Ostalo osoblje – Glavno tajništvo i klubovi zastupnika, 1 4 0 1 – Ostalo osoblje – Sigurnost, 1 4 0 2 – Ostalo osoblje – vozači pri Glavnom tajništvu, 1 4 0 5 – Izdatci za usmeno prevođenje, 2 0 2 4 – Potrošnja energije, 2 1 0 4 – Obrada podataka i telekomunikacije – Ulaganja u infrastrukturu, 4 2 2 – Rashodi za parlamentarnu pomoć |
| --- | --- |

2.

1 0 0 4 — Redovni putni troškovi, 1 2 0 0 — Primanja i naknade, 1 4 0 5 — Izdatci za usmeno prevođenje,1 4 2 – Vanjske prevoditeljske usluge, 2 0 0 7 — Izgradnja zgrada i opremanje prostora, 2 1 0 2 — Obrada podataka i telekomunikacije — Stalne aktivnosti vezane uz podršku korisnicima, 2 1 0 3 – Obrada podataka i telekomunikacije — Stalne aktivnosti povezane s upravljanjem aplikacijama informacijskih i telekomunikacijskih tehnologija (IKT), 2 1 0 4 — Obrada podataka i telekomunikacije – Ulaganja u infrastrukturu, 2 1 0 5 — Obrada podataka i telekomunikacije – Ulaganja u projekte, 2 1 2 — Namještaj, 2 1 4 — Tehnička oprema i instalacije, 2 1 6 — Prijevoz zastupnika, drugih osoba i robe, 2 3 7 — Selidbe, 2 3 8 — Ostali administrativni rashodi, 3 0 0 — Putni troškovi osoblja za službena putovanja i putovanja između triju mjesta rada, 3 2 0 — Pribavljanje stručnog mišljenja, 3 2 1 – Rashodi za usluge parlamentarnih istraživanja, uključujući knjižnicu, povijesnu arhivu, ocjenjivanje znanstvenih i tehnoloških odabira (STOA) i Europski medijski centar za znanost, 3 2 4 1 — Publikacije u digitalnom i tradicionalnom obliku, 3 2 4 1 — Publikacije u digitalnom i tradicionalnom obliku, 3 2 4 3 — Centar za posjetitelje Europskog parlamenta, 3 2 4 4 — Organizacija i primanje skupina posjetitelja, program Euroscola i pozivanje osoba s utjecajem na javno mnijenje iz trećih zemalja, 3 2 4 8 — Rashodi za audiovizualne informacije, 4 0 0 – Tekući troškovi za poslovanje, političke i informacijske djelatnosti klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika;

nadalje, s obzirom na izvanredne učinke međunarodne krize na inflaciju, zakonske troškove i potrebu za jačanjem otpornosti Parlamenta, posebno ulaganjem u sigurnost i kibersigurnost, da se razina rashoda iz prednacrta projekcije proračuna koji je Predsjedništvo odobrilo 7. ožujka 2022. poveća za 62 milijuna EUR i da se u skladu s time povećaju predložena odobrena sredstva u sljedećim proračunskim linijama:

1 0 0 0 – Plaće, 1 0 0 4 – Redovni putni troškovi, 1 0 0 5 – Ostali putni troškovi, 1 0 0 6 – Naknada za opće troškove, 1 0 2 – Prijelazne naknade, 1 0 3 0 – Starosne mirovine (PEAM), 1 0 3 1 – Invalidske mirovine (PEAM), 1 0 3 2 – Obiteljske mirovine (PEAM), 1 2 0 0 – Primanja i naknade, 1 4 0 0 – Ostalo osoblje – Glavno tajništvo i klubovi zastupnika, 1 4 0 1 – Ostalo osoblje – Sigurnost, 1 4 0 2 – Ostalo osoblje – vozači pri Glavnom tajništvu, 1 4 0 5 – Izdatci za usmeno prevođenje, 2 0 2 4 – Potrošnja energije, 2 1 0 4 – Obrada podataka i telekomunikacije – Ulaganja u infrastrukturu, 4 2 2 – Rashodi za parlamentarnu pomoć

| 3. | smatra da se ukupno povećanje od 6,24 % u odnosu na 2022. mora smatrati povećanjem od 2,46 % za udio koji se odnosi na uobičajene uvjete i povećanjem od 79,8 milijuna EUR zbog trenutačnih izvanrednih okolnosti, što odgovara kriznom udjelu za pokrivanje iznimne inflacije, posljedičnog povećanja zakonskih troškova i ulaganja u sigurnost i kibersigurnost. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da je posljednjih godina stopa povećanja proračuna Parlamenta bila niža od stope povećanja u naslovu 7.; konstatira da Parlament nije iskoristio 20 % naslova 7. na koji ima pravo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da se sve institucije Unije moraju pridržavati proračunske discipline pri utvrđivanju svojih financijskih potreba za sljedeću godinu; |
| --- | --- |

5.

Sigurnost od sve izraženijih hibridnih prijetnji

| 6. | ističe da je kibersigurnost Parlamenta ključan prioritet, posebno u svjetlu trenutačnih geopolitičkih napetosti; stoga odlučuje podržati prijedlog glavnog tajnika da se DG ITEC pojača s 40 radnih mjesta kako bi se povećali kapaciteti Parlamenta za kiberobranu i dosegnula odgovarajuća razina internih kapaciteta; podsjeća da je ukupan broj zaposlenika Parlamenta tijekom višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. smanjen za 6 %, što se ponajprije odrazilo na administrativno osoblje; smatra da je potrebno povećati resurse Parlamenta u području sigurnosti kako bi se zaštitio integritet IKT sustava; konstatira da će proračunski učinak tih 40 radnih mjesta u 2023. iznositi 4,3 milijuna EUR te da su u proračunu za 2023. za kibersigurnosne operacije predviđena ulaganja u iznosu od 5 milijuna EUR; |
| --- | --- |

6.

| 7. | u tom kontekstu ponavlja svoj zahtjev relevantnim službama da integriraju i uvedu rješenja za trenutačnu razmjenu poruka i virtualne sastanke koja se temelje na otvorenom kodu, koja su smještena na poslužiteljima Parlamenta i kojima se omogućuje sigurna komunikacija, kao što su Matrix i Jitsi, kako bi se znatno povećala povjerljivost unutarnjih komunikacija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da je međuinstitucijska suradnja ključna kako bi se pojačale sinergije među upravama i institucije Unije na odgovarajući način zaštitile od kiberprijetnji; snažno podržava privremeno upućivanje dvaju radnih mjesta razine AD (od 40 dodatnih radnih mjesta u području kibersigurnosti) u CERT-EU te dodatni doprinos njegovu godišnjemu proračunu u visini od 1,564 milijuna EUR; smatra da će povećani kapacitet Parlamenta u području kibersigurnosti koristiti svim institucijama boljim sprečavanjem, otkrivanjem, dijeljenjem i zaštitom interesa Unije od kiberprijetnji, što se odnosi i na novi Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za visoku razinu kibersigurnosti u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da su prijetnje sve više hibridne prirode; snažno podupire dodatnih 20 radnih mjesta za DG SAFE kako bi se ojačali kapaciteti i sposobnost Parlamenta da otkrije, spriječi i reagira na te nove prijetnje hibridne prirode te da modernizira i digitalizira sigurnosne postupke; prima na znanje Međuinstitucijsku radnu skupinu za klasično, digitalno i hibridno protuobavještajno djelovanje kojoj je cilj poboljšati suradnju među institucijama Unije i koordinaciju s obavještajnim i sigurnosnim službama država članica; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva glavnog tajnika da iskoristi moguće sinergije kako bi se povećala učinkovitost uprave te da analizira kako bi digitalizacija i novi načini rada pomogli u pojednostavljenju uprava i omogućivanju prijenosa radnih mjesta u prioritetna područja; u tom kontekstu pozdravlja pilot-testiranje povezane platforme za mikroblogiranje otvorenog koda „EU Voice” koju je uspostavio Europski nadzornik za zaštitu podataka radi doprinosa privatnosti korisnika, informatičkoj sigurnosti i otpornosti, tehnološkoj suverenosti Unije, interoperabilnosti, tržišnom natjecanju i izboru korisnika; |
| --- | --- |

10.

Strategija za komunikaciju s građanima

| 11. | ističe ulogu Parlamenta u izgradnji europske političke svijesti i promicanju vrijednosti Unije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da je komunikacija političkih stranaka i samih zastupnika jedan od glavnih čimbenika u pogledu visoke izlaznosti i sudjelovanja građana Unije na europskim izborima te njihova interesa za te izbore; poziva na koordinaciju između Glavne uprave za komunikaciju (DG COMM) i službi za medije klubova zastupnika, uz potporu u pogledu sadržaja od Glavne uprave za usluge parlamentarnih istraživanja (DG EPRS) i tehničku potporu Glavne uprave za pismeno prevođenje (DG TRAD), kako bi se osigurala koordinirana, primjerena u pogledu sadržaja i jasna komunikacija s građanima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prima na znanje dodatna sredstva (27,5 milijuna EUR) dodijeljena DG COMM-u za komunikacijsku strategiju povezanu s izborima za Europski parlament 2024. kako bi se objasnili uloga i funkcije Unije, a posebno Parlamenta, konkretan učinak na živote građana, razlozi zbog kojih glasovanje može donijeti promjene te kako bi se osiguralo da su sve strukture, alati i platforme uspostavljeni i spremni za 2024.; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva na oprez u pogledu povezivanja razine troškova za komunikaciju s izlaznošću na europske izbore ili na njihovo dosljedno povezivanje, uključujući u slučaju pada stope varijacije u sudjelovanju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da je iznimno važno da Parlament bude adekvatno opremljen za borbu protiv dezinformacija; poziva na pojačanu suradnju između DG ITEC-a, DG SAFE-a i DG COMM-a kako bi se na brz i jasan način otkrivale i pratile kampanje dezinformiranja, posebno na društvenim mrežama, te odgovorilo na njih; poziva na to da se nastavi suradnja s Komisijom i Europskom službom za vanjsko djelovanje u pogledu dezinformacija; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podržava činjenicu da će se centri „Europa Experience” do 2024. otvoriti u svim državama članicama; podupire upravu u njezinoj politici maksimalnog iskorištavanja sinergija; očekuje da dugoročni učinak tekućih troškova centara „Europa Experience” na proračun bude što je prije moguće predstavljen Odboru za proračune; podsjeća da bi centri „Europa Experience” trebali svim građanima omogućiti bolje razumijevanje funkcioniranja institucija Unije te su stoga sastavni dio komunikacijskog plana za izbornu kampanju; podsjeća da je iznimno važno da Parlament u duhu višedimenzionalnog političkog dijaloga neprestano surađuje s građanima Unije putem raznih komunikacijskih kanala, ne samo u izbornoj godini nego i tijekom cijelog parlamentarnog saziva; smatra da bi o odgodi bilo kojeg projekta trebalo odlučivati na temelju kriterija među kojima bi geografska uravnoteženost među državama članicama trebala biti od najveće važnosti; ponavlja da je potrebno da Parlament, u suradnji s Komisijom i Europskom službom za vanjsko djelovanje, aktivno sudjeluje u kampanjama informiranja u zemljama koje su službeno podnijele zahtjev za pristupanje Uniji, odnosno u Republici Moldovi, Ukrajini i Gruziji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva glavnog tajnika da što prije dostavi sve informacije propisane člankom 266. stavkom 6. Financijske uredbe koje se odnose na zajam od 37,9 milijuna EUR predložen za financiranje kupnje zgrade centar „Europa Experience” u Dublinu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da bi uredi za vezu Europskog parlamenta trebali povećati svoj angažman prema građanima svih dobnih skupina; poziva Parlament da putem svojih ureda za vezu pripremi više sastanaka i događanja između zastupnika i građana na lokalnoj razini; ponavlja da uredi za vezu EP-a trebaju zastupnicima pružiti odgovarajuću potporu pri utvrđivanju dnevnih redova sastanaka i događanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da bi uredi za vezu EP-a također trebali pružati informacije na stranim jezicima europskim zajednicama koje žive u drugim europskim zemljama; naglašava potrebu da se uredi za vezu EP-a uključe u daljnje aktivnosti u vezi s građanskim odgojem uz sudjelovanje lokalnih zajednica, škola ili sveučilišta. |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva na uspostavu posebne službe za starije osobe, čime bi se istaknuli programi i politike Unije koji doprinose aktivnom starenju; |
| --- | --- |

20.

Ekologizacija i energetska neovisnost

| 21. | ponavlja svoje uvjerenje da Parlament treba biti predvodnik u usvajanju digitalnih, fleksibilnijih i energetski učinkovitijih metoda rada i sastanaka, da treba izvući pouke iz iskustava pandemije bolesti COVID-19 i iskoristiti već izvršena ulaganja u tehnologiju; poziva na stratešku procjenu troškova politike upravljanja nekretninama, posebno razmatranjem novih načina rada, kao što je rad na daljinu, koji su nastali kao posljedica pandemije, istodobno potvrđujući da je fizička prisutnost na političkim pregovorima, raspravama ili razmjenama gledišta i dalje učinkovitija za donošenje javnih politika; izražava zabrinutost zbog nejednake kvalitete infrastrukture za usmeno prevođenje i tehničkih problema povezanih s platformom Interactio; poziva na hitna i ciljana ulaganja kako bi se osigurao najviši mogući stupanj višejezičnosti; naglašava da su nakon političke, zdravstvene i gospodarske krize troškovi energije naglo porasli, s dugoročnim posljedicama; traži da se uzme u obzir financijski učinak na zgrade Parlamenta; preporučuje da se pri godišnjem planiranju proračuna uzima u obzir redovita obnova svih zgrada; ističe da je takva dodjela dio proaktivne politike upravljanja nekretninama koja se mora usredotočiti na zelenu obnovu fonda zgrada i jamčiti da Parlament nastoji postići najbolju moguću energetsku učinkovitost, a time i smanjenje potrošnje energije i troškova objekata Parlamenta; u tom pogledu ističe da je hitno potrebno da se zgrada Trèves I obnovi kako bi bila u skladu s najnovijim energetskim i okolišnim normama; podsjeća na važnost transparentnog i pravednog postupka donošenja odluka o politici Parlamenta u području upravljanja nekretninama, u skladu s člankom 266. Financijske uredbe; podsjeća na odluku Predsjedništva od 2. srpnja 2018. o obnovi zgrade Paul-Henri Spaak; traži od Predsjedništva da pravodobno objavi svoju odluku o toj zgradi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podsjeća da je Predsjedništvo na svojoj sjednici održanoj 16. prosinca 2019. odobrilo ažurirane ciljeve u pogledu ključnih okolišnih pokazatelja uspješnosti EMAS-a s jedinstvenim ciljnim rokom 2024., među kojima je i ukupno smanjenje emisija ugljika od 40 % u odnosu na razine iz 2006.; podsjeća da srednjoročna strategija EMAS-a sadržava klauzulu o preispitivanju kako bi se povećala razina ambicije u pogledu okoliša na temelju zabilježenih rezultata; poziva na reviziju prema gore ciljeva EMAS-a za ključne pokazatelje uspješnosti jer su mnogi ciljevi postavljeni 2019. već ostvareni, ali i s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19 i potrebu za ubrzanjem mjera energetske učinkovitosti i smanjenjem naše ovisnosti o plinu; ponovno poziva na izmjenu trenutačnog plana za smanjenje emisija CO2 radi postizanja ugljične neutralnosti primjenom međunarodno priznate metode nakon što ona bude potvrđena, kao što je to, primjerice, mehanizam za određivanje interne cijene ugljika na temelju kojeg poduzeća dobrovoljno određuju cijenu svojeg ugljičnog otiska i time utvrđuju vrijednost svojih emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podsjeća da gotovo dvije trećine ugljičnog otiska Parlamenta potječe od prijevoza putnika i robe; poziva na promicanje niskougljičnih modaliteta prijevoza za službena putovanja; ponavlja svoje uvjerenje da se pri donošenju odluka o putovanjima moraju uzeti u obzir važnost parlamentarne prisutnosti, zdravstvena pitanja, cijena i potrošnja vremena; ističe da mnogi zastupnici zbog velike udaljenosti između njihovih izbornih jedinica u mjesta rada Parlamenta moraju putovati zrakoplovom; također podsjeća da je cilj Parlamenta nastavak smanjenja njegovih emisija i naglašava da mogućnost izravnih letova i fleksibilnih zrakoplovnih karata predstavlja najmanje zagađujući oblik nužnog zračnog prometa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva upravu da nastavi istraživati načine za uštedu troškova i učinkovitost potrošnje; poziva na donošenje plana djelovanja za postupni prestanak korištenja fosilnih goriva; poziva Parlament da dodatno poveća udio obnovljive energije u svojoj strukturi izvora energije, a posebno u proizvodnji energije, te očekuje da se postave najsuvremenije krovne fotonaponske ćelije s maksimalnim potencijalom; pozdravlja aktualna ulaganja u tom smislu; ponavlja svoj poziv službama Parlamenta da nastave smanjivati potrošnju papira prelaskom na zajedničko i internetsko okruženje bez papira za sve sastanke, kao i daljnjom provedbom aranžmana za e-potpise, te da se usredotoče na zadržavanje tih smanjenja u „novoj normalnosti”; ponavlja svoj zahtjev da se u skladu s ciljem sustava EMAS za Europski parlament bez papira što prije provede analiza alternativa transportnim kovčezima; očekuje da će se načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu i načelo kružnog gospodarstva primjenjivati na sva ulaganja, uključujući odluke o digitalnim ulaganjima i upravljanju; poziva na pojačane napore za potpunu provedbu strategije Parlamenta za gospodarenje otpadom u skladu s načelima hijerarhije otpada; smatra da je jačanje svijesti unutar Parlamenta, među ostalim posebnim osposobljavanjem, ključno za postizanje zadovoljavajućih rezultata i da ono omogućuje nadogradnju ciljeva EMAS-a u tom području; poziva na potpunu provedbu mjera kojima bi se plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu zabranili u Parlamentu s obzirom na to da se sve više ljudi vraća na posao i koristi se ugostiteljskim uslugama unutar Parlamenta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja poboljšanja infrastrukture za bicikle u zgradama Parlamenta; potiče službe da dodatno osposobe tu infrastrukturu poboljšanjem parkirališta za bicikle, među ostalim za teretne bicikle, u svim zgradama te dodatnim poticajima za dolazak na posao biciklom; pozdravlja napore Parlamenta da promiče javni prijevoz putem svoje nove politike parkiranja, povećanjem isplata za pretplatu na javni prijevoz i promicanjem upotrebe električnih vozila postavljanjem stanica za punjenje električnih vozila; u tom kontekstu traži odgovarajuće povećanje broja punjača za električna vozila u skladu sa sadašnjom potražnjom i potražnjom u bliskoj budućnosti u Bruxellesu, Strasbourgu i Luxembourgu; konstatira da se trenutačnom politikom parkiranja ne pružaju financijski poticaji za aktivnu mobilnost; poziva službe da ocijene uspjeh nove politike parkiranja i po potrebi uvedu dodatne ciljane poticaje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponavlja svoj poziv Parlamentu da kao veliki poslodavac preuzme aktivnu ulogu u raspravama i savjetovanjima o urbanističkom planiranju s posebnim naglaskom na promicanju aktivne mobilnosti s pomoću sigurne, udobne i trajne infrastrukture, povećanju dobrobiti pomoću kvalitetnog javnog prostora i prilagodbi klimatskim promjenama izbjegavanjem toplinskih otoka; naglašava mogućnosti za dijalog koje se nude u kontekstu plana c u Bruxellesu i plana koji će naslijediti Plan d’Aménagement Directeur Loi, ali i u pogledu daljnjeg razvoja takozvanog Archipela u četvrti Wacken u Strasbourgu te aktualnih odnosa s fondom Kirchberg u Luxembourgu; |
| --- | --- |

26.

Ostala pitanja

| 27. | napominje da su na inicijativu bivšeg predsjednika Sassolija fokus-grupe na temu „Promišljanje parlamentarne demokracije – jači Europski Parlament nakon pandemije bolesti COVID-19” od travnja do srpnja 2021. raspravljale o budućnosti rada u Parlamentu za svoja tematska područja: plenarna sjednica, parlamentarne ovlasti, komunikacija, vanjska diplomacija i unutarnja organizacija; napominje da su fokus-grupe pružile završno izvješće s preporukama o čijoj će provedbi raspravljati Predsjedništvo, uz odgovarajuću pozornost njihovim troškovima, po potrebi uključivanjem Odbora za proračune u svoju prethodnu procjenu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća da većina zastupnika podupire jedinstveno sjedište; podsjeća da je potrebno pronaći rješenja kojima bi se optimizirali parlamentarni i institucionalni rad, financijski troškovi i ugljični otisak; podsjeća da, u skladu s Ugovorom o Europskoj uniji, sjedište Europskog parlamenta mora biti u Strasbourgu; konstatira da bi trajne promjene zahtijevale izmjenu Ugovora; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ponavlja svoj zahtjev, koji je u nekoliko navrata usvojen na plenarnoj sjednici, da Predsjedništvo započne s radom na reviziji Poslovnika kojom bi se zastupnicima omogućilo da ostvaruju svoje pravo glasovanja na daljinu, tijekom rodiljnog ili očinskog dopusta, zbog dugotrajne bolesti ili u slučajevima više sile; prima na znanje izmjene Poslovnika od 20. prosinca 2020. kojima se omogućuje glasovanje na daljinu; žali zbog toga što glasovanje na daljinu u odborima trenutačno nije predviđeno Poslovnikom Parlamenta osim ako predsjednik ne utvrdi postojanje izvanrednih okolnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ponavlja svoj poziv glavnom tajniku da ustraje u tome da je važno da se sve zapošljavanje temelji na kompetencijama i da se pritom uvažava potreba za geografskom ravnotežom među svim državama članica na svim razinama osoblja; zabrinut je zbog poteškoća koje se javljaju pri zapošljavanju određenih nacionalnosti i internalizaciji određenih profila radnih mjesta; traži daljnje napore kako bi se osiguralo da zapošljavanje u Parlamentu bude jednako privlačno državljanima svih zemalja Unije, a da se pritom i dalje temelji na objektivnim postupcima; poziva Parlament da izgradi vlastite kapacitete za informiranje javnosti kako bi se na natječaje privukli kvalitetni kandidati potrebni Parlamentu s obzirom na profil, dob, rod i nacionalnost, a posebno kandidati iz nedovoljno zastupljenih zemalja; u pogledu zapošljavanja novog osoblja, poziva glavnog tajnika da pojednostavi administrativne korake i skrati trajanje postupka; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Parlament da redovito procjenjuje organizaciju i kadrovske potrebe svoga Glavnog tajništva Parlamenta, da preraspodijeli slobodna radna mjesta među upravama kako bi se nove zadaće mogle obavljati uz zadržavanje iste razine osoblja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva glavnog tajnika da procijeni rizike koji se odnose na zapošljavanje sve većeg broja ugovornih djelatnika, uključujući i opasnost od stvaranja dvije različite klase osoblja u Parlamentu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja mjere koje je DG INLO poduzeo tijekom pandemije bolesti COVID-19 s ciljem ublažavanja rizika od zaraze unutar prostora Parlamenta i podupiranja provedbe konkretnih mjera solidarnosti o kojima je odlučilo Predsjedništvo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ponavlja da oko 50 milijuna ljudi u Uniji pripada različitim jezičnim manjinama i zajednicama; podsjeća da Parlament potiče uključivanje i sudjelovanje građana u Uniji, uključujući nacionalne, regionalne i jezične manjine; podsjeća da Parlament snažno potiče višejezičnost i promiče prava nacionalnih, regionalnih i jezičnih manjina; smatra da Parlament može aktivno doprinijeti borbi protiv dezinformiranja pružanjem informacija, prema potrebi i na jezicima jezičnih manjina i zajednica; potiče Predsjedništvo da razmotri podupiranje komunikacijskih aktivnosti koje su u skladu s potrebama nacionalnih, regionalnih i jezičnih manjina u državama članicama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva glavnog tajnika da analizira izvedivost uvođenja prevođenja na međunarodni znakovni jezik za sve rasprave na plenarnoj sjednici, u skladu sa zahtjevima usvojenima na plenarnoj sjednici, te da tu odluku provede uzimajući u obzir načelo jednakog pristupa svim građanima; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zabrinut je zbog kvalitete registra transparentnosti EU-a; podsjeća da je prema godišnjim izvješćima registra transparentnosti otprilike polovica svih upisa u registar netočna; poziva Parlament da poduzme mjere za povećanje točnosti registra te da ga redovito nadzire u pogledu subjekata koji zastupaju interese sankcioniranih osoba i subjekata te da odmah provede njihovo uklanjanje, kako bi registar mogao ispuniti svoju svrhu omogućavanja veće transparentnosti u pogledu aktivnosti predstavnika interesnih skupina; ponavlja svoj zahtjev da Parlament sastavi detaljno godišnje izvješće o predstavnicima interesnih skupina i drugim organizacijama kojima je odobren pristup prostorima Parlamenta te da ga objavi u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka (8); |
| --- | --- |

36.

| 37. | podsjeća da je Parlament u nekoliko navrata glasovao za to da se reformira naknada za opće troškove; poziva Predsjedništvo da ocijeni svoju Odluku o naknadi za opće troškove iz 2019. na temelju iskustva stečenog tijekom 9. parlamentarnog saziva i da donese potrebne odluke kako bi se povećali transparentnost i odgovornost; pozdravlja najavu predsjednice o osnivanju ad hoc radne skupine Predsjedništva za naknadu za opće troškove koja će raditi na reviziji dosadašnjih pravila; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ponavlja, u kontekstu trenutačnog postupka revizije općih provedbenih odredbi o povratu troškova službenih putovanja i putnih troškova te unutarnjih pravila kojima se uređuju službena putovanja i putovanja dužnosnika i ostalih službenika Europskog parlamenta, da je na plenarnoj sjednici u nekoliko navrata izražena volja o iznosu naknada koje se akreditiranim parlamentarnim asistentima isplaćuju za službena putovanja između tri mjesta rada Parlamenta kako bi se zajamčilo da ih Predsjedništvo uskladi na razini sustava naknada za javne službenike i druge djelatnike; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ponovno poziva Konferenciju predsjednika i Predsjedništvo da revidiraju Provedbene odredbe kojima se uređuje rad izaslanstava i misija izvan Europske unije te Odluku o službenim putovanjima odbora izvan triju mjesta rada; ističe da bi se tom revizijom trebala razmotriti mogućnost da akreditirani parlamentarni asistenti pod određenim uvjetima prate zastupnike na službenim putovanjima izaslanstava Parlamenta i drugim službenim putovanjima; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podsjeća da na to se u članku 27. stavcima 1. i 2. Statuta članova Europskog parlamenta (9) navodi da „Dobrovoljni mirovinski fond nastavlja djelovati nakon stupanja na snagu ovog Statuta, za zastupnike i bivše zastupnike koji su stekli prava ili imaju buduća prava u tom fondu”, odnosno da se „stečena prava i buduća prava čuvaju u cijelosti”; konstatira da prema Pravnoj službi Parlamenta iz dviju presuda proizlazi da Sud potvrđuje da su stečena prava zastupnika koji su već ispunili sve potrebne uvjete za stjecanje prava na dodatnu dobrovoljnu mirovinu u potpunosti zaštićena općim načelima prava Unije; međutim, konstatira da se presudama potvrđuje i da to ne sprečava Predsjedništvo da izmijeni uvjete i modalitete za tu skupinu zastupnika pod uvjetom da se poštuje načelo proporcionalnosti, kao i za one članove koji još nisu ispunili sve uvjete za stjecanje mirovinskih prava i koji će stoga u okviru mirovinskog sustava prava imati tek u budućnosti; stoga poziva Predsjedništvo i upravu da hitno predlože rješenje koje se može prilagođavati budućim promjenama kojima se uzimaju u obzir mirovina i životna situacija zastupnika i bivših zastupnika, kao i načela dobrog financijskog upravljanja i relevantna sudska praksa Suda Europske unije; poziva sve zainteresirane dionike da brzo pronađu održivo i provedivo rješenje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja politiku Parlamenta čiji je cilj osigurati da se osobe s invaliditetom potpuno neovisno koriste zgradama Parlamenta te podržava daljnje mjere i prilagodbe koje će u tom pogledu biti potrebne; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primjećuje da su kvestori 24. listopada 2017. donijeli odluku o prekidu distribucije tople vode u uredima zastupnika u Bruxellesu i Strasbourgu zbog zdravstvenog rizika koji je predstavljala prisutnost štetnih bakterija legionele u starim i dotrajalim hidrauličkim sustavima zgrada; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava da bi Parlament trebao pružati primjer u pogledu politika koje zastupa i promiče u vezi s okolišem, rodnom ravnopravnošću i transparentnošću; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | prihvaća projekciju proračuna za financijsku godinu 2023.; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju i projekciju proračuna proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(4)  SL L 287, 29.10.2013., str. 15.

(5)  SL C 506, 15.12.2021., str. 247.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0432.

(7)  SL L 45, 24.2.2022.

(8)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(9)  Odluka Europskog parlamenta od 28. rujna 2005. o donošenju Statuta članova Europskog parlamenta (2005/684/EZ, Euratom) (SL L 262, 7.10.2005., str. 1.).

---