# Uradni list C 433/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 433 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6515. november 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 433

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6515. november 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Svet |
| 2022/C 433/01 | Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o revidiranem kodeksu ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja | 1 |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2022/C 433/02 | Priporočilo Sveta z dne 14 novembra 2022 o oceni napredka vključenih držav članic pri izpolnjevanju obveznosti, prevzetih v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) | 6 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

2022/C 433/01

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o revidiranem kodeksu ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja

1

PRIPOROČILA

Svet

2022/C 433/02

Priporočilo Sveta z dne 14 novembra 2022 o oceni napredka vključenih držav članic pri izpolnjevanju obveznosti, prevzetih v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO)

6

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 433/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10845 – HG / WCAS / WARBURG PINCUS / NORSTELLA) (
  1
  ) | 13 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 433/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10845 – HG / WCAS / WARBURG PINCUS / NORSTELLA) (
  1
  )

1

13

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | SVET |
| 2022/C 433/04 | Stališče Sveta (EU) št. 3/2022 v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih Svet sprejel 17. oktobra 2022 (
  1
  ) | 14 |
| 2022/C 433/05 | Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 3/2022 v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepov | 31 |

III   Pripravljalni akti

SVET

2022/C 433/04

Stališče Sveta (EU) št. 3/2022 v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih Svet sprejel 17. oktobra 2022 (
  1
  )

1

14

2022/C 433/05

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 3/2022 v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepov

31

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 433/06 | Menjalni tečaji eura — 14. november 2022 | 36 |
| | Svet |
| 2022/C 433/07 | Obvestilo osebam in subjektu, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2018/1544, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2232, in Uredbe Sveta (EU) 2018/1542, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2228, o omejevalnih ukrepih proti širjenju in uporabi kemičnega orožja | 37 |
| 2022/C 433/08 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2018/1544 in Uredbe Sveta (EU) 2018/1542 o omejevalnih ukrepih proti širjenju in uporabi kemičnega orožja | 38 |
| 2022/C 433/09 | Obvestilo osebam, subjektom in organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2233, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2229, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 40 |
| 2022/C 433/10 | Obvestilo fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2233, in Uredbi Sveta (EU) No 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2229, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 41 |
| 2022/C 433/11 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 42 |
| 2022/C 433/12 | Obvestilo osebi, za katero veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom (SZVP) 2022/2234, in iz Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/2230, o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu | 44 |
| 2022/C 433/13 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu | 45 |
| 2022/C 433/14 | Obvestilo osebam, subjektom in organom, za katere veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/2235, in iz Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2231, o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu | 47 |
| 2022/C 433/15 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu | 48 |
| 2022/C 433/16 | Informacije v nadaljevanju so namenjene naslednjim naslovnikom: ABDOLLAHI Hamed, AL-NASSER Abdelkarim Hussein Mohamed, AL-YACOUB Ibrahim Salih Mohammed, ARBABSIAR Manssor, ASSADI Assadollah, BOUYERI Mohammed, EL HAJJ Hassan Hassan, AL-DIN Izz Hasan, MELIAD Farah, MOHAMMED Khalid Sheikh, SHAHLAI Abdul Reza, SHAKURI Ali Gholam, Al-Aqsa Martyrs’ Brigade, Communist Party of the Philippines, vključno z New People’s Army – NPA, Hizballah Military Wing, Ejército de Liberación Nacional (National Liberation Army), Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP, Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command, Sendero Luminoso – SL (Shining Path) in Teyrbazen Azadiya Kurdistan – TAK osebam in skupinam, uvrščenim na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča Sveta 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu ter Uredba Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (glej prilogi k Sklepu Sveta (SZVP) 2022/1241 in Izvedbeni uredbi Sveta (EU) 2022/1230) | 50 |
| 2022/C 433/17 | Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/72/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 101/2011 o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe, subjekte in organe glede na razmere v Tuniziji | 51 |
| | Računsko sodišče |
| 2022/C 433/18 | Letno poročilo o skupnih podjetjih EU za proračunsko leto 2021 | 52 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2022/C 433/19 | Obvestilo Ministrstva za gospodarski razvoj Češke republike – na podlagi člena 3(2) Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov | 53 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 433/06

Menjalni tečaji eura — 14. november 2022

36

Svet

2022/C 433/07

Obvestilo osebam in subjektu, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2018/1544, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2232, in Uredbe Sveta (EU) 2018/1542, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2228, o omejevalnih ukrepih proti širjenju in uporabi kemičnega orožja

37

2022/C 433/08

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2018/1544 in Uredbe Sveta (EU) 2018/1542 o omejevalnih ukrepih proti širjenju in uporabi kemičnega orožja

38

2022/C 433/09

Obvestilo osebam, subjektom in organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2233, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2229, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

40

2022/C 433/10

Obvestilo fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2233, in Uredbi Sveta (EU) No 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2229, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

41

2022/C 433/11

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

42

2022/C 433/12

Obvestilo osebi, za katero veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom (SZVP) 2022/2234, in iz Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/2230, o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu

44

2022/C 433/13

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu

45

2022/C 433/14

Obvestilo osebam, subjektom in organom, za katere veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/2235, in iz Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2231, o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

47

2022/C 433/15

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

48

2022/C 433/16

Informacije v nadaljevanju so namenjene naslednjim naslovnikom: ABDOLLAHI Hamed, AL-NASSER Abdelkarim Hussein Mohamed, AL-YACOUB Ibrahim Salih Mohammed, ARBABSIAR Manssor, ASSADI Assadollah, BOUYERI Mohammed, EL HAJJ Hassan Hassan, AL-DIN Izz Hasan, MELIAD Farah, MOHAMMED Khalid Sheikh, SHAHLAI Abdul Reza, SHAKURI Ali Gholam, Al-Aqsa Martyrs’ Brigade, Communist Party of the Philippines, vključno z New People’s Army – NPA, Hizballah Military Wing, Ejército de Liberación Nacional (National Liberation Army), Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP, Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command, Sendero Luminoso – SL (Shining Path) in Teyrbazen Azadiya Kurdistan – TAK osebam in skupinam, uvrščenim na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča Sveta 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu ter Uredba Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (glej prilogi k Sklepu Sveta (SZVP) 2022/1241 in Izvedbeni uredbi Sveta (EU) 2022/1230)

50

2022/C 433/17

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/72/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 101/2011 o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe, subjekte in organe glede na razmere v Tuniziji

51

Računsko sodišče

2022/C 433/18

Letno poročilo o skupnih podjetjih EU za proračunsko leto 2021

52

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2022/C 433/19

Obvestilo Ministrstva za gospodarski razvoj Češke republike – na podlagi člena 3(2) Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

53

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 433/20 | Obvestilo v skladu s členom 29(2) kadrovskih predpisov – Objava treh prostih delovnih mest direktorice/direktorja za vire (razred AD 14) v generalnih direktoratih za: mednarodna partnerstva (INTPA) zdravje in varnost hrane (SANTE) trgovino (TRADE) – COM/2022/10419 | 55 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 433/21 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10943 – ENEL / CVC CAPITAL PARTNERS / GRIDSPERTISE) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 56 |
| 2022/C 433/22 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10927 – ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 58 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 433/23 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 60 |
| 2022/C 433/24 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 64 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2022/C 433/20

Obvestilo v skladu s členom 29(2) kadrovskih predpisov – Objava treh prostih delovnih mest direktorice/direktorja za vire (razred AD 14) v generalnih direktoratih za: mednarodna partnerstva (INTPA) zdravje in varnost hrane (SANTE) trgovino (TRADE) – COM/2022/10419

55

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 433/21

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10943 – ENEL / CVC CAPITAL PARTNERS / GRIDSPERTISE) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

56

2022/C 433/22

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10927 – ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

58

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 433/23

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

60

2022/C 433/24

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

64

---

| | Popravki |
| --- | --- |
| | Popravek nenasprotovanja priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10763 – NORDEA / TOPDANMARK LIV HOLDING) ( UL C 431, 14.11.2022 ) | 67 |

Popravki

Popravek nenasprotovanja priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10763 – NORDEA / TOPDANMARK LIV HOLDING) ( UL C 431, 14.11.2022 )

( UL C 431, 14.11.2022 )

67

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/1

---

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o revidiranem kodeksu ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja

(2022/C 433/01)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA –

OB OPOZARJANJU na sklepe Sveta za ekonomsko-finančne zadeve z dne 1. decembra 1997 o davčni politiki v luči tega, da je potrebno usklajeno ukrepanje na evropski ravni, da bi zmanjšali izkrivljanja na enotnem trgu, preprečili znatne izgube davčnih prihodkov in pomagali davčnim strukturam, da se razvijajo na bolj zaposlovanju prijazen način,

OB OPOZARJANJU na resolucijo Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v Svetu, z dne 1. decembra 1997 o kodeksu ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja,

OB OPOZARJANJU na sklepe Sveta z dne 5. decembra 2017 o seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, in najnovejše mednarodno dogajanje na področju boja proti izogibanju davkom in davčnim utajam,

OB PRIZNAVANJU pozitivnih učinkov poštene konkurence in potrebe po utrditvi konkurenčnosti Evropske unije in držav članic na mednarodni ravni, vendar hkratnem ugotavljanju, da lahko nekateri davčni ukrep privedejo do škodljivih učinkov,

OB POUDARJANJU, da je kodeks ravnanja politična zaveza in ne vpliva na pravice in dolžnosti držav članic ali na področja pristojnosti držav članic in Unije, ki izhajajo iz Pogodb,

OB POUDARJANJU, da Skupina za kodeks ravnanja deluje kot skupina primerljivih partnerjev med državami članicami z nepogrešljivo pomočjo Komisije,

OB PRIZNAVANJU uspešnega dela Skupine za kodeks ravnanja z izvoljenimi predsedniki, ki je omogočilo odpravo številnih davčnih ukrepov in vzpostavitev konstruktivnega sodelovalnega okvira s tretjimi državami in jurisdikcijami,

OB UGOTAVLJANJU, da naloge sekretariata za skupino prevzame Generalni sekretariat Sveta,

OB PRIZNAVANJU razvoja dogovorjenih smernic za olajšanje uspešnega dela Skupine za kodeks ravnanja, ki so pomembne za postopkovne vidike, in dogovorjenih smernic, pomembnih za vsebinska vprašanja, ki so vsa objavljena,

OB PONOVNI POTRDITVI, da je kodeks ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja še naprej potreben za omejevanje škodljivih davčnih ukrepov,

OB POUDARJANJU, da je poštena obravnava v EU ter v zvezi s tretjimi državami in davčnimi jurisdikcijami še naprej bistvena za usklajeno izvajanje načel kodeksa ravnanja,

OB PONOVNI POTRDITVI pripravljenosti za ohranitev čim bolj pregledne uporabe kodeksa ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja, ne da bi pri tem ogrozili zaupnost, ki je potrebna za zaupanja vredno izmenjavo mnenj in občutljivih informacij med člani Skupine, pa tudi s tretjimi državami in davčnimi jurisdikcijami, saj to zagotavlja učinkovito in k rezultatom usmerjeno delo v okviru kodeksa,

OB UPOŠTEVANJU, da bi bilo treba obstoječi kodeks ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja, določen v Resoluciji Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 1. decembra 1997, revidirati, da bi se čim bolj učinkovito soočili z novimi izzivi v vedno bolj globaliziranem in digitaliziranem gospodarskem okolju –

ODOBRIJO NASLEDNJI REVIDIRANI KODEKS RAVNANJA NA PODROČJU PODJETNIŠKEGA OBDAVČEVANJA

Zajeti davčni ukrepi

| A. | Brez poseganja v posamezna področja pristojnosti držav članic in Unije ta kodeks ravnanja, ki se nanaša na podjetniško obdavčevanje, (v nadaljnjem besedilu: kodeks) zadeva tiste preferenčne davčne ukrepe in splošne davčne značilnosti, ki pomembno vplivajo ali bi lahko pomembno vplivali na kraj opravljanja poslovne dejavnosti v Uniji.
  Tozadevno opravljanje poslovne dejavnosti vključuje tudi vse dejavnosti, ki se izvajajo znotraj skupine podjetij.
  Preferenčni davčni ukrepi in splošne davčne značilnosti (v nadaljnjem besedilu skupaj: davčni ukrepi), ki jih zajema kodeks, vključujejo zakone ali druge predpise in upravne prakse. |
| --- | --- |

A.

Brez poseganja v posamezna področja pristojnosti držav članic in Unije ta kodeks ravnanja, ki se nanaša na podjetniško obdavčevanje, (v nadaljnjem besedilu: kodeks) zadeva tiste preferenčne davčne ukrepe in splošne davčne značilnosti, ki pomembno vplivajo ali bi lahko pomembno vplivali na kraj opravljanja poslovne dejavnosti v Uniji.

Tozadevno opravljanje poslovne dejavnosti vključuje tudi vse dejavnosti, ki se izvajajo znotraj skupine podjetij.

Preferenčni davčni ukrepi in splošne davčne značilnosti (v nadaljnjem besedilu skupaj: davčni ukrepi), ki jih zajema kodeks, vključujejo zakone ali druge predpise in upravne prakse.

| B.1 | Na področju uporabe iz odstavka A je treba preferenčne davčne ukrepe, ki zagotavljajo znatno nižjo dejansko stopnjo obdavčitve od stopenj, ki se navadno uporabljajo v zadevni državi članici, vključno z obdavčitvijo po ničelni stopnji, obravnavati kot potencialno škodljive in jih zato kodeks zajema.
  Takšna stopnja obdavčitve lahko temelji na nominalni davčni stopnji, davčni osnovi ali drugem ustreznem dejavniku.
  Pri ocenjevanju škodljivosti takih ukrepov bi bilo treba med drugim upoštevati:






  1. | ali so ugodnosti dejansko ali pravno ločene od domačega trga, npr. se dodelijo samo nerezidentom ali v zvezi s transakcijami, opravljenimi z nerezidenti, ali ne vplivajo na nacionalno davčno osnovo, ali |
| --- | --- | --- |

B.1

Na področju uporabe iz odstavka A je treba preferenčne davčne ukrepe, ki zagotavljajo znatno nižjo dejansko stopnjo obdavčitve od stopenj, ki se navadno uporabljajo v zadevni državi članici, vključno z obdavčitvijo po ničelni stopnji, obravnavati kot potencialno škodljive in jih zato kodeks zajema.

Takšna stopnja obdavčitve lahko temelji na nominalni davčni stopnji, davčni osnovi ali drugem ustreznem dejavniku.

Pri ocenjevanju škodljivosti takih ukrepov bi bilo treba med drugim upoštevati:

1.

ali so ugodnosti dejansko ali pravno ločene od domačega trga, npr. se dodelijo samo nerezidentom ali v zvezi s transakcijami, opravljenimi z nerezidenti, ali ne vplivajo na nacionalno davčno osnovo, ali

| 2. | ali so ugodnosti odobrene tudi brez prave gospodarske dejavnosti in znatne gospodarske prisotnosti v državi članici, ki omogoča takšne davčne ugodnosti, ali |
| --- | --- |

2.

ali so ugodnosti odobrene tudi brez prave gospodarske dejavnosti in znatne gospodarske prisotnosti v državi članici, ki omogoča takšne davčne ugodnosti, ali

| 3. | ali pravila za določitev dobička v zvezi z dejavnostmi v okviru večnacionalne skupine podjetij odstopajo od mednarodno sprejetih načel, zlasti pravil, dogovorjenih v OECD, ali |
| --- | --- |

3.

ali pravila za določitev dobička v zvezi z dejavnostmi v okviru večnacionalne skupine podjetij odstopajo od mednarodno sprejetih načel, zlasti pravil, dogovorjenih v OECD, ali

| 4. | ali davčni ukrepi niso dovolj pregledni, vključno s primeri, v katerih se zakonske določbe nepregledno sprostijo na upravni ravni. |
| --- | --- |

4.

ali davčni ukrepi niso dovolj pregledni, vključno s primeri, v katerih se zakonske določbe nepregledno sprostijo na upravni ravni.

| B.2 | Na področju uporabe iz odstavka A, je treba splošne davčne značilnosti države članice, ki ustvarjajo možnosti za dvojno neobdavčevanje ali ki lahko privedejo do dvojne ali večkratne uporabe davčnih ugodnosti v zvezi z istimi stroški, zneskom dohodka ali verigo transakcij, obravnavati kot potencialno škodljive in jih zato kodeks zajema.
  Takšne učinke lahko povzroči katera koli značilnost nacionalnega davčnega sistema države članice, ki vodi k manjši davčni obveznosti, tudi k odsotnosti davčne obveznosti, ki ni nominalna davčna stopnja ali odložena obdavčitev kot ukrep sistema davčne razdelitve.
  Pri ocenjevanju škodljivosti splošne davčne značilnosti države članice bi bilo treba upoštevati naslednja kumulativna merila in obstoj neposredne vzročne zveze med njimi:






  1. | splošne davčne značilnosti ne spremljajo ustrezne določbe proti zlorabam ali drugi ustrezni zaščitni ukrepi, kar vodi v dvojno neobdavčevanje ali omogoča dvojno ali večkratno uporabo davčnih ugodnosti v zvezi z istimi stroški, zneskom dohodka ali verigo transakcij; |
| --- | --- | --- |

B.2

Na področju uporabe iz odstavka A, je treba splošne davčne značilnosti države članice, ki ustvarjajo možnosti za dvojno neobdavčevanje ali ki lahko privedejo do dvojne ali večkratne uporabe davčnih ugodnosti v zvezi z istimi stroški, zneskom dohodka ali verigo transakcij, obravnavati kot potencialno škodljive in jih zato kodeks zajema.

Takšne učinke lahko povzroči katera koli značilnost nacionalnega davčnega sistema države članice, ki vodi k manjši davčni obveznosti, tudi k odsotnosti davčne obveznosti, ki ni nominalna davčna stopnja ali odložena obdavčitev kot ukrep sistema davčne razdelitve.

Pri ocenjevanju škodljivosti splošne davčne značilnosti države članice bi bilo treba upoštevati naslednja kumulativna merila in obstoj neposredne vzročne zveze med njimi:

1.

splošne davčne značilnosti ne spremljajo ustrezne določbe proti zlorabam ali drugi ustrezni zaščitni ukrepi, kar vodi v dvojno neobdavčevanje ali omogoča dvojno ali večkratno uporabo davčnih ugodnosti v zvezi z istimi stroški, zneskom dohodka ali verigo transakcij;

| 2. | splošna davčna značilnost znatno vpliva na kraj opravljanja poslovne dejavnosti v Uniji. Pri ocenjevanju, ali je davčna značilnost pomemben dejavnik pri določanju kraja opravljanja poslovne dejavnosti v Uniji, bi morala Skupina za kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij) (v nadaljnjem besedilu: Skupina) upoštevati dejstvo, da lahko na kraj opravljanja poslovne dejavnosti vplivajo tudi druge okoliščine poleg davčnih značilnosti. |
| --- | --- |

2.

splošna davčna značilnost znatno vpliva na kraj opravljanja poslovne dejavnosti v Uniji. Pri ocenjevanju, ali je davčna značilnost pomemben dejavnik pri določanju kraja opravljanja poslovne dejavnosti v Uniji, bi morala Skupina za kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij) (v nadaljnjem besedilu: Skupina) upoštevati dejstvo, da lahko na kraj opravljanja poslovne dejavnosti vplivajo tudi druge okoliščine poleg davčnih značilnosti.

Mirovanje in izločitev

Mirovanje

| C. | Države članice se zavezujejo, da ne bodo uvedle novih davčnih ukrepov, ki so škodljivi v smislu kodeksa. Države članice bodo zato pri določanju prihodnje politike spoštovale načela, na katerih temelji kodeks, in bodo pri ocenjevanju, ali je nov davčni ukrep škodljiv, ustrezno upoštevale postopek pregleda iz odstavkov E do I. |
| --- | --- |

C.

Države članice se zavezujejo, da ne bodo uvedle novih davčnih ukrepov, ki so škodljivi v smislu kodeksa. Države članice bodo zato pri določanju prihodnje politike spoštovale načela, na katerih temelji kodeks, in bodo pri ocenjevanju, ali je nov davčni ukrep škodljiv, ustrezno upoštevale postopek pregleda iz odstavkov E do I.

Izločitev

| D. | Države članice se zavezujejo, da bodo ponovno preučile svoje obstoječe zakone in uveljavljene prakse in pri tem upoštevale načela, na katerih temelji kodeks, in postopek pregleda iz odstavkov E do I. Države članice bodo po potrebi takšne zakone in prakse čim prej spremenile, da bi odpravile škodljive davčne ukrepe ali sprejele ustrezne določbe proti zlorabam ali druge ustrezne zaščitne ukrepe v zvezi s škodljivimi davčnimi ukrepi, pri čemer bodo upoštevale razprave v Svetu po postopku pregleda. |
| --- | --- |

D.

Države članice se zavezujejo, da bodo ponovno preučile svoje obstoječe zakone in uveljavljene prakse in pri tem upoštevale načela, na katerih temelji kodeks, in postopek pregleda iz odstavkov E do I. Države članice bodo po potrebi takšne zakone in prakse čim prej spremenile, da bi odpravile škodljive davčne ukrepe ali sprejele ustrezne določbe proti zlorabam ali druge ustrezne zaščitne ukrepe v zvezi s škodljivimi davčnimi ukrepi, pri čemer bodo upoštevale razprave v Svetu po postopku pregleda.

Postopek pregleda

Priglasitev

| E.1 | V skladu z načeloma preglednosti in odprtosti se bodo države članice do konca vsakega koledarskega leta obveščale o obstoječih in predlaganih davčnih ukrepih, ki bi lahko spadali na področje uporabe kodeksa.
  Zadevne države članice se lahko medsebojno obveščajo tudi o obstoječih ali predlaganih davčnih ukrepih, pri katerih se želijo prepričati glede skladnosti s kodeksom.
  V primerih nepriglasitve v skladu s pododstavkoma 1 in 2 morajo države članice na zahtevo druge države članice ali Komisije predložiti informacije o vseh davčnih ukrepih, za katere se zdi, da spadajo na področje uporabe kodeksa. Kadar mora predvidene davčne ukrepe odobriti parlament, lahko države članice o njih poročajo šele po tem, ko so predloženi parlamentu. |
| --- | --- |

E.1

V skladu z načeloma preglednosti in odprtosti se bodo države članice do konca vsakega koledarskega leta obveščale o obstoječih in predlaganih davčnih ukrepih, ki bi lahko spadali na področje uporabe kodeksa.

Zadevne države članice se lahko medsebojno obveščajo tudi o obstoječih ali predlaganih davčnih ukrepih, pri katerih se želijo prepričati glede skladnosti s kodeksom.

V primerih nepriglasitve v skladu s pododstavkoma 1 in 2 morajo države članice na zahtevo druge države članice ali Komisije predložiti informacije o vseh davčnih ukrepih, za katere se zdi, da spadajo na področje uporabe kodeksa. Kadar mora predvidene davčne ukrepe odobriti parlament, lahko države članice o njih poročajo šele po tem, ko so predloženi parlamentu.

| E.2 | Druga država članica ali Komisija lahko Skupino opozori na davčne ukrepe države članice, ki niso priglašeni v skladu z odstavkom E.1. Preden se Skupina seznani s takimi davčnimi ukrepi, bi morala država članica, ki posreduje ukrepe, ali Komisija o tem obvestiti zadevno državo članico.
  Pri splošnih davčnih značilnostih bi morala država članica, ki posreduje ukrepe, ali Komisija Skupini predložiti vse informacije:






  i) | ki razumno kažejo, da ima davčna značilnost vsaj enega od učinkov iz odstavka B.2, in |
| --- | --- | --- |

E.2

Druga država članica ali Komisija lahko Skupino opozori na davčne ukrepe države članice, ki niso priglašeni v skladu z odstavkom E.1. Preden se Skupina seznani s takimi davčnimi ukrepi, bi morala država članica, ki posreduje ukrepe, ali Komisija o tem obvestiti zadevno državo članico.

Pri splošnih davčnih značilnostih bi morala država članica, ki posreduje ukrepe, ali Komisija Skupini predložiti vse informacije:

i)

ki razumno kažejo, da ima davčna značilnost vsaj enega od učinkov iz odstavka B.2, in

| ii) | za katere se razumno pričakuje, da bi lahko vodile k ugotovitvi morebitnega znatnega učinka na kraj opravljanja poslovnih dejavnosti v Uniji. |
| --- | --- |

ii)

za katere se razumno pričakuje, da bi lahko vodile k ugotovitvi morebitnega znatnega učinka na kraj opravljanja poslovnih dejavnosti v Uniji.

Dogovorjeni opis

| F.1 | Vsaka država članica ali Komisija lahko zaprosi za priložnost za razpravo in predložitev pripomb v zvezi z davčnim ukrepom države članice, priglašenim na podlagi odstavkov E1 in E2. Države članice se nato odločijo, ali bodo sprejele nadaljnje ukrepe in pripravile dogovorjeni opis takega ukrepa. |
| --- | --- |

F.1

Vsaka država članica ali Komisija lahko zaprosi za priložnost za razpravo in predložitev pripomb v zvezi z davčnim ukrepom države članice, priglašenim na podlagi odstavkov E1 in E2. Države članice se nato odločijo, ali bodo sprejele nadaljnje ukrepe in pripravile dogovorjeni opis takega ukrepa.

Ocena

| F.2 | Na podlagi dogovorjenega opisa bo mogoče oceniti, ali so zadevni davčni ukrepi škodljivi glede na učinke, ki jih lahko imajo v Uniji. V zvezi s preferenčnimi davčnimi ukrepi se bodo pri tej oceni upoštevali vsi dejavniki iz odstavka B.1. V zvezi s splošnimi davčnimi značilnostmi se bodo pri tej oceni upoštevali vsi dejavniki iz odstavka B.2 in smernice iz odstavka L, kar zadeva posamezne splošne davčne značilnosti. |
| --- | --- |

F.2

Na podlagi dogovorjenega opisa bo mogoče oceniti, ali so zadevni davčni ukrepi škodljivi glede na učinke, ki jih lahko imajo v Uniji. V zvezi s preferenčnimi davčnimi ukrepi se bodo pri tej oceni upoštevali vsi dejavniki iz odstavka B.1. V zvezi s splošnimi davčnimi značilnostmi se bodo pri tej oceni upoštevali vsi dejavniki iz odstavka B.2 in smernice iz odstavka L, kar zadeva posamezne splošne davčne značilnosti.

| G. | Svet tudi poudarja, da je treba pri pregledu priglašenih davčnih ukrepov skrbno oceniti učinke, ki jih imajo ti ukrepi na druge države članice, med drugim glede na to, kako so zadevne dejavnosti dejansko obdavčene po vsej Uniji, in Skupino poziva, naj preuči vse gospodarske dejavnike in podatke o vplivu, na katere je opozorjena, ter upošteva velikost in odprtost gospodarstva zadevne države članice.
  Če se davčni ukrepi uporabljajo za podporo gospodarskemu razvoju posameznih regij, se oceni, ali so ukrepi sorazmerni z zastavljenimi cilji in ali so usmerjeni v te cilje. Pri ocenjevanju tega bo posebna pozornost namenjena posebnim značilnostim in omejitvam v primeru najbolj oddaljenih regij in majhnih otokov, ne da bi pri tem ogrozili celovitost in usklajenost pravnega reda Unije, vključno z notranjim trgom in skupnimi politikami. |
| --- | --- |

G.

Svet tudi poudarja, da je treba pri pregledu priglašenih davčnih ukrepov skrbno oceniti učinke, ki jih imajo ti ukrepi na druge države članice, med drugim glede na to, kako so zadevne dejavnosti dejansko obdavčene po vsej Uniji, in Skupino poziva, naj preuči vse gospodarske dejavnike in podatke o vplivu, na katere je opozorjena, ter upošteva velikost in odprtost gospodarstva zadevne države članice.

Če se davčni ukrepi uporabljajo za podporo gospodarskemu razvoju posameznih regij, se oceni, ali so ukrepi sorazmerni z zastavljenimi cilji in ali so usmerjeni v te cilje. Pri ocenjevanju tega bo posebna pozornost namenjena posebnim značilnostim in omejitvam v primeru najbolj oddaljenih regij in majhnih otokov, ne da bi pri tem ogrozili celovitost in usklajenost pravnega reda Unije, vključno z notranjim trgom in skupnimi politikami.

Postopek

| H. | Skupina za kodeks ravnanja, ustanovljena s sklepi Sveta z dne 9. marca 1998, bo še naprej ocenjevala davčne ukrepe, ki morebiti spadajo na področje uporabe kodeksa, in nadzorovala obveščanje o teh ukrepih. Svet poziva vse države članice in Komisijo, naj imenujejo visokega predstavnika in njegovega namestnika v to Skupino, ki ji bo predsedoval predstavnik države članice. Izvoljenim predsednikom pomaga Generalni sekretariat Sveta, ki skupini zagotavlja naloge sekretariata. Skupina se bo redno sestajala ter izbirala in pregledovala davčne ukrepe, ki se ocenijo v skladu z določbami iz odstavkov E do G. Skupina bo redno poročala o ocenjenih ukrepih. Ta poročila bodo poslana Svetu v razpravo. V njih bodo dogovorjeni opisi in končne ocene davčnih ukrepov, ki jih je preučila.
  Končni dokumenti, kot jih odobri Svet, bodo objavljeni, dodatni dokumenti pa bodo javno objavljeni v skladu z ustreznimi pravili, ko je to primerno. |
| --- | --- |

H.

Skupina za kodeks ravnanja, ustanovljena s sklepi Sveta z dne 9. marca 1998, bo še naprej ocenjevala davčne ukrepe, ki morebiti spadajo na področje uporabe kodeksa, in nadzorovala obveščanje o teh ukrepih. Svet poziva vse države članice in Komisijo, naj imenujejo visokega predstavnika in njegovega namestnika v to Skupino, ki ji bo predsedoval predstavnik države članice. Izvoljenim predsednikom pomaga Generalni sekretariat Sveta, ki skupini zagotavlja naloge sekretariata. Skupina se bo redno sestajala ter izbirala in pregledovala davčne ukrepe, ki se ocenijo v skladu z določbami iz odstavkov E do G. Skupina bo redno poročala o ocenjenih ukrepih. Ta poročila bodo poslana Svetu v razpravo. V njih bodo dogovorjeni opisi in končne ocene davčnih ukrepov, ki jih je preučila.

Končni dokumenti, kot jih odobri Svet, bodo objavljeni, dodatni dokumenti pa bodo javno objavljeni v skladu z ustreznimi pravili, ko je to primerno.

| I. | Svet poziva Komisijo, naj Skupini pomaga pri pripravah, potrebnih za njene seje, ter olajša zagotavljanje informacij in postopek pregleda. V ta namen Svet od držav članic zahteva, da Komisiji predložijo informacije iz odstavka E, da bi Komisija lahko pripravila osnutke opisov in osnutke ocen iz odstavka F. Komisija bi morala opravljati podobne naloge za ocene iz odstavka N. Komisija ne sodeluje pri odločanju Skupine. Rezultate dela Skupine potrdijo predstavniki držav članic na ravni Skupine in jih predložijo Svetu v odobritev.
  Državna pomoč |
| --- | --- |

I.

Svet poziva Komisijo, naj Skupini pomaga pri pripravah, potrebnih za njene seje, ter olajša zagotavljanje informacij in postopek pregleda. V ta namen Svet od držav članic zahteva, da Komisiji predložijo informacije iz odstavka E, da bi Komisija lahko pripravila osnutke opisov in osnutke ocen iz odstavka F. Komisija bi morala opravljati podobne naloge za ocene iz odstavka N. Komisija ne sodeluje pri odločanju Skupine. Rezultate dela Skupine potrdijo predstavniki držav članic na ravni Skupine in jih predložijo Svetu v odobritev.

Državna pomoč

| J. | Svet ugotavlja, da nekateri davčni ukrepi, ki jih zajema kodeks, lahko spadajo na področje uporabe določb o državni pomoči iz členov 107 do 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Skupina pri svojem delu ne posega v pravo Unije. Če Komisija začne postopke v zvezi z državno pomočjo, bi morala Skupina do konca tega postopka začasno prenehati preučevati zadevne ukrepe. Predhodni opis ukrepa, ki ga pripravi Komisija v tesnem posvetovanju z zadevno državo članico, se lahko že predloži Skupini. Končni opis je treba po potrebi zagotoviti takoj, ko se postopek v zvezi z državno pomočjo konča. |
| --- | --- |

J.

Svet ugotavlja, da nekateri davčni ukrepi, ki jih zajema kodeks, lahko spadajo na področje uporabe določb o državni pomoči iz členov 107 do 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Skupina pri svojem delu ne posega v pravo Unije. Če Komisija začne postopke v zvezi z državno pomočjo, bi morala Skupina do konca tega postopka začasno prenehati preučevati zadevne ukrepe. Predhodni opis ukrepa, ki ga pripravi Komisija v tesnem posvetovanju z zadevno državo članico, se lahko že predloži Skupini. Končni opis je treba po potrebi zagotoviti takoj, ko se postopek v zvezi z državno pomočjo konča.

Ukrepi za boj proti izogibanju davkom in davčnim utajam

| K. | Svet poziva države članice, naj v celoti sodelujejo v boju proti izogibanju davkom in davčnim utajam, zlasti s pravočasno izmenjavo informacij med državami članicami v skladu z nacionalnimi zakonodajami, pravom Unije in mednarodnimi standardi.
  Svet poziva Skupino, naj v mednarodnih forumih po potrebi opravi izmenjave mnenj o vprašanjih skupnega interesa, ki spadajo na področje uporabe kodeksa. |
| --- | --- |

K.

Svet poziva države članice, naj v celoti sodelujejo v boju proti izogibanju davkom in davčnim utajam, zlasti s pravočasno izmenjavo informacij med državami članicami v skladu z nacionalnimi zakonodajami, pravom Unije in mednarodnimi standardi.

Svet poziva Skupino, naj v mednarodnih forumih po potrebi opravi izmenjave mnenj o vprašanjih skupnega interesa, ki spadajo na področje uporabe kodeksa.

| L. | Skupina bi lahko po potrebi Svetu v odobritev predložila tudi predloge splošnih smernic v okviru svojega mandata, če te smernice še niso zajete v zakonodaji Unije. Končne smernice bodo objavljene po odobritvi v Svetu. Skupina bo Svetu v odobritev predložila zlasti predloge smernic o posameznih splošnih davčnih značilnostih, ki spadajo na področje uporabe odstavka B2, te značilnosti pa bodo ocenjene glede na države članice – v skladu s prejšnjimi določbami tega kodeksa – ob upoštevanju teh smernic. |
| --- | --- |

L.

Skupina bi lahko po potrebi Svetu v odobritev predložila tudi predloge splošnih smernic v okviru svojega mandata, če te smernice še niso zajete v zakonodaji Unije. Končne smernice bodo objavljene po odobritvi v Svetu. Skupina bo Svetu v odobritev predložila zlasti predloge smernic o posameznih splošnih davčnih značilnostih, ki spadajo na področje uporabe odstavka B2, te značilnosti pa bodo ocenjene glede na države članice – v skladu s prejšnjimi določbami tega kodeksa – ob upoštevanju teh smernic.

| M. | Svet ugotavlja, da imajo določbe proti zlorabam ali zaščitni ukrepi iz nacionalnih davčnih zakonodaj in konvencij o izogibanju dvojnega obdavčevanja ključno vlogo pri preprečevanju izogibanja davkom in davčnih utaj, tudi v zvezi z zunanjo strategijo EU. |
| --- | --- |

M.

Svet ugotavlja, da imajo določbe proti zlorabam ali zaščitni ukrepi iz nacionalnih davčnih zakonodaj in konvencij o izogibanju dvojnega obdavčevanja ključno vlogo pri preprečevanju izogibanja davkom in davčnih utaj, tudi v zvezi z zunanjo strategijo EU.

Zunanja strategija EU in geografsko področje uporabe kodeksa ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja

| N. | Svet meni, da je priporočljivo, da se načela za odpravo škodljivih davčnih ukrepov sprejmejo na čim širši geografski osnovi. V ta namen se države članice zavezujejo, da bodo spodbujale njihovo izvajanje na svetovni ravni s prizadevanji za sodelovanje z jurisdikcijami zunaj Unije, tudi prek seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene. Podrobnosti o postopku uvrščanja na seznam so določene v sklepih Sveta z dne 5. decembra 2017, naknadnih posodobitvah in revizijah ter ustreznih postopkovnih smernicah za postopek spremljanja.
  V ta namen Skupina redno ocenjuje zadevne jurisdikcije na podlagi objektivnih meril v zvezi z davčno preglednostjo, pravično obdavčitvijo in izvajanjem ukrepov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička.
  Skupina bo redno obveščala Svet o doseženem napredku ter mu priporočila posodobitve in revizije seznama. |
| --- | --- |

N.

Svet meni, da je priporočljivo, da se načela za odpravo škodljivih davčnih ukrepov sprejmejo na čim širši geografski osnovi. V ta namen se države članice zavezujejo, da bodo spodbujale njihovo izvajanje na svetovni ravni s prizadevanji za sodelovanje z jurisdikcijami zunaj Unije, tudi prek seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene. Podrobnosti o postopku uvrščanja na seznam so določene v sklepih Sveta z dne 5. decembra 2017, naknadnih posodobitvah in revizijah ter ustreznih postopkovnih smernicah za postopek spremljanja.

V ta namen Skupina redno ocenjuje zadevne jurisdikcije na podlagi objektivnih meril v zvezi z davčno preglednostjo, pravično obdavčitvijo in izvajanjem ukrepov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička.

Skupina bo redno obveščala Svet o doseženem napredku ter mu priporočila posodobitve in revizije seznama.

| O. | Države članice se prav tako zavezujejo, da bodo spodbujale sprejetje načel kodeksa na ozemljih, za katera se Pogodba ne uporablja. Zlasti se države članice z odvisnimi ali pridruženimi ozemlji ali tiste, ki imajo posebne odgovornosti ali davčne pristojnosti v zvezi z drugimi ozemlji, če ta ne spadajo na področje uporabe seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, v okviru svojih ustavnih ureditev zavezujejo k zagotavljanju uporabe teh načel na teh ozemljih. V zvezi s tem bodo navedene države članice preučile stanje v obliki poročil Skupini, ki jih bo ocenila v skladu z zgoraj opisanim postopkom pregleda. |
| --- | --- |

O.

Države članice se prav tako zavezujejo, da bodo spodbujale sprejetje načel kodeksa na ozemljih, za katera se Pogodba ne uporablja. Zlasti se države članice z odvisnimi ali pridruženimi ozemlji ali tiste, ki imajo posebne odgovornosti ali davčne pristojnosti v zvezi z drugimi ozemlji, če ta ne spadajo na področje uporabe seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, v okviru svojih ustavnih ureditev zavezujejo k zagotavljanju uporabe teh načel na teh ozemljih. V zvezi s tem bodo navedene države članice preučile stanje v obliki poročil Skupini, ki jih bo ocenila v skladu z zgoraj opisanim postopkom pregleda.

Uporaba, spremljanje in revizija

| P. | Ta kodeks od 1. januarja 2023 nadomešča kodeks ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja iz Resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 1. decembra 1997. Vendar se bodo v zvezi s splošnimi davčnimi značilnostmi, kot so opredeljene v odstavku B.2, odstavki E.1 do F.2 uporabljali od 1. januarja 2024 in se bodo uporabljali le za ukrepe, sprejete ali spremenjene 1. januarja 2023 ali pozneje.
  Da bi zagotovili enakomerno in učinkovito izvajanje kodeksa, Svet poziva Komisijo, naj mu vsako leto poroča o izvajanju kodeksa in uporabi davčne državne pomoči. Svet in države članice bodo po potrebi revidirali določbe kodeksa, zlasti v primeru novega mednarodnega soglasja o relevantnih vprašanjih. |
| --- | --- |

P.

Ta kodeks od 1. januarja 2023 nadomešča kodeks ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja iz Resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 1. decembra 1997. Vendar se bodo v zvezi s splošnimi davčnimi značilnostmi, kot so opredeljene v odstavku B.2, odstavki E.1 do F.2 uporabljali od 1. januarja 2024 in se bodo uporabljali le za ukrepe, sprejete ali spremenjene 1. januarja 2023 ali pozneje.

Da bi zagotovili enakomerno in učinkovito izvajanje kodeksa, Svet poziva Komisijo, naj mu vsako leto poroča o izvajanju kodeksa in uporabi davčne državne pomoči. Svet in države članice bodo po potrebi revidirali določbe kodeksa, zlasti v primeru novega mednarodnega soglasja o relevantnih vprašanjih.

---

PRIPOROČILA

Svet

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/6

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14 novembra 2022

o oceni napredka vključenih držav članic pri izpolnjevanju obveznosti, prevzetih v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO)

(2022/C 433/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 46(6) Pogodbe,

ob upoštevanju Protokola št. 10 o stalnem strukturnem sodelovanju, vzpostavljenem na podlagi člena 42 Pogodbe o Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2017/2315 z dne 11. decembra 2017 o vzpostavitvi stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in določitvi seznama vključenih držav članic (1),

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V členu 4(2)(d) Sklepa (SZVP) 2017/2315 je določeno, da Svet sprejema sklepe in priporočila o ocenjevanju prispevkov vključenih držav članic k izpolnjevanju dogovorjenih obveznosti v skladu z mehanizmom, opisanim v členu 6 navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(1)

V členu 4(2)(d) Sklepa (SZVP) 2017/2315 je določeno, da Svet sprejema sklepe in priporočila o ocenjevanju prispevkov vključenih držav članic k izpolnjevanju dogovorjenih obveznosti v skladu z mehanizmom, opisanim v členu 6 navedenega sklepa.

| (2) | V členu 6(3) Sklepa (SZVP) 2017/2315 je določeno, da na podlagi letnega poročila o PESCO, ki ga predstavi visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik), Svet enkrat letno preveri, ali vključene države članice še naprej izpolnjujejo večje obveznosti iz člena 3 navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(2)

V členu 6(3) Sklepa (SZVP) 2017/2315 je določeno, da na podlagi letnega poročila o PESCO, ki ga predstavi visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik), Svet enkrat letno preveri, ali vključene države članice še naprej izpolnjujejo večje obveznosti iz člena 3 navedenega sklepa.

| (3) | V Dodatku 1 k Prilogi k sklepom Sveta z dne 20. novembra 2020 o strateškem pregledu PESCO 2020 je določeno, da bo visoki predstavnik do julija vsakega leta predstavil letno poročilo o izvajanju PESCO, da bi Svet lahko do novembra navedenega leta sprejel priporočilo o oceni napredka vključenih držav članic pri izpolnjevanju obveznosti, prevzetih v okviru PESCO. V odstavku 16 Priporočila Sveta z dne 6. marca 2018 o časovnem načrtu za izvajanje PESCO (2) je določeno, da bi moral Vojaški odbor Evropske unije zagotoviti vojaški nasvet in priporočila Političnemu in varnostnemu odboru, da bi lahko slednji pripravil pregled Sveta o tem, ali vključene države članice še vedno izpolnjujejo večje obveznosti. |
| --- | --- |

(3)

V Dodatku 1 k Prilogi k sklepom Sveta z dne 20. novembra 2020 o strateškem pregledu PESCO 2020 je določeno, da bo visoki predstavnik do julija vsakega leta predstavil letno poročilo o izvajanju PESCO, da bi Svet lahko do novembra navedenega leta sprejel priporočilo o oceni napredka vključenih držav članic pri izpolnjevanju obveznosti, prevzetih v okviru PESCO. V odstavku 16 Priporočila Sveta z dne 6. marca 2018 o časovnem načrtu za izvajanje PESCO (2) je določeno, da bi moral Vojaški odbor Evropske unije zagotoviti vojaški nasvet in priporočila Političnemu in varnostnemu odboru, da bi lahko slednji pripravil pregled Sveta o tem, ali vključene države članice še vedno izpolnjujejo večje obveznosti.

| (4) | V odstavku 26 Priporočila Sveta z dne 16. novembra 2021 o zaporedju posameznih stopenj izpolnjevanja večjih obveznosti, prevzetih v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO), in opredelitvi natančnejših ciljev ter razveljavitvi Priporočila z dne 15. oktobra 2018 (3) (Priporočilo z dne 16. novembra 2021 o zaporedju izpolnjevanja večjih obveznosti) je določeno, da bodo vključene države članice do 10. marca 2022 ustrezno pregledale in posodobile svoje nacionalne izvedbene načrte ter jih sporočile sekretariatu PESCO, nato pa vsako leto do istega datuma v skladu s členom 3(2) Sklepa (SZVP) 2017/2315 glede na postopek ocenjevanja iz člena 6(3) navedenega sklepa. Nacionalnim izvedbenim načrtom bi bilo treba vsako drugo leto priložiti politično izjavo na visoki ravni, v kateri bi lahko vključene države članice predstavile glavne dosežke in navedle specifične nacionalne prednostne naloge ter delile svoje izkušnje v zvezi z načrtovanjem in prispevki k izpolnjevanju vseh večjih obveznosti. |
| --- | --- |

(4)

V odstavku 26 Priporočila Sveta z dne 16. novembra 2021 o zaporedju posameznih stopenj izpolnjevanja večjih obveznosti, prevzetih v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO), in opredelitvi natančnejših ciljev ter razveljavitvi Priporočila z dne 15. oktobra 2018 (3) (Priporočilo z dne 16. novembra 2021 o zaporedju izpolnjevanja večjih obveznosti) je določeno, da bodo vključene države članice do 10. marca 2022 ustrezno pregledale in posodobile svoje nacionalne izvedbene načrte ter jih sporočile sekretariatu PESCO, nato pa vsako leto do istega datuma v skladu s členom 3(2) Sklepa (SZVP) 2017/2315 glede na postopek ocenjevanja iz člena 6(3) navedenega sklepa. Nacionalnim izvedbenim načrtom bi bilo treba vsako drugo leto priložiti politično izjavo na visoki ravni, v kateri bi lahko vključene države članice predstavile glavne dosežke in navedle specifične nacionalne prednostne naloge ter delile svoje izkušnje v zvezi z načrtovanjem in prispevki k izpolnjevanju vseh večjih obveznosti.

| (5) | Odstavek 28 Priporočila Sveta z dne 16. novembra 2021 o zaporedju posameznih stopenj izpolnjevanja večjih obveznosti določa, da bi moral visoki predstavnik od leta 2022 upoštevati to priporočilo v letnem poročilu o PESCO, saj bo to v pomoč pri ocenjevanju izpolnjevanja večjih obveznosti s strani posamezne vključene države članice. |
| --- | --- |

(5)

Odstavek 28 Priporočila Sveta z dne 16. novembra 2021 o zaporedju posameznih stopenj izpolnjevanja večjih obveznosti določa, da bi moral visoki predstavnik od leta 2022 upoštevati to priporočilo v letnem poročilu o PESCO, saj bo to v pomoč pri ocenjevanju izpolnjevanja večjih obveznosti s strani posamezne vključene države članice.

| (6) | Svet je 21. marca 2022 sprejel strateški kompas za varnost in obrambo, v katerem je poudaril zavezanost držav članic, da do leta 2025 izpolnijo vse večje obveznosti in v celoti izkoristijo stalno strukturno sodelovanje za okrepitev sodelovanja pri razvoju zmogljivosti (4). |
| --- | --- |

(6)

Svet je 21. marca 2022 sprejel strateški kompas za varnost in obrambo, v katerem je poudaril zavezanost držav članic, da do leta 2025 izpolnijo vse večje obveznosti in v celoti izkoristijo stalno strukturno sodelovanje za okrepitev sodelovanja pri razvoju zmogljivosti (4).

| (7) | Evropska komisija in visoki predstavnik sta 18. maja 2022 sprejela skupno sporočilo o analizi vrzeli pri naložbah v obrambo in nadaljnjih korakih (5). |
| --- | --- |

(7)

Evropska komisija in visoki predstavnik sta 18. maja 2022 sprejela skupno sporočilo o analizi vrzeli pri naložbah v obrambo in nadaljnjih korakih (5).

| (8) | Visoki predstavnik je 13. julija 2022 Svetu predložil letno poročilo o stanju izvajanja PESCO (v nadaljnjem besedilu: letno poročilo), tudi glede izpolnjevanja obveznosti vsake vključene države članice v skladu z njenim posodobljenim in pregledanim nacionalnim izvedbenim načrtom. |
| --- | --- |

(8)

Visoki predstavnik je 13. julija 2022 Svetu predložil letno poročilo o stanju izvajanja PESCO (v nadaljnjem besedilu: letno poročilo), tudi glede izpolnjevanja obveznosti vsake vključene države članice v skladu z njenim posodobljenim in pregledanim nacionalnim izvedbenim načrtom.

| (9) | Svet bi moral na podlagi navedenega sprejeti priporočilo o oceni napredka vključenih držav članic pri izpolnjevanju obveznosti, prevzetih v okviru PESCO – |
| --- | --- |

(9)

Svet bi moral na podlagi navedenega sprejeti priporočilo o oceni napredka vključenih držav članic pri izpolnjevanju obveznosti, prevzetih v okviru PESCO –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

I.   Cilj in področje uporabe

| 1. | Cilj tega priporočila je oceniti prispevke vključenih držav članic za izpolnitev večjih obveznosti, prevzetih v okviru PESCO. Ocena temelji na letnem poročilu o stanju izvajanja PESCO, ki ga je visoki predstavnik predložil 13. julija 2022 (v nadaljnjem besedilu: letno poročilo), in nacionalnih izvedbenih načrtih, ki so jih vključene države članice predstavile leta 2022 in so jim bile priložene politične izjave na visoki ravni. |
| --- | --- |

1.

II.   Ugotovitve in priporočila

| 2. | Letno poročilo je trdna podlaga za oceno stanja izvajanja PESCO, med drugim tudi tega, kako posamezna vključena država članica v skladu s svojim nacionalnim izvedbenim načrtom izpolnjuje 20 večjih obveznosti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Glede na geopolitične razmere, vključno z vojaško agresijo Rusije v Ukrajini, ki ogroža evropski in svetovni mir in varnost, ter nenehno razvijajoče se grožnje je PESCO še vedno dragocen instrument za sodelovanje in krepitev obrambnih zmogljivosti vključenih držav članic. Vključene države članice s svojimi prizadevanji prispevajo h krepitvi zmogljivosti Unije, da zagotavlja varnost ter krepi svojo strateško avtonomijo, svojo sposobnost sodelovanja s partnerji, pa tudi zaščito svojih državljanov ter vrednot in interesov. Poleg tega si je treba glede na cilje, sprejete v okviru strateškega kompasa, bolj prizadevati, da bi v celoti izkoristili potencial PESCO. Močnejša in sposobnejša EU na področju varnosti in obrambe bo pozitivno prispevala k svetovni in čezatlantski varnosti ter dopolnjevala Nato, ki ostaja temelj kolektivne obrambe svojih članic. |
| --- | --- |

3.

1.   Nacionalni izvedbeni načrti

| 4. | Svet priznava, da morajo vključene države članice v večji meri dosegati konkretne rezultate in olajšati izvajanje, da bi čim prej in najpozneje do konca leta 2025 izpolnile večje obveznosti, ter poudarja, da so vključene države članice dosegle različne stopnje napredka pri izpolnjevanju 20 večjih obveznosti, ki so jih sprejele med seboj, in pri izvajanju projektov. Zato bi morale okrepiti prizadevanja za njihovo izpolnitev najpozneje do leta 2025, kot je bilo zahtevano v Priporočilu Sveta z dne 16. novembra 2021 o zaporedju posameznih stopenj izpolnjevanja večjih obveznosti in kot je bilo ponovno poudarjeno v strateškem kompasu. Poleg tega Svet poudarja, da so vključene države članice:






  (a) | še naprej povečevale svoje odhodke za obrambo in da so izrazile namero za nadaljnje povečanje v letu 2022 in v obdobju 2023–2025, tudi v odziv na vojaško agresijo Rusije v Ukrajini. Ta pozitivni trend pri izdatkih za obrambo in naložbah vanjo bi bilo treba na dolgi rok ohraniti, večina vključenih držav članic pa bi morala tudi znatno povečati odhodke za raziskave in tehnologijo na področju obrambe, da bi dosegle dogovorjena 2 % skupnih izdatkov za obrambo (skupno merilo). V zvezi s tem bi bilo treba v celoti upoštevati razpoložljiva orodja in strukture EU, vključno z novoustanovljenim vozliščem za inovacije na področju evropske obrambe v okviru Evropske obrambne agencije (EDA) ter obrambno inovacijsko shemo EU v okviru Komisije, ter izkoristiti njihov potencial; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

še naprej povečevale svoje odhodke za obrambo in da so izrazile namero za nadaljnje povečanje v letu 2022 in v obdobju 2023–2025, tudi v odziv na vojaško agresijo Rusije v Ukrajini. Ta pozitivni trend pri izdatkih za obrambo in naložbah vanjo bi bilo treba na dolgi rok ohraniti, večina vključenih držav članic pa bi morala tudi znatno povečati odhodke za raziskave in tehnologijo na področju obrambe, da bi dosegle dogovorjena 2 % skupnih izdatkov za obrambo (skupno merilo). V zvezi s tem bi bilo treba v celoti upoštevati razpoložljiva orodja in strukture EU, vključno z novoustanovljenim vozliščem za inovacije na področju evropske obrambe v okviru Evropske obrambne agencije (EDA) ter obrambno inovacijsko shemo EU v okviru Komisije, ter izkoristiti njihov potencial;

| (b) | le malenkost napredovale pri obveznosti za povečanje števila skupnih projektov na področju obrambnih zmogljivosti in s tem povezanih naložb v javna naročila obrambne opreme ter raziskave in tehnologijo na področju obrambe. Vključene države članice bi morale za izvajanje prednostnih nalog EU na področju razvoja zmogljivosti in uresničevanje dogovorjenih skupnih meril (20 % vseh skupnih odhodkov za raziskave in tehnologijo na področju obrambe, 35 % vseh skupnih odhodkov za javna naročila obrambne opreme) čim bolj izkoristiti obstoječe obrambne pobude in orodja EU ter dodatno povečati in spodbuditi skupne naložbe v obrambo na ravni EU (6). V zvezi s tem naj v celoti izkoristijo ugotovitve usklajenega letnega pregleda na področju obrambe in njegova priporočila, predvsem priložnosti za sodelovanje in prednostna področja. Prav tako naj ob upoštevanju strateškega kompasa v okviru PESCO izkoristijo nove priložnosti, kot je spodbujanje skupnega javnega naročanja, tudi v okviru nadaljnjega ukrepanja na podlagi skupnega sporočila o analizi vrzeli pri naložbah v obrambo in nadaljnjih korakih; |
| --- | --- |

(b)

le malenkost napredovale pri obveznosti za povečanje števila skupnih projektov na področju obrambnih zmogljivosti in s tem povezanih naložb v javna naročila obrambne opreme ter raziskave in tehnologijo na področju obrambe. Vključene države članice bi morale za izvajanje prednostnih nalog EU na področju razvoja zmogljivosti in uresničevanje dogovorjenih skupnih meril (20 % vseh skupnih odhodkov za raziskave in tehnologijo na področju obrambe, 35 % vseh skupnih odhodkov za javna naročila obrambne opreme) čim bolj izkoristiti obstoječe obrambne pobude in orodja EU ter dodatno povečati in spodbuditi skupne naložbe v obrambo na ravni EU (6). V zvezi s tem naj v celoti izkoristijo ugotovitve usklajenega letnega pregleda na področju obrambe in njegova priporočila, predvsem priložnosti za sodelovanje in prednostna področja. Prav tako naj ob upoštevanju strateškega kompasa v okviru PESCO izkoristijo nove priložnosti, kot je spodbujanje skupnega javnega naročanja, tudi v okviru nadaljnjega ukrepanja na podlagi skupnega sporočila o analizi vrzeli pri naložbah v obrambo in nadaljnjih korakih;

| (c) | na splošno ohranile ali nekoliko povečale svoj prispevek k vojaškim misijam in operacijam v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), vendar še vedno obstajajo vrzeli, ki bi jih bilo treba čim prej zapolniti. Vključene države članice bi morale znatno okrepiti svoja prizadevanja za izpolnjevanje operativnih obveznosti ter pri tem upoštevati načelo enovitosti sil, saj še vedno obstajajo pomisleki glede prispevkov k misijam in operacijam. Vključene države članice bi morale okrepiti svoje prispevke za seznam bojnih skupin EU in podatkovno zbirko za hitro odzivanje. Poleg tega bi morale bolj specifično obravnavati pomanjkljivosti glede strateške zmogljivosti, in sicer zmogljivostne cilje z visoko učinkovitostjo, Predložiti bi tudi morale konkretne predloge za izboljšanje skupnega financiranja misij in operacij v okviru SVOP, tudi kar zadeva zmogljivosti EU za hitro napotitev, vključno s ponovno oceno obsega in opredelitve skupnih stroškov, da se okrepi solidarnost in spodbudi sodelovanje v vojaških misijah in operacijah, pa tudi stroških, povezanih z vajami. Delo v zvezi z opredelitvijo parametrov pravičnega deleža prispevkov za misije in operacije, kot se zahteva v Priporočilu Sveta z dne 16. novembra 2021 o zaporedju posameznih stopenj izpolnjevanja večjih obveznosti, bi bilo treba čim prej zaključiti. To je pomembno za spodbujanje in podpiranje vključenih držav članic, da v okviru svojih sredstev in zmogljivosti povečajo svoje prispevke k misijam in operacijam v okviru SVOP, kar bo zagotovilo preglednost med njimi glede izpolnjevanja njihovih obveznosti; |
| --- | --- |

(c)

na splošno ohranile ali nekoliko povečale svoj prispevek k vojaškim misijam in operacijam v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), vendar še vedno obstajajo vrzeli, ki bi jih bilo treba čim prej zapolniti. Vključene države članice bi morale znatno okrepiti svoja prizadevanja za izpolnjevanje operativnih obveznosti ter pri tem upoštevati načelo enovitosti sil, saj še vedno obstajajo pomisleki glede prispevkov k misijam in operacijam. Vključene države članice bi morale okrepiti svoje prispevke za seznam bojnih skupin EU in podatkovno zbirko za hitro odzivanje. Poleg tega bi morale bolj specifično obravnavati pomanjkljivosti glede strateške zmogljivosti, in sicer zmogljivostne cilje z visoko učinkovitostjo, Predložiti bi tudi morale konkretne predloge za izboljšanje skupnega financiranja misij in operacij v okviru SVOP, tudi kar zadeva zmogljivosti EU za hitro napotitev, vključno s ponovno oceno obsega in opredelitve skupnih stroškov, da se okrepi solidarnost in spodbudi sodelovanje v vojaških misijah in operacijah, pa tudi stroških, povezanih z vajami. Delo v zvezi z opredelitvijo parametrov pravičnega deleža prispevkov za misije in operacije, kot se zahteva v Priporočilu Sveta z dne 16. novembra 2021 o zaporedju posameznih stopenj izpolnjevanja večjih obveznosti, bi bilo treba čim prej zaključiti. To je pomembno za spodbujanje in podpiranje vključenih držav članic, da v okviru svojih sredstev in zmogljivosti povečajo svoje prispevke k misijam in operacijam v okviru SVOP, kar bo zagotovilo preglednost med njimi glede izpolnjevanja njihovih obveznosti;

| (d) | pri uvajanju orodij in procesov Unije za načrtovanje in razvoj zmogljivosti kot usmeritve za nacionalno načrtovanje in odločanje dosegle zmeren napredek. Vključene države članice naj si še bolj prizadevajo za bolj sistematično in dejavnejšo uporabo teh orodij, tudi priporočil iz usklajenega letnega pregleda na področju obrambe, da bi bilo mogoče izkoristiti ves njihov potencial in da bi lahko skupaj odpravljale pomanjkljivosti pri zmogljivostih; |
| --- | --- |

(d)

pri uvajanju orodij in procesov Unije za načrtovanje in razvoj zmogljivosti kot usmeritve za nacionalno načrtovanje in odločanje dosegle zmeren napredek. Vključene države članice naj si še bolj prizadevajo za bolj sistematično in dejavnejšo uporabo teh orodij, tudi priporočil iz usklajenega letnega pregleda na področju obrambe, da bi bilo mogoče izkoristiti ves njihov potencial in da bi lahko skupaj odpravljale pomanjkljivosti pri zmogljivostih;

| (e) | nezadostno izpolnjevale obveznost za skupno odpravljanje pomanjkljivosti pri zmogljivostih. Sodelovanje na evropski ravni pri tem je še vedno razmeroma skromno in bi moralo biti bistveno intenzivnejše. Vključene države članice v nacionalnih izvedbenih načrtih navajajo, da so pripravljene slediti priporočilom iz usklajenega letnega pregleda na področju obrambe glede obrambnega sodelovanja, zlasti pa izkoristiti opredeljene priložnosti za sodelovanje. Zato bi morale te priložnosti sistematično vključiti v svoje nacionalno načrtovanje in o njih poročati v svojih nacionalnih izvedbenih načrtih. Vključene države članice bi prav tako morale še naprej sodelovati pri zagotavljanju zmogljivosti, da bi okrepili strukture poveljevanja in kontrole EU, zlasti vojaško zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (MPCC) kot prednostno strukturo poveljevanja in kontrole, ter operacionalizirali zmogljivost EU za hitro napotitev (EU RDC) v skladu s strateškim kompasom. Svet je opozoril, da se v primeru, ko se potrebe prekrivajo, skladnost rezultatov med usklajenim letnim pregledom na področju obrambe in načrtom za razvoj zmogljivosti na eni strani ter ustreznimi postopki v okviru NATA, kot na primer Natov postopek obrambnega načrtovanja, na drugi strani, že zagotavlja in se bo zagotavljala tudi v prihodnje, ob priznavanju različne narave obeh organizacij in njunih pristojnosti ter članstva; |
| --- | --- |

(e)

nezadostno izpolnjevale obveznost za skupno odpravljanje pomanjkljivosti pri zmogljivostih. Sodelovanje na evropski ravni pri tem je še vedno razmeroma skromno in bi moralo biti bistveno intenzivnejše. Vključene države članice v nacionalnih izvedbenih načrtih navajajo, da so pripravljene slediti priporočilom iz usklajenega letnega pregleda na področju obrambe glede obrambnega sodelovanja, zlasti pa izkoristiti opredeljene priložnosti za sodelovanje. Zato bi morale te priložnosti sistematično vključiti v svoje nacionalno načrtovanje in o njih poročati v svojih nacionalnih izvedbenih načrtih. Vključene države članice bi prav tako morale še naprej sodelovati pri zagotavljanju zmogljivosti, da bi okrepili strukture poveljevanja in kontrole EU, zlasti vojaško zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (MPCC) kot prednostno strukturo poveljevanja in kontrole, ter operacionalizirali zmogljivost EU za hitro napotitev (EU RDC) v skladu s strateškim kompasom. Svet je opozoril, da se v primeru, ko se potrebe prekrivajo, skladnost rezultatov med usklajenim letnim pregledom na področju obrambe in načrtom za razvoj zmogljivosti na eni strani ter ustreznimi postopki v okviru NATA, kot na primer Natov postopek obrambnega načrtovanja, na drugi strani, že zagotavlja in se bo zagotavljala tudi v prihodnje, ob priznavanju različne narave obeh organizacij in njunih pristojnosti ter članstva;

| (f) | pokazale, da je Evropska obrambna agencija pretežno prevzela vlogo evropskega foruma za razvoj zmogljivosti. Vendar je raven naložb v projekte, oblikovane v njenem okviru, še vedno nizka in bi jo bilo treba zvišati, da bi se med drugim Evropska obrambna agencija še bolj utrdila v vlogi foruma za razvoj zmogljivosti; |
| --- | --- |

(f)

pokazale, da je Evropska obrambna agencija pretežno prevzela vlogo evropskega foruma za razvoj zmogljivosti. Vendar je raven naložb v projekte, oblikovane v njenem okviru, še vedno nizka in bi jo bilo treba zvišati, da bi se med drugim Evropska obrambna agencija še bolj utrdila v vlogi foruma za razvoj zmogljivosti;

| (g) | jasneje navedle, da sodelujejo v skupnih projektih, s čimer krepijo tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe v Uniji, pri čemer med drugim sodelujejo pri pobudah za skupno naročanje obrambnih zmogljivosti. Vendar bi se morale vključene države članice še bolj ravnati v skladu s temi načeli v svojih industrijskih politikah in strategijah nabave. |
| --- | --- |

(g)

jasneje navedle, da sodelujejo v skupnih projektih, s čimer krepijo tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe v Uniji, pri čemer med drugim sodelujejo pri pobudah za skupno naročanje obrambnih zmogljivosti. Vendar bi se morale vključene države članice še bolj ravnati v skladu s temi načeli v svojih industrijskih politikah in strategijah nabave.

| 5. | Svet ugotavlja, da se je ob oceni posodobljenih nacionalnih izvedbenih načrtov potrdilo, da pri več obveznostih še vedno ni zadostnega napredka, da bi lahko bile izpolnjene do leta 2025. Vsaka vključena država članica naj zato pri nadaljnjem izvajanju PESCO upošteva ugotovitve in priporočila iz letnega poročila ter ustrezno pregleda svoj prispevek k izpolnjevanju večjih obveznosti. Vključene države članice naj v svojih nacionalnih izvedbenih načrtih bolj podrobno navedejo, kako nameravajo izpolniti cilje, določene za drugo začetno fazo PESCO. Da bi vse večje obveznosti PESCO lahko bile izpolnjene do leta 2025, je nujno potreben trajen napredek. Sekretariat PESCO bi zato moral pred naslednjo posodobitvijo nacionalnih izvedbenih načrtov organizirati delavnico, namenjeno iskanju načinov za izpolnjevanje zahtevnejših obveznosti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vse vključene države članice so svojim nacionalnim izvedbenim načrtom priložile politično izjavo na visoki ravni, v kateri so opisale največje uspehe ter navedle posebne nacionalne prednostne naloge in prispevke k izpolnjevanju večjih obveznosti. Svet poudarja, da so politične izjave pomembne za predstavitev stališč vključenih držav članic. Poudarja pomen zagotavljanja potrebne politične odgovornosti in podpore za spodbujanje razprav na politični ravni. Vključene države članice naj leta 2024 in nato vsako drugo leto svojemu nacionalnemu izvedbenemu načrtu ponovno priložijo tako politično izjavo na visoki ravni. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Večina vključenih držav članic je svoje nacionalne izvedbene načrte že predložila prek digitalne platforme, ki jo je razvila Evropska obrambna agencija. Vključene države članice naj tako ravnajo tudi v prihodnje, saj bodo lahko tako uporabljale podatke, ki so jih že sporočile v okviru ustreznih obrambnih pobud Unije, in zmanjšale upravno breme. |
| --- | --- |

7.

2.   Projekti PESCO

| 8. | S sprejetjem 14 novih projektov v četrtem sklopu projektov PESCO novembra 2021 (7) je skupno število projektov PESCO naraslo na 60, kar je pripomoglo k izpolnitvi 20 večjih obveznosti, s čimer se je potrdil pomen okvira PESCO za razvoj skupnih projektov. Sprejetje projektov PESCO, usmerjenih v priložnosti za sodelovanje, vključno z ustreznimi prednostnimi področji, opredeljenimi v usklajenem letnem pregledu na področju obrambe, je pokazalo, da sta obe pobudi čedalje bolj usklajeni. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Svet vključene države članice poziva, naj peti sklop projektov PESCO, ki bo sprejet leta 2023, izkoristijo za začetek izvajanja strateško pomembnih projektov, namenjenih zagotavljanju kritičnih zmogljivosti in izboljšanju interoperabilnosti sil, tudi v skladu s prednostnimi nalogami za razvoj zmogljivosti EU iz načrta za razvoj zmogljivosti, ter uporabijo smernice, dogovorjene v strateškem kompasu. Svet poudarja, da je prihodnji peti sklop priložnost za uspešno izvedbo rezultatov drugega cikla usklajenega letnega pregleda na področju obrambe in prednostnih področij, zlasti z intenzivnejšim izkoriščanjem opredeljenih priložnosti za sodelovanje, tudi operativno usmerjenih. Svet opozarja, da PESCO ostaja proces, ki ga vodijo države članice, in poziva sekretariat PESCO, naj podpre pripravo predlogov projektov in njihov nadaljnji napredek, kjer je to ustrezno, ter s tem zagotovi, da se bodo tudi v petem sklopu novi projekti bolje pripravili in izvedli brez zamud. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Svet ugotavlja, da je bil – kot je navedeno v poročilu o napredku projektov PESCO Svetu z dne 29. junija – pri uresničevanju projektov dosežen splošen napredek, saj je 18 projektov na vseh področjih že v izvedbeni fazi, dva pa sta že dosegla polno operativno zmogljivost. Svet je tudi zadovoljen, ker naj bi skoraj polovica projektov do leta 2025 prinesla konkretne rezultate. To velja tudi za 77 % projektov (20 od 26), opredeljenih v sklepih Sveta z dne 20. novembra 2020 o strateškem pregledu PESCO 2020, ki naj bi prinesli konkretne rezultate v tem časovnem okviru. Vključene države članice naj preučijo možnost, da bi sekretariat PESCO zagotavljal večjo podporo izvajanju projektov in se pri tem opiral na strokovno znanje Evropske obrambne agencije kot okvira za izvajanje projekta razvoja skupnih zmogljivosti ter orodja za vodenje projektov, ki so že na voljo vključenim državam članicam, in strokovno znanje Vojaškega štaba Evropske unije glede operativnih vidikov. Poleg tega naj vključene države članice, po potrebi ob podpori sekretariata PESCO, okrepijo strateško komuniciranje o projektih ter o njihovem napredku in uporabnosti za evropsko varnost in obrambo. Vključene države članice bi morale tudi razmisliti o tečaju Evropske akademije za varnost in obrambo o vodenju projektov PESCO. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hkrati Svet ugotavlja, da se pri mnogih drugih projektih še vedno zapleta pri izvajanju in da uresničevanje ciljev projektov zamuja. Svet poudarja, da bi si morale vključene države članice bolj prizadevati za oprijemljive rezultate v skladu z načrti, zlasti za tiste projekte, ki so bili uradno vzpostavljeni leta 2018 in pri katerih še ni konkretnih rezultatov. Če članice projektov ugotovijo, da projekti ne morejo doseči pričakovanih rezultatov, bi bilo treba navedene projekte oživiti ali ukiniti, da bi vsi projekti PESCO bili ustrezni, učinkoviti in verodostojni. Podobno naj novi projekti začnejo izvajati svoje dejavnosti v šestih mesecih po sprejetju v PESCO. Vključene države članice lahko pozovejo sekretariat PESCO, naj oceni napredek, dosežen pri projektih PESCO. Poleg tega bi se lahko članice projekta za zmanjšanje ugotovljenih tveganj pri izvajanju projektov dogovorile o izvedljivem obsegu, okvirnih časovnih okvirih in dodeljevanju potrebnih sredstev za izvajanje projektov PESCO, tudi s prizadevanji za pridobitev sredstev EU, kjer je to mogoče. Sekretariat PESCO bi lahko bil tudi pozvan, naj zbere najboljše prakse za vodenje in izvajanje projektov PESCO ter jih pošlje vključenim državam članicam v obliki vodnika za koordinatorje projektov. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sekretariat PESCO bi lahko tudi predlagal in omogočal sklic sestankov skupin projektov PESCO, pri katerih se ugotovi obstoj sinergij in skupnih značilnosti, da bi spodbudil sodelovanje ter povečal njihov učinek in učinkovitost, prihranil vire in preprečil nepotrebno podvajanje. Sekretariat PESCO bi lahko pri projektih, ki se že bližajo uspešnemu zaključku, spodbujal in olajšal razprave o uporabi v tem okviru ustvarjenih zmogljivosti in povezanih struktur, pa tudi o morebitnem nadaljevanju projektov. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Svet pozdravlja dejstvo, da so se Združene države Amerike, Kanada in Norveška decembra 2021 v skladu s Sklepom Sveta (SZVP) 2020/1639 (8) in na podlagi sklepov Sveta (SZVP) 2021/748 (9), (SZVP) 2021/749 (10) in (SZVP) 2021/750 (11) pridružile projektu vojaške mobilnosti.
  Opozarja, da bi bile partnerice, ki izpolnjujejo splošne pogoje, lahko v prihodnje izjemoma povabljene k sodelovanju pri posameznih projektih PESCO v skladu s postopkom povabila iz Sklepa (SZVP) 2020/1639, in opozarja, da se več partneric EU želi pridružiti projektom PESCO. V zvezi s tem Svet z zanimanjem pričakuje sodelovanje Združenega kraljestva pri projektu za vojaško mobilnost na podlagi sklepa Sveta (SZVP) 2022/2244 (12). |
| --- | --- |

13.

Opozarja, da bi bile partnerice, ki izpolnjujejo splošne pogoje, lahko v prihodnje izjemoma povabljene k sodelovanju pri posameznih projektih PESCO v skladu s postopkom povabila iz Sklepa (SZVP) 2020/1639, in opozarja, da se več partneric EU želi pridružiti projektom PESCO. V zvezi s tem Svet z zanimanjem pričakuje sodelovanje Združenega kraljestva pri projektu za vojaško mobilnost na podlagi sklepa Sveta (SZVP) 2022/2244 (12).

III.   Nadaljnji koraki

| 14. | Vključene države članice naj do 10. marca 2023 posodobijo svoje nacionalne izvedbene načrte in jih do 10. marca 2023 predložijo sekretariatu PESCO. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vključene države članice naj dosežejo večji napredek pri izvajanju 20 večjih obveznosti, da bi jih lahko uresničile do leta 2025, in povezanih projektov, pri tem pa upoštevajo predloge iz tega priporočila. Z rednimi političnimi razpravami na visoki ravni med vključenimi državami članicami in visokim predstavnikom ter v ustreznih pripravljalnih telesih Sveta in v drugih ustreznih forumih bo še naprej mogoče ohranjati politični zagon in utrjevati odgovornost vključenih držav članic. Svet poziva sekretariat PESCO, naj prevzame svojo podporno vlogo pri ukrepih iz tega priporočila, tudi z organizacijo namenskih delavnic. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Svet ugotavlja, da je PESCO z opredelitvijo večjih obveznosti in skupnih projektov zdaj pomemben instrument za sodelovanje, zlasti glede na geopolitične razmere. Okvir PESCO je ključnega pomena, da se spodbuja izvajanje strateškega kompasa, obravnavajo prednostne naloge EU na področju razvoja zmogljivosti in v polni meri izkoristijo ugotovitve iz usklajenega letnega pregleda na področju obrambe, zlasti opredeljenih priložnosti za sodelovanje, ob upoštevanju skupnega sporočila o analizi vrzeli pri naložbah v obrambo in nadaljnjih korakih, ter da se po vsej Uniji krepi tehnološka in industrijska baza evropske obrambe. Svet poziva tudi k nadaljevanju prizadevanj za izboljšanje skladnosti obrambnih pobud EU, da bi se med drugim poenostavili postopki, povečala izmenjava informacij in določile bolj specifične prednostne naloge. Pozdravlja organizacijo prvega letnega srečanja ministrov za obrambo o obrambnih pobudah EU, ki obravnavajo razvoj zmogljivosti, in sicer ob polni izrabi obstoječih formatov, kar bi zagotavljalo dodatno podporo skladnosti med obrambnimi pobudami EU. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Svet opozarja, da bodo vključene države članice v okviru procesa strateškega pregleda PESCO, ki bo opravljen pred koncem druge začetne faze PESCO leta 2025 in, kot je navedeno v uradnem obvestilu o PESCO, v katerem je prav tako opozorjeno na poseben značaj varnostne in obrambne politike nekaterih držav članic, ocenile izpolnjevanje vseh obveznosti v okviru PESCO ter razpravljale in odločile o novih obveznostih, da bi začele novo fazo v smeri evropskega varnostnega in obrambnega povezovanja. Svet spodbuja vključene države članice, naj ob podpori sekretariata PESCO v letu 2023 začnejo razprave o prihodnjem strateškem pregledu ter morebitnih rokih in mejnikih. |
| --- | --- |

17.

V Bruslju, 14 novembra 2022

Za Svet

predsednik/predsednica

---

(1)  UL L 331, 14.12.2017, str. 57.

1

(2)  UL C 88, 8.3.2018, str. 1.

2

(3)  UL C 464, 17.11.2021, str. 1.

3

(4)  Dok. 7371/22.

4

(5)  JOIN(2022)24 final.

5

(6)  Kot je navedeno v skupnem sporočilu o analizi vrzeli pri naložbah v obrambo in nadaljnjih korakih, se je delež skupnih javnih naročil obrambne opreme v povprečju zmanjšal z 11 % leta 2020 na približno 8 % leta 2021, medtem ko so skupni izdatki za raziskave in tehnologijo na področju obrambe leta 2020 znašali 1,2 % skupnih izdatkov za obrambo.

6

(7)  Sklep Sveta (SZVP) 2021/2008 z dne 16. novembra 2021 o spremembi in posodobitvi Sklepa (SZVP) 2018/340 o pripravi seznama projektov, ki se bodo oblikovali v okviru PESCO (UL L 407, 17.11.2021, str. 37).

7

(8)  Sklep Sveta (SZVP) 2020/1639 z dne 5. novembra 2020 o določitvi splošnih pogojev, pod katerimi bi bile tretje države lahko izjemoma povabljene k sodelovanju pri posameznih projektih PESCO (UL L 371, 6.11.2020, str. 3).

8

(9)  Sklep Sveta (SZVP) 2021/748 z dne 6. maja 2021 o sodelovanju Kanade pri projektu PESCO za vojaško mobilnost (UL L 160, 7.5.2021, str. 106).

9

(10)  Sklep Sveta (SZVP) 2021/749 z dne 6. maja 2021 o sodelovanju Kraljevine Norveške pri projektu PESCO za vojaško mobilnost (UL L 160, 7.5.2021, str. 109).

10

(11)  Sklep Sveta (SZVP) 2021/750 z dne 6. maja 2021 o sodelovanju Združenih držav Amerike pri projektu PESCO za vojaško mobilnost (UL L 160, 7.5.2021, str. 112).

11

(12)  Sklep Sveta (SZVP) 2022/2244 z dne 14. novembra 2022 o sodelovanju Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske pri projektu PESCO za vojaško mobilnost (UL L 295, 15.11.2022, str. 22).

12

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/13

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10845 – HG / WCAS / WARBURG PINCUS / NORSTELLA)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 433/03)

Komisija se je 10. oktobra 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10845. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10845. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

III Pripravljalni akti

SVET

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/14

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 3/2022 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih

Svet sprejel 17. oktobra 2022

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 433/04)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 157(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) je enakost temeljna vrednota Unije in je skupna vsem državam članicam v družbi, ki jo označuje enakost med ženskami in moškimi. Na podlagi člena 3(3) PEU mora Unija spodbujati enakost žensk in moških. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) je enakost temeljna vrednota Unije in je skupna vsem državam članicam v družbi, ki jo označuje enakost med ženskami in moškimi. Na podlagi člena 3(3) PEU mora Unija spodbujati enakost žensk in moških.

| (2) | Člen 157(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropskemu parlamentu in Svetu podeljuje pooblastilo, da sprejmeta ukrepe za zagotovitev uporabe načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk glede zaposlovanja in poklica. |
| --- | --- |

(2)

Člen 157(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropskemu parlamentu in Svetu podeljuje pooblastilo, da sprejmeta ukrepe za zagotovitev uporabe načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk glede zaposlovanja in poklica.

| (3) | Da bi zagotovili dejansko polno enakost med moškimi in ženskami v delovnem življenju, člen 157(4) PDEU državam članicam dovoljuje pozitivno ukrepanje s tem, da jim omogoča ohranitev ali sprejetje ukrepov o specifičnih ugodnostih, s katerimi se nezadostno zastopanemu spolu olajša opravljanje poklicne dejavnosti ali prepreči ali izravna neugoden položaj v poklicni karieri. Člen 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) določa, da je treba enakost žensk in moških zagotoviti na vseh področjih in da načelo enakosti ne more preprečevati ohranitve ali sprejetja ukrepov o specifičnih ugodnostih v korist nezadostno zastopanega spola. |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili dejansko polno enakost med moškimi in ženskami v delovnem življenju, člen 157(4) PDEU državam članicam dovoljuje pozitivno ukrepanje s tem, da jim omogoča ohranitev ali sprejetje ukrepov o specifičnih ugodnostih, s katerimi se nezadostno zastopanemu spolu olajša opravljanje poklicne dejavnosti ali prepreči ali izravna neugoden položaj v poklicni karieri. Člen 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) določa, da je treba enakost žensk in moških zagotoviti na vseh področjih in da načelo enakosti ne more preprečevati ohranitve ali sprejetja ukrepov o specifičnih ugodnostih v korist nezadostno zastopanega spola.

| (4) | Evropski steber socialnih pravic, ki so ga leta 2017 skupaj razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija, med svoja načela vključuje enako obravnavanje ter enake možnosti žensk in moških, tudi v zvezi z udeležbo na trgu dela, pogoji za zaposlitev in poklicnim napredovanjem. |
| --- | --- |

(4)

Evropski steber socialnih pravic, ki so ga leta 2017 skupaj razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija, med svoja načela vključuje enako obravnavanje ter enake možnosti žensk in moških, tudi v zvezi z udeležbo na trgu dela, pogoji za zaposlitev in poklicnim napredovanjem.

| (5) | Za doseganje enakosti spolov na delovnem mestu je potreben celovit pristop, ki vključuje tudi spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov pri odločanju v družbah na vseh ravneh ter odpravljanje plačne vrzeli med spoloma. Zagotavljanje enakosti na delovnem mestu je tudi ključni predpogoj za zmanjšanje revščine med ženskami. |
| --- | --- |

(5)

Za doseganje enakosti spolov na delovnem mestu je potreben celovit pristop, ki vključuje tudi spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov pri odločanju v družbah na vseh ravneh ter odpravljanje plačne vrzeli med spoloma. Zagotavljanje enakosti na delovnem mestu je tudi ključni predpogoj za zmanjšanje revščine med ženskami.

| (6) | V Priporočilu Sveta 84/635/EGS (4) se državam članicam priporoča, naj storijo vse potrebno, da bi zagotovile, da pozitivni ukrepi, kolikor je mogoče, vključujejo ukrepe, ki vplivajo na dejavno udeležbo žensk v organih odločanja. V Priporočilu Sveta 96/694/ES (5) se državam članicam priporoča, naj zasebni sektor spodbujajo, da poveča prisotnost žensk na vseh ravneh odločanja, zlasti s sprejetjem načrtov za enakost in programov pozitivnih ukrepov ali v okviru le-teh. |
| --- | --- |

(6)

V Priporočilu Sveta 84/635/EGS (4) se državam članicam priporoča, naj storijo vse potrebno, da bi zagotovile, da pozitivni ukrepi, kolikor je mogoče, vključujejo ukrepe, ki vplivajo na dejavno udeležbo žensk v organih odločanja. V Priporočilu Sveta 96/694/ES (5) se državam članicam priporoča, naj zasebni sektor spodbujajo, da poveča prisotnost žensk na vseh ravneh odločanja, zlasti s sprejetjem načrtov za enakost in programov pozitivnih ukrepov ali v okviru le-teh.

| (7) | Cilj te direktive je z določitvijo nabora postopkovnih zahtev v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta na podlagi preglednosti in zaslug zagotoviti uporabo načela enakih možnosti za ženske in moške ter doseči uravnoteženo zastopanost spolov na najvišjih vodstvenih položajih. |
| --- | --- |

(7)

Cilj te direktive je z določitvijo nabora postopkovnih zahtev v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta na podlagi preglednosti in zaslug zagotoviti uporabo načela enakih možnosti za ženske in moške ter doseči uravnoteženo zastopanost spolov na najvišjih vodstvenih položajih.

| (8) | Komisija je v zadnjih letih predložila več poročil, ki obravnavajo razmere na področju enakosti spolov pri odločanju v gospodarstvu. Družbe, ki kotirajo na borzi, je pozvala, naj s samourejevalnimi ukrepi povečajo število nezadostno zastopanega spola v organih družbe in sprejmejo konkretne prostovoljne zaveze v zvezi s tem. V sporočilu z dne 5. marca 2010 z naslovom „Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi – Listina žensk“ je Komisija poudarila, da ženske še vedno nimajo polnega dostopa do položajev moči in odločanja v političnem in ekonomskem življenju ter v javnem in privatnem sektorju, ter vnovič potrdila svojo zavezo, da bo uporabila svoje pristojnosti za uresničevanje pravičnejše zastopanosti žensk in moških na položajih moči v javnem življenju in gospodarstvu. V sporočilu z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ je Komisija kot eno od prednostnih nalog določila bolj uravnoteženo zastopanost spolov pri odločanju. Doseganje uravnotežene zastopanosti spolov pri odločanju in v politiki je ena od prednostnih nalog, določenih v sporočilu Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v zadnjih letih predložila več poročil, ki obravnavajo razmere na področju enakosti spolov pri odločanju v gospodarstvu. Družbe, ki kotirajo na borzi, je pozvala, naj s samourejevalnimi ukrepi povečajo število nezadostno zastopanega spola v organih družbe in sprejmejo konkretne prostovoljne zaveze v zvezi s tem. V sporočilu z dne 5. marca 2010 z naslovom „Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi – Listina žensk“ je Komisija poudarila, da ženske še vedno nimajo polnega dostopa do položajev moči in odločanja v političnem in ekonomskem življenju ter v javnem in privatnem sektorju, ter vnovič potrdila svojo zavezo, da bo uporabila svoje pristojnosti za uresničevanje pravičnejše zastopanosti žensk in moških na položajih moči v javnem življenju in gospodarstvu. V sporočilu z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ je Komisija kot eno od prednostnih nalog določila bolj uravnoteženo zastopanost spolov pri odločanju. Doseganje uravnotežene zastopanosti spolov pri odločanju in v politiki je ena od prednostnih nalog, določenih v sporočilu Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“.

| (9) | V sklepih z dne 7. marca 2011 o Evropskem paktu za enakost spolov (2011–2020), je Svet priznal, da so politike enakosti spolov ključnega pomena za gospodarsko rast, blaginjo in konkurenčnost. Vnovič je potrdil svojo zavezanost odpravi vrzeli med spoloma, da se uresničijo cilji strategije Evropa 2020, predvsem na treh področjih, ki so velikega pomena za enakost spolov, in sicer zaposlovanje, izobraževanje in spodbujanje socialne vključenosti. Odločno je tudi pozval k ukrepanju za spodbujanje enake udeležbe žensk in moških pri odločanju na vseh ravneh in vseh področjih, da bi polno izkoristili vse talente. V tem smislu bi uporaba vseh razpoložljivih talentov, znanja in idej obogatila raznolikost človeških virov in izboljšala poslovne obete. |
| --- | --- |

(9)

V sklepih z dne 7. marca 2011 o Evropskem paktu za enakost spolov (2011–2020), je Svet priznal, da so politike enakosti spolov ključnega pomena za gospodarsko rast, blaginjo in konkurenčnost. Vnovič je potrdil svojo zavezanost odpravi vrzeli med spoloma, da se uresničijo cilji strategije Evropa 2020, predvsem na treh področjih, ki so velikega pomena za enakost spolov, in sicer zaposlovanje, izobraževanje in spodbujanje socialne vključenosti. Odločno je tudi pozval k ukrepanju za spodbujanje enake udeležbe žensk in moških pri odločanju na vseh ravneh in vseh področjih, da bi polno izkoristili vse talente. V tem smislu bi uporaba vseh razpoložljivih talentov, znanja in idej obogatila raznolikost človeških virov in izboljšala poslovne obete.

| (10) | V sporočilu z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) je Komisija priznala, da je povečanje udeležbe žensk na trgu dela predpogoj za krepitev rasti in soočanje z demografskimi izzivi v Evropi. V strategiji Evropa 2020 je določen krovni cilj, da se do leta 2020 doseže vsaj 75-odstotna stopnja zaposlenosti prebivalstva Unije med 20. in 64. letom starosti. Pomembno je sprejeti jasno zavezo, da se izkoreninijo vztrajne plačne vrzeli med spoloma, in da se okrepijo prizadevanja za odpravo vseh ovir za udeležbo žensk na trgu dela, vključno z obstoječim pojavom „steklenega stropa“. V Izjavi iz Porta, ki so jo voditelji držav ali vlad podpisali 8. maja 2021 (6), so ti pozdravili nove krovne cilje Unije glede delovnih mest, znanj in spretnosti ter zmanjšanja revščine in revidirani pregled socialnih kazalnikov, ki ga je Komisija predlagala v sporočilu z dne 4. marca 2021 z naslovom „Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic“. Da bi do leta 2030 dosegli splošni cilj vsaj 78-odstotne stopnje zaposlenosti prebivalstva Unije med 20. in 64. letom starosti, ta akcijski načrt določa, da si je treba prizadevati za vsaj prepolovitev vrzeli v stopnji zaposlenosti med spoloma v primerjavi z letom 2019. Večja udeležba žensk pri odločanju v gospodarstvu, zlasti v organih družb, bo imela po pričakovanjih pozitiven učinek prelivanja na zaposlovanje žensk v zadevnih družbah in v celotnem gospodarstvu. V obdobju po krizi zaradi COVID-19 sta enakost spolov in vključujoče vodstvo pomembnejša kot kdaj koli prej, saj je treba v celoti izkoristiti razpoložljivi nabor talentov, tako žensk kot moških. Raziskave so pokazale, da vključevanje in raznolikost omogočata okrevanje in odpornost. Sta bistvenega pomena za konkurenčnost gospodarstva Unije, spodbujanje inovacij in krepitev strokovnih standardov v organih družb. |
| --- | --- |

(10)

V sporočilu z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) je Komisija priznala, da je povečanje udeležbe žensk na trgu dela predpogoj za krepitev rasti in soočanje z demografskimi izzivi v Evropi. V strategiji Evropa 2020 je določen krovni cilj, da se do leta 2020 doseže vsaj 75-odstotna stopnja zaposlenosti prebivalstva Unije med 20. in 64. letom starosti. Pomembno je sprejeti jasno zavezo, da se izkoreninijo vztrajne plačne vrzeli med spoloma, in da se okrepijo prizadevanja za odpravo vseh ovir za udeležbo žensk na trgu dela, vključno z obstoječim pojavom „steklenega stropa“. V Izjavi iz Porta, ki so jo voditelji držav ali vlad podpisali 8. maja 2021 (6), so ti pozdravili nove krovne cilje Unije glede delovnih mest, znanj in spretnosti ter zmanjšanja revščine in revidirani pregled socialnih kazalnikov, ki ga je Komisija predlagala v sporočilu z dne 4. marca 2021 z naslovom „Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic“. Da bi do leta 2030 dosegli splošni cilj vsaj 78-odstotne stopnje zaposlenosti prebivalstva Unije med 20. in 64. letom starosti, ta akcijski načrt določa, da si je treba prizadevati za vsaj prepolovitev vrzeli v stopnji zaposlenosti med spoloma v primerjavi z letom 2019. Večja udeležba žensk pri odločanju v gospodarstvu, zlasti v organih družb, bo imela po pričakovanjih pozitiven učinek prelivanja na zaposlovanje žensk v zadevnih družbah in v celotnem gospodarstvu. V obdobju po krizi zaradi COVID-19 sta enakost spolov in vključujoče vodstvo pomembnejša kot kdaj koli prej, saj je treba v celoti izkoristiti razpoložljivi nabor talentov, tako žensk kot moških. Raziskave so pokazale, da vključevanje in raznolikost omogočata okrevanje in odpornost. Sta bistvenega pomena za konkurenčnost gospodarstva Unije, spodbujanje inovacij in krepitev strokovnih standardov v organih družb.

| (11) | Evropski parlament je v resoluciji z dne 6. julija 2011 o ženskah in vodenju podjetij družbe odločno pozval, naj do leta 2015 dosežejo kritični prag 30-odstotne zastopanosti žensk v vodstvenih organih, do leta 2020 pa prag 40-odstotne zastopanosti. Komisijo je pozval, naj v primeru, da ukrepi družb in držav članic ne bi zadoščali, do leta 2012 predlaga zakonodajo, vključno s kvotami. Pomembno bi bilo, da bi bila taka zakonodaja uveljavljena začasno ter bi sprožila spremembe in hitre reforme, zasnovane za odpravo trajnih neenakosti spolov in spolnih stereotipov pri sprejemanju gospodarskih odločitev. Ta poziv po sprejetju zakonodaje je Evropski parlament ponovil v resolucijah z dne 13. marca 2012 in 21. januarja 2021. |
| --- | --- |

(11)

Evropski parlament je v resoluciji z dne 6. julija 2011 o ženskah in vodenju podjetij družbe odločno pozval, naj do leta 2015 dosežejo kritični prag 30-odstotne zastopanosti žensk v vodstvenih organih, do leta 2020 pa prag 40-odstotne zastopanosti. Komisijo je pozval, naj v primeru, da ukrepi družb in držav članic ne bi zadoščali, do leta 2012 predlaga zakonodajo, vključno s kvotami. Pomembno bi bilo, da bi bila taka zakonodaja uveljavljena začasno ter bi sprožila spremembe in hitre reforme, zasnovane za odpravo trajnih neenakosti spolov in spolnih stereotipov pri sprejemanju gospodarskih odločitev. Ta poziv po sprejetju zakonodaje je Evropski parlament ponovil v resolucijah z dne 13. marca 2012 in 21. januarja 2021.

| (12) | Pomembno je, da institucije, organi, uradi in agencije Unije dajejo zgled, kar zadeva enakost spolov, med drugim z določitvijo ciljev za uravnoteženo zastopanost spolov na vseh ravneh upravljanja. Posebno pozornost je treba nameniti politikam zaposlovanja na višji vodstveni ravni. Zato je v sporočilu z dne 5. marca 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“ Komisija poudarila, da bi morale uravnoteženo zastopanost spolov na vodstvenih položajih zagotoviti tudi institucije, organi, uradi in agencije Unije. V sporočilu z dne 5. aprila 2022 z naslovom „Nova strategija za človeške vire za Komisijo“ se je Komisija zavezala, da bo do leta 2024 zagotovila popolno enakost spolov na vseh ravneh njenega upravljanja. Spremljala bo napredek in v zvezi s tem redno poročala na svoji spletni strani. Poleg tega si izmenjuje najboljše prakse z drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije ter bo na svoji spletni strani poročala tudi o stanju uravnotežene zastopanosti spolov na vodstvenih položajih v teh institucijah, organih, uradih in agencijah. Evropski parlament se je v sklepu predsedstva z dne 13. januarja 2020 dogovoril o določitvi ciljev za uravnoteženo zastopanost spolov na višjih in srednjih vodstvenih položajih za leto 2024. Evropski parlament bo še naprej spremljal napredek na vseh vodstvenih ravneh in namerava dajati zgled. Svet se je v Strategiji za raznolikost in vključevanje 2021–2024 zavezal k doseganju enakosti spolov na vodstvenih položajih v Generalnem sekretariatu (GSS) v razponu od 45 do 55 % najpozneje do konca leta 2026. V akcijskem načrtu GSS za enakost spolov na vodstvenih položajih so določeni ukrepi za dosego tega cilja. |
| --- | --- |

(12)

Pomembno je, da institucije, organi, uradi in agencije Unije dajejo zgled, kar zadeva enakost spolov, med drugim z določitvijo ciljev za uravnoteženo zastopanost spolov na vseh ravneh upravljanja. Posebno pozornost je treba nameniti politikam zaposlovanja na višji vodstveni ravni. Zato je v sporočilu z dne 5. marca 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“ Komisija poudarila, da bi morale uravnoteženo zastopanost spolov na vodstvenih položajih zagotoviti tudi institucije, organi, uradi in agencije Unije. V sporočilu z dne 5. aprila 2022 z naslovom „Nova strategija za človeške vire za Komisijo“ se je Komisija zavezala, da bo do leta 2024 zagotovila popolno enakost spolov na vseh ravneh njenega upravljanja. Spremljala bo napredek in v zvezi s tem redno poročala na svoji spletni strani. Poleg tega si izmenjuje najboljše prakse z drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije ter bo na svoji spletni strani poročala tudi o stanju uravnotežene zastopanosti spolov na vodstvenih položajih v teh institucijah, organih, uradih in agencijah. Evropski parlament se je v sklepu predsedstva z dne 13. januarja 2020 dogovoril o določitvi ciljev za uravnoteženo zastopanost spolov na višjih in srednjih vodstvenih položajih za leto 2024. Evropski parlament bo še naprej spremljal napredek na vseh vodstvenih ravneh in namerava dajati zgled. Svet se je v Strategiji za raznolikost in vključevanje 2021–2024 zavezal k doseganju enakosti spolov na vodstvenih položajih v Generalnem sekretariatu (GSS) v razponu od 45 do 55 % najpozneje do konca leta 2026. V akcijskem načrtu GSS za enakost spolov na vodstvenih položajih so določeni ukrepi za dosego tega cilja.

| (13) | Pomembno je, da družbe in podjetja spodbujajo, podpirajo in razvijajo ženski talent na vseh ravneh in skozi celotno poklicno pot, da zagotovijo, da imajo kvalificirane ženske priložnosti za prevzem upravnih in vodstvenih položajev. |
| --- | --- |

(13)

Pomembno je, da družbe in podjetja spodbujajo, podpirajo in razvijajo ženski talent na vseh ravneh in skozi celotno poklicno pot, da zagotovijo, da imajo kvalificirane ženske priložnosti za prevzem upravnih in vodstvenih položajev.

| (14) | Da bi se spodbujala enakost spolov in podprla udeležbo žensk pri odločanju, je v Direktivi (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ki spodbuja usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev, določeno, da države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev enake porazdelitve odgovornosti za oskrbo med ženskami in moškimi z dobro zasnovanim starševskim, očetovskim in oskrbovalskim dopustom ob obstoječem materinskem dopustu. Navedena direktiva zagotavlja tudi pravico zahtevati prožne ureditve dela. |
| --- | --- |

(14)

Da bi se spodbujala enakost spolov in podprla udeležbo žensk pri odločanju, je v Direktivi (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ki spodbuja usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev, določeno, da države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev enake porazdelitve odgovornosti za oskrbo med ženskami in moškimi z dobro zasnovanim starševskim, očetovskim in oskrbovalskim dopustom ob obstoječem materinskem dopustu. Navedena direktiva zagotavlja tudi pravico zahtevati prožne ureditve dela.

| (15) | Imenovanje žensk za direktorje je ovirano zaradi številnih specifičnih dejavnikov, ki jih ni mogoče odpraviti zgolj z zavezujočimi pravili, temveč so za to potrebne tudi izobraževalne pobude in spodbude za promoviranje dobrih praks. V prvi vrsti je treba v poslovnih šolah in na univerzah bolj ozaveščati o tem, kako enakost spolov koristno prispeva k povečanju konkurenčnosti družb. Poleg tega je treba spodbujati redno menjavanje direktorjev ter uvesti pozitivne ukrepe za spodbujanje in nagrajevanje prizadevanj držav članic in družb za sprejetje odločnejšega pristopa k takšnim spremembam v najvišjih organih gospodarskega odločanja na vseh ravneh. |
| --- | --- |

(15)

Imenovanje žensk za direktorje je ovirano zaradi številnih specifičnih dejavnikov, ki jih ni mogoče odpraviti zgolj z zavezujočimi pravili, temveč so za to potrebne tudi izobraževalne pobude in spodbude za promoviranje dobrih praks. V prvi vrsti je treba v poslovnih šolah in na univerzah bolj ozaveščati o tem, kako enakost spolov koristno prispeva k povečanju konkurenčnosti družb. Poleg tega je treba spodbujati redno menjavanje direktorjev ter uvesti pozitivne ukrepe za spodbujanje in nagrajevanje prizadevanj držav članic in družb za sprejetje odločnejšega pristopa k takšnim spremembam v najvišjih organih gospodarskega odločanja na vseh ravneh.

| (16) | Unija ima na voljo velik nabor visokokvalificiranih žensk, ki jih je vse več, kar dokazuje dejstvo, da je med univerzitetnimi diplomanti 60 % žensk. Doseganje uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb je bistvenega pomena za učinkovito izkoriščanje tega razpoložljivega nabora, kar je ključno za obvladovanje demografskih in gospodarskih izzivov Unije. Zato je nezadostna zastopanost žensk v organih družb zamujena priložnost za gospodarstva držav članic na splošno in za njihov razvoj in rast. Optimalno izkoriščanje obstoječega nabora ženskega talenta bi prav tako povečalo donosnost izobraževanja tako za posameznike kot za javni sektor. Splošno priznano je, da prisotnost žensk v organih družb izboljšuje upravljanje družbe, saj se zaradi bolj raznolikega in kolektivnega mišljenja, ki zajema širši razpon vidikov, uspešnost skupin in kakovost odločanja izboljšata. Številne študije so pokazale, da raznolikost vodi k proaktivnejšemu poslovnemu modelu, bolj uravnoteženim odločitvam in okrepljenim strokovnim standardom v organih družb, ki bolje odražajo družbeno stvarnost in potrebe potrošnikov, hkrati pa spodbuja inovacije. Pokazale so tudi, da obstaja pozitivna povezava med raznolikostjo spolov na najvišji vodstveni ravni ter finančno uspešnostjo in dobičkonosnostjo družbe, kar vodi do velike dolgoročne trajnostne rasti. Doseganje uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb je zato ključnega pomena za zagotavljanje konkurenčnosti Unije v globaliziranem gospodarstvu in bi pomenilo primerjalno prednost v razmerju do tretjih držav. |
| --- | --- |

(16)

Unija ima na voljo velik nabor visokokvalificiranih žensk, ki jih je vse več, kar dokazuje dejstvo, da je med univerzitetnimi diplomanti 60 % žensk. Doseganje uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb je bistvenega pomena za učinkovito izkoriščanje tega razpoložljivega nabora, kar je ključno za obvladovanje demografskih in gospodarskih izzivov Unije. Zato je nezadostna zastopanost žensk v organih družb zamujena priložnost za gospodarstva držav članic na splošno in za njihov razvoj in rast. Optimalno izkoriščanje obstoječega nabora ženskega talenta bi prav tako povečalo donosnost izobraževanja tako za posameznike kot za javni sektor. Splošno priznano je, da prisotnost žensk v organih družb izboljšuje upravljanje družbe, saj se zaradi bolj raznolikega in kolektivnega mišljenja, ki zajema širši razpon vidikov, uspešnost skupin in kakovost odločanja izboljšata. Številne študije so pokazale, da raznolikost vodi k proaktivnejšemu poslovnemu modelu, bolj uravnoteženim odločitvam in okrepljenim strokovnim standardom v organih družb, ki bolje odražajo družbeno stvarnost in potrebe potrošnikov, hkrati pa spodbuja inovacije. Pokazale so tudi, da obstaja pozitivna povezava med raznolikostjo spolov na najvišji vodstveni ravni ter finančno uspešnostjo in dobičkonosnostjo družbe, kar vodi do velike dolgoročne trajnostne rasti. Doseganje uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb je zato ključnega pomena za zagotavljanje konkurenčnosti Unije v globaliziranem gospodarstvu in bi pomenilo primerjalno prednost v razmerju do tretjih držav.

| (17) | Povečanje zastopanosti žensk v organih družb ne vpliva zgolj na ženske, imenovane v organe družbe, temveč hkrati prispeva k temu, da se v družbo privabi ženski talent ter se zagotovi večja prisotnost žensk na vseh vodstvenih ravneh in med zaposlenimi. Zato bo večji delež žensk v organih družb najverjetneje pozitivno vplival na odpravo vrzeli pri zaposlovanju in plačne vrzeli med spoloma. |
| --- | --- |

(17)

Povečanje zastopanosti žensk v organih družb ne vpliva zgolj na ženske, imenovane v organe družbe, temveč hkrati prispeva k temu, da se v družbo privabi ženski talent ter se zagotovi večja prisotnost žensk na vseh vodstvenih ravneh in med zaposlenimi. Zato bo večji delež žensk v organih družb najverjetneje pozitivno vplival na odpravo vrzeli pri zaposlovanju in plačne vrzeli med spoloma.

| (18) | Kljub dokazom o tem, da uravnotežena zastopanost spolov koristno vpliva na družbe same in na gospodarstvo na splošno, ter kljub veljavnemu pravu Unije, ki prepoveduje spolno diskriminacijo, in obstoječim ukrepom na ravni Unije, ki spodbujajo samourejanje, so ženske v najvišjih organih odločanja družb po vsej Uniji še vedno izrazito nezadostno zastopane. Statistični podatki kažejo, da je delež žensk na najvišjih ravneh odločanja v podjetjih še vedno zelo majhen. Če se polovica nabora talentov sploh ne upošteva pri zasedanju vodstvenih položajev, se lahko ogrozita sam proces in kakovost imenovanja na te položaje, s čimer se lahko poveča nezaupanje v vplivne poslovne strukture, hkrati pa se utegne manj učinkovito uporabiti razpoložljiv človeški kapital. Pomembno je, da je sestava družbe ustrezno odražena pri odločanju v gospodarskih družbah in da se izkoristi potencial celotnega prebivalstva Unije. Iz podatkov Evropskega inštituta za enakost spolov za leto 2021 je razvidno, da je med člani organov največjih družb, ki kotirajo na borzi, približno 30,6 % žensk in samo 8,5 % predsednic. To kaže na nepravično in diskriminatorno nezadostno zastopanost žensk, kar jasno spodkopava načela Unije o enakih možnostih ter enakem obravnavanju žensk in moških pri zaposlovanju in poklicnem delu. Zato bi bilo treba uvesti in okrepiti ukrepe za spodbujanje poklicnega napredovanja žensk na vseh ravneh upravljanja, posebno pozornost pa bi bilo treba nameniti zagotavljanju, da to velja za tiste družbe, ki kotirajo na borzi, zaradi njihove znatne gospodarske in družbene odgovornosti. Poleg tega je pomembno, da organi, uradi in agencije Unije dajejo zgled, ko gre za odpravo obstoječih neravnotežij med spoloma v sestavi njihovih lastnih uprav oziroma upravnih odborov. |
| --- | --- |

(18)

Kljub dokazom o tem, da uravnotežena zastopanost spolov koristno vpliva na družbe same in na gospodarstvo na splošno, ter kljub veljavnemu pravu Unije, ki prepoveduje spolno diskriminacijo, in obstoječim ukrepom na ravni Unije, ki spodbujajo samourejanje, so ženske v najvišjih organih odločanja družb po vsej Uniji še vedno izrazito nezadostno zastopane. Statistični podatki kažejo, da je delež žensk na najvišjih ravneh odločanja v podjetjih še vedno zelo majhen. Če se polovica nabora talentov sploh ne upošteva pri zasedanju vodstvenih položajev, se lahko ogrozita sam proces in kakovost imenovanja na te položaje, s čimer se lahko poveča nezaupanje v vplivne poslovne strukture, hkrati pa se utegne manj učinkovito uporabiti razpoložljiv človeški kapital. Pomembno je, da je sestava družbe ustrezno odražena pri odločanju v gospodarskih družbah in da se izkoristi potencial celotnega prebivalstva Unije. Iz podatkov Evropskega inštituta za enakost spolov za leto 2021 je razvidno, da je med člani organov največjih družb, ki kotirajo na borzi, približno 30,6 % žensk in samo 8,5 % predsednic. To kaže na nepravično in diskriminatorno nezadostno zastopanost žensk, kar jasno spodkopava načela Unije o enakih možnostih ter enakem obravnavanju žensk in moških pri zaposlovanju in poklicnem delu. Zato bi bilo treba uvesti in okrepiti ukrepe za spodbujanje poklicnega napredovanja žensk na vseh ravneh upravljanja, posebno pozornost pa bi bilo treba nameniti zagotavljanju, da to velja za tiste družbe, ki kotirajo na borzi, zaradi njihove znatne gospodarske in družbene odgovornosti. Poleg tega je pomembno, da organi, uradi in agencije Unije dajejo zgled, ko gre za odpravo obstoječih neravnotežij med spoloma v sestavi njihovih lastnih uprav oziroma upravnih odborov.

| (19) | Delež žensk v organih družb se je v zadnjih nekaj letih povečeval zelo počasi. Hitrost napredka se je med državami članicami razlikovala in je vodila v zelo različne rezultate. Veliko večji napredek je bil opažen v državah članicah, v katerih so bili uvedeni zavezujoči ukrepi. Verjetno se bodo te razlike zaradi zelo različnih pristopov pri zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb še povečale. Države članice se zato, spodbuja, da izmenjujejo informacije o učinkovitih ukrepih in politikah, sprejetih na nacionalnih ravni, pa tudi dobre prakse, da bi podprle napredek po vsej Uniji pri doseganju bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v organih družb. |
| --- | --- |

(19)

Delež žensk v organih družb se je v zadnjih nekaj letih povečeval zelo počasi. Hitrost napredka se je med državami članicami razlikovala in je vodila v zelo različne rezultate. Veliko večji napredek je bil opažen v državah članicah, v katerih so bili uvedeni zavezujoči ukrepi. Verjetno se bodo te razlike zaradi zelo različnih pristopov pri zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb še povečale. Države članice se zato, spodbuja, da izmenjujejo informacije o učinkovitih ukrepih in politikah, sprejetih na nacionalnih ravni, pa tudi dobre prakse, da bi podprle napredek po vsej Uniji pri doseganju bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v organih družb.

| (20) | Razdrobljeni in različni predpisi ali pomanjkanje predpisov na nacionalni ravni v zvezi z uravnoteženo zastopanostjo spolov v organih družb, ki kotirajo na borzi, ne vodijo le v odstopanja v številu žensk med neizvršnimi direktorji ter k različnim hitrostim napredka na tem področju v državah članicah, temveč z uvajanjem različnih zahtev glede upravljanja družb, ki kotirajo na borzi, v Uniji ovirajo tudi delovanje notranjega trga. Te razlike v zakonskih določbah in samourejevalnih ukrepih glede sestave organov družb lahko povzročijo praktične zaplete za družbe, ki kotirajo na borzi in poslujejo čezmejno, zlasti pri ustanavljanju podružnic ali pri združitvah in prevzemih ter za kandidate za direktorska mesta. |
| --- | --- |

(20)

Razdrobljeni in različni predpisi ali pomanjkanje predpisov na nacionalni ravni v zvezi z uravnoteženo zastopanostjo spolov v organih družb, ki kotirajo na borzi, ne vodijo le v odstopanja v številu žensk med neizvršnimi direktorji ter k različnim hitrostim napredka na tem področju v državah članicah, temveč z uvajanjem različnih zahtev glede upravljanja družb, ki kotirajo na borzi, v Uniji ovirajo tudi delovanje notranjega trga. Te razlike v zakonskih določbah in samourejevalnih ukrepih glede sestave organov družb lahko povzročijo praktične zaplete za družbe, ki kotirajo na borzi in poslujejo čezmejno, zlasti pri ustanavljanju podružnic ali pri združitvah in prevzemih ter za kandidate za direktorska mesta.

| (21) | Neuravnotežena zastopanost spolov v družbah je večja na višjih ravneh. Poleg tega veliko žensk na višjih vodstvenih položajih na primer zaseda mesta na področjih človeških virov ali komuniciranja, medtem ko bodo moški na višjih položajih verjetneje zaposleni na področjih splošnega upravljanja ali vertikalne organizacijske strukture v družbi. Ker so v naboru kandidatov za direktorska mesta v glavnem kandidati z izkušnjami s položaja v višjem vodstvu, je bistveno, da se poveča število žensk, ki napredujejo na takšne vodstvene položaje v družbah. |
| --- | --- |

(21)

Neuravnotežena zastopanost spolov v družbah je večja na višjih ravneh. Poleg tega veliko žensk na višjih vodstvenih položajih na primer zaseda mesta na področjih človeških virov ali komuniciranja, medtem ko bodo moški na višjih položajih verjetneje zaposleni na področjih splošnega upravljanja ali vertikalne organizacijske strukture v družbi. Ker so v naboru kandidatov za direktorska mesta v glavnem kandidati z izkušnjami s položaja v višjem vodstvu, je bistveno, da se poveča število žensk, ki napredujejo na takšne vodstvene položaje v družbah.

| (22) | Eden od glavnih dejavnikov, ki omogočajo, da bo ta direktiva pravilno izvedena, je učinkovita uporaba vnaprej določenih in popolnoma preglednih meril za izbor direktorjev, pri čemer bi se kvalifikacije, znanja in spretnosti kandidatov obravnavale enakovredno ne glede na njihov spol. |
| --- | --- |

(22)

Eden od glavnih dejavnikov, ki omogočajo, da bo ta direktiva pravilno izvedena, je učinkovita uporaba vnaprej določenih in popolnoma preglednih meril za izbor direktorjev, pri čemer bi se kvalifikacije, znanja in spretnosti kandidatov obravnavale enakovredno ne glede na njihov spol.

| (23) | Sedanje pomanjkanje preglednosti pri izbirnem postopku in merilih glede kvalifikacij za direktorska mesta v večini držav članic močno ovira doseganje bolj uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji ter negativno vpliva na poklicne poti in prosto gibanje kandidatov za mesta v organih družb ter na odločitve vlagateljev. To pomanjkanje preglednosti potencialnim kandidatom za direktorska mesta preprečuje, da bi se prijavili za mesta v organih družb, v katerih bi bile njihove kvalifikacije najbolj potrebne, in da bi izpodbijali odločitve o imenovanju, ki so pristranske glede na spol, to pa omejuje njihovo mobilnost na notranjem trgu. Na drugi strani imajo lahko vlagatelji naložbene strategije, zaradi katerih potrebujejo tudi informacije o strokovnem znanju in usposobljenosti direktorjev. Večja preglednost pri merilih glede kvalifikacij direktorjev in pri postopku njihove izbire vlagateljem omogoča, da bolje ocenijo poslovno strategijo družbe in sprejmejo premišljene odločitve. Zato je pomembno, da so postopki imenovanja organe družb jasni in pregledni ter da so kandidati ocenjeni objektivno na podlagi individualnih zaslug ne glede na njihov spol. |
| --- | --- |

(23)

Sedanje pomanjkanje preglednosti pri izbirnem postopku in merilih glede kvalifikacij za direktorska mesta v večini držav članic močno ovira doseganje bolj uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji ter negativno vpliva na poklicne poti in prosto gibanje kandidatov za mesta v organih družb ter na odločitve vlagateljev. To pomanjkanje preglednosti potencialnim kandidatom za direktorska mesta preprečuje, da bi se prijavili za mesta v organih družb, v katerih bi bile njihove kvalifikacije najbolj potrebne, in da bi izpodbijali odločitve o imenovanju, ki so pristranske glede na spol, to pa omejuje njihovo mobilnost na notranjem trgu. Na drugi strani imajo lahko vlagatelji naložbene strategije, zaradi katerih potrebujejo tudi informacije o strokovnem znanju in usposobljenosti direktorjev. Večja preglednost pri merilih glede kvalifikacij direktorjev in pri postopku njihove izbire vlagateljem omogoča, da bolje ocenijo poslovno strategijo družbe in sprejmejo premišljene odločitve. Zato je pomembno, da so postopki imenovanja organe družb jasni in pregledni ter da so kandidati ocenjeni objektivno na podlagi individualnih zaslug ne glede na njihov spol.

| (24) | Čeprav ta direktiva ni namenjena podrobnemu harmoniziranju nacionalnih zakonov o izbirnem postopku in merilih glede kvalifikacij za direktorska mesta, je za uresničitev uravnotežene zastopanosti spolov potrebna uvedba določenih minimalnih zahtev za družbe, ki kotirajo na borzi in v katerih zastopanost spolov ni uravnotežena, v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta na podlagi preglednega in jasno določenega izbirnega postopka in objektivne primerjalne ocene njihovih kvalifikacij z vidika primernosti, sposobnosti in delovne uspešnosti. Samo z zavezujočim ukrepom na ravni Unije se lahko učinkovito pripomore k zagotovitvi enakih konkurenčnih pogojev po vsej Uniji in k preprečevanju praktičnih zapletov v poslovnem življenju. |
| --- | --- |

(24)

Čeprav ta direktiva ni namenjena podrobnemu harmoniziranju nacionalnih zakonov o izbirnem postopku in merilih glede kvalifikacij za direktorska mesta, je za uresničitev uravnotežene zastopanosti spolov potrebna uvedba določenih minimalnih zahtev za družbe, ki kotirajo na borzi in v katerih zastopanost spolov ni uravnotežena, v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta na podlagi preglednega in jasno določenega izbirnega postopka in objektivne primerjalne ocene njihovih kvalifikacij z vidika primernosti, sposobnosti in delovne uspešnosti. Samo z zavezujočim ukrepom na ravni Unije se lahko učinkovito pripomore k zagotovitvi enakih konkurenčnih pogojev po vsej Uniji in k preprečevanju praktičnih zapletov v poslovnem življenju.

| (25) | Zato bi si morala Unija prizadevati za večjo prisotnost žensk v organih družb v vseh državah članicah, s čimer bi se pospešila gospodarska rast, spodbudila mobilnost na trgu dela, okrepila konkurenčnost družb, ki kotirajo na borzi, ter dosegla dejanska enakost spolov na trgu dela. Ta cilj bi bilo treba uresničevati z uvedbo minimalnih zahtev glede zavezujočih pozitivnih ukrepov. Ti zavezujoči ukrepi bi morali bi namenjeni izpolnitvi količinskega cilja glede zastopanosti spolov v organih družb, saj so države članice in tretje države, ki so izbrale to ali podobno metodo, dosegle najboljše rezultate pri zmanjševanju nezadostne zastopanosti žensk na položajih odločanja v gospodarstvu. |
| --- | --- |

(25)

Zato bi si morala Unija prizadevati za večjo prisotnost žensk v organih družb v vseh državah članicah, s čimer bi se pospešila gospodarska rast, spodbudila mobilnost na trgu dela, okrepila konkurenčnost družb, ki kotirajo na borzi, ter dosegla dejanska enakost spolov na trgu dela. Ta cilj bi bilo treba uresničevati z uvedbo minimalnih zahtev glede zavezujočih pozitivnih ukrepov. Ti zavezujoči ukrepi bi morali bi namenjeni izpolnitvi količinskega cilja glede zastopanosti spolov v organih družb, saj so države članice in tretje države, ki so izbrale to ali podobno metodo, dosegle najboljše rezultate pri zmanjševanju nezadostne zastopanosti žensk na položajih odločanja v gospodarstvu.

| (26) | Pomembno je, da vsaka družba, ki kotira na borzi, oblikuje politiko enakosti spolov, da bi dosegla bolj uravnoteženo zastopanost spolov na vseh ravneh. Takšne politike bi lahko vključevale imenovanje kandidatov ženskega in moškega spola na najpomembnejša mesta, sheme mentorstva in poklicno svetovanje za ženske ter kadrovske strategije za spodbujanje raznolikega zaposlovanja. |
| --- | --- |

(26)

Pomembno je, da vsaka družba, ki kotira na borzi, oblikuje politiko enakosti spolov, da bi dosegla bolj uravnoteženo zastopanost spolov na vseh ravneh. Takšne politike bi lahko vključevale imenovanje kandidatov ženskega in moškega spola na najpomembnejša mesta, sheme mentorstva in poklicno svetovanje za ženske ter kadrovske strategije za spodbujanje raznolikega zaposlovanja.

| (27) | Družbe, ki kotirajo na borzi, imajo poseben gospodarski pomen, so zelo prepoznavne in znatno vplivajo na celoten trg. Takšne družbe določajo standarde za širše gospodarstvo in pričakovati je, da bodo njihove prakse prevzemale tudi druge vrste družb. Ker so družbe, ki kotirajo na borzi, javne, je utemeljeno, da so v javnem interesu bolj regulirane. |
| --- | --- |

(27)

Družbe, ki kotirajo na borzi, imajo poseben gospodarski pomen, so zelo prepoznavne in znatno vplivajo na celoten trg. Takšne družbe določajo standarde za širše gospodarstvo in pričakovati je, da bodo njihove prakse prevzemale tudi druge vrste družb. Ker so družbe, ki kotirajo na borzi, javne, je utemeljeno, da so v javnem interesu bolj regulirane.

| (28) | Ukrepi, določeni v tej direktivi, bi se morali uporabljati za družbe, ki kotirajo na borzi. |
| --- | --- |

(28)

Ukrepi, določeni v tej direktivi, bi se morali uporabljati za družbe, ki kotirajo na borzi.

| (29) | Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za mikro, mala in srednja podjetja (MSP). |
| --- | --- |

(29)

Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za mikro, mala in srednja podjetja (MSP).

| (30) | Za namene te direktive bi morala biti za urejanje zadev na področju, na katerem se uporablja ta direktiva, pristojna tista država članica, v kateri ima zadevna družba, ki kotira na borzi, registrirani sedež. Ta direktiva ne vpliva na nacionalna pravila, ki določajo pravo, ki se uporablja za družbe v zadevah, ki jih ta direktiva ne ureja. |
| --- | --- |

(30)

Za namene te direktive bi morala biti za urejanje zadev na področju, na katerem se uporablja ta direktiva, pristojna tista država članica, v kateri ima zadevna družba, ki kotira na borzi, registrirani sedež. Ta direktiva ne vpliva na nacionalna pravila, ki določajo pravo, ki se uporablja za družbe v zadevah, ki jih ta direktiva ne ureja.

| (31) | V državah članicah obstajajo različni sistemi upravljanja družb, ki kotirajo na borzi, pri čemer v glavnem razlikujemo med dvotirnim sistemom, pri katerem imamo upravo in nadzorni svet, ter enotirnim sistemom, ki upravno in nadzorno funkcijo združuje v enem organu. Obstajajo tudi mešani sistemi, ki vključujejo vidike obeh sistemov ali pa družbam omogočajo izbiro med različnimi modeli. To direktivo bi bilo treba uporabljati za vse sisteme upravljanja, ki obstajajo v državah članicah. |
| --- | --- |

(31)

V državah članicah obstajajo različni sistemi upravljanja družb, ki kotirajo na borzi, pri čemer v glavnem razlikujemo med dvotirnim sistemom, pri katerem imamo upravo in nadzorni svet, ter enotirnim sistemom, ki upravno in nadzorno funkcijo združuje v enem organu. Obstajajo tudi mešani sistemi, ki vključujejo vidike obeh sistemov ali pa družbam omogočajo izbiro med različnimi modeli. To direktivo bi bilo treba uporabljati za vse sisteme upravljanja, ki obstajajo v državah članicah.

| (32) | Vsi sistemi upravljanja razlikujejo de iure ali de facto med izvršnimi direktorji, ki so vključeni v vsakodnevno vodenje družb, in neizvršnimi direktorji, ki izvajajo nadzorno funkcijo in niso vključeni v vsakodnevno vodenje družb, ki kotirajo na borzi. Namen te direktive je zagotoviti bolj uravnoteženo zastopanost spolov v obeh kategorijah direktorjev. Da bi se našlo pravo ravnovesje med potrebo po izboljšanju ravnotežja med spoloma v organih družb in potrebo, da se kar najmanj posega v vsakodnevno vodenje družb, ki kotirajo na borzi, ta direktiva razlikuje med tema dvema kategorijama direktorjev. |
| --- | --- |

(32)

Vsi sistemi upravljanja razlikujejo de iure ali de facto med izvršnimi direktorji, ki so vključeni v vsakodnevno vodenje družb, in neizvršnimi direktorji, ki izvajajo nadzorno funkcijo in niso vključeni v vsakodnevno vodenje družb, ki kotirajo na borzi. Namen te direktive je zagotoviti bolj uravnoteženo zastopanost spolov v obeh kategorijah direktorjev. Da bi se našlo pravo ravnovesje med potrebo po izboljšanju ravnotežja med spoloma v organih družb in potrebo, da se kar najmanj posega v vsakodnevno vodenje družb, ki kotirajo na borzi, ta direktiva razlikuje med tema dvema kategorijama direktorjev.

| (33) | V več državah članicah smejo ali morajo določen delež neizvršnih direktorjev v skladu z nacionalnim pravom ali prakso imenovati ali izvoliti zaposleni v družbah, organizacije zaposlenih ali oboji. Tudi za takšne direktorje bi bilo treba uporabljati količinske cilje iz te direktive. Ker pa so nekateri neizvršni direktorji tudi predstavniki zaposlenih, bi načine za zagotovitev doseganja teh ciljev morale opredeliti zadevne države članice ob ustreznem upoštevanju specifičnih, v nacionalnem pravu določenih pravil za izvolitev ali imenovanje predstavnikov zaposlenih in ob spoštovanju svobode glasovanja pri izvolitvi predstavnikov zaposlenih. Glede na razlike v nacionalnem pravu družb držav članic bi to moralo vključevati možnost, da lahko države članice količinske cilje uporabljajo ločeno za predstavnike delničarjev in predstavnike zaposlenih. |
| --- | --- |

(33)

V več državah članicah smejo ali morajo določen delež neizvršnih direktorjev v skladu z nacionalnim pravom ali prakso imenovati ali izvoliti zaposleni v družbah, organizacije zaposlenih ali oboji. Tudi za takšne direktorje bi bilo treba uporabljati količinske cilje iz te direktive. Ker pa so nekateri neizvršni direktorji tudi predstavniki zaposlenih, bi načine za zagotovitev doseganja teh ciljev morale opredeliti zadevne države članice ob ustreznem upoštevanju specifičnih, v nacionalnem pravu določenih pravil za izvolitev ali imenovanje predstavnikov zaposlenih in ob spoštovanju svobode glasovanja pri izvolitvi predstavnikov zaposlenih. Glede na razlike v nacionalnem pravu družb držav članic bi to moralo vključevati možnost, da lahko države članice količinske cilje uporabljajo ločeno za predstavnike delničarjev in predstavnike zaposlenih.

| (34) | Države članice bi morale določiti, da za družbe, ki kotirajo na borzi, velja cilj, da v organih družbe osebe nezadostno zastopanega spola do 30. junija 2026 zasedajo vsaj 40 % neizvršnih direktorskih mest oziroma da, ker je pomembno, da družbe, ki kotirajo na borzi, povečajo delež nezadostno zastopanega spola na vseh položajih odločanja, velja cilj, da osebe nezadostno zastopanega spola do 30. junija 2026 zasedajo vsaj 33 % vseh direktorskih mest, ne glede na to, ali so izvršni ali neizvršni, da bi tako promovirali bolj uravnoteženo zastopanost spolov med vsemi direktorji. |
| --- | --- |

(34)

Države članice bi morale določiti, da za družbe, ki kotirajo na borzi, velja cilj, da v organih družbe osebe nezadostno zastopanega spola do 30. junija 2026 zasedajo vsaj 40 % neizvršnih direktorskih mest oziroma da, ker je pomembno, da družbe, ki kotirajo na borzi, povečajo delež nezadostno zastopanega spola na vseh položajih odločanja, velja cilj, da osebe nezadostno zastopanega spola do 30. junija 2026 zasedajo vsaj 33 % vseh direktorskih mest, ne glede na to, ali so izvršni ali neizvršni, da bi tako promovirali bolj uravnoteženo zastopanost spolov med vsemi direktorji.

| (35) | Cilja, da osebe nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj 40 % neizvršnih direktorskih mest ali vsaj 33 % vseh direktorskih mest se nanašata na dosego splošnega uravnoteženja zastopanosti spolov med direktorji in ne vplivata na konkretno izbiro posameznih direktorjev med širokim naborom kandidatov moškega in ženskega spola v vsakem posameznem primeru. Ta direktiva zlasti ne izključuje posameznih kandidatov za mesta direktorjev, prav tako pa družbam, ki kotirajo na borzi, ali delničarjem ne vsiljuje posameznih direktorjev zanje. Za odločanje o ustreznih direktorjih so tako še vedno pristojne družbe, ki kotirajo na borzi, in delničarji. |
| --- | --- |

(35)

Cilja, da osebe nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj 40 % neizvršnih direktorskih mest ali vsaj 33 % vseh direktorskih mest se nanašata na dosego splošnega uravnoteženja zastopanosti spolov med direktorji in ne vplivata na konkretno izbiro posameznih direktorjev med širokim naborom kandidatov moškega in ženskega spola v vsakem posameznem primeru. Ta direktiva zlasti ne izključuje posameznih kandidatov za mesta direktorjev, prav tako pa družbam, ki kotirajo na borzi, ali delničarjem ne vsiljuje posameznih direktorjev zanje. Za odločanje o ustreznih direktorjih so tako še vedno pristojne družbe, ki kotirajo na borzi, in delničarji.

| (36) | Primerno je, da so javna podjetja, ki spadajo na področje uporabe te direktive, zaradi svoje narave zgled zasebnemu sektorju. Države članice izvršujejo prevladujoč vpliv v javnih podjetjih v smislu člena 2, točka (b), Direktive Komisije 2006/111/ES (8), ki kotirajo na reguliranem trgu. Zaradi tega prevladujočega vpliva imajo države članice na voljo instrumente za hitrejšo uvedbo potrebnih sprememb. |
| --- | --- |

(36)

Primerno je, da so javna podjetja, ki spadajo na področje uporabe te direktive, zaradi svoje narave zgled zasebnemu sektorju. Države članice izvršujejo prevladujoč vpliv v javnih podjetjih v smislu člena 2, točka (b), Direktive Komisije 2006/111/ES (8), ki kotirajo na reguliranem trgu. Zaradi tega prevladujočega vpliva imajo države članice na voljo instrumente za hitrejšo uvedbo potrebnih sprememb.

| (37) | Podrobneje je treba določiti, kako se izračuna število direktorskih mest, ki je potrebno za dosego ciljev iz te direktive, saj zaradi velikosti večine organov družb matematično ni mogoče doseči točno 40-odstotnega oziroma 33-odstotnega deleža. Zato bi moralo biti število direktorskih mest, ki je potrebno za uresničitev cilja iz te direktive, tisto, ki je najbliže deležu 40 % oziroma 33 %, v nobenem od obeh primerov pa ne bi smelo preseči 49 %. |
| --- | --- |

(37)

Podrobneje je treba določiti, kako se izračuna število direktorskih mest, ki je potrebno za dosego ciljev iz te direktive, saj zaradi velikosti večine organov družb matematično ni mogoče doseči točno 40-odstotnega oziroma 33-odstotnega deleža. Zato bi moralo biti število direktorskih mest, ki je potrebno za uresničitev cilja iz te direktive, tisto, ki je najbliže deležu 40 % oziroma 33 %, v nobenem od obeh primerov pa ne bi smelo preseči 49 %.

| (38) | Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) je v svoji sodni praksi (9) o pozitivnih ukrepih in njihovi združljivosti z načelom nediskriminacije na podlagi spola, ki je določeno tudi v členu 21 Listine, sprejelo, da se lahko v nekaterih primerih pri zaposlovanju ali napredovanju da prednost osebam nezadostno zastopanega spola, če je kandidat nezadostno zastopanega spola z vidika primernosti, usposobljenosti in delovne uspešnosti enako kvalificiran kot tekmec nasprotnega spola, da prednost ni samodejna in brezpogojna, temveč lahko odpade, če razlogi, ki so specifični za posameznega kandidata nasprotnega spola, pretehtajo v njegovo korist, in da je treba vlogo posameznega kandidata oceniti objektivno, pri tem pa vsa merila za izbor uporabiti posebej za posamezne kandidate. |
| --- | --- |

(38)

Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) je v svoji sodni praksi (9) o pozitivnih ukrepih in njihovi združljivosti z načelom nediskriminacije na podlagi spola, ki je določeno tudi v členu 21 Listine, sprejelo, da se lahko v nekaterih primerih pri zaposlovanju ali napredovanju da prednost osebam nezadostno zastopanega spola, če je kandidat nezadostno zastopanega spola z vidika primernosti, usposobljenosti in delovne uspešnosti enako kvalificiran kot tekmec nasprotnega spola, da prednost ni samodejna in brezpogojna, temveč lahko odpade, če razlogi, ki so specifični za posameznega kandidata nasprotnega spola, pretehtajo v njegovo korist, in da je treba vlogo posameznega kandidata oceniti objektivno, pri tem pa vsa merila za izbor uporabiti posebej za posamezne kandidate.

| (39) | Države članice bi morale zagotoviti, da tiste družbe, ki kotirajo na borzi, pri katerih manj kot 40 % oseb nezadostno zastopanega spola v upravnem odboru zaseda neizvršna direktorska mesta oziroma jih manj kot 33 % zaseda vsa direktorska mesta, tako izvršnih kod neizvršnih direktorjev, kakor je ustrezno, najbolj kvalificirane kandidate za imenovanje ali izvolitev na zadevna mesta izberejo na podlagi primerjalne ocene kvalifikacij posameznih kandidatov z uporabo jasnih, nevtralno formuliranih in nedvoumnih meril, določenih pred začetkom izbirnega postopka, da bi tako zagotovile bolj uravnoteženo zastopanost spolov v organih družbe. Med primere vrst meril za izbor, ki bi jih družbe, ki kotirajo na borzi, lahko uporabljale, spadajo poklicne izkušnje pri izvajanju vodstvenih ali nadzornih nalog, mednarodne izkušnje, multidisciplinarnost, vodstvene, komunikacijske spretnosti, sposobnosti mreženja in poznavanje specifičnih ustreznih področij, kot so finance, finančni nadzor ali upravljanje človeških virov. |
| --- | --- |

(39)

Države članice bi morale zagotoviti, da tiste družbe, ki kotirajo na borzi, pri katerih manj kot 40 % oseb nezadostno zastopanega spola v upravnem odboru zaseda neizvršna direktorska mesta oziroma jih manj kot 33 % zaseda vsa direktorska mesta, tako izvršnih kod neizvršnih direktorjev, kakor je ustrezno, najbolj kvalificirane kandidate za imenovanje ali izvolitev na zadevna mesta izberejo na podlagi primerjalne ocene kvalifikacij posameznih kandidatov z uporabo jasnih, nevtralno formuliranih in nedvoumnih meril, določenih pred začetkom izbirnega postopka, da bi tako zagotovile bolj uravnoteženo zastopanost spolov v organih družbe. Med primere vrst meril za izbor, ki bi jih družbe, ki kotirajo na borzi, lahko uporabljale, spadajo poklicne izkušnje pri izvajanju vodstvenih ali nadzornih nalog, mednarodne izkušnje, multidisciplinarnost, vodstvene, komunikacijske spretnosti, sposobnosti mreženja in poznavanje specifičnih ustreznih področij, kot so finance, finančni nadzor ali upravljanje človeških virov.

| (40) | Pri izbiri kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta bi bilo treba dati prednost enako kvalificiranemu kandidatu nezadostno zastopanega spola. Vendar takšna prednost ne bi smela pomeniti samodejne in brezpogojne prednostne obravnave. V izjemnih primerih lahko objektivna ocena posebnega položaja enako kvalificiranega kandidata nasprotnega spola prevlada nad prednostno obravnavo, ki bi je sicer moral biti deležen kandidat nezadostno zastopanega spola. Do takšne prevlade nad prednostno obravnavo bi lahko prišlo na primer, kadar se na nacionalni ravni ali na ravni družbe za izbor direktorjev uporabljajo širše politike raznolikosti. Prevlada nad uporabo pozitivnih ukrepov pa bi vendarle morala ostati izjema, bi morala temeljiti na oceni posameznega primera ter bi morala biti ustrezno utemeljena z objektivnimi merili, ki nikakor ne bi smela diskriminirati nezadostno zastopanega spola. |
| --- | --- |

(40)

Pri izbiri kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta bi bilo treba dati prednost enako kvalificiranemu kandidatu nezadostno zastopanega spola. Vendar takšna prednost ne bi smela pomeniti samodejne in brezpogojne prednostne obravnave. V izjemnih primerih lahko objektivna ocena posebnega položaja enako kvalificiranega kandidata nasprotnega spola prevlada nad prednostno obravnavo, ki bi je sicer moral biti deležen kandidat nezadostno zastopanega spola. Do takšne prevlade nad prednostno obravnavo bi lahko prišlo na primer, kadar se na nacionalni ravni ali na ravni družbe za izbor direktorjev uporabljajo širše politike raznolikosti. Prevlada nad uporabo pozitivnih ukrepov pa bi vendarle morala ostati izjema, bi morala temeljiti na oceni posameznega primera ter bi morala biti ustrezno utemeljena z objektivnimi merili, ki nikakor ne bi smela diskriminirati nezadostno zastopanega spola.

| (41) | V državah članicah, v katerih se uporabljajo zahteve iz te direktive v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta, družbe, ki kotirajo na borzi, pri katerih vsaj 40 % neizvršnih direktorskih mest v organih družbe zasedajo osebe nezadostno zastopanega spola oziroma jih vsaj 33 % zaseda vsa direktorska mesta, kakor je ustrezno, ne bi smele biti obvezane, da upoštevajo te zahteve. |
| --- | --- |

(41)

V državah članicah, v katerih se uporabljajo zahteve iz te direktive v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta, družbe, ki kotirajo na borzi, pri katerih vsaj 40 % neizvršnih direktorskih mest v organih družbe zasedajo osebe nezadostno zastopanega spola oziroma jih vsaj 33 % zaseda vsa direktorska mesta, kakor je ustrezno, ne bi smele biti obvezane, da upoštevajo te zahteve.

| (42) | Metode izbiranja kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta se razlikujejo od ene države članice do druge ter od ene družbe, ki kotira na borzi, do druge. Vključujejo lahko predizbor kandidatov, denimo s strani odbora za imenovanja ali podjetja za iskanje izvršnih kadrov, ti kandidati pa so potem predstavljeni skupščini delničarjev. Zahteve za izbor kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta bi bilo treba izpolniti v ustrezni fazi izbirnega postopka v skladu z nacionalnim pravom in statutom zadevnih družb, ki kotirajo na borzi, tudi pred izvolitvijo kandidata s strani delničarjev, na primer med pripravo ožjega seznama. Ta direktiva v zvezi s tem določa minimalne standarde le glede izbora kandidatov za izvolitev ali imenovanje na direktorska mesta, s čimer omogoča uporabo pogojev, ki jih določa sodna praksa Sodišča, da bi omogočili enakost spolov ter dosegli cilj bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v organih družb, ki kotirajo na borzi. Ta direktiva ne posega neupravičeno v vsakodnevno upravljanje družb, ki kotirajo na borzi, saj lahko te ohranijo pravico do izbire kandidatov na podlagi kvalifikacij ali drugih ustreznih objektivnih dejavnikov. |
| --- | --- |

(42)

Metode izbiranja kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta se razlikujejo od ene države članice do druge ter od ene družbe, ki kotira na borzi, do druge. Vključujejo lahko predizbor kandidatov, denimo s strani odbora za imenovanja ali podjetja za iskanje izvršnih kadrov, ti kandidati pa so potem predstavljeni skupščini delničarjev. Zahteve za izbor kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta bi bilo treba izpolniti v ustrezni fazi izbirnega postopka v skladu z nacionalnim pravom in statutom zadevnih družb, ki kotirajo na borzi, tudi pred izvolitvijo kandidata s strani delničarjev, na primer med pripravo ožjega seznama. Ta direktiva v zvezi s tem določa minimalne standarde le glede izbora kandidatov za izvolitev ali imenovanje na direktorska mesta, s čimer omogoča uporabo pogojev, ki jih določa sodna praksa Sodišča, da bi omogočili enakost spolov ter dosegli cilj bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v organih družb, ki kotirajo na borzi. Ta direktiva ne posega neupravičeno v vsakodnevno upravljanje družb, ki kotirajo na borzi, saj lahko te ohranijo pravico do izbire kandidatov na podlagi kvalifikacij ali drugih ustreznih objektivnih dejavnikov.

| (43) | Glede na cilje te direktive, kar zadeva uravnoteženo zastopanost spolov, bi morale biti družbe, ki kotirajo na borzi, obvezane, da kandidata za imenovanje ali izvolitev na direktorsko mesto na njegovo zahtevo obvestijo o merilih glede kvalifikacij, na katerih je temeljil izbor, o objektivni primerjalni oceni kandidatov na podlagi teh meril in po potrebi o posebnih vidikih, ki so izjemoma pretehtali v korist kandidata, ki ni oseba nezadostno zastopanega spola. Zahteva po zagotavljanju tovrstnih informacij lahko pomeni omejitev pravice do spoštovanja zasebnega življenja in pravice do varstva osebnih podatkov, ki sta priznani v členu 7 oziroma 8 Listine. Vendar so takšne omejitve nujne in – skladno z načelom sorazmernosti – dejansko ustrezajo priznanim ciljem splošnega interesa. Zato so skladne z zahtevami za takšne omejitve, določenimi v členu 52(1) Listine, in z ustrezno sodno prakso Sodišča. Uporabljati bi jih bilo treba v skladu z Uredbo (EU) št. 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
| --- | --- |

(43)

Glede na cilje te direktive, kar zadeva uravnoteženo zastopanost spolov, bi morale biti družbe, ki kotirajo na borzi, obvezane, da kandidata za imenovanje ali izvolitev na direktorsko mesto na njegovo zahtevo obvestijo o merilih glede kvalifikacij, na katerih je temeljil izbor, o objektivni primerjalni oceni kandidatov na podlagi teh meril in po potrebi o posebnih vidikih, ki so izjemoma pretehtali v korist kandidata, ki ni oseba nezadostno zastopanega spola. Zahteva po zagotavljanju tovrstnih informacij lahko pomeni omejitev pravice do spoštovanja zasebnega življenja in pravice do varstva osebnih podatkov, ki sta priznani v členu 7 oziroma 8 Listine. Vendar so takšne omejitve nujne in – skladno z načelom sorazmernosti – dejansko ustrezajo priznanim ciljem splošnega interesa. Zato so skladne z zahtevami za takšne omejitve, določenimi v členu 52(1) Listine, in z ustrezno sodno prakso Sodišča. Uporabljati bi jih bilo treba v skladu z Uredbo (EU) št. 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

| (44) | Kadar kandidat nezadostno zastopanega spola za imenovanje ali izvolitev na direktorsko mesto pred sodiščem ali drugim pristojnim organom predloži dejstva iz katerih je mogoče domnevati, da je ta kandidat enako kvalificiran kot izbrani kandidat nasprotnega spola, bi morala biti družba, ki kotira na borzi, obvezana, da dokaže ustreznost izbire. |
| --- | --- |

(44)

Kadar kandidat nezadostno zastopanega spola za imenovanje ali izvolitev na direktorsko mesto pred sodiščem ali drugim pristojnim organom predloži dejstva iz katerih je mogoče domnevati, da je ta kandidat enako kvalificiran kot izbrani kandidat nasprotnega spola, bi morala biti družba, ki kotira na borzi, obvezana, da dokaže ustreznost izbire.

| (45) | Čeprav je namen te direktive določiti minimalne zahteve v obliki zavezujočih ukrepov za zagotovitev ustreznejše zastopanosti spolov v organih družb, je v skladu z načelom subsidiarnosti treba priznati legitimnost različnih pristopov in upoštevati učinkovitost nekaterih obstoječih nacionalnih ukrepov, ki so že bili sprejeti na tem področju politike in ki so že pokazali zadovoljive rezultate. V nekaterih državah članicah si tako že prizadevajo za zagotovitev bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v organih družb s sprejetjem zavezujočih ukrepov, ki veljajo za enako učinkovite kot ukrepi iz te direktive. Te države članice bi zato morale imeti možnost, da začasno prekinejo uporabo zahtev iz te direktive v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta, po potrebi pa tudi zahtev v zvezi z določitvijo posameznih količinskih ciljev, če so izpolnjeni pogoji za začasno prekinitev iz te direktive. V tovrstnih primerih, kadar so države članice takšne zavezujoče ukrepe vključile v nacionalno pravo, bi bilo treba pravila zaokroževanja glede določenega števila direktorjev, ki so opredeljena v tej direktivi, smiselno uporabljati za namen ocene teh nacionalnih ukrepov na podlagi te direktive. Šteje se, da so v državi članici, kjer se uporablja takšna začasna prekinitev, cilji iz te direktive izpolnjeni, zato cilji, določeni v tej direktivi glede neizvršnih direktorjev ali vseh direktorjev, ne nadomeščajo ustreznih nacionalnih ukrepov ter se jim ne dodajajo. |
| --- | --- |

(45)

Čeprav je namen te direktive določiti minimalne zahteve v obliki zavezujočih ukrepov za zagotovitev ustreznejše zastopanosti spolov v organih družb, je v skladu z načelom subsidiarnosti treba priznati legitimnost različnih pristopov in upoštevati učinkovitost nekaterih obstoječih nacionalnih ukrepov, ki so že bili sprejeti na tem področju politike in ki so že pokazali zadovoljive rezultate. V nekaterih državah članicah si tako že prizadevajo za zagotovitev bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v organih družb s sprejetjem zavezujočih ukrepov, ki veljajo za enako učinkovite kot ukrepi iz te direktive. Te države članice bi zato morale imeti možnost, da začasno prekinejo uporabo zahtev iz te direktive v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta, po potrebi pa tudi zahtev v zvezi z določitvijo posameznih količinskih ciljev, če so izpolnjeni pogoji za začasno prekinitev iz te direktive. V tovrstnih primerih, kadar so države članice takšne zavezujoče ukrepe vključile v nacionalno pravo, bi bilo treba pravila zaokroževanja glede določenega števila direktorjev, ki so opredeljena v tej direktivi, smiselno uporabljati za namen ocene teh nacionalnih ukrepov na podlagi te direktive. Šteje se, da so v državi članici, kjer se uporablja takšna začasna prekinitev, cilji iz te direktive izpolnjeni, zato cilji, določeni v tej direktivi glede neizvršnih direktorjev ali vseh direktorjev, ne nadomeščajo ustreznih nacionalnih ukrepov ter se jim ne dodajajo.

| (46) | Tudi zaradi zagotavljanja bolj uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji, ki opravljajo naloge vsakodnevnega vodenja, bi bilo treba od družb, ki kotirajo na borzi, zahtevati, da določijo posamezne količinske cilje v zvezi z bolj uravnoteženo zastopanostjo obeh spolov med izvršnimi direktorji, da bi te cilje dosegle do datuma, določenega v tej direktivi. Ti cilji bi morali družbam pomagati pri dosegi oprijemljivega napredka v primerjavi s trenutnim stanjem. Ta obveznost ne bi smela veljati za družbe, ki kotirajo na borzi, ki se zavzemajo za dosego 33-odstotnega cilja za vse direktorje, ne glede na to, ali so izvršni ali neizvršni. |
| --- | --- |

(46)

Tudi zaradi zagotavljanja bolj uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji, ki opravljajo naloge vsakodnevnega vodenja, bi bilo treba od družb, ki kotirajo na borzi, zahtevati, da določijo posamezne količinske cilje v zvezi z bolj uravnoteženo zastopanostjo obeh spolov med izvršnimi direktorji, da bi te cilje dosegle do datuma, določenega v tej direktivi. Ti cilji bi morali družbam pomagati pri dosegi oprijemljivega napredka v primerjavi s trenutnim stanjem. Ta obveznost ne bi smela veljati za družbe, ki kotirajo na borzi, ki se zavzemajo za dosego 33-odstotnega cilja za vse direktorje, ne glede na to, ali so izvršni ali neizvršni.

| (47) | Države članice bi morale od družb, ki kotirajo na borzi, zahtevati, da pristojnim organom vsako leto predložijo informacije o zastopanosti spolov v organih družbe in o ukrepih, ki so jih sprejele, da bi dosegle cilje, določene v tej direktivi, da bi lahko pristojni organi ocenili napredek posameznih družb, ki kotirajo na borzi, pri doseganju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji. Družbe, ki kotirajo na borzi, bi morale takšne informacije objaviti na ustrezen in lahko dostopen način na svojih spletnih straneh ter jih vključiti v svoje letno poročilo. Kadar družba, ki kotira na borzi, ne doseže veljavnih količinskih ciljev, bi morala v takšne informacije vključiti tudi opis konkretnih ukrepov, ki jih je doslej sprejela ali jih namerava sprejeti v prihodnosti, da bi dosegla cilje iz te direktive. Da bi se izognilo nepotrebnemu upravnemu bremenu in podvajanju prizadevanj, bi morale biti informacije o uravnoteženi zastopanosti spolov v organih družb, ki se sporočajo v skladu s to direktivo, po potrebi vključene v izjavo o upravljanju družb, ki kotirajo na borzi, v skladu z veljavnim pravom Unije in zlasti Direktivo 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11). Kadar države članice začasno prekinejo uporabo člena 6 na podlagi člena 12, se obveznosti poročanja iz te direktive ne bi smele uporabljati, pod pogojem, da nacionalno pravo teh držav članic vsebuje obveznosti poročanja, ki zagotavljajo, da so informacije o napredku družb, ki kotirajo na borzi, pri doseganju bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v organih družbe. |
| --- | --- |

(47)

Države članice bi morale od družb, ki kotirajo na borzi, zahtevati, da pristojnim organom vsako leto predložijo informacije o zastopanosti spolov v organih družbe in o ukrepih, ki so jih sprejele, da bi dosegle cilje, določene v tej direktivi, da bi lahko pristojni organi ocenili napredek posameznih družb, ki kotirajo na borzi, pri doseganju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji. Družbe, ki kotirajo na borzi, bi morale takšne informacije objaviti na ustrezen in lahko dostopen način na svojih spletnih straneh ter jih vključiti v svoje letno poročilo. Kadar družba, ki kotira na borzi, ne doseže veljavnih količinskih ciljev, bi morala v takšne informacije vključiti tudi opis konkretnih ukrepov, ki jih je doslej sprejela ali jih namerava sprejeti v prihodnosti, da bi dosegla cilje iz te direktive. Da bi se izognilo nepotrebnemu upravnemu bremenu in podvajanju prizadevanj, bi morale biti informacije o uravnoteženi zastopanosti spolov v organih družb, ki se sporočajo v skladu s to direktivo, po potrebi vključene v izjavo o upravljanju družb, ki kotirajo na borzi, v skladu z veljavnim pravom Unije in zlasti Direktivo 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11). Kadar države članice začasno prekinejo uporabo člena 6 na podlagi člena 12, se obveznosti poročanja iz te direktive ne bi smele uporabljati, pod pogojem, da nacionalno pravo teh držav članic vsebuje obveznosti poročanja, ki zagotavljajo, da so informacije o napredku družb, ki kotirajo na borzi, pri doseganju bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v organih družbe.

| (48) | Zahteve v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta, obveznost določitve količinskega cilja za izvršne direktorje in obveznosti poročanja bi bilo treba uveljaviti s sankcijami, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne, države članice pa bi morale zagotoviti, da so v ta namen na razpolago ustrezni upravni ali sodni postopki. Takšne sankcije lahko vključujejo globe ali možnost, da sodni organ razveljavi odločitev o izboru direktorjev ali jo razglasi za nično. Kolikor družbe, ki kotirajo na borzi, upoštevajo navedene obveznosti, jih ne glede na nacionalno pravo o naložitvi sankcij ne bi smeli kaznovati, če ne izpolnijo količinskih ciljev glede zastopanosti žensk in moških med direktorji. Sankcije se ne bi smele uporabiti za družbe, ki kotirajo na borzi, kot take, če po nacionalnem pravu določenega dejanja ali opustitve ni mogoče pripisati zadevni družbi, temveč so ga storile druge fizične ali pravne osebe, na primer posamezni delničarji. Države članice bi morale imeti možnost, da uporabijo sankcije, ki niso navedene na neizčrpnem seznamu sankcij iz te direktive, zlasti v primeru resnih in ponavljajočih se kršitev s strani družbe, ki kotira na borzi, povezanih z obveznostmi, določenimi v tej direktivi. Države članice bi morale zagotoviti, da družbe, ki kotirajo na borzi, pri izvajanju javnih naročil in koncesij upoštevajo veljavne obveznosti v zvezi s socialnim in delovnim pravom v skladu z veljavnim pravom Unije. |
| --- | --- |

(48)

Zahteve v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta, obveznost določitve količinskega cilja za izvršne direktorje in obveznosti poročanja bi bilo treba uveljaviti s sankcijami, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne, države članice pa bi morale zagotoviti, da so v ta namen na razpolago ustrezni upravni ali sodni postopki. Takšne sankcije lahko vključujejo globe ali možnost, da sodni organ razveljavi odločitev o izboru direktorjev ali jo razglasi za nično. Kolikor družbe, ki kotirajo na borzi, upoštevajo navedene obveznosti, jih ne glede na nacionalno pravo o naložitvi sankcij ne bi smeli kaznovati, če ne izpolnijo količinskih ciljev glede zastopanosti žensk in moških med direktorji. Sankcije se ne bi smele uporabiti za družbe, ki kotirajo na borzi, kot take, če po nacionalnem pravu določenega dejanja ali opustitve ni mogoče pripisati zadevni družbi, temveč so ga storile druge fizične ali pravne osebe, na primer posamezni delničarji. Države članice bi morale imeti možnost, da uporabijo sankcije, ki niso navedene na neizčrpnem seznamu sankcij iz te direktive, zlasti v primeru resnih in ponavljajočih se kršitev s strani družbe, ki kotira na borzi, povezanih z obveznostmi, določenimi v tej direktivi. Države članice bi morale zagotoviti, da družbe, ki kotirajo na borzi, pri izvajanju javnih naročil in koncesij upoštevajo veljavne obveznosti v zvezi s socialnim in delovnim pravom v skladu z veljavnim pravom Unije.

| (49) | Države članice ali družbe, ki kotirajo na borzi, bi morale imeti možnost, da uvedejo ali ohranijo ugodnejše ukrepe za zagotovitev bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških. |
| --- | --- |

(49)

Države članice ali družbe, ki kotirajo na borzi, bi morale imeti možnost, da uvedejo ali ohranijo ugodnejše ukrepe za zagotovitev bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških.

| (50) | Države članice bi morale imenovati organe, zadolžene za spodbujanje, analiziranje, spremljanje in podpiranje uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb. Poleg tega bi kampanje za obveščanje javnosti in izmenjava najboljših praks znatno prispevale k ozaveščanju vseh družb, ki kotirajo na borzi, o tem ter jih spodbujale k proaktivnemu doseganju uravnotežene zastopanosti spolov. Države članice se zlasti spodbuja k uvedbi politik za podpiranje in spodbujanje malih in srednjih podjetij, da zagotovijo bistveno bolj uravnoteženo zastopanost spolov na vseh ravneh upravljanja in v organih družb. |
| --- | --- |

(50)

Države članice bi morale imenovati organe, zadolžene za spodbujanje, analiziranje, spremljanje in podpiranje uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb. Poleg tega bi kampanje za obveščanje javnosti in izmenjava najboljših praks znatno prispevale k ozaveščanju vseh družb, ki kotirajo na borzi, o tem ter jih spodbujale k proaktivnemu doseganju uravnotežene zastopanosti spolov. Države članice se zlasti spodbuja k uvedbi politik za podpiranje in spodbujanje malih in srednjih podjetij, da zagotovijo bistveno bolj uravnoteženo zastopanost spolov na vseh ravneh upravljanja in v organih družb.

| (51) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v Listini. Zlasti prispeva k uresničevanju načela enakosti žensk in moških (člen 23 Listine), svobode izbire poklica ter pravice do dela (člen 15 Listine). Zagotoviti skuša dosledno spoštovanje pravice do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47 Listine). Omejitve v zvezi z uresničevanjem svobode gospodarske pobude (člen 16 Listine) in lastninske pravice (člen 17(1) Listine) spoštujejo bistvo navedene svoboščine in pravice ter so nujne in sorazmerne. Omejitve so dovoljene le, če dejansko ustrezajo ciljem splošnega interesa, ki jih priznava Unija ali če so potrebne zaradi zaščite pravic in svoboščin drugih. |
| --- | --- |

(51)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v Listini. Zlasti prispeva k uresničevanju načela enakosti žensk in moških (člen 23 Listine), svobode izbire poklica ter pravice do dela (člen 15 Listine). Zagotoviti skuša dosledno spoštovanje pravice do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47 Listine). Omejitve v zvezi z uresničevanjem svobode gospodarske pobude (člen 16 Listine) in lastninske pravice (člen 17(1) Listine) spoštujejo bistvo navedene svoboščine in pravice ter so nujne in sorazmerne. Omejitve so dovoljene le, če dejansko ustrezajo ciljem splošnega interesa, ki jih priznava Unija ali če so potrebne zaradi zaščite pravic in svoboščin drugih.

| (52) | Medtem ko so nekatere države članice s sprejetjem ureditvenih ukrepov ali spodbujanjem samourejanja dosegle različne rezultate, pa večina držav članic ni ukrepala ali izrazila pripravljenosti za ukrepanje, da bi bilo zagotovljeno zadostno izboljšanje. Napovedi, ki temeljijo na celoviti analizi vseh razpoložljivih informacij o preteklih in sedanjih gibanjih ter namerah, kažejo, da države članice s posamičnim ukrepanjem v bližnji prihodnosti ne bodo dosegle uravnotežene zastopanosti žensk in moških med direktorji po vsej Uniji v skladu s cilji iz te direktive. Neukrepanje na tem področju upočasnjuje prizadevanja za enakost spolov na delovnem mestu na splošno, tudi z vidika odpravljanja plačne vrzeli med spoloma, ki so deloma posledica vertikalne segregacije. Ob upoštevanju teh okoliščin in glede na vedno večje razlike med državami članicami z vidika zastopanosti žensk in moških v organih družb je mogoče uravnoteženo zastopanost spolov v organih družb po vsej Uniji izboljšati le s skupnim pristopom, potencial za uresničevanje načela enakosti spolov ter za konkurenčnost in rast pa je mogoče bolje udejanjiti z usklajenim ukrepanjem na ravni Unije kot z nacionalnimi pobudami, ki imajo različen obseg ter niso enako ambiciozne in učinkovite. Ker cilja te direktive, in sicer doseči bolj uravnoteženo zastopanost žensk in moških med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, z vzpostavitvijo učinkovitih ukrepov, katerih cilj je pospešiti napredek k uravnoteženi zastopanosti spolov, hkrati pa družbam, ki kotirajo na borzi, omogočiti dovolj časa, da sprejmejo potrebne ureditve v ta namen, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov potrebnih ukrepov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU.
  V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena je ta direktiva omejena na določitev skupnih ciljev in načel ter ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. Države članice imajo dovolj manevrskega prostora, da določijo, kako bi se lahko cilji iz te direktive najučinkoviteje dosegli, pri čemer upoštevajo nacionalne razmere, zlasti pravila in prakse v zvezi z zaposlovanjem v organih družb. Ta direktiva družbam, ki kotirajo na borzi, ne preprečuje, da imenujejo najbolj kvalificirane direktorje, hkrati pa jim zagotavlja prožen okvir in določa dovolj dolgo prilagoditveno obdobje. |
| --- | --- |

(52)

Medtem ko so nekatere države članice s sprejetjem ureditvenih ukrepov ali spodbujanjem samourejanja dosegle različne rezultate, pa večina držav članic ni ukrepala ali izrazila pripravljenosti za ukrepanje, da bi bilo zagotovljeno zadostno izboljšanje. Napovedi, ki temeljijo na celoviti analizi vseh razpoložljivih informacij o preteklih in sedanjih gibanjih ter namerah, kažejo, da države članice s posamičnim ukrepanjem v bližnji prihodnosti ne bodo dosegle uravnotežene zastopanosti žensk in moških med direktorji po vsej Uniji v skladu s cilji iz te direktive. Neukrepanje na tem področju upočasnjuje prizadevanja za enakost spolov na delovnem mestu na splošno, tudi z vidika odpravljanja plačne vrzeli med spoloma, ki so deloma posledica vertikalne segregacije. Ob upoštevanju teh okoliščin in glede na vedno večje razlike med državami članicami z vidika zastopanosti žensk in moških v organih družb je mogoče uravnoteženo zastopanost spolov v organih družb po vsej Uniji izboljšati le s skupnim pristopom, potencial za uresničevanje načela enakosti spolov ter za konkurenčnost in rast pa je mogoče bolje udejanjiti z usklajenim ukrepanjem na ravni Unije kot z nacionalnimi pobudami, ki imajo različen obseg ter niso enako ambiciozne in učinkovite. Ker cilja te direktive, in sicer doseči bolj uravnoteženo zastopanost žensk in moških med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, z vzpostavitvijo učinkovitih ukrepov, katerih cilj je pospešiti napredek k uravnoteženi zastopanosti spolov, hkrati pa družbam, ki kotirajo na borzi, omogočiti dovolj časa, da sprejmejo potrebne ureditve v ta namen, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov potrebnih ukrepov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU.

V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena je ta direktiva omejena na določitev skupnih ciljev in načel ter ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. Države članice imajo dovolj manevrskega prostora, da določijo, kako bi se lahko cilji iz te direktive najučinkoviteje dosegli, pri čemer upoštevajo nacionalne razmere, zlasti pravila in prakse v zvezi z zaposlovanjem v organih družb. Ta direktiva družbam, ki kotirajo na borzi, ne preprečuje, da imenujejo najbolj kvalificirane direktorje, hkrati pa jim zagotavlja prožen okvir in določa dovolj dolgo prilagoditveno obdobje.

| (53) | Države članice bi morale sodelovati s socialnimi partnerji in civilno družbo, da bodo ustrezno seznanjeni s pomenom, prenosom in izvajanjem te direktive. |
| --- | --- |

(53)

Države članice bi morale sodelovati s socialnimi partnerji in civilno družbo, da bodo ustrezno seznanjeni s pomenom, prenosom in izvajanjem te direktive.

| (54) | V skladu z načelom sorazmernosti bi morali biti cilji, ki jih morajo doseči družbe, ki kotirajo na borzi, časovno omejeni, veljati pa bi morali le, dokler ne dosežejo trajnega napredka v zvezi z zastopanostjo spolov v organih družb. Zato bi morala Komisija redno pregledovati uporabo te direktive ter o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. V tej direktivi je poleg tega določen datum prenehanja njene veljavnosti. Komisija bi morala med pregledom oceniti, ali bi bilo treba veljavnost te direktive podaljšati tudi po navedenem datumu. |
| --- | --- |

(54)

V skladu z načelom sorazmernosti bi morali biti cilji, ki jih morajo doseči družbe, ki kotirajo na borzi, časovno omejeni, veljati pa bi morali le, dokler ne dosežejo trajnega napredka v zvezi z zastopanostjo spolov v organih družb. Zato bi morala Komisija redno pregledovati uporabo te direktive ter o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. V tej direktivi je poleg tega določen datum prenehanja njene veljavnosti. Komisija bi morala med pregledom oceniti, ali bi bilo treba veljavnost te direktive podaljšati tudi po navedenem datumu.

| (55) | Države članice so se v skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (12) zavezale, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov o prenosu. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičeno – |
| --- | --- |

(55)

Države članice so se v skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (12) zavezale, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov o prenosu. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičeno –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Namen

Cilj te direktive je doseči bolj uravnoteženo zastopanost žensk in moških med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, z določitvijo učinkovitih ukrepov, katerih namen je pospešiti napredek pri zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov, pri čemer se tem družbam dopušča dovolj časa za uvedbo potrebnih ureditev v ta namen.

Člen 2

Področje uporabe

Ta direktiva se uporablja za družbe, ki kotirajo na borzi. Ne uporablja se za mala in srednja podjetja (MSP).

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „družba, ki kotira na borzi“ pomeni družbo, ki ima registrirani sedež v državi članici in katere delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu v smislu člena 4(1), točka 21, Direktive 2014/65/EU v eni ali več državah članicah; |
| --- | --- |

(1)

„družba, ki kotira na borzi“ pomeni družbo, ki ima registrirani sedež v državi članici in katere delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu v smislu člena 4(1), točka 21, Direktive 2014/65/EU v eni ali več državah članicah;

| (2) | „organ družbe“ pomeni upravni, vodstveni ali nadzorni organ družbe, ki kotira na borzi; |
| --- | --- |

(2)

„organ družbe“ pomeni upravni, vodstveni ali nadzorni organ družbe, ki kotira na borzi;

| (3) | „direktor“ pomeni člana organa družbe, vključno s članom, ki je predstavnik zaposlenih; |
| --- | --- |

(3)

„direktor“ pomeni člana organa družbe, vključno s članom, ki je predstavnik zaposlenih;

| (4) | „izvršni direktor“ pomeni člana enotnega organa družbe v enotirnem sistemu upravljanja, ki je zadolžen za vsakodnevno vodenje družbe, ki kotira na borzi, ali člana organa družbe, ki opravlja vodstveno funkcijo v družbi, ki kotira na borzi, v dvotirnem sistemu upravljanja; |
| --- | --- |

(4)

„izvršni direktor“ pomeni člana enotnega organa družbe v enotirnem sistemu upravljanja, ki je zadolžen za vsakodnevno vodenje družbe, ki kotira na borzi, ali člana organa družbe, ki opravlja vodstveno funkcijo v družbi, ki kotira na borzi, v dvotirnem sistemu upravljanja;

| (5) | „neizvršni direktor“ pomeni člana enotnega organa družbe v enotirnem sistemu upravljanja, ki ni izvršni direktor, ali člana organa družbe, ki opravlja nadzorno funkcijo v družbi, ki kotira na borzi, v dvotirnem sistemu upravljanja; |
| --- | --- |

(5)

„neizvršni direktor“ pomeni člana enotnega organa družbe v enotirnem sistemu upravljanja, ki ni izvršni direktor, ali člana organa družbe, ki opravlja nadzorno funkcijo v družbi, ki kotira na borzi, v dvotirnem sistemu upravljanja;

| (6) | „enotni organ družbe“ pomeni en sam organ, ki opravlja tako vodstvene kot nadzorne funkcije družbe, ki kotira na borzi; |
| --- | --- |

(6)

„enotni organ družbe“ pomeni en sam organ, ki opravlja tako vodstvene kot nadzorne funkcije družbe, ki kotira na borzi;

| (7) | „dvotirni sistem upravljanja“ pomeni sistem, v katerem vodstvene in nadzorne funkcije družbe, ki kotira na borzi, opravljata ločena organa; |
| --- | --- |

(7)

„dvotirni sistem upravljanja“ pomeni sistem, v katerem vodstvene in nadzorne funkcije družbe, ki kotira na borzi, opravljata ločena organa;

| (8) | „mikro, malo in srednje podjetje“ ali „MSP“ pomeni družbo, ki zaposluje manj kot 250 oseb in katere letni promet ne presega 50 milijonov EUR ali katere letna bilančna vsota ne presega 43 milijonov EUR ali – če ima MSP registrirani sedež v državi članici, katere valuta ni euro – katere letni promet ali letna bilančna vsota ne presega ustreznih zneskov v valuti navedene države članice. |
| --- | --- |

(8)

„mikro, malo in srednje podjetje“ ali „MSP“ pomeni družbo, ki zaposluje manj kot 250 oseb in katere letni promet ne presega 50 milijonov EUR ali katere letna bilančna vsota ne presega 43 milijonov EUR ali – če ima MSP registrirani sedež v državi članici, katere valuta ni euro – katere letni promet ali letna bilančna vsota ne presega ustreznih zneskov v valuti navedene države članice.

Člen 4

Pravo, ki se uporablja

Država članica, pristojna za urejanje zadev, zajetih s to direktivo, v zvezi z določeno družbo, ki kotira na borzi, je tista država članica, v kateri ima ta družba svoj registrirani sedež. Pravo, ki se uporablja je pravo te države članice.

Člen 5

Cilja v zvezi z uravnoteženo zastopanostjo spolov v organih družb

1.   Države članice zagotovijo, da za družbe, ki kotirajo na borzi, velja kateri koli od naslednjih ciljev, ki ju je treba doseči do 30. junija 2026:

| (a) | osebe nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj 40 % neizvršnih direktorskih mest; |
| --- | --- |

(a)

osebe nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj 40 % neizvršnih direktorskih mest;

| (b) | osebe nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj 33 % vseh direktorskih mest, tako izvršnih kot neizvršnih. |
| --- | --- |

(b)

osebe nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj 33 % vseh direktorskih mest, tako izvršnih kot neizvršnih.

2.   Države članice zagotovijo, da družbe, ki kotirajo na borzi in za katere ne velja cilj, določen v odstavku 1, točka (b), s ciljem izboljšanja uravnotežene zastopanosti spolov med izvršnimi direktorji določijo posamezne količinske cilje. Države članice zagotovijo, da bodo takšne družbe, ki kotirajo na borzi, skušale te posamezne količinske cilje doseči do 30. junija 2026.

3.   Število neizvršnih direktorskih mest, ki se šteje kot potrebno za dosego cilja, določenega v odstavku 1, točka (a), je število, ki je najbliže deležu 40 %, vendar ne presega 49 %. Število vseh direktorskih mest, ki se šteje kot potrebno za dosego cilja, določenega v odstavku 1, točka (b), je število, ki je najbliže deležu 33 %, vendar ne presega 49 %. Ta števila so navedena v Prilogi.

Člen 6

Načini za dosego ciljev

1.   Države članice zagotovijo, da družbe, ki kotirajo na borzi in ne dosežejo ciljev iz člena 5(1), točka (a) ali (b), kakor se uporablja, prilagodijo postopek izbora kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta. Ti kandidati se izberejo na podlagi primerjalne ocene kvalifikacij vsakega kandidata. V ta namen se na nediskriminatoren način in v celotnem izbirnem postopku, tudi med pripravo razpisov prostih delovnih mest, v predizboru, med pripravo ožjega seznama in določitvijo nabora kandidatov, uporabijo jasna, nevtralno formulirana in nedvoumna merila. Ta merila se določijo pred začetkom izbirnega postopka.

2.   Države članice pri izboru kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta zagotovijo, da se pri odločanju med kandidati, ki so z vidika primernosti, usposobljenosti in delovne uspešnosti enako kvalificirani, prednost da kandidatu, ki je oseba nezadostno zastopanega spola, razen v izjemnih primerih, kadar razlogi večje pravne teže, kot je izvajanje drugih politik raznolikosti, na katere se sklicuje v okviru objektivne ocene, ki upošteva poseben položaj kandidata nasprotnega spola in ki temelji na nediskriminatornih merilih, pretehtajo v korist kandidata nasprotnega spola.

3.   Države članice zagotovijo, da morajo družbe, ki kotirajo na borzi, kandidata, ki je bil obravnavan med izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorsko mesto, na njegovo zahtevo obvestiti:

| (a) | o merilih glede kvalifikacij, na katerih je temeljil izbor; |
| --- | --- |

(a)

o merilih glede kvalifikacij, na katerih je temeljil izbor;

| (b) | o objektivni primerjalni oceni kandidatov na podlagi teh meril in |
| --- | --- |

(b)

o objektivni primerjalni oceni kandidatov na podlagi teh meril in

| (c) | po potrebi o posebnih vidikih, ki so izjemoma pretehtali v korist kandidata, ki ni nezadostno zastopanega spola. |
| --- | --- |

(c)

po potrebi o posebnih vidikih, ki so izjemoma pretehtali v korist kandidata, ki ni nezadostno zastopanega spola.

4.   Države članice v skladu s svojim nacionalnim pravosodnim sistemom sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da mora, kadar neuspešen kandidat nezadostno zastopanega spola na sodišču ali pred drugim pristojnim organom predloži dejstva, na podlagi katerih je mogoče domnevati, da je bil ta kandidat enako kvalificiran kot kandidat nasprotnega spola, ki je bil izbran za imenovanje ali izvolitev na direktorsko mesto, družba, ki kotira na borzi, dokazati, da člen 6(2) ni bil kršen.

Ta odstavek državam članicam ne preprečuje uvedbe pravil dokazovanja, ki so ugodnejša za tožeče stranke.

5.   Kadar se postopek izbora kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta opravi z glasovanjem delničarjev ali zaposlenih, države članice od družb, ki kotirajo na borzi, zahtevajo, da zagotovijo, da so glasovalcem ustrezno posredovane informacije o ukrepih iz te direktive, tudi o sankcijah, ki se naložijo družbi, ki kotira na borzi, v primeru neizpolnjevanja obveznosti.

Člen 7

Poročanje

1.   Države članice zahtevajo, da družbe, ki kotirajo na borzi, enkrat na leto pristojnim organom zagotovijo informacije o zastopanosti spolov v organih družbe, pri čemer razlikujejo med izvršnimi in neizvršnimi direktorji, in o ukrepih, sprejetih za dosego veljavnih ciljev iz člena 5(1) in po potrebi ciljev, določenih v skladu s členom 5(2). Države članice od družb, ki kotirajo na borzi, zahtevajo, da te informacije na ustrezen in lahko dostopen način objavijo na svojih spletnih straneh. Države članice na podlagi predloženih informacij na lahko dostopen in centraliziran način objavijo in redno posodabljajo seznam družb, ki kotirajo na borzi, ki so dosegle enega od ciljev iz člena 5(1).

2.   Kadar družba, ki kotira na borzi, ne doseže nobenega od ciljev, določenih v členu 5(1), ali po potrebi ciljev, določenih v skladu s členom 5(2), ob zagotovitvi informacij iz odstavka 1 tega člena navede razloge, zaradi katerih ciljev ni dosegla, in izčrpno opiše ukrepe, ki jih je že sprejela ali jih namerava sprejeti za njihovo dosego.

3.   Po potrebi se informacije iz odstavkov 1 in 2 tega člena vključijo tudi v izjavo o upravljanju družbe v skladu z ustreznimi določbami Direktive 2013/34/EU.

4.   Obveznosti iz odstavkov 1 in 2 tega člena se ne uporabljajo v državi članici, ki je uporabo člena 6 začasno prekinila na podlagi člena 12, kadar je v nacionalnem pravu določena obveznosti poročanja, ki zagotavljajo redno objavljanje informacij o napredku, ki so ga družbe, ki kotirajo na borzi, dosegle pri zagotavljanju bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v organih družbe.

Člen 8

Sankcije in dodatni ukrepi

1.   Države članice določijo pravila o sankcijah, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi člena 5(2) ter členov 6 in 7, kakor se uporabljajo, s strani družb, ki kotirajo na borzi, in storijo vse potrebno, da zagotovijo njihovo izvajanje. Države članice zlasti zagotovijo, da so na razpolago ustrezni upravni ali sodni postopki, da se omogoči uveljavljanje obveznosti, ki izhajajo iz te direktive. Sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Takšne sankcije lahko vključujejo globe ali možnost, da sodni organ razveljavi odločitev glede izbora direktorja, s katero so bile kršene nacionalne določbe, sprejete na podlagi člena 6, ali jo razglasi za nično. Države članice do ... [dve leti po začetku veljavnosti te direktive] uradno obvestijo Komisijo o teh pravilih in ukrepih ter jo brez odlašanja uradno obvestijo o vseh naknadnih spremembah, ki vplivajo nanje.

2.   Družbe, ki kotirajo na borzi, lahko odgovarjajo samo za dejanja ali njihove opustitve, ki jim jih je mogoče pripisati v skladu z nacionalnim pravom.

3.   Države članice zagotovijo, da družbe, ki kotirajo na borzi, pri izvajanju javnih naročil in koncesij upoštevajo veljavne obveznosti v zvezi s socialnim in delovnim pravom v skladu z veljavnim pravom Unije.

Člen 9

Minimalne zahteve

Države članice lahko uvedejo ali ohranijo določbe, ki so v primerjavi z določbami iz te direktive ugodnejše za zagotavljanje bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v družbah, ki kotirajo na borzi, registriranih na njihovem ozemlju.

Člen 10

Organi za spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov v družbah, ki kotirajo na borzi

Države članice imenujejo enega ali več organov, zadolženih za spodbujanje, analiziranje, spremljanje in podpiranje uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb. V ta namen lahko države članice na primer imenujejo organe za enakost, imenovane na podlagi člena 20 Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13).

Člen 11

Prenos

1.   Države članice do ... [dve leti po začetku veljavnosti te direktive] sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice, ki so na podlagi člena 12 začasno prekinile uporabo člena 6, Komisiji nemudoma sporočijo informacije, ki dokazujejo, da so pogoji iz člena 12 izpolnjeni.

3.   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 12

Začasna prekinitev uporabe člena 6

1.   Država članica lahko začasno prekine uporabo člena 6 in po potrebi člena 5(2) do ... [datum začetka veljavnosti te direktive], če sta v tej državi članici izpolnjena naslednja pogoja:

| (a) | osebe nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj 30 % neizvršnih direktorskih mest ali vsaj 25 % vseh direktorskih mest v družbah, ki kotirajo na borzi, ali |
| --- | --- |

(a)

osebe nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj 30 % neizvršnih direktorskih mest ali vsaj 25 % vseh direktorskih mest v družbah, ki kotirajo na borzi, ali

| (b) | nacionalno pravo določa, da:






  (i) | morajo osebe nezadostno zastopanega spola zasedati vsaj 30 % neizvršnih direktorskih mest ali vsaj 25 % vseh direktorskih mest v družbah, ki kotirajo na borzi; |
| --- | --- | --- |

(b)

nacionalno pravo določa, da:

(i)

morajo osebe nezadostno zastopanega spola zasedati vsaj 30 % neizvršnih direktorskih mest ali vsaj 25 % vseh direktorskih mest v družbah, ki kotirajo na borzi;

| (ii) | je treba v primeru nespoštovanja teh zahtev uporabljati učinkovite, sorazmerne in odvračilne izvršilne ukrepe iz točke (i) ter |
| --- | --- |

(ii)

je treba v primeru nespoštovanja teh zahtev uporabljati učinkovite, sorazmerne in odvračilne izvršilne ukrepe iz točke (i) ter

| (iii) | morajo vse družbe, ki kotirajo na borzi, za katere takšno nacionalno pravo ne velja, določiti posamezne količinske cilje za vsa direktorska mesta. |
| --- | --- |

(iii)

morajo vse družbe, ki kotirajo na borzi, za katere takšno nacionalno pravo ne velja, določiti posamezne količinske cilje za vsa direktorska mesta.

Kadar je država članica uporabo člena 6 in po potrebi člena 5(2) začasno prekinila na podlagi pogojev določenih v odstavku 1 tega člena, se šteje, da so cilji iz člena 5(1) v tej državi članici doseženi.

2.   Za namene ocene izpolnjevanja pogojev za začasno prekinitev na podlagi odstavka 1, prvi pododstavek, točka (a) ali (b), je zahtevano število direktorskih mest število, ki je najbližje deležu 30 % neizvršnih direktorskih mest ali 25 % vseh direktorskih mest, vendar ne presega 39 %. To velja tudi v primeru, ko se količinski cilji iz člena 5 na podlagi nacionalnega prava uporabljajo ločeno za predstavnike delničarjev in predstavnike zaposlenih.

3.   Kadar v državi članici, ki je uporabo člena 6 in po potrebi člena 5(2) začasno prekinila na podlagi odstavka 1 tega člena, pogoji iz odstavka 1 tega člena niso več izpolnjeni, se člen 6 in po potrebi člen 5(2) začne uporabljati najpozneje šest mesecev po prenehanju izpolnjevanja teh pogojev.

Člen 13

Pregled

1.   Do ... [eno leto po datumu iz člena 11(1)] in nato vsaki dve leti države članice Komisiji predložijo poročilo o izvajanju te direktive. V to poročilo se vključijo izčrpne informacije o ukrepih, sprejetih za dosego ciljev iz člena 5(1), informacije, zagotovljene v skladu s členom 7, in po potrebi reprezentativne informacije o posameznih količinskih ciljih, ki so jih družbe, ki kotirajo na borzi, sprejele v na podlagi člena 5(2).

2.   Države članice, ki so uporabo člena 6 in po potrebi člena 5(2) začasno prekinile na podlagi člena 12, v poročila iz odstavka 1 tega člena vključijo informacije o tem, ali in kako so izpolnjeni pogoji iz člena 12 ter ali dosegajo nadaljnji napredek pri zagotavljanju bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških na neizvršnih direktorskih mestih ali na vseh direktorskih mestih v družbah, ki kotirajo na borzi.

Komisija do ... [dve leti po datumu iz člena 11(1)] in nato vsaki dve leti izda posebno poročilo, v katerem med drugim preuči, ali in kako so izpolnjeni pogoji iz člena 12(1) oziroma ali so države članice vnovič začele uporabljati člen 6 in člen 5(2) v skladu s členom 12(3).

3.   Do 31. decembra 2030 in nato vsaki dve leti Komisija pregleda izvajanje te direktive ter o tem poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. Zlasti oceni, ali so bili doseženi cilji te direktive.

4.   Komisija v svojem poročilu iz odstavka 3 tega člena – glede na premike v zvezi z zastopanostjo žensk in moških v organih družb na različnih ravneh odločanja v celotnem gospodarstvu ter ob upoštevanju, ali je doseženi napredek dovolj trajen – oceni, ali je ta direktiva učinkovit in uspešen instrument za zagotovitev bolj uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb. Na podlagi te ocene Komisija preuči, ali je treba podaljšati veljavnost te direktive po 31. decembru 2038 ali pa jo je treba spremeniti, na primer z razširitvijo njenega področja uporabe na družbe, ki ne kotirajo na borzi in ne spadajo v opredelitev MSP, ali z revizijo pogojev iz člena 12(1), prvi pododstavek, točka (a), da se zagotovi nadaljnji napredek pri zagotavljanju bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških na izvršnih in neizvršnih direktorskih mestih ali na vseh direktorskih mestih v družbah, ki kotirajo na borzi.

Člen 14

Začetek in prenehanje veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Veljati preneha 31. decembra 2038.

Člen 15

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parliament

predsednica

Za Svet

predsednik/predsednica

---

(1)  UL C 133, 9.5.2013, str. 68.

1

(2)  UL C 218, 30.7.2013, str. 33.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 (UL C 436, 24.11.2016, str. 225) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 17. oktobra 2022. Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu)].

3

(4)  Priporočilo Sveta 84/635/EGS z dne 13. decembra 1984 o spodbujanju pozitivnih ukrepov za ženske (UL L 331, 19.12.1984, str. 34).

4

(5)  Priporočilo Sveta 96/694/ES z dne 2. decembra 1996 o uravnoteženem sodelovanju žensk in moških pri procesu odločanja (UL L 319, 10.12.1996, str. 11).

5

(6)  https://www.consilium.europa.eu/sl/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

6

(7)  Direktiva (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (UL L 188, 12.7.2019, str. 79).

7

(8)  Direktiva Komisije 2006/111/ES z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (UL L 318, 17.11.2006, str. 17).

8

(9)  Sodba Sodišča z dne 17. oktobra 1995, Kalanke proti Freie Hansestadt Bremen, C-450/93, ECLI:EU:C:1995:322; sodba Sodišča z dne 11. novembra 1997, Marschall proti Land Nordrhein-Westfalen, C-409/95, ECLI:EU:C:1995:322; sodba Sodišča z dne 28. marca 2000, Badeck in drugi, C-158/97, ECLI:EU:C:2000:163; sodba Sodišča z dne 6. julija 2000, Abrahamsson in Anderson, C-407/98, ECLI:EU:C:2000:367.

9

(10)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

10

(11)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

11

(12)  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

12

(13)  Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5 Julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (UL L 204, 26.7.2006, str. 23).

13

---

PRILOGA

Ciljno število direktorskih mest nezadostno zastopanega spola

| Število mest v organu družbe | Minimalno število neizvršnih direktorskih mest nezadostno zastopanega spola, potrebno za uresničitev cilja 40 % (člen 5(1), točka (a)) | Minimalno število direktorjev nezadostno zastopanega spola, potrebno za uresničitev cilja 33 % (člen 5(1), točka (b)) |
| --- | --- | --- |
| 1 | – | – |
| 2 | – | – |
| 3 | 1 (33,3 %) | 1 (33,3 %) |
| 4 | 1 (25 %) | 1 (25 %) |
| 5 | 2 (40 %) | 2 (40 %) |
| 6 | 2 (33,3 %) | 2 (33,3 %) |
| 7 | 3 (42,9 %) | 2 (28,6 %) |
| 8 | 3 (37,5 %) | 3 (37,5 %) |
| 9 | 4 (44,4 %) | 3 (33,3 %) |
| 10 | 4 (40 %) | 3 (30 %) |
| 11 | 4 (36,4 %) | 4 (36,4 %) |
| 12 | 5 (41,7 %) | 4 (33,3 %) |
| 13 | 5 (38,4 %) | 4 (30,8 %) |
| 14 | 6 (42,9 %) | 5 (35,7 %) |
| 15 | 6 (40 %) | 5 (33,3 %) |
| 16 | 6 (37,5 %) | 5 (31,3 %) |
| 17 | 7 (41,2 %) | 6 (35,3 %) |
| 18 | 7 (38,9 %) | 6 (33,3 %) |
| 19 | 8 (42,1 %) | 6 (31,6 %) |
| 20 | 8 (40 %) | 7 (35 %) |
| 21 | 8 (38,1 %) | 7 (33,3 %) |
| 22 | 9 (40,1 %) | 7 (31,8 %) |
| 23 | 9 (39,1 %) | 8 (34,8 %) |
| 24 | 10 (41,7 %) | 8 (33,3 %) |
| 25 | 10 (40 %) | 8 (32 %) |
| 26 | 10 (38,5 %) | 9 (34,6 %) |
| 27 | 11 (40,7 %) | 9 (33,3 %) |
| 28 | 11 (39,3 %) | 9 (32,1 %) |
| 29 | 12 (41,4 %) | 10 (34,5 %) |
| 30 | 12 (40 %) | 10 (33,3 %) |

Število mest v organu družbe

Minimalno število neizvršnih direktorskih mest nezadostno zastopanega spola, potrebno za uresničitev cilja 40 % (člen 5(1), točka (a))

Minimalno število direktorjev nezadostno zastopanega spola, potrebno za uresničitev cilja 33 % (člen 5(1), točka (b))

1

–

–

2

–

–

3

1 (33,3 %)

1 (33,3 %)

4

1 (25 %)

1 (25 %)

5

2 (40 %)

2 (40 %)

6

2 (33,3 %)

2 (33,3 %)

7

3 (42,9 %)

2 (28,6 %)

8

3 (37,5 %)

3 (37,5 %)

9

4 (44,4 %)

3 (33,3 %)

10

4 (40 %)

3 (30 %)

11

4 (36,4 %)

4 (36,4 %)

12

5 (41,7 %)

4 (33,3 %)

13

5 (38,4 %)

4 (30,8 %)

14

6 (42,9 %)

5 (35,7 %)

15

6 (40 %)

5 (33,3 %)

16

6 (37,5 %)

5 (31,3 %)

17

7 (41,2 %)

6 (35,3 %)

18

7 (38,9 %)

6 (33,3 %)

19

8 (42,1 %)

6 (31,6 %)

20

8 (40 %)

7 (35 %)

21

8 (38,1 %)

7 (33,3 %)

22

9 (40,1 %)

7 (31,8 %)

23

9 (39,1 %)

8 (34,8 %)

24

10 (41,7 %)

8 (33,3 %)

25

10 (40 %)

8 (32 %)

26

10 (38,5 %)

9 (34,6 %)

27

11 (40,7 %)

9 (33,3 %)

28

11 (39,3 %)

9 (32,1 %)

29

12 (41,4 %)

10 (34,5 %)

30

12 (40 %)

10 (33,3 %)

---

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/31

---

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 3/2022 v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepov

(2022/C 433/05)

I.   UVOD

| 1. | Evropska komisija je navedeni predlog Evropskemu parlamentu in Svetu predložila 14. novembra 2012. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Namen predloga je bil obravnavati resen problem premajhne zastopanosti žensk v upravnih odborih družb, ki kotirajo na borzi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Evropski parlament je v sedmem mandatnem obdobju določil Odbor za pravne zadeve (JURI) ter Odbor za pravice žensk in enakost spolov (FEMM) za odbora, ki sta skupaj odgovorna za zakonodajni predlog. Odbor JURI in odbor FEMM sta za soporočevalki imenovala Evelyn Regner (SD, AT) oziroma Rodi Kraca-Cagaropulu (EPP, EL), o poročilu pa sta glasovala 14. oktobra 2013. Evropski parlament je stališče v prvi obravnavi, ki vključuje 66 predlogov sprememb, sprejel 20. novembra 2013 (1). |
| --- | --- |

3.

| 4. | V devetem mandatnem obdobju Evropskega parlamenta sta odbora JURI in FEMM za poročevalki imenovala Laro Wolters (SD, NL) in Evelyn Regner (SD, AT), potem ko je Svet dosegel splošni pristop glede predloga, pa sta 16. marca 2022 na podlagi stališča Parlamenta v prvi obravnavi skupaj sklenila, da začneta medinstitucionalna pogajanja. |
| --- | --- |

4.

| 5. | V Svetu je predlog 1. februarja 2013 prvič preučila Delovna skupina za socialna vprašanja. Istočasno ter na sejah 18. februarja 2013 in 25. marca 2013 je preučila tudi oceno učinka. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Poročila o napredku so bila Svetu EPSCO predložena 20. junija 2013, 9. decembra 2013, 19. junija 2014, 11. decembra 2014 in 18. junija 2015. Svet EPSCO je 7. decembra 2015 preučil kompromisno besedilo, ki ga je predložilo predsedstvo, vendar ni mogel doseči kvalificirane večine. Naslednje poročilo o napredku je bilo Svetu EPSCO predstavljeno 15. junija 2017. Po nadaljnjem delu na različnih ravneh se je Svet 14. marca 2022 dogovoril o splošnem pristopu (2). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Da bi dosegli dogovor o predlogu, so med marcem in junijem 2022 potekala pogajanja med Evropskim parlamentom in Svetom, pri katerih je kot posrednik sodelovala Komisija. Pogajalci so 7. junija 2022 dosegli začasni dogovor o kompromisnem besedilu, ki ga je nato Odbor stalnih predstavnikov preučil in potrdil 15. junija 2022 (3). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Svet je pri delu upošteval tudi mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. februarja 2013 in mnenje Odbora regij z dne 30. maja 2013. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Glede na začasni dogovor med sozakonodajalcema in po pregledu pravnolingvistične službe naj bi Svet stališče v prvi obravnavi o predlogu sprejel oktobra 2022. |
| --- | --- |

9.

II.   CILJ

| 10. | Predlog Komisije določa 40-odstotni količinski cilj za delež nezadostno zastopanega spola v upravnih odborih družb, ki kotirajo na borzi, in družbam nalaga obveznost, da si prizadevajo za uresničitev tega cilja, med drugim z uvedbo postopkovnih pravil o izbiri in imenovanju neizvršnih članov upravnih odborov. |
| --- | --- |

10.

III.   ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

A.   Splošno

| 11. | Parlament in Svet sta se pogajala na podlagi predloga Komisije, da bi dosegla dogovor že v fazi sprejemanja stališča Sveta v prvi obravnavi (hiter dogovor v drugi obravnavi). Besedilo osnutka stališča Sveta v celoti odraža kompromis, ki sta ga dosegla sozakonodajalca. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Stališče Parlamenta v prvi obravnavi je na splošno potrdilo pristop, ki ga je Komisija zavzela v svojem predlogu; v njem je predstavila minimalni standard za poštene in pregledne izbirne postopke za zagotavljanje bolj uravnotežene zastopanosti spolov v upravnih odborih družb, vendar ni določila zavezujočih kvot. Ta pristop je bil potrjen tudi v splošnem pristopu Sveta, ki je bil dogovorjen več kot devet let po stališču Parlamenta v prvi obravnavi in v katerem je bilo hkrati poudarjeno, da je treba priznati različne načine, s katerimi bi države članice v skladu z načelom subsidiarnosti lahko uresničile cilja te direktive. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Doseženi kompromis, upoštevan v stališču Sveta v prvi obravnavi, se nanaša na naslednje ključne elemente: |
| --- | --- |

13.

B.   Struktura in področje uporabe

a.   Reorganizacija besedila

| 14. | Svet je reorganiziral strukturo besedila, da bi bilo to jasnejše in da bi opozoril na razlikovanje med zastavljenima ciljema, ki naj bi ju dosegle družbe, ki kotirajo na borzi, in načini za njuno uresničitev (glej člena 5 in 6) ter da bi pojasnil druge določbe, vključno s tistimi, ki se nanašajo na posamezna cilja, poročanje in organe za spodbujanje enakosti (glej člene 5, 7 in 10). Na podlagi tega prestrukturiranja je bilo mogoče pojasniti tudi delovanje klavzule o začasni prekinitvi (glej spodaj). Da bi pojasnili, da pri izvajanju te direktive pride do začasne prekinitve, je bil zadevni člen med pogajanji med sozakonodajalcema prestavljen v zadnji del besedila (glej člen 12). Preostali del strukture dogovorjenega besedila sledi logiki, ki jo je Svet uvedel v svojem splošnem pristopu. |
| --- | --- |

14.

b.   Naslov

| 15. | Naslov prvotnega predloga se je nanašal le na neizvršne direktorje, čeprav je predlog dejansko vseboval določbe, ki se uporabljajo tudi za izvršne direktorje. Svet je naslov zaradi jasnosti spremenil, da bi bilo razvidno, da Direktiva zajema vse direktorje, tako izvršne kot neizvršne. Enako pojasnilo je bilo vključeno tudi na drugih ustreznih mestih v celotnem besedilu. Ta pristop, o katerem sta se sozakonodajalca dogovorila med pogajanji, je ohranjen v kompromisnem besedilu. |
| --- | --- |

15.

c.   Opredelitev pojmov (člen 3)

| 16. | V kompromisnem besedilu so bile glavne opredelitve usklajene s splošnim pristopom Sveta. Zlasti opredelitev pojma „družba, ki kotira na borzi“ se nanaša na družbo, ki ima registrirani sedež v državi članici in katere delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu. |
| --- | --- |

16.

d.   Cilja (člen 5)

| 17. | Predlog Evropske komisije je že vseboval dva alternativna cilja: 40 % za neizvršna direktorska mesta oziroma 33 % za vsa direktorska mesta, čeprav je bila slednja možnost manj razvidna. Svet ju je prebesedil, tako da sta postala oba enako jasna, s čimer je želel razjasniti področje uporabe in predvidene alternative. Evropskemu parlamentu se takšna sprememba ni zdela potrebna in je izrazil zaskrbljenost, da bi lahko zmanjšala raven ambicioznosti. Kot kompromis je bil člen 5 nekoliko preoblikovan, tako da ni več uporabljen izraz „prizadevajo doseči“, temveč morajo namesto tega države članice zagotoviti, da za družbe, ki kotirajo na borzi, „velja“ eden od obeh ciljev. Sama cilja sta ostala nespremenjena. |
| --- | --- |

17.

e.   Razlika med javnimi in zasebnimi podjetji ter podjetja, v katerih predstavniki nezadostno zastopanega spola predstavljajo manj kot 10 % zaposlenih

| 18. | Svet je želel črtati določbo, ki razlikuje med javnimi in zasebnimi podjetji, pri čemer za javna velja zgodnejši ciljni datum. Parlament pa je želel črtati določbo, ki državam članicam omogoča, da iz ključnih določb izvzamejo tiste družbe, v katerih predstavniki nezadostno zastopanega spola predstavljajo manj kot 10 % zaposlenih. Kot kompromis sta bili črtani obe določbi. |
| --- | --- |

18.

C.   Izbirni postopki

a.   Pozitivni ukrepi (člen 6)

| 19. | Stališče Parlamenta je vsebovalo več določb za uporabo v fazi predizbora. Sozakonodajalca sta sklenila kompromis in se dogovorila o besedilu, ki jasno določa, da pozitivni ukrepi veljajo za celoten izbirni postopek. V skladu s tem pristopom in ob upoštevanju ustaljene sodne prakse na tem področju kompromisno besedilo določa, da bi moral cilj zagotavljanja večje enakosti spolov veljati za celoten postopek, torej tudi za predizbor, in da bi bilo treba dati prednost nezadostno zastopanemu spolu, če je kandidat, ki je predstavnik nezadostno zastopanega spola, enako usposobljen kot kandidat nasprotnega spola, vendar ne samodejno ali brezpogojno. |
| --- | --- |

19.

b.   Zahteve glede informacij (člen 6(3))

| 20. | V stališču Parlamenta je bil seznam informacij, ki bi jih morale družbe dati neuspešnim kandidatom, razširjen. Vendar so bile kot del splošnega kompromisa zadevne določbe ohranjene v obliki, ki je podobna tisti, ki jo je prvotno predlagala Komisija. |
| --- | --- |

20.

D.   Klavzula o začasni prekinitvi (člen 12)

| 21. | Svet je v splošnem pristopu v duhu subsidiarnosti nadalje razdelal in izpopolnil klavzulo o začasni prekinitvi iz predloga Komisije, da bi državam članicam, ki so že sprejele enako učinkovite ukrepe za zagotavljanje bolj uravnotežene zastopanosti spolov v upravnih odborih družb in bi zato morale imeti možnost, da začasno opustijo postopkovne zahteve iz Direktive, zagotovil potrebno prožnost. Vendar je Parlament menil, da je klavzula o začasni prekinitvi iz besedila Sveta potencialno preveč odprta, deloma pa tudi nejasna, kar daje vtis pravne vrzeli. Sozakonodajalca sta kot kompromis sklenila, da bo klavzula o začasni prekinitvi na voljo le državam članicam, ki so sprejele nacionalne ukrepe, ki so dokazljivo „enako učinkoviti“, kar pomeni, da bi morali biti zahtevani zavezujoči količinski ukrepi v nacionalni zakonodaji ali dejanski rezultati v smislu doseženega specifičnega odstotka. Poleg tega morajo države članice, ki želijo uporabiti klavzulo o začasni prekinitvi, v skladu s kompromisnim besedilom poskrbeti za to, da so pogoji izpolnjeni do datuma začetka veljavnosti Direktive. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Doseženi kompromis tudi vključuje zaključen seznam pogojev, ki jih morajo izpolnjevati države članice, da bi bile upravičene do začasne prekinitve, in jasnejši opis bistvenih elementov, ki bi jih morala vključevati nacionalna zakonodaja. Besedilo obenem ne upošteva dodatne možnosti iz predloga Komisije, ki bi omogočila začasno prekinitev na podlagi naraščajočega napredka (namesto že doseženega specifičnega odstotka). Poleg tega je bila v člen o pregledu vstavljena določba, v skladu s katero mora Komisija v svojem poročilu za leto 2030 preučiti, ali bi bila potrebna revizija pogojev iz klavzule o začasni prekinitvi. Prav tako bodo morale države članice, ki uporabljajo klavzulo o začasni prekinitvi, poročati ne le o tem, ali in kako so izpolnile zahtevane pogoje, temveč tudi o tem, ali tudi sicer napredujejo v smeri bolj uravnotežene zastopanosti obeh spolov, kar je v skladu z njihovo širšo obveznostjo poročanja o napredku na splošno. Kompromis določa tudi, da države članice uporabljajo Direktivo, Komisija pa o tej uporabi poroča. |
| --- | --- |

22.

E.   Datumi in roki (člen 5)

| 23. | Glede na to, da je od prve zasnove predloga preteklo več let, je Svet v svojem splošnem pristopu posodobil datume in roke. Parlament, ki je stališče sprejel že leta 2013, pa možnosti za tako posodobitev ni imel. Sozakonodajalca sta se med pogajanji osredotočila na rok za prenos v nacionalno zakonodajo in ciljni datum, določen glede na cilje Direktive, pri čemer se je Parlament zavzemal za strožji časovni razpored. V dogovorjenem kompromisnem besedilu je za prenos ponovno določeno standardno dveletno obdobje, ciljni datum za uresničitev količinskih ciljev pa je 30. junij 2026, torej na polovici sozakonodajalčevih mandatov. |
| --- | --- |

23.

F.   Sankcije (člen 8)

| 24. | Stališče Sveta, vsebovano v splošnem pristopu in v katerem se je z „izvršilnimi ukrepi“ ohranila kratka in splošna ubeseditev, se je močno razlikovalo od stališča Parlamenta, ki je bilo podrobnejše in bi države članice prisililo k uvedbi posebnih sankcij, kot so globe, razveljavitev imenovanj ter izključitev iz javnih razpisov in iz dostopa do evropskih sredstev. Dogovorjeno kompromisno besedilo uporablja izraz „sankcije“ in povzema prvotno zamisel Komisije, da se globe in razveljavitev imenovanj navedejo zgolj kot primer. Vključena je bila tudi splošna določba o javnih naročilih, na podlagi katere morajo države članice zagotoviti, da družbe, ki kotirajo na borzi, pri izvajanju javnih naročil in koncesij upoštevajo veljavne obveznosti v zvezi s socialnim in delovnim pravom v skladu z veljavno zakonodajo EU. Nazadnje je bila v besedilo kot del kompromisa vključena tudi alternativna oblika sankcij ali neformalna spodbuda, in sicer da države članice objavijo seznam družb, ki so uspele doseči količinska cilja iz Direktive. |
| --- | --- |

24.

G.   Pregled (člen 13)

| 25. | Parlament je v svojem stališču predvidel izrecno možnost, da Komisija predlaga pregled področja uporabe Direktive zaradi vključitve evropskih institucij in organov, družb, ki ne kotirajo na borzi, sankcij in klavzule o začasni prekinitvi. Svet se je zavzel za splošnejšo ubeseditev, pri čemer je upošteval dejstvo, da ima Komisija v vsakem primeru pravico do pobude pri odločanju o prihodnjih predlogih za pregled ali dopolnitev Direktive. V kompromisnem besedilu je Komisija pozvana, naj v svojem poročilu za leto 2030 preuči učinkovitost Direktive, morebitno potrebo po poznejši razširitvi njenega področja uporabe na družbe, ki ne kotirajo na borzi in niso MSP, ter enega od pogojev iz klavzule o začasni prekinitvi, in sicer tistega, ki temelji na doseženem napredku (člen 12(1)(a)). MSP in institucije EU so nedvoumno izključeni iz člena o pregledu, kot je razvidno iz doseženega kompromisa. Vendar je bila dodana uvodna izjava o zgledu, ki ga morajo dajati institucije EU, da bi se upoštevale obstoječe strategije za enakost spolov (uvodna izjava 12). |
| --- | --- |

25.

H.   Tehnična priloga

| 26. | Svet je svojemu stališču dodal tehnično prilogo, v kateri je navedeno konkretno število direktorskih mest, za katero meni, da ga je treba doseči, če naj se uresničita količinska cilja, ki sta v Direktivi izražena v odstotkih. Ta priloga je vključena v kompromisno besedilo, o katerem sta se dogovorila sozakonodajalca. |
| --- | --- |

26.

IV.   SKLEP

| 27. | Stališče Sveta ohranja glavne cilje predloga Evropske komisije in v celoti spoštuje kompromis, dosežen na neformalnih pogajanjih med Svetom in Evropskim parlamentom ob podpori Komisije. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kompromis, ki sta ga dosegla sozakonodajalca, je bil potrjen v pismu predsednikov odborov Evropskega parlamenta JURI in FEMM z dne 16. junija 2022. Svet naj bi ga ob svojem času sprejel kot stališče v prvi obravnavi. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Dok. P7_TA(2013)0488

(2)  Dok. 6468/22 + ADD 1

(3)  Dok. 9880/22 + ADD 1

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/36 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/36

---

Menjalni tečaji eura (1)

14. november 2022

(2022/C 433/06)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0319 |
| JPY | japonski jen | 144,86 |
| DKK | danska krona | 7,4382 |
| GBP | funt šterling | 0,87513 |
| SEK | švedska krona | 10,7713 |
| CHF | švicarski frank | 0,9751 |
| ISK | islandska krona | 150,30 |
| NOK | norveška krona | 10,3143 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,289 |
| HUF | madžarski forint | 407,28 |
| PLN | poljski zlot | 4,6898 |
| RON | romunski leu | 4,9043 |
| TRY | turška lira | 19,1923 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5427 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3706 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,0852 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6957 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4177 |
| KRW | južnokorejski won | 1 369,32 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,8393 |
| CNY | kitajski juan | 7,2906 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5465 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 052,12 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7429 |
| PHP | filipinski peso | 59,040 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,978 |
| BRL | brazilski real | 5,4605 |
| MXN | mehiški peso | 20,0985 |
| INR | indijska rupija | 83,7779 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0319

JPY

japonski jen

144,86

DKK

danska krona

7,4382

GBP

funt šterling

0,87513

SEK

švedska krona

10,7713

CHF

švicarski frank

0,9751

ISK

islandska krona

150,30

NOK

norveška krona

10,3143

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,289

HUF

madžarski forint

407,28

PLN

poljski zlot

4,6898

RON

romunski leu

4,9043

TRY

turška lira

19,1923

AUD

avstralski dolar

1,5427

CAD

kanadski dolar

1,3706

HKD

hongkonški dolar

8,0852

NZD

novozelandski dolar

1,6957

SGD

singapurski dolar

1,4177

KRW

južnokorejski won

1 369,32

ZAR

južnoafriški rand

17,8393

CNY

kitajski juan

7,2906

HRK

hrvaška kuna

7,5465

IDR

indonezijska rupija

16 052,12

MYR

malezijski ringit

4,7429

PHP

filipinski peso

59,040

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,978

BRL

brazilski real

5,4605

MXN

mehiški peso

20,0985

INR

indijska rupija

83,7779

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Svet

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/37

---

Obvestilo osebam in subjektu, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2018/1544, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2232, in Uredbe Sveta (EU) 2018/1542, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2228, o omejevalnih ukrepih proti širjenju in uporabi kemičnega orožja

(2022/C 433/07)

Osebe in subjekt, navedene v Prilogi k Sklepu Sveta (SZVP) 2018/1544 (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2232 (2), in v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) 2018/1542 (3), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2228 (4) o omejevalnih ukrepih proti širjenju in uporabi kemičnega orožja, obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je sklenil, da se osebe in subjekt iz navedenih prilog vključijo na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Sklepa (SZVP) 2018/1544 in Uredbe (EU) 2018/1542 o omejevalnih ukrepih proti širjenju in uporabi kemičnega orožja. Razlogi za uvrstitev teh oseb in subjekta na seznam so navedeni v ustreznih rubrikah zadevnih prilog.

Zadevne osebe in subjekt opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih mestih iz Priloge II k Uredbi (EU) 2018/1542, zaprosijo, da se jim odobri uporaba zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali specifična plačila (glej člen 3 Uredbe).

Zadevne osebe in subjekt lahko zahtevo za ponovno preučitev odločitve o vključitvi na navedena seznama skupaj z dokazili pošljejo Svetu do 19. junija 2023 na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Vse prejete pripombe bo Svet upošteval pri rednem pregledu v skladu s členom 8 Sklepa (SZVP) 2018/1544 in členom 12(4) Uredbe (EU) 2018/1542.

Zadevne osebe in subjekt obenem opozarjamo, da lahko odločitev Sveta izpodbijajo na Splošnem sodišču Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 275, drugi odstavek, ter člena 263, četrti in šesti odstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 259, 16.10.2018, str. 25.

(2)  UL L 293, 14.11.2022, str. 32.

(3)  UL L 259, 16.10.2018, str. 12.

(4)  UL L 293, 14.11.2022, str. 1.

---

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/38

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2018/1544 in Uredbe Sveta (EU) 2018/1542 o omejevalnih ukrepih proti širjenju in uporabi kemičnega orožja

(2022/C 433/08)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (1) obveščamo o naslednjem:

Pravna podlaga za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta (SZVP) 2018/1544 (2), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2232 (3), in Uredba Sveta (EU) 2018/1542 (4), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2228 (5).

Za ta postopek obdelave je odgovoren oddelek RELEX.1 Generalnega direktorata za zunanje odnose (RELEX) Generalnega sekretariata Sveta (GSS), katerega naslov je:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Kontaktni podatki pooblaščene osebe za varstvo podatkov v GSS:

Data Protection Officer

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je sestaviti in posodabljati seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom Sveta (SZVP) 2018/1544, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2232, in Uredbo Sveta (EU) 2018/1542, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2228.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu (SZVP) 2018/1544 in Uredbi (EU) 2018/1542.

Zbrani osebni podatki vključujejo podatke, potrebne za pravilno identifikacijo zadevne osebe, utemeljitev in katere koli druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko sporočijo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 bo uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot so pravica dostopa ter pravica do popravka ali do ugovora, urejeno z Uredbo (EU) 2018/1725.

Osebni podatki se bodo hranili pet let od trenutka, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, ali trenutka, ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali dokler bo trajal sodni postopek, če se je ta začel.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 259, 16.10.2018, str. 25.

(3)  UL L 293, 14.11.2022, str. 32.

(4)  UL L 259, 16.10.2018, str. 12.

(5)  UL L 293, 14.11.2022, str. 1.

---

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/40

---

Obvestilo osebam, subjektom in organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2233, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2229, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2022/C 433/09)

Osebe, subjekte in organe, navedene v Prilogi k Sklepu Sveta 2014/145/SZVP (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2233 (2), in v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 (3), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2229 (4), o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi in dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je sklenil, da je treba te osebe, subjekte in organe uvrstiti na seznam oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2014/145/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Razlogi za uvrstitev teh oseb, subjektov in organov na seznam so navedeni v ustreznih rubrikah teh prilog.

Zadevne osebe, subjekte in organe opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih mestih iz Priloge II k Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, zaprosijo, da se jim odobri uporaba zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali specifična plačila (glej člen 4 Uredbe).

Zadevne osebe, subjekti in organi lahko prošnjo za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili pošljejo Svetu pred 30. decembrom 2022 na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Zadevne osebe, subjekte in organe obenem opozarjamo, da lahko odločitev Sveta izpodbijajo na Splošnem sodišču Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 275, drugi odstavek, ter člena 263, četrti in šesti odstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(2)  UL L 293, 14.11.2022, str. 40.

(3)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(4)  UL L 293, 14.11.2022, str. 9.

---

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/41

---

Obvestilo fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2233, in Uredbi Sveta (EU) No 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2229, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2022/C 433/10)

Fizične ali pravne osebe, subjekte ali organe, navedene v Prilogi k Sklepu Sveta 2014/145/SZVP (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2233 (2), in v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 (3), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2229 (4), o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, obveščamo o naslednjem:

V skladu s členom 9(2) Uredbe (EU) št. 269/2014 morajo fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi pred 1. septembrom 2022 ali v šestih tednih po njihovi uvrstitvi na seznam v Prilogi I, odvisno od tega, kaj nastopi pozneje, poročati o sredstvih ali gospodarskih virih v jurisdikciji države članice, ki jim pripadajo, so v njihovi lasti, so v njihovi posesti ali jih nadzorujejo, pristojnemu organu države članice, v kateri se ta sredstva ali gospodarski viri nahajajo. Pri vsakem preverjanju takih informacij morajo sodelovati z nacionalnim pristojnim organom. Neupoštevanje teh obveznosti se bo štelo za izogibanje ukrepom glede zamrznitve sredstev in gospodarskih virov.

Zahtevane informacije je treba poslati pristojnemu organu ustrezne države članice, in sicer prek njenega spletnega mesta iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 269/2014 (5).

Obveznost poročanja na podlagi člena 9(2) Uredbe (EU) št. 269/2014 se do 1. januarja 2023 ne uporablja za sredstva ali gospodarske vire, ki se nahajajo v državi članici, ki je pred 21. julijem 2022 določila podobno obveznost poročanja na podlagi nacionalnega prava.

---

(1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(2)  UL L 293, 14.11.2022, str. 40.

(3)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(4)  UL L 293, 14.11.2022, str. 9.

(5)  Zadnje konsolidirana različica je na voljo na: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0269-20220916&qid=1666170179071

---

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/42

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2022/C 433/11)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) 2018/1725 (1) obveščamo o naslednjem:

Pravni podlagi za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta 2014/145/SZVP (2), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2233 (3), in Uredba Sveta (EU) št. 269/2014 (4), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2229 (5).

Za ta postopek obdelave je odgovoren oddelek RELEX.1 v Generalnem direktoratu za zunanje odnose (RELEX) Generalnega sekretariata Sveta (GSS), katerega naslov je:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Kontaktni podatki pooblaščene osebe za varstvo podatkov v GSS:

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostaviti in posodobiti seznam posameznikov, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom (SZVP) 2022/2233, in Uredbo (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/2229.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2014/145/SZVP in Uredbi (EU) št. 269/2014.

Zbrani osebni podatki vključujejo podatke, potrebne za pravilno identifikacijo zadevne osebe, utemeljitev in katere koli druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko sporočijo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 bo uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot so pravica dostopa in pravica do popravka ali do ugovora, urejeno z Uredbo (EU) 2018/1725.

Osebni podatki se bodo hranili pet let od trenutka, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, ali trenutka, ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali dokler bo trajal sodni postopek, če se je ta začel.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(3)  UL L 293, 14.11.2022, str. 40.

(4)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(5)  UL L 293, 14.11.2022, str. 9.

---

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/44

---

Obvestilo osebi, za katero veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom (SZVP) 2022/2234, in iz Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/2230, o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu

(2022/C 433/12)

Osebi, navedeni na seznamu iz Priloge k Sklepu Sveta 2011/235/SZVP (1), kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/2234 (2), in iz Priloge I k Uredbi Sveta (EU) št. 359/2011 (3), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2230 (4), o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu, sporočamo naslednje:

Svet Evropske unije je ugotovil, da je treba to osebo uvrstiti na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa 2011/235/SZVP in Uredbe (EU) št. 359/2011.

Zadevno osebo obveščamo, da je mogoče pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih straneh iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 359/2011, vložiti prošnjo za dovoljenje za uporabo zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali posebna plačila (glej člen 4 Uredbe).

Zadevna oseba mora morebitno zahtevo za ponovno preučitev odločitve o njeni uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili Svetu predložiti pred 31. decembrom 2022 na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Zadevne osebe obenem obveščamo, da je mogoče odločitev Sveta izpodbijati pred Splošnim sodiščem Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 275, drugi odstavek, in člena 263, četrti in šesti odstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 100, 14.4.2011, str. 51.

(2)  UL L I 294, 14.11.2022, str. 43.

(3)  UL L 100, 14.4.2011, str. 1.

(4)  UL L I 294, 14.11.2022, str. 13.

---

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/45

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu

(2022/C 433/13)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (1) obveščamo o naslednjem:

Pravni podlagi za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta 2011/235/SZVP (2), kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/2234 (3), in Uredba Sveta (EU) št. 359/2011 (4), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2230 (5).

Za ta postopek obdelave je odgovoren oddelek RELEX.1.C v Generalnem direktoratu za zunanje odnose – RELEX Generalnega sekretariata Sveta (GSS), katerega naslov je:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Kontaktni podatki pooblaščene osebe za varstvo podatkov v GSS:

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostaviti in posodobiti seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom (SZVP) 2022/2234, in Uredbo (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/2230.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2011/235/SZVP in Uredbi (EU) št. 359/2011.

Zbrani osebni podatki vključujejo potrebne podatke za pravilno identifikacijo zadevne osebe in utemeljitev ter katere koli druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko posredujejo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 bo uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot so pravica dostopa ter pravica do popravka ali do ugovora, urejeno v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725.

Osebni podatki se bodo hranili pet let od dne, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, ali ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali za čas trajanja sojenja, če se je to začelo.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 100, 14.4.2011, str. 51.

(3)  UL LI 293, 14.11.2022, str. 43

(4)  UL L 100, 14.4.2011, str. 1.

(5)  UL LI 293, 14.11.2022, str. 13

---

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/47 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/47

---

Obvestilo osebam, subjektom in organom, za katere veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/2235, in iz Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2231, o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

(2022/C 433/14)

Osebam in subjektom, navedenim na seznamu iz Priloge k Sklepu Sveta 2011/235/SZVP (1), kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/2235 (2), in iz Priloge I k Uredbi Sveta (EU) št. 359/2011 (3), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2231 (4), o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu, sporočamo naslednje:

Svet Evropske unije je ugotovil, da je treba te osebe in subjekte uvrstiti na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa 2011/235/SZVP in Uredbe (EU) št. 359/2011.

Zadevne osebe in subjekte obveščamo, da je mogoče pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih straneh iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 359/2011, vložiti prošnjo za dovoljenje za uporabo zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali posebna plačila (glej člen 4 Uredbe).

Zadevne osebe in subjekti morajo morebitno zahtevo za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili Svetu predložiti pred 31. decembrom 2022 na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Zadevne osebe in subjekte obenem obveščamo, da je mogoče odločitev Sveta izpodbijati pred Splošnim sodiščem Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 275, drugi odstavek, in člena 263, četrti in šesti odstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 100, 14.4.2011, str. 51.

(2)  UL L 293, 14.11.2022, str. 46.

(3)  UL L 100, 14.4.2011, str. 1.

(4)  UL L 293, 14.11.2022, str. 16.

---

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/48

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

(2022/C 433/15)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (1) obveščamo o naslednjem:

Pravni podlagi za ta postopek obdelave sta Sklep 2011/235/SZVP (2), kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/2235 (3), in Uredba (EU) št. 359/2011 (4), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2231 (5).

Za ta postopek obdelave je odgovoren oddelek RELEX.1.C v Generalnem direktoratu za zunanje odnose – RELEX Generalnega sekretariata Sveta (GSS), katerega naslov je:

Council of the European Union

| General Secretariat |
| --- |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu |

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Kontaktni podatki pooblaščene osebe za varstvo podatkov v GSS:

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostaviti in posodobiti seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/2235, in Uredbo (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2231.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2011/235/SZVP in Uredbi (EU) št. 359/2011.

Zbrani osebni podatki vključujejo potrebne podatke za pravilno identifikacijo zadevne osebe in utemeljitev ter katere koli druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko posredujejo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 bo uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot so pravica dostopa ter pravica do popravka ali do ugovora, urejeno v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725.

Osebni podatki se bodo hranili pet let od dne, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, ali ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali za čas trajanja sojenja, če se je to začelo.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 100, 14.4.2011, str. 51.

(3)  UL L 293, 14.11.2022, str. 46.

(4)  UL L 100, 14.4.2011, str. 1.

(5)  UL L 293, 14.11.2022, str. 16.

---

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/50

---

Informacije v nadaljevanju so namenjene naslednjim naslovnikom: ABDOLLAHI Hamed, AL-NASSER Abdelkarim Hussein Mohamed, AL-YACOUB Ibrahim Salih Mohammed, ARBABSIAR Manssor, ASSADI Assadollah, BOUYERI Mohammed, EL HAJJ Hassan Hassan, AL-DIN Izz Hasan, MELIAD Farah, MOHAMMED Khalid Sheikh, SHAHLAI Abdul Reza, SHAKURI Ali Gholam, Al-Aqsa Martyrs’ Brigade, Communist Party of the Philippines, vključno z New People’s Army – NPA, Hizballah Military Wing, Ejército de Liberación Nacional (National Liberation Army), Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP, Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command, Sendero Luminoso – SL (Shining Path) in Teyrbazen Azadiya Kurdistan – TAK osebam in skupinam, uvrščenim na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča Sveta 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu ter Uredba Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (glej prilogi k Sklepu Sveta (SZVP) 2022/1241 in Izvedbeni uredbi Sveta (EU) 2022/1230)

(2022/C 433/16)

Navedene osebe in skupine s seznama v Sklepu Sveta (SZVP) 2022/1241 (1) in Izvedbeni uredbi Sveta (EU) 2022/1230 (2) obveščamo o naslednjem:

V Uredbi Sveta (ES) št. 2580/2001 (3) je določeno, da se zamrznejo vsa denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri, ki pripadajo zadevnim osebam in skupinam, ter da se tem osebam in skupinam ne dajo v razpolaganje, bodisi neposredno ali posredno, nobena denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri.

Svet je prejel nove informacije, ki so pomembne za uvrstitev navedenih oseb in skupin na seznam. Ob upoštevanju teh novih informacij namerava ustrezno spremeniti utemeljitve.

Zadevne osebe in skupine lahko zahtevek za pridobitev predvidenih utemeljitev, na podlagi katerih so ostale na zadevnem seznamu, pošljejo na naslednji naslov:

| Council of the European Union (Attn: COMET designations) |
| --- |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union (Attn: COMET designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Take zahtevke je treba poslati do 22. novembra 2022.

Zadevne osebe in skupine lahko Svetu na zgornji naslov kadar koli pošljejo zahtevek za ponovno preučitev odločitve, na podlagi katere so bile uvrščene na seznam in so na njem ostale, skupaj z morebitnimi dokazili. Te prošnje bodo obravnavane, ko bodo prejete. V zvezi s tem zadevne osebe in skupine opozarjamo, da Svet v skladu s členom 1(6) Skupnega stališča Sveta 2001/931/SZVP (4) seznam redno pregleduje.

Zadevne osebe in skupine opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, navedenih na seznamu iz Priloge k navedeni uredbi, zaprosijo, da se jim dovoli uporaba zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali določena plačila v skladu s členom 5(2) navedene uredbe.

---

(1)  UL L 190, 19.7.2022, str. 133.

(2)  UL L 190, 19.7.2022, str. 1.

(3)  UL L 344, 28.12.2001, str. 70.

(4)  UL L 344, 28.12.2001, str. 93.

---

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/51

---

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/72/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 101/2011 o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe, subjekte in organe glede na razmere v Tuniziji

(2022/C 433/17)

Osebe, navedene v Prilogi k Sklepu Sveta 2011/72/SZVP (1) in v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) št. 101/2011 (2) o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe, subjekte in organe glede na razmere v Tuniziji, obveščamo o naslednjem:

Svet je od tunizijskih organov prejel informacije, ki jih bo upošteval v okviru letnega pregleda omejevalnih ukrepov, ki zadevajo vse osebe s seznama v Prilogi k Sklepu 2011/72/SZVP in Prilogi I k Uredbi (EU) št. 101/2011. Zadevne osebe obveščamo, da lahko Svetu do 22. novembra 2022 pošljejo zahtevo za pridobitev informacij, ki se nanašajo nanje, in sicer na naslednji naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Svet bo morebitne pripombe upošteval pri rednem pregledu v skladu s členom 5 Sklepa 2011/72/SZVP in členom 12(4) Uredbe (EU) št. 101/2011.

---

(1)  UL L 28, 2.2.2011, str. 62.

(2)  UL L 31, 5.2.2011, str. 1.

---

Računsko sodišče

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/52

---

Letno poročilo o skupnih podjetjih EU za proračunsko leto 2021

(2022/C 433/18)

Evropsko računsko sodišče bo 15. novembra 2022 objavilo letno poročilo o skupnih podjetjih EU za proračunsko leto 2021, skupaj z njihovimi odgovori.

Od 15. novembra 2022 od 17. ure naprej lahko poročilo preberete neposredno na spletišču Evropskega računskega sodišča ali si ga z njega prenesete:

| | https://www.eca.europa.eu/sl/Pages/DocItem.aspx?did=62403. |
| --- | --- |

https://www.eca.europa.eu/sl/Pages/DocItem.aspx?did=62403.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/53 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/53

---

Obvestilo Ministrstva za gospodarski razvoj Češke republike – na podlagi člena 3(2) Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

(2022/C 433/19)

V skladu s členom 3, odstavek 2, Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne

O pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov Ministrstvo za okolje obvešča, da je prejelo vlogo za izdajo predhodnega dovoljenja za predlog določitve območja izkoriščanja Karviná-Doly IV za izkoriščanje nahajališča vnetljivega zemeljskega plina, vezanega na premogovniške plasti rudnika Darkov, obrat št. 3, št. nahajališča 070423. Vloga se nanaša na območje večkotne oblike s površino približno 4,49875 km2. Nahaja se na katastrskem območju občin Karviná-Doly, Stonava a Darkov v Moravsko-šlezijski pokrajini (severovzhodni del Češke republike), kakor je opredeljeno na priloženem zemljevidu.

V skladu z navedeno direktivo in členom 24 Zakona št. 44/1988 Sb. o varstvu in izkoriščanju mineralnih virov (zakon o rudarstvu), kakor je bil spremenjen, Ministrstvo za okolje Češke republike poziva pravne ali fizične osebe, pooblaščene za izvajanje rudarske dejavnosti (vložniki), da predložijo konkurenčno vlogo za predhodno dovoljenje za določitev območja izkoriščanja na zgoraj opredeljenem območju. Organ, pristojen za sprejetje odločitve, je Ministrstvo za okolje. Merila, pogoji in zahteve iz člena 5(1) in (2) ter člena 6(2) zgoraj navedene direktive so v celoti določeni v češki zakonodaji v Zakonu št. 44/1988 o varstvu in izkoriščanju mineralnih virov (zakon o rudarstvu), kakor je bil spremenjen.

Vloge se lahko oddajo v 90 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije tako, da se pošljejo na naslov Ministrstva za okolje:

| RNDr. Martin Holý |
| --- |
| ředitel odboru geologie |
| Ministerstvo životního prostředí |
| Vršovická 65 |
| 100 10 Praha 10 |
| ČEŠKA |

RNDr. Martin Holý

ředitel odboru geologie

Ministerstvo životního prostředí

Vršovická 65

100 10 Praha 10

ČEŠKA

Vloge, ki bodo prispele po navedene roku, ne bodo upoštevane. Odločitev o vlogah bo sprejeta najpozneje v dvanajstih mesecih po tem roku. Dodatne informacije Vam lahko posreduje oddelek za geologijo na e-naslovu: martin.holy@mzp.cz.

---

PRILOGA

Image 1

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/55 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/55

---

OBVESTILO V SKLADU S ČLENOM 29(2) KADROVSKIH PREDPISOV

Objava treh prostih delovnih mest direktorice/direktorja za vire (razred AD 14) v generalnih direktoratih za:

mednarodna partnerstva (INTPA)

zdravje in varnost hrane (SANTE)

trgovino (TRADE)

COM/2022/10419

(2022/C 433/20)

Evropska komisija je objavila razpis treh prostih delovnih mest (COM/2022/10419) direktorice/direktorja za vire (razred AD 14) v Generalnem direktoratu za mednarodna partnerstva (INTPA), Generalnem direktoratu za zdravje in varnost hrane (SANTE) ter Generalnem direktoratu za trgovino (TRADE).

Za besedilo razpisa prostih delovnih mest v 24 jezikih in prijavo obiščite to namensko spletno stran na spletišču Evropske komisije: https://europa.eu/!RNhCDw.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/56 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/56

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10943 – ENEL / CVC CAPITAL PARTNERS / GRIDSPERTISE)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 433/21)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Enel S.p.A. („Enel“, Italija), |
| --- | --- |

—

Enel S.p.A. („Enel“, Italija),

| — | CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC Capital Partners“, Luksemburg), |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC Capital Partners“, Luksemburg),

| — | Gridspertise S.r.l. („Gridspertise“, Italija), ki ga trenutno obvladuje podjetje Enel. |
| --- | --- |

—

Gridspertise S.r.l. („Gridspertise“, Italija), ki ga trenutno obvladuje podjetje Enel.

Podjetji Enel in CVC Capital Partners pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Gridspertise.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za podjetje Enel: integriran globalni akter, dejaven na področju proizvodnje električne energije ter distribucije in dobave plina, |
| --- | --- |

—

za podjetje Enel: integriran globalni akter, dejaven na področju proizvodnje električne energije ter distribucije in dobave plina,

| — | za podjetje CVC Capital Partners: svetovalne storitve za investicijske sklade in upravljanje investicijskih skladov z deleži v več podjetjih, dejavnih v različnih panogah po svetu, |
| --- | --- |

—

za podjetje CVC Capital Partners: svetovalne storitve za investicijske sklade in upravljanje investicijskih skladov z deleži v več podjetjih, dejavnih v različnih panogah po svetu,

| — | za podjetje Gridspertise: dobavitelj opreme za pametna omrežja za operaterje distribucijskih sistemov in uporabnike omrežja. |
| --- | --- |

—

za podjetje Gridspertise: dobavitelj opreme za pametna omrežja za operaterje distribucijskih sistemov in uporabnike omrežja.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10943 – ENEL / CVC CAPITAL PARTNERS / GRIDSPERTISE

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/58 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/58

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10927 – ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 433/22)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | In’li (Francija), ki ga obvladuje skupina Action Logement (Francija), |
| --- | --- |

—

In’li (Francija), ki ga obvladuje skupina Action Logement (Francija),

| — | AGLM Immo (Francija), ki ga obvladuje skupina AG2R La Mondiale (Francija), |
| --- | --- |

—

AGLM Immo (Francija), ki ga obvladuje skupina AG2R La Mondiale (Francija),

| — | Pierre Impact (Francija), ki ga obvladuje podjetje BNP Paribas (Francija), |
| --- | --- |

—

Pierre Impact (Francija), ki ga obvladuje podjetje BNP Paribas (Francija),

| — | JV (ciljno podjetje, Francija). |
| --- | --- |

—

JV (ciljno podjetje, Francija).

Podjetja In’li, AGLM Immo in Pierre Impact pridobijo v smislu člena 3(1), točka (b), in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad ciljnim podjetjem, ki je polno delujoče skupno podjetje.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | za podjetje In’li: nepremičninsko podjetje, hčerinsko podjetje skupine Action Logement, dejavno v Franciji na področju socialnih stanovanj in stanovanj srednjega razreda, |
| --- | --- |

—

za podjetje In’li: nepremičninsko podjetje, hčerinsko podjetje skupine Action Logement, dejavno v Franciji na področju socialnih stanovanj in stanovanj srednjega razreda,

| — | za podjetje AGLM Immo: hčerinsko podjetje skupine AG2R La Mondiale, ki je bila ustanovljena, da bi vsem podjetjem AG2R La Mondiale olajšala lastništvo nepremičnin. AG2R La Mondiale je zavarovalniška skupina, ki deluje v Franciji in Luksemburgu ter je specializirana za zavarovanje posameznikov (pokojninsko zavarovanje, zdravstveno zavarovanje, skrbstveno zavarovanje, varčevanje, socialno varstvo), |
| --- | --- |

—

za podjetje AGLM Immo: hčerinsko podjetje skupine AG2R La Mondiale, ki je bila ustanovljena, da bi vsem podjetjem AG2R La Mondiale olajšala lastništvo nepremičnin. AG2R La Mondiale je zavarovalniška skupina, ki deluje v Franciji in Luksemburgu ter je specializirana za zavarovanje posameznikov (pokojninsko zavarovanje, zdravstveno zavarovanje, skrbstveno zavarovanje, varčevanje, socialno varstvo),

| — | za podjetje Pierre Impact: družba za upravljanje, ki ponuja vrsto raznolikih nepremičninskih storitev v Franciji in številnih državah članicah EGP, |
| --- | --- |

—

za podjetje Pierre Impact: družba za upravljanje, ki ponuja vrsto raznolikih nepremičninskih storitev v Franciji in številnih državah članicah EGP,

| — | za ciljno podjetje: polno delujoče skupno podjetje, ki bo v Franciji dejavno v sektorju stanovanjskih nepremičnin. |
| --- | --- |

—

za ciljno podjetje: polno delujoče skupno podjetje, ki bo v Franciji dejavno v sektorju stanovanjskih nepremičnin.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10927 – ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/60

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 433/23)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Cebolla de la Mancha“

EU št.: PGI-ES-02631 – 7. septembra 2020

ZOP ( )ZGO (X)

1.   Ime ZGO

„Cebolla de la Mancha“

2.   Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   
  Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2.   
  Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Čebule (čebulice vrste Allium cepa L.) sorte recas, ki se prodajajo sveže in cele.

Zaščitena geografska označba se bo uporabljala le za čebule z vsebnostjo suhe snovi od 5 do 10 %, težo čebulice od 165 do 1 000 gramov, premerom od 50 do 120 mm in najnižjo vsebnostjo sladkorja 3,5 oBx (± 0,5 %).

Zaradi vsebnosti suhe snovi je tekstura čebul „Cebolla de la Mancha“ hrustljava in mesnata, najnižja vsebnost sladkorja pa jim daje blag, rahlo oster okus.

Čebule „Cebolla de la Mancha“ so okrogle oblike, z dovoljeno 10-odstotno deformacijo v prečnem premeru in premerih na obeh koncih.

Čebula „Cebolla de la Mancha“ mora imeti vsaj dva zunanja luskolista ali tuniki, ki ji določata zunanjo barvo, ki mora biti bakrena ali temno bronasta. Meso čebulice mora biti belo.

3.3.   
  Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

–

3.4.   
  Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Čebule „Cebolla de la Mancha“ je treba proizvajati na geografskem območju, opisanem v točki 4.

3.5.   
  Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Pakirnice morajo biti opremljene s sistemi, ki omogočajo, da se čebule z zaščiteno geografsko označbo pakirajo ločeno od drugih čebul.

3.6.   
  Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Poleg imena, pod katerim se proizvod prodaja, mora biti na etiketah na embalaži čebule prikazan logotip znamke čebule „Cebolla de la Mancha“ z napisom „Indicación Geográfica Protegida“ (zaščitena geografska označba). Ta logotip mora biti na voljo vsem izvajalcem, ki vložijo zahtevo zanj in izpolnjujejo zahteve iz specifikacije proizvoda. Etikete lahko vključujejo neobvezno oznako skladnosti, ki jo izda organ za certificiranje proizvodov.

Image 2

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje, na katerem se proizvaja proizvod z zaščiteno geografsko označbo, ustreza občinam v naslednjih okrožjih: Almansa, Centro, Hellín, Mancha in Manchuela (provinca Albacete); Campo de Calatrava, Campos de Montiel in Mancha (provinca Ciudad Real); Mancha Alta, Mancha Baja in Manchuela (provinca Cuenca) ter La Mancha, La Sagra, Talavera (samo občina Talavera) in Torrijos (provinca Toledo).

5.   Povezava z geografskim območjem

Zahtevek za registracijo čebule „Cebolla de la Mancha“ kot ZGO temelji na lastnostih čebul: sorte recas, okrogle oblike, z vsebnostjo suhe snovi od 5 do 10 %, vsaj dvema zunanjima luskolistoma ali tunikama, ki morata biti bakrene ali temno bronaste barve, belim mesom, najnižjo vsebnostjo sladkorja v vrednosti 3,5 oBx, težo čebulice od 165 do 1 000 gramov ter obsegom od 50 do 120 mm. Te lastnosti čebulam zagotavlja geografsko območje, na katerem se pridelujejo, in način, kako se s pridelkom ravna.

5.1.   
  Posebnosti geografskega območja

(a)   Relief

Regija La Mancha prejema površinske vode iz okoliških hribov in gorovij, ta konfiguracija pokrajine pa je privedla do nastanka plodnih in vodnatih ravnic ob bregovih rek v regiji. Skupaj z vodnjaki s podtalnico je to omogočilo razvoj gojenja čebule na precej specifičnih tleh in v precej specifičnih podnebnih razmerah, kar je privedlo do značilnih organoleptičnih lastnosti: hrustljave, mesnate teksture in blagega, rahlo ostrega okusa.

(b)   Podnebje

Temperature v regiji Castile La Mancha so zaradi celinskega vpliva zelo ekstremne. Razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami so zelo velike (do 18–20 stopinj).

Padavin je zelo malo, z letnim povprečjem 392,83 mm/m2 na opredeljenem območju za zaščiteno geografsko označbo, območje pa je močno izpostavljeno soncu (prejme povprečno 2 777 ur sončne svetlobe na leto) in evapotranspiraciji poleti. Poleg tega so ravni relativne vlažnosti nizke (letno povprečje 64 %), kroženje vetra pa je skoraj stalno, s povprečno potjo vetra 216 km/dan (ki se na vremenski postaji Albacete povzpne do povprečno 344 km/dan).

(c)   Tla

Tekstura tal je najpogosteje ilovnata ali peščeno-ilovnata, tla pa so zelo propustna in imajo visoko vsebnost mineralov. Horizont B je apnenčast, tla pa so kamnita, porozna in enostavna za obdelavo. Vsebujejo manj kot 20 % gline. Vrednost pH tal je alkalna in se giblje med 7,5 in 8,5. Vsebnost organskih snovi je praviloma nizka, približno 1,5 %. Čebule se gojijo na zemljiščih s plitvo slabo rodovitno prstjo in globino približno 35–40 cm. Količina rastlinam lahko dostopnega fosforja v tleh je po navadi srednja do nezadostna, medtem ko so kalij, magnezij in kalcij lahko dostopni.

5.2.   
  Posebnosti proizvoda

Čebule „Cebolla de la Mancha“ imajo naslednje značilnosti:

| | Čebule sorte recas. |
| --- | --- |

Čebule sorte recas.

| | Okrogla oblika. |
| --- | --- |

Okrogla oblika.

| | Vsebnost suhe snovi od 5 do 10 %, kar daje čebulam hrustljavo, mesnato teksturo. |
| --- | --- |

Vsebnost suhe snovi od 5 do 10 %, kar daje čebulam hrustljavo, mesnato teksturo.

| | Vsaj dva suha zunanja luskolista ali tuniki, ki morata biti bakrene ali temno bronaste barve. |
| --- | --- |

Vsaj dva suha zunanja luskolista ali tuniki, ki morata biti bakrene ali temno bronaste barve.

| | Belo meso. |
| --- | --- |

Belo meso.

| | Najnižja vsebnost sladkorja v vrednosti 3,5 oBx, kar daje čebulam blag, rahlo oster |
| --- | --- |

Najnižja vsebnost sladkorja v vrednosti 3,5 oBx, kar daje čebulam blag, rahlo oster

| | Teža čebulice od 165 do 1 000 gramov. |
| --- | --- |

Teža čebulice od 165 do 1 000 gramov.

| | Premer od 50 do 120 mm. |
| --- | --- |

Premer od 50 do 120 mm.

5.3.   
  Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Preplet tal, podnebnih razmer in pridelovalnih praks na območju proizvodnje je privedel do izbora sorte čebule recas, ki je popolnoma prilagojena temu območju proizvodnje. Povpraševanje po čebuli je zaradi njenih posebnih lastnosti barve, velikosti, teksture in okusa tako veliko, da je regija Castile-La Mancha najpomembnejša proizvajalka čebule v Španiji, saj se v njej proizvede več kot polovica vse čebule v državi.

Poleg genotipa sort recas je značilna barva zunanjega luskolista neposredno povezana s številom ur sonca na območju, saj ima čebula zaradi letnega povprečja 2 777 ur sončne svetlobe vsaj dva zunanja luskolista ali tuniki bakrene ali temno bronaste barve.

Nihanje med dnevnimi in nočnimi temperaturami je v razponu od 18 do 20 stopinj. Povprečne nočne temperature v poletnih mesecih so nižje od 20 oC, kar pomeni, da čebulice porabijo manj rezerv v procesu dihanja ponoči, neto fotosinteza pa je višja. Zaradi tega so čebulice sorte recas, ki rastejo na območju vpliva, povezanega z ZGO, večje. Čebulice so srednje velike do velike in imajo okroglo obliko, premer od 50 do 120 mm ter težo čebulice od 165 do 1 000 gramov.

Zaradi dostopnosti kalija, magnezija in kalcija v tleh na območju proizvodnje imajo čebule „Cebolla de la Mancha“ značilno sladek okus. Najnižja vsebnost sladkorja v njih, ki je 3,5 oBx, daje čebulam blag, rahlo oster okus.

Padavin na območju je zelo malo, od 300 do 400 mm/leto. Zaradi močne osončenosti in evapotranspiracije poleti, skupaj s toplimi nočmi in nizkimi ravnmi relativne vlažnosti, se vsebnost suhe snovi giblje med 5 in 10 %, kar daje čebulam hrustljavo, mesnato teksturo.

Cilj pridelovalne prakse je pridelati čebule z dobro zaprtim vratom, ko se postopek pridelave bliža koncu (kar se doseže, ko je število ur sonca veliko, temperature še vedno visoke, relativna vlažnost nizka, kroženje vetra skoraj stalno in evapotranspiracija velika). To v kombinaciji s podnebnimi razmerami, nizkimi temperaturami in nizko relativno vlažnostjo na območju v mesecih, ko se čebule skladiščijo, zagotavlja veliko kakovost čebule v njenem celotnem, dolgem roku uporabnosti.

Sklic na objavo specifikacije

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/PC_IGP_CEBOLLA_DE_LA_MANCHA-20191202.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/64 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/64

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 433/24)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Antakya Künefesi“

EU št.: PGI-TR-02451 – 14.3.2019

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

„Antakya Künefesi“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Republika Turčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 2.3 Kruh, fino pecivo, slaščice, keksi in drugi pekovski izdelki

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Antakya Künefesi“ je ena od redkih turških slaščic, ki vsebujejo sir. Pri proizvodnji se uporabljajo künefelik kadayıf (manj pečeno vlaknasto testo za kunafo), sveži sir Antakya künefelik (sir za kunafo), maslo in sirup. Sir künefelik se speče med dvema slojema testa künefelik kadayıf, zmešanega z maslom, na nizkem pekaču, preden je sladica postrežena, pa se nanjo nanese sirup želene sladkobe. Velikost pekača je odvisna od števila predvidenih porcij. Proizvod „Antakya Künefesi“ se postreže vroč. Med uživanjem naj bi se sir vlaknasto vlekel.

Proizvod „Antakya Künefesi“ je ploščata okrogla slaščica, visoka 1–2 cm. Premer slaščice je odvisen od števila porcij. Znaša lahko od 10 cm do 50 cm. Ko sta zgornji in spodnji sloj iz mešanice testa künefelik kadayıf in masla pečena, zaradi Maillardove reakcije porjavita, skorja pa postane hrustljava. Sir Antakya künefelik med slojema testa se zmehča in se vleče. Po dodatku sirupa je sladkega okusa. Proizvod „Antakya Künefesi“ se postreže, ko je še vroč, takoj po dodajanju sirupa. Surov (toplotno neobdelan) se lahko zamrzne in hrani pri –18 °C za namene prevoza in distribucije.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Mleko za proizvodnjo sira Antakya künefelik mora biti pridobljeno iz province Hatay. Okus tega sira izhaja iz mleka krav, ki se pasejo na bogatem rastlinju v regijah province Hatay.

3.4.   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Testo künefelik kadayıf, sir Antakya künefelik in proizvod „Antakya Künefesi“ morajo biti proizvedeni na geografskem območju, opredeljenem v točki 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Naslednji podatki morajo biti čitljivo in neizbrisno napisani ali natisnjeni na pakiranju proizvoda „Antakya Künefesi“:

| — | trgovsko ime in naslov, kratko ime in naslov ali registrirana blagovna znamka podjetja; |
| --- | --- |

—

trgovsko ime in naslov, kratko ime in naslov ali registrirana blagovna znamka podjetja;

| — | številka serije; |
| --- | --- |

—

številka serije;

| — | ime blaga – „Antakya Künefesi“; |
| --- | --- |

—

ime blaga – „Antakya Künefesi“;

| — | neto teža; |
| --- | --- |

—

neto teža;

| — | rok uporabnosti nepečenega proizvoda (en teden v hladilnika ali šest mesecev pri –18 °C); |
| --- | --- |

—

rok uporabnosti nepečenega proizvoda (en teden v hladilnika ali šest mesecev pri –18 °C);

| — | proizvod je treba speči in zaužiti, ko je še vroč, takoj po dodajanju sirupa; |
| --- | --- |

—

proizvod je treba speči in zaužiti, ko je še vroč, takoj po dodajanju sirupa;

| — | naslednji logotip: |
| --- | --- |

—

naslednji logotip:

Image 3

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Proizvodna regija slaščice „Antakya Künefesi“ so provinca Hatay in njena okrožja (Antakya, Altınözü, Kumlu, Belen, İskenderun, Arsuz, Kırıkhan, Payas, Dörtyol, Hassa, Erzin, Samandağ, Yayladağ, Defne, Reyhanlı). Hatay je naselitveno središče na najjužnejši točki Turčije. Obdajajo ga Sredozemsko morje na zahodu, Sirija na jugu in vzhodu, Adana na severozahodu, Osmaniye na severu in Gaziantep na severovzhodu.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Povezava med proizvodom „Antakya Künefesi“ in njegovim geografskim območjem temelji na slovesu proizvoda, receptu ter proizvodnih spretnostih pri izdelavi testa künefelik kadayıf, sira Antakya künefelik in slaščice „Antakya Künefesi“. Recept in proizvodne spretnosti so se prenašali iz generacije v generacijo na podlagi odnosa med mojstrom in vajencem. Da bi se ohranila določena kakovost proizvoda, je treba upoštevati nekaj ključnih točk. Za prilagajanje debeline testa künefelik kadayıf in njegove teksture med hitrim pečenjem na vrtečem se pekaču so na primer potrebne nekatere določene spretnosti. Prav tako se lastnost vlečenja sira Antakya künefelik zagotovi pri proizvodnji sira. Te spretnosti se pridobijo, ko je pod nadzorom mojstra dosežena določena raven izkušenj/mojstrstva. V opredeljeni regiji morata biti proizvedeni dve sestavini, in sicer testo künefelik kadayıf in sir Antakya künefelik.

Okus sira Antakya künefelik izhaja iz mleka krav, ki se pasejo na bogatem rastlinju v regijah province Hatay. V teh regijah raste približno 2 000 vrst rastlin, od katerih je 300 zabeleženih kot endemičnih. Domneva se, da k okusu sira künefelik prispevajo endemične rastline iz teh regij, zlasti zahter (divji timijan). Da bi ohranil in predstavil to pestrost, je guverner province Hatay leta 2017 zgradil muzej aromatičnih in endemičnih rastlin.

Sir, ki se uporablja pri proizvodnji slaščice „Antakya Künefesi“, je zelo edinstven, saj se proizvaja izključno za kunafo in je znan kot sir künefelik. Najznačilnejše lastnosti sira Antakya künefelik so, da je proizveden iz surovega kravjega mleka, je elastičen in ima tako imenovano strukturo „piščančjih prsi“ z vrednostjo pH 4,9–5,2. Nad temperaturo 65 °C se sir vleče. Značilna in funkcionalna lastnost sira je, da se v slaščici vleče in ima pri segrevanju vlaknasto strukturo.

Obstajajo dokumenti z islamskimi zapisi iz 18. stoletja, glede na katere naj bi bila izdelava kunafe (takrat se je uporabljal le izraz kunafa) v mestu Antakya opredeljena kot poklic (Gül, 2008.117). Od 18. do 20. stoletja so bile v dokumentih iz različnih let navedene informacije o kunafi in cenah kunafe, opredelitvi poklicne skupine, pripomočkih za izdelavo kunafe in njihovem dedovanju. V islamskih zapisih št. 50 (1898–1901) iz mesta Antakya se na primer pekač za kunafo v mestu Antakya šteje med nekatere dobrine, oblačila in gospodinjske predmete.

Informacije o ustanovitvi trga Künefeciler v tridesetih letih 20. stoletja so vključene v knjigo avtorja Boyacı, H. z naslovom „From Antakya to Hatay 1870-1976“ (Od mesta Antakya do province Hatay 1870–1976). V njej nastopata brata, ki prodajata slaščico „Antakya Künefesi“ in ki sta prebivalcem mesta Antakya v obdobju 1935–1960 stregla v kraju Köprübaşı. Ker sta bila temne polti, sta bila znana pod vzdevkom „Arabca“. Poleg tega je bil prodajalec slaščice „Antakya Künefesi“ Hacı Arab (Hacı Arabec) v obdobju 1940–1950 zelo znan mojster kunafe v trgovini št. 153 v predelu mesta Uzun Çarşı, kjer je danes pekarna (Nakim, B., 2012).

V časopisni rubriki z dne 27. septembra 1973 je Süleyman Okay, znan kot Abbuş Usta, podrobno opisal slaščico „Antakya Künefe“ s sirom (Okay, 2009).

V turističnem vodniku „Hatay Tourism Guide“ avtorja Kemala Karaömeroğlu, objavljenem leta 1971 (str. 29–31), so kroglice iz tatarskega bifteka, jegulja, polpet iz mletega mesa in bulgurja ter kunafa za sladico navedene kot značilne jedi mesta Antakya. Ob 50. obletnici republike leta 1973 je bila provinca Hatay v zborniku province poimenovana „Antakya Künefesi“. Proizvod „Antakya Künefesi“ je omenjen na strani 129 publikacije „Economic and Social Tourism Activities in Antakya“ (Dejavnosti gospodarskega in socialnega turizma v mestu Antakya), ki jo je İnayet İnsel objavila leta 1976.

Mestna občina Hatay v obeleženje priključitve province domovini vsako leto organizira festival mesta Antakya, na katerem se pripravi najdaljša slaščica „Antakya Künefesi“, ki je vsako leto en meter daljša. Leta 2019 je ta slaščica merila 81 metrov.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

–

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

Popravki

| 15.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 433/67 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 433/67

---

Popravek nenasprotovanja priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10763 – NORDEA / TOPDANMARK LIV HOLDING)

(
  Uradni list Evropske unije C 431 z dne 14. novembra 2022
  )

(2022/C 433/25)

Ta popravek se šteje za ničnega in neveljavnega.

---