# Službeni list C 458/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 458 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.1. prosinca 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 458

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.1. prosinca 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 458/01 | Tečajna lista eura – 30. studenoga 2022. | 1 |
| 2022/C 458/02 | Obavijest uvoznicima – Uvoz proizvoda u Uniju iz oblasti Donjeck, Herson, Luhansk i Zaporižja u Ukrajini | 2 |
| | Revizorski sud |
| 2022/C 458/03 | Tematsko izvješće 26/2022: – Europska statistika – Potencijal za daljnje poboljšanje kvalitete | 3 |
| | Europski nadzornik za zaštitu podataka |
| 2022/C 458/04 | Sažetak Mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Preporuci za odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora u ime Europske unije o konvenciji Vijeća Europe o umjetnoj inteligenciji, ljudskim pravima, demokraciji i vladavini prava
  (Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu) | 4 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2022/C 458/05 | Informacije koje su dostavile države članice u vezi sa zabranom ribolova | 7 |
| 2022/C 458/06 | Informacije koje su dostavile države članice u vezi sa zabranom ribolova | 8 |

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 458/01

Tečajna lista eura – 30. studenoga 2022.

1

2022/C 458/02

Obavijest uvoznicima – Uvoz proizvoda u Uniju iz oblasti Donjeck, Herson, Luhansk i Zaporižja u Ukrajini

2

Revizorski sud

2022/C 458/03

Tematsko izvješće 26/2022: – Europska statistika – Potencijal za daljnje poboljšanje kvalitete

3

Europski nadzornik za zaštitu podataka

2022/C 458/04

Sažetak Mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Preporuci za odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora u ime Europske unije o konvenciji Vijeća Europe o umjetnoj inteligenciji, ljudskim pravima, demokraciji i vladavini prava
  (Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu)

(Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu)

4

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2022/C 458/05

Informacije koje su dostavile države članice u vezi sa zabranom ribolova

7

2022/C 458/06

Informacije koje su dostavile države članice u vezi sa zabranom ribolova

8

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2022/C 458/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M. 10890 – MARCEGAGLIA STEEL / OLPUK / OSB / FSAB) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 9 |
| 2022/C 458/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10817 - ADVENT / DEM BUSINESS / HPM BUSINESS) (
  1
  ) | 11 |
| 2022/C 458/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10874 – DSM / FONTERRA / TASMAN) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 13 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2022/C 458/10 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 15 |
| 2022/C 458/11 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 22 |
| 2022/C 458/12 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 27 |
| 2022/C 458/13 | Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 | 31 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2022/C 458/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M. 10890 – MARCEGAGLIA STEEL / OLPUK / OSB / FSAB) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

9

2022/C 458/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10817 - ADVENT / DEM BUSINESS / HPM BUSINESS) (
  1
  )

1

11

2022/C 458/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10874 – DSM / FONTERRA / TASMAN) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

13

DRUGI AKTI

Europska komisija

2022/C 458/10

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

15

2022/C 458/11

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

22

2022/C 458/12

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

27

2022/C 458/13

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 1.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 458/1

---

Tečajna lista eura (1)

30. studenoga 2022.

(2022/C 458/01)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0376 |
| JPY | japanski jen | 144,28 |
| DKK | danska kruna | 7,4366 |
| GBP | funta sterlinga | 0,86488 |
| SEK | švedska kruna | 10,9345 |
| CHF | švicarski franak | 0,9854 |
| ISK | islandska kruna | 147,10 |
| NOK | norveška kruna | 10,2648 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,338 |
| HUF | mađarska forinta | 408,40 |
| PLN | poljski zlot | 4,6635 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9245 |
| TRY | turska lira | 19,3333 |
| AUD | australski dolar | 1,5425 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4021 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,0944 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6634 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4180 |
| KRW | južnokorejski von | 1 365,14 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,5768 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,3437 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5490 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 271,81 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6147 |
| PHP | filipinski pezo | 58,697 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,588 |
| BRL | brazilski real | 5,5063 |
| MXN | meksički pezo | 20,0111 |
| INR | indijska rupija | 84,4215 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0376

JPY

japanski jen

144,28

DKK

danska kruna

7,4366

GBP

funta sterlinga

0,86488

SEK

švedska kruna

10,9345

CHF

švicarski franak

0,9854

ISK

islandska kruna

147,10

NOK

norveška kruna

10,2648

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,338

HUF

mađarska forinta

408,40

PLN

poljski zlot

4,6635

RON

rumunjski novi leu

4,9245

TRY

turska lira

19,3333

AUD

australski dolar

1,5425

CAD

kanadski dolar

1,4021

HKD

hongkonški dolar

8,0944

NZD

novozelandski dolar

1,6634

SGD

singapurski dolar

1,4180

KRW

južnokorejski von

1 365,14

ZAR

južnoafrički rand

17,5768

CNY

kineski renminbi-juan

7,3437

HRK

hrvatska kuna

7,5490

IDR

indonezijska rupija

16 271,81

MYR

malezijski ringit

4,6147

PHP

filipinski pezo

58,697

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,588

BRL

brazilski real

5,5063

MXN

meksički pezo

20,0111

INR

indijska rupija

84,4215

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 1.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 458/2

---

Obavijest uvoznicima

Uvoz proizvoda u Uniju iz oblasti Donjeck, Herson, Luhansk i Zaporižja u Ukrajini

(2022/C 458/02)

Obaviješću uvoznicima o uvozu proizvoda u Uniju na temelju Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine iz područja oblasti Donjeck i Luhansk u Ukrajini koja nisu pod državnom kontrolom od 23. veljače 2022. (2022/C 87 I/01) Europska komisija obavijestila je uvoznike da ne postoje nužni uvjeti za carinska tijela Ukrajine za učinkovito upravljanje povlaštenim tarifnim postupanjem i kontrolu takvog postupanja u skladu sa Sporazumom o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane, za robu koja je proizvedena u područjima oblasti Donjeck i Luhansk u Ukrajini koja nisu pod državnom kontrolom ili je izvezena iz njih.

S obzirom na to da je Uredbom Vijeća (EU) 2022/1903 (1) od 6. listopada izmijenjen naslov Uredbe (EU) 2022/263 (2) od 23. veljače 2022. i prošireno zemljopisno područje primjene ograničenja iz te uredbe na sva područja u Ukrajini koja nisu pod državnom kontrolom u oblastima Donjeck, Herson, Luhansk i Zaporižja, potrebno je ažurirati prethodno navedenu obavijest uvoznicima.

Zabranjen je uvoz robe podrijetlom iz navedenih područja u Europsku uniju. U skladu s člankom 2. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) 2022/263 ta se zabrana ne primjenjuje na robu podrijetlom iz tih područja koja je dostupna ukrajinskim tijelima za pregled, za koju je potvrđeno ispunjavanje uvjeta za dodjelu prava na povlašteno podrijetlo i za koju je izdana potvrda o podrijetlu u skladu sa Sporazumom o pridruživanju između EU-a i Ukrajine. Budući da carinska tijela Ukrajine ne mogu primjenjivati relevantne odredbe Sporazuma kako bi zajamčila da se na robu iz tih područja može primijeniti povlašteno tarifno postupanje i provjerila ispunjava li ta roba sve potrebne zahtjeve, kako je predviđeno posebno člankom 33. Protokola 1. Sporazuma o pridruživanju, nisu ispunjeni uvjeti za primjenu povlaštenog tarifnog postupanja na takvu robu. Stoga se gospodarskim subjektima iz Europske unije savjetuje da ne traže povlašteno postupanje za uvoz u Uniju robe koja je proizvedena u područjima oblasti Donjeck, Herson, Luhansk i Zaporižja u Ukrajini koja nisu pod državnom kontrolom ili izvezena iz njih.

Na robu čiji uvoz u Uniju nije ograničen na temelju Uredbe (EU) 2022/263 može se primijeniti povlašteno tarifno postupanje u skladu sa Sporazumom o pridruživanju ako je podrijetlom iz Ukrajine i ako su uz nju priloženi potrebni dokazi o podrijetlu u obliku potvrde o prometu robe EUR.1 koju su izdala ukrajinska tijela ili izjave na računu ovlaštenog izvoznika u Ukrajini. Ažurirani popis ukrajinskih carinskih ureda i ovlaštenih izvoznika koji imaju pravo izdavati ili sastavljati dokaze o podrijetlu dostupan je carinskim tijelima država članica. Takva se roba stoga može uvoziti i na nju bi se trebalo primjenjivati povlašteno tarifno postupanje pod istim uvjetima kao i na uvoz iz bilo kojeg drugog dijela Ukrajine pod kontrolom vlade.

---

(1)  SL L 259 I, 6.10.2022., str. 1.

(2)  SL L 42 I, 23.2.2022., str. 77.

---

Revizorski sud

| 1.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 458/3

---

Tematsko izvješće 26/2022:

„Europska statistika – Potencijal za daljnje poboljšanje kvalitete”

(2022/C 458/03)

Europski revizorski sud objavio je tematsko izvješće 26/2022: „Europska statistika – Potencijal za daljnje poboljšanje kvalitete”

Izvješće možete pregledati ili preuzeti na internetskim stranicama Europskog revizorskog suda: https://www.eca.europa.eu/hr/Pages/DocItem.aspx?did=62590

---

Europski nadzornik za zaštitu podataka

| 1.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 458/4

---

Sažetak Mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Preporuci za odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora u ime Europske unije o konvenciji Vijeća Europe o umjetnoj inteligenciji, ljudskim pravima, demokraciji i vladavini prava

(2022/C 458/04)

(Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu)

Europska komisija je 18. kolovoza 2022. izdala Preporuku za odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora u ime Europske unije o konvenciji Vijeća Europe o umjetnoj inteligenciji, ljudskim pravima, demokraciji i vladavini prava („konvencija”) na temelju članka 218. UFEU-a.

U pogledu „prekogranične” prirode umjetne inteligencije EDPS pozdravlja opći cilj Vijeća Europe, i to pripremu prvog pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta o umjetnoj inteligenciji koji se temelji na normama Vijeća Europe o ljudskim pravima, demokraciji i vladavini prava. U skladu s time EDPS podržava otvaranje pregovora o konvenciji u ime EU-a i pozdravlja njezinu ulogu u promicanju pouzdane umjetne inteligencije koja je u skladu s vrijednostima EU-a.

EDPS uzima u obzir činjenicu da bi sadržaj konvencije u EU-u bio reguliran predloženim Aktom o umjetnoj inteligenciji te prihvaća Komisijin cilj osiguranja usklađenosti te konvencije s predloženim Aktom o umjetnoj inteligenciji, uzimajući u obzir budući razvoj zakonodavnog postupka. S druge strane, EDPS smatra da konvencija predstavlja važnu mogućnost za dopunu predloženog Akta o umjetnoj inteligenciji jačanjem zaštite temeljnih prava svih osoba na koje utječu sustavi umjetne inteligencije te se stoga zalaže za to da se konvencijom osiguraju jasna i snažna postupovna jamstva za osobe na koje utječu sustavi umjetne inteligencije.

U skladu s gore navedenim EDPS predlaže četiri osnovne preporuke za pregovaračke smjernice:

| — | u općim ciljevima u sklopu pregovora o konvenciji trebalo bi pridati veću važnost postupovnim jamstvima i pravima za osobe i skupine osoba na koje utječu sustavi umjetne inteligencije, u skladu s osnovnim usmjerenjem i ciljevima Vijeća Europe |
| --- | --- |

—

u općim ciljevima u sklopu pregovora o konvenciji trebalo bi pridati veću važnost postupovnim jamstvima i pravima za osobe i skupine osoba na koje utječu sustavi umjetne inteligencije, u skladu s osnovnim usmjerenjem i ciljevima Vijeća Europe

| — | u posebnu smjernicu trebalo bi uključiti izričito upućivanje na usklađenost konvencije s postojećim pravnim okvirom EU-a o zaštiti podataka |
| --- | --- |

—

u posebnu smjernicu trebalo bi uključiti izričito upućivanje na usklađenost konvencije s postojećim pravnim okvirom EU-a o zaštiti podataka

| — | u skladu s pristupom koji se temelji na riziku trebalo bi uvesti cilj kojim se zabranjuje da sustavi umjetne inteligencije predstavljaju neprihvatljive rizike |
| --- | --- |

—

u skladu s pristupom koji se temelji na riziku trebalo bi uvesti cilj kojim se zabranjuje da sustavi umjetne inteligencije predstavljaju neprihvatljive rizike

| — | konvencija bi trebala promicati primjenu pristupa tehničke i integrirane zaštite podataka u svakoj fazi životnog ciklusa sustava umjetne inteligencije. |
| --- | --- |

—

konvencija bi trebala promicati primjenu pristupa tehničke i integrirane zaštite podataka u svakoj fazi životnog ciklusa sustava umjetne inteligencije.

Osim toga, u Mišljenju se navode daljnje preporuke o uključivanju minimalnih postupovnih jamstava u konvenciju, kao i minimalnih uvjeta transparentnosti, objašnjivosti i mogućnosti revizije mehanizama usklađenosti i kontrole, o prekograničnoj suradnji među nadležnim tijelima koja trebaju imenovati stranke konvencije za nadzor postupovnih jamstava i prava koja se osiguravaju konvencijom.

1.   UVOD

| 1. | Europska komisija je 18. kolovoza 2022. izdala Preporuku za odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora u ime Europske unije o konvenciji Vijeća Europe o umjetnoj inteligenciji, ljudskim pravima, demokraciji i vladavini prava (1) („preporuka”) na temelju članka 218. UFEU-a. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Cilj je Preporuke odobriti otvaranje pregovora u ime EU-a za buduću konvenciju Vijeća Europe o umjetnoj inteligenciji, ljudskim pravima, demokraciji i vladavini prava („konvencija”), usvojiti pregovaračke smjernice te imenovati Komisiju pregovaračem EU-a (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | U svojem obrazloženju (3), Komisija naglašava da se pregovori o konvenciji odnose na pitanja koja su u isključivoj nadležnosti EU-a, među ostalim i zbog znatnog preklapanja između „nultog nacrta” konvencije koji je proslijedio Odbor za umjetnu inteligenciju (CAI) Vijeća Europe s jedne strane, i Komisijina Prijedloga uredbe o umjetnoj inteligenciji („predloženi akt o umjetnoj inteligenciji”) (4), s druge strane, u pogledu njihova područja primjene i sadržaja (5). |
| --- | --- |

3.

| 4. | U obrazloženju (6) Preporuke naglašava se da se u „nultom nacrtu” predlaže uključivanje sljedećih odredbi:






  — | svrhe i područja primjene (okvirne) konvencije |
| --- | --- | --- |

4.

—

svrhe i područja primjene (okvirne) konvencije

| — | definicija sustava umjetne inteligencije, životnog ciklusa, dobavljača, korisnika i „osobe na koju utječe umjetna inteligencija” |
| --- | --- |

—

definicija sustava umjetne inteligencije, životnog ciklusa, dobavljača, korisnika i „osobe na koju utječe umjetna inteligencija”

| — | određenih temeljnih načela, uključujući postupovna jamstva i prava osoba na koje umjetna inteligencija utječe, koja bi se primjenjivala na sve sustave umjetne inteligencije, bez obzira na njihovu razinu rizika |
| --- | --- |

—

određenih temeljnih načela, uključujući postupovna jamstva i prava osoba na koje umjetna inteligencija utječe, koja bi se primjenjivala na sve sustave umjetne inteligencije, bez obzira na njihovu razinu rizika

| — | dodatnih mjera za javni sektor kao i sustave umjetne inteligencije koji predstavljaju „neprihvatljive” i „značajne” razine rizika utvrđene na temelju metodologije procjene rizika i učinka (koja će se utvrditi naknadno u prilogu konvenciji) |
| --- | --- |

—

dodatnih mjera za javni sektor kao i sustave umjetne inteligencije koji predstavljaju „neprihvatljive” i „značajne” razine rizika utvrđene na temelju metodologije procjene rizika i učinka (koja će se utvrditi naknadno u prilogu konvenciji)

| — | mehanizma za naknadne aktivnosti i suradnju među strankama |
| --- | --- |

—

mehanizma za naknadne aktivnosti i suradnju među strankama

| — | završnih odredbi, uključujući mogućnost da države članice EU-a u svojim međusobnim odnosima primjenjuju pravo EU-a na pitanja obuhvaćena konvencijom te mogućnost da EU pristupi konvenciji. |
| --- | --- |

—

završnih odredbi, uključujući mogućnost da države članice EU-a u svojim međusobnim odnosima primjenjuju pravo EU-a na pitanja obuhvaćena konvencijom te mogućnost da EU pristupi konvenciji.

| 5. | U uvodnim izjavama 6. i 7. Preporuke naglašava se da sklapanje konvencije može utjecati na postojeća i buduća pravila Unije. U svrhu zaštite cjelovitosti prava Unije i osiguranja dosljednosti između odredbi međunarodnog prava i prava EU-a, Komisiju bi trebalo ovlastiti da pregovara o konvenciji. |
| --- | --- |

5.

| 6. | EDPS izdaje ovo Mišljenje kao odgovor na savjetovanje s Europskom komisijom od 18. kolovoza 2022., u skladu s člankom 42. stavkom 1. EUDPR-a (7). EDPS također pozdravlja upućivanje na to savjetovanje u uvodnoj izjavi 8. Preporuke. |
| --- | --- |

6.

8.   ZAKLJUČCI

| 49. | S obzirom na prethodno navedeno, EDPS daje sljedeće preporuke:






  (1) | pridati veću važnost cilju „osiguranja visoke razine zaštite ljudskih prava i očuvanja europskih vrijednosti”, u skladu s prirodom i mandatom Vijeća Europe |
| --- | --- | --- |

49.

(1)

pridati veću važnost cilju „osiguranja visoke razine zaštite ljudskih prava i očuvanja europskih vrijednosti”, u skladu s prirodom i mandatom Vijeća Europe

| (2) | izbrisati riječ „uključujući” nakon „pravo jedinstvenog tržišta EU-a i druga područja prava” u smjernicama 5. i 11. kako bi se bolje odrazilo međudjelovanje općih načela i temeljnih prava s jedne strane, i sekundarnog prava (prava jedinstvenog tržišta EU-a i drugih područja prava) s druge strane. |
| --- | --- |

(2)

izbrisati riječ „uključujući” nakon „pravo jedinstvenog tržišta EU-a i druga područja prava” u smjernicama 5. i 11. kako bi se bolje odrazilo međudjelovanje općih načela i temeljnih prava s jedne strane, i sekundarnog prava (prava jedinstvenog tržišta EU-a i drugih područja prava) s druge strane.

| (3) | dodati posebnu smjernicu u kojoj se podsjeća na nužnost postizanja prave ravnoteže između javnog interesa i interesa osoba na koje utječu sustavi umjetne inteligencije kako bi se osiguralo potpuno poštovanje prava na privatnost i zaštitu osobnih podataka te drugih obuhvaćenih temeljnih prava, posebno prava na pretpostavku nedužnosti i na pošteno suđenje, prava na dobru upravu i načela nediskriminacije |
| --- | --- |

(3)

dodati posebnu smjernicu u kojoj se podsjeća na nužnost postizanja prave ravnoteže između javnog interesa i interesa osoba na koje utječu sustavi umjetne inteligencije kako bi se osiguralo potpuno poštovanje prava na privatnost i zaštitu osobnih podataka te drugih obuhvaćenih temeljnih prava, posebno prava na pretpostavku nedužnosti i na pošteno suđenje, prava na dobru upravu i načela nediskriminacije

| (4) | navesti u smjernici da bi se konvencijom trebala osigurati određena minimalna postupovna jamstva i prava osoba na koje utječe korištenje sustava umjetne inteligencije |
| --- | --- |

(4)

navesti u smjernici da bi se konvencijom trebala osigurati određena minimalna postupovna jamstva i prava osoba na koje utječe korištenje sustava umjetne inteligencije

| (5) | navesti u smjernici da bi se konvencijom trebali predvidjeti minimalni uvjeti transparentnosti, objašnjivosti i mogućnosti revizije sustava umjetne inteligencije |
| --- | --- |

(5)

navesti u smjernici da bi se konvencijom trebali predvidjeti minimalni uvjeti transparentnosti, objašnjivosti i mogućnosti revizije sustava umjetne inteligencije

| (6) | u smjernici 14. pojasniti da se društveni/grupni rizici koje predstavljaju sustavi umjetne inteligencije također moraju procijeniti i ublažiti |
| --- | --- |

(6)

u smjernici 14. pojasniti da se društveni/grupni rizici koje predstavljaju sustavi umjetne inteligencije također moraju procijeniti i ublažiti

| (7) | u pregovaračkim smjernicama navesti da se određene sustave umjetne inteligencije, koji predstavljaju neprihvatljive rizike, treba zabraniti te navesti okviran popis takvih sustava umjetne inteligencije |
| --- | --- |

(7)

u pregovaračkim smjernicama navesti da se određene sustave umjetne inteligencije, koji predstavljaju neprihvatljive rizike, treba zabraniti te navesti okviran popis takvih sustava umjetne inteligencije

| (8) | uključiti pregovaračku smjernicu u skladu s kojom bi se konvencijom trebalo promicati usvajanje pristupa integrirane i zadane zaštite podataka u svakoj fazi životnog ciklusa sustava umjetne inteligencije |
| --- | --- |

(8)

uključiti pregovaračku smjernicu u skladu s kojom bi se konvencijom trebalo promicati usvajanje pristupa integrirane i zadane zaštite podataka u svakoj fazi životnog ciklusa sustava umjetne inteligencije

| (9) | navesti sadržaj smjernice 17. kako slijedi:







  — | za visokorizičnu umjetnu inteligenciju mora se provesti ex ante ocjena sukladnosti koju provodi treća strana |
| --- | --- | --- |

(9)

navesti sadržaj smjernice 17. kako slijedi:

—

za visokorizičnu umjetnu inteligenciju mora se provesti ex ante ocjena sukladnosti koju provodi treća strana

| — | visokorizični sustavi umjetne inteligencije trebali bi podlijegati novom postupku ocijene sukladnosti kad god dođe do znatne promjene |
| --- | --- |

—

visokorizični sustavi umjetne inteligencije trebali bi podlijegati novom postupku ocijene sukladnosti kad god dođe do znatne promjene

| — | navesti predmet i pravni učinak certifikacija |
| --- | --- |

—

navesti predmet i pravni učinak certifikacija

| — | navesti da tehničke norme s jedne strane mogu imati pozitivan učinak na usklađivanje proizvoda i usluga, a s druge je strane njihova funkcija osigurati tehničke specifikacije pravila već utvrđenih zakonom |
| --- | --- |

—

navesti da tehničke norme s jedne strane mogu imati pozitivan učinak na usklađivanje proizvoda i usluga, a s druge je strane njihova funkcija osigurati tehničke specifikacije pravila već utvrđenih zakonom

| (10) | uključiti smjernicu prema kojoj bi se konvencijom trebalo predvidjeti da se nadležnim nadzornim tijelima moraju dodijeliti odgovarajuće istražne i provedbene ovlasti |
| --- | --- |

(10)

uključiti smjernicu prema kojoj bi se konvencijom trebalo predvidjeti da se nadležnim nadzornim tijelima moraju dodijeliti odgovarajuće istražne i provedbene ovlasti

| (11) | dodati pregovaračku smjernicu čiji je cilj osigurati da se konvencijom olakšava i potiče prekograničnu suradnju među nadležnim tijelima. |
| --- | --- |

(11)

dodati pregovaračku smjernicu čiji je cilj osigurati da se konvencijom olakšava i potiče prekograničnu suradnju među nadležnim tijelima.

U Bruxellesu 13. listopada 2022

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  COM(2022) 414 final.

1

(2)  COM (2022) 414 final, str. 3.

2

(3)  COM (2022) 414 final, str. 5.

3

(4)  Prijedlog Uredbe o utvrđivanju usklađenih pravila o umjetnoj inteligenciji (Akt o umjetnoj inteligenciji) i izmjeni određenih zakonodavnih akata Unije, COM(2021) 206 final.

4

(5)  Vidjeti također uvodnu izjavu 5. Preporuke.

5

(6)  COM(2022) 414 final, stranice 2. i 3.

6

(7)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

7

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 1.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 458/7

---

Informacije koje su dostavile države članice u vezi sa zabranom ribolova

(2022/C 458/05)

Na temelju članka 35. stavka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Unije za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1) donesena je odluka o zabrani ribolova kako je utvrđeno u sljedećoj tablici:

| Datum i vrijeme zabrane | 11.11.2022. |
| --- | --- |
| Trajanje | 11.11.2022.–31.12.2022. |
| Država članica | Europska unija (sve države članice) |
| Stok ili skupina stokova | POK/1N2AB. |
| Vrste | Crna kolja (Pollachius virens) |
| Područje | norveške vode u zonama 1 i 2 |
| Vrste ribarskih plovila | --- |
| Referentni broj | 11/TQ109 |

Datum i vrijeme zabrane

11.11.2022.

Trajanje

11.11.2022.–31.12.2022.

Država članica

Europska unija (sve države članice)

Stok ili skupina stokova

POK/1N2AB.

Vrste

Crna kolja (Pollachius virens)

Područje

norveške vode u zonama 1 i 2

Vrste ribarskih plovila

---

Referentni broj

11/TQ109

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

---

| 1.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 458/8

---

Informacije koje su dostavile države članice u vezi sa zabranom ribolova

(2022/C 458/06)

Na temelju članka 35. stavka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Unije za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1) donesena je odluka o zabrani ribolova kako je utvrđeno u sljedećoj tablici:

| Datum i vrijeme zabrane | 28.10.2022. |
| --- | --- |
| Trajanje | 28.10.2022.–31.12.2022. |
| Država članica | Europska unija (sve države članice) |
| Stok ili skupina stokova | HER/*4N-S62 |
| Vrste | Haringa (Clupea harengus) |
| Područje | norveške vode južno od 62° S |
| Vrste ribarskih plovila | — |
| Referentni broj | 10/TQ109 |

Datum i vrijeme zabrane

28.10.2022.

Trajanje

28.10.2022.–31.12.2022.

Država članica

Europska unija (sve države članice)

Stok ili skupina stokova

HER/*4N-S62

Vrste

Haringa (Clupea harengus)

Područje

norveške vode južno od 62° S

Vrste ribarskih plovila

—

Referentni broj

10/TQ109

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 1.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 458/9

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M. 10890 – MARCEGAGLIA STEEL / OLPUK / OSB / FSAB)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 458/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Marcegaglia Steel S.p.A („Marcegaglia Steel”, Italija), pod kontrolom poduzetnika Marcegaglia Holding S.r.l (Italija), |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Steel S.p.A („Marcegaglia Steel”, Italija), pod kontrolom poduzetnika Marcegaglia Holding S.r.l (Italija),

| — | Outokumpu Long Products Limited („OLPUK”, Ujedinjena Kraljevina), Outokumpu Stainless Bar LLC („OSB”, Sjedinjene Američke Države) i Fagersta Stainless AB („FSAB”, Švedska), pod kontrolom poduzetnika Outokumpu Oyj (Finska). |
| --- | --- |

—

Outokumpu Long Products Limited („OLPUK”, Ujedinjena Kraljevina), Outokumpu Stainless Bar LLC („OSB”, Sjedinjene Američke Države) i Fagersta Stainless AB („FSAB”, Švedska), pod kontrolom poduzetnika Outokumpu Oyj (Finska).

Poduzetnik Marcegaglia Steel steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnicima OLPUK, OSB i FSAB („cilj preuzimanja”).

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Poduzetnik Marcegaglia Steel je talijanska industrijska grupa u sektoru obrade čelika koja se primarno bavi trgovanjem i obradom čelika. Uglavnom proizvodi proizvode od ugljičnog čelika i, u manjoj mjeri, plosnate i duge proizvode od nehrđajućeg čelika. |
| --- | --- |

—

Poduzetnik Marcegaglia Steel je talijanska industrijska grupa u sektoru obrade čelika koja se primarno bavi trgovanjem i obradom čelika. Uglavnom proizvodi proizvode od ugljičnog čelika i, u manjoj mjeri, plosnate i duge proizvode od nehrđajućeg čelika.

| — | Cilj preuzimanja bavi se proizvodnjom dugih proizvoda i poluproizvoda od nehrđajućeg čelika, kao što su žičane šipke, ingoti, gredice, trake i ploče. |
| --- | --- |

—

Cilj preuzimanja bavi se proizvodnjom dugih proizvoda i poluproizvoda od nehrđajućeg čelika, kao što su žičane šipke, ingoti, gredice, trake i ploče.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 5 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10890 – MARCEGAGLIA STEEL / OLPUK / OSB / FSAB

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 1.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 458/11

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10817 - ADVENT / DEM BUSINESS / HPM BUSINESS)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 458/08)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Advent Funds, kojim upravlja ili ga savjetuje poduzetnik Advent International Corporation („AIC”, zajedno s poduzetnikom Advent Funds „Advent”, Sjedinjene Američke Države), |
| --- | --- |

—

Advent Funds, kojim upravlja ili ga savjetuje poduzetnik Advent International Corporation („AIC”, zajedno s poduzetnikom Advent Funds „Advent”, Sjedinjene Američke Države),

| — | Segment materijala visoke učinkovitosti („HPM”) poduzetnika Lanxess AG („Lanxess”, Njemačka), |
| --- | --- |

—

Segment materijala visoke učinkovitosti („HPM”) poduzetnika Lanxess AG („Lanxess”, Njemačka),

| — | Segment tehničkih materijala („DEM”) poduzetnika Koninklijke DSM N.V. („DSM”, Nizozemska). |
| --- | --- |

—

Segment tehničkih materijala („DEM”) poduzetnika Koninklijke DSM N.V. („DSM”, Nizozemska).

Poduzetnik Advent steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnicima HPM i DEM.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Poduzetnik Advent je društvo za ulaganje u privatni vlasnički kapital sa sjedištem u Bostonu, koje se primarno bavi: i. stjecanjem vlasničkih udjela (nadzornih i nenadzornih) u onim društvima za koja vjeruje da im injekcija kapitala može poboljšati izglede za rast, te ii. upravljanjem investicijskim fondovima. Kao društvo za ulaganje u privatni vlasnički kapital, poduzetnik Advent ima udjel u raznim sektorima, među ostalim sektorima medija, komunikacija, informacijske tehnologije, interneta, kemikalija, lijekova itd. |
| --- | --- |

—

Poduzetnik Advent je društvo za ulaganje u privatni vlasnički kapital sa sjedištem u Bostonu, koje se primarno bavi: i. stjecanjem vlasničkih udjela (nadzornih i nenadzornih) u onim društvima za koja vjeruje da im injekcija kapitala može poboljšati izglede za rast, te ii. upravljanjem investicijskim fondovima. Kao društvo za ulaganje u privatni vlasnički kapital, poduzetnik Advent ima udjel u raznim sektorima, među ostalim sektorima medija, komunikacija, informacijske tehnologije, interneta, kemikalija, lijekova itd.

| — | Poduzetnik HPM bavi se proizvodnjom, prodajom i marketingom termoplastičnih polimera i međuproizvoda potrebnih za proizvodnju tih polimera, odnosno tehničke plastike na bazi poliamida, tehničke plastike na bazi polibutilen tereftalata i kontinuiranih termoplastičnih kompozita ojačanih vlaknima. Navedene poslove trenutno obavlja grupa društava, koja su sva u izravnom ili neizravnom vlasništvu društava kćeri i sudjelujućih udjela poduzetnika Lanxess. HPM ima 10 proizvodnih postrojenja u šest zemalja. |
| --- | --- |

—

Poduzetnik HPM bavi se proizvodnjom, prodajom i marketingom termoplastičnih polimera i međuproizvoda potrebnih za proizvodnju tih polimera, odnosno tehničke plastike na bazi poliamida, tehničke plastike na bazi polibutilen tereftalata i kontinuiranih termoplastičnih kompozita ojačanih vlaknima. Navedene poslove trenutno obavlja grupa društava, koja su sva u izravnom ili neizravnom vlasništvu društava kćeri i sudjelujućih udjela poduzetnika Lanxess. HPM ima 10 proizvodnih postrojenja u šest zemalja.

| — | DSM sastoji se od: i. subjekata DSM Engineering Materials B.V., DSM Engineering Materials International B.V. i DSM Engineering Materials, Inc., ii. njihovih društava kćeri, i iii. povezanih djelatnosti i prava intelektualnog vlasništva. DEM razvija, proizvodi i isporučuje termoplastiku u cijelom svijetu te nudi širok raspon polimera, uključujući poliamide, poliestere i polifenilen sulfide, u mnogim industrijskim sektorima. DEM ima 10 proizvodnih postrojenja u pet zemalja. |
| --- | --- |

—

DSM sastoji se od: i. subjekata DSM Engineering Materials B.V., DSM Engineering Materials International B.V. i DSM Engineering Materials, Inc., ii. njihovih društava kćeri, i iii. povezanih djelatnosti i prava intelektualnog vlasništva. DEM razvija, proizvodi i isporučuje termoplastiku u cijelom svijetu te nudi širok raspon polimera, uključujući poliamide, poliestere i polifenilen sulfide, u mnogim industrijskim sektorima. DEM ima 10 proizvodnih postrojenja u pet zemalja.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10817 - ADVENT / DEM BUSINESS / HPM BUSINESS

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

| 1.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 458/13

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10874 – DSM / FONTERRA / TASMAN)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 458/09)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | DSM Venturing B.V. („DSM”, Nizozemska), pod krajnjom kontrolom grupe Royal DSM N.V. („Royal DSM”, Nizozemska), |
| --- | --- |

—

DSM Venturing B.V. („DSM”, Nizozemska), pod krajnjom kontrolom grupe Royal DSM N.V. („Royal DSM”, Nizozemska),

| — | Fonterra (Europe) Coöperatie U.A. („Fonterra”, Nizozemska), pod krajnjom kontrolom poduzetnika Fonterra Co-operative Group Limited („Fonterra Co-operative”, Novi Zeland), |
| --- | --- |

—

Fonterra (Europe) Coöperatie U.A. („Fonterra”, Nizozemska), pod krajnjom kontrolom poduzetnika Fonterra Co-operative Group Limited („Fonterra Co-operative”, Novi Zeland),

| — | Novoosnovano društvo Tasman („zajednički pothvat”, Nizozemska). |
| --- | --- |

—

Novoosnovano društvo Tasman („zajednički pothvat”, Nizozemska).

Poduzetnici DSM i Fonterra steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad zajedničkim pothvatom.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

| — | Fonterra se bavi proizvodnjom i prodajom mliječnih proizvoda u cijelom svijetu; |
| --- | --- |

—

Fonterra se bavi proizvodnjom i prodajom mliječnih proizvoda u cijelom svijetu;

| — | DSM djeluje u području prehrane, zdravlja i bioznanosti te pruža prehrambena rješenja, posebne dodatke za prehrambene segmente, sastojke, biomedicinski materijal te rješenja koja se odnose na okus i teksturu; |
| --- | --- |

—

DSM djeluje u području prehrane, zdravlja i bioznanosti te pruža prehrambena rješenja, posebne dodatke za prehrambene segmente, sastojke, biomedicinski materijal te rješenja koja se odnose na okus i teksturu;

| — | zajednički pothvat poslovat će na tržištu alternativnih bjelančevina tako što će razvijati, proizvoditi, stavljati na tržište i prodavati mliječne bjelančevine dobivene fermentacijom. |
| --- | --- |

—

zajednički pothvat poslovat će na tržištu alternativnih bjelančevina tako što će razvijati, proizvoditi, stavljati na tržište i prodavati mliječne bjelančevine dobivene fermentacijom.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10874 – DSM / Fonterra / Tasman

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 1.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 458/15

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 458/10)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Lechinţa”

PDO-RO-A0369-AM02

Datum obavijesti: 15. rujna 2022.

OPIS I RAZLOZI ZA ODOBRENU IZMJENU

1.   Sadnja vinograda novim sortama vinove loze za proizvodnju crnog vina

Mnogi proizvođači s područja te oznake podrijetla iskoristili su europska sredstva iz programâ za restrukturiranje i prenamjenu kako bi u vinograde uveli međunarodne sorte grožđa za proizvodnju crnih vina i ispunili zahtjev za raznolikost proizvodnje vina na tom području na kojem su ranije bile zasađene isključivo bijele sorte grožđa. Zbog posebnosti područja (klima, reljef) u grožđu se nakupljaju šećeri, a zahvaljujući antocijanu u kožici grožđa dobivaju se vina dobrog alkoholnog potencijala i optimalnog intenziteta boje.

U specifikaciju su dodane nove sorte grožđa za proizvodnju mirnih crnih vina.

Izmijenjena su poglavlja IV., V. i VIII. specifikacije te točka 7. jedinstvenog dokumenta.

2.   Izmjena radi proširenja razgraničenog zemljopisnog područja

Poglavlje III. specifikacije o razgraničenom zemljopisnom području izmijenjeno je kako bi se zemljopisno područje ZOI-ja proširilo na općinu Cetate sa selima Satu Nou i Petriș.

Općina Cetate nalazi se u podnožju planina Călimani pokraj transilvanijske visoravni te na istoku graniči s podnožjem planina Călimani, na sjeverozapadu s brdima Bistrița i na sjeveroistoku s depresijom Livezile-Bîrgău.

Općina Cetata i njezina sela zemljopisno su susjedni, a nalaze se približno 10 kilometara od općine Budacu de Jos, koja je uvrštena u razgraničeno područje ZOI-ja Lechința. Tlo i klima ondje su slični onima u ostatku razgraničenog područja tog ZOI-ja.

Izmijenjeni su poglavlje III. specifikacije i točka 6. jedinstvenog dokumenta.

3.   Navođenje proizvodnje nove vrste mirnog vina – slamnatog vina

U specifikaciju je dodana mogućnost proizvodnje nove vrste mirnog bijelog vina od sorte Muscat Ottonel koje se naziva slamnatim vinom. Slamnato vino proizvodi se posebnim načinima prerade: grožđe se ostavlja na slamnatim nosačima najviše šest mjeseci do prešanja, a za to vrijeme podvrgava se dvama postupcima: prvo dehidraciji, a zatim prirodnom zamrzavanju i dehidraciji od rujna do studenoga uz prirodno zamrzavanje od prosinca do veljače.

Nakon što se u grožđu nakupi najmanja koncentracija šećera od 400 g/l, preša se u ručnoj preši, a zatim fermentira u hrastovim bačvama s posebnim kvascem te se dovršava i skladišti na niskoj temperaturi u spremnicima od nehrđajućeg čelika. U toj vrsti vina ostvaruje se sav potencijal sorte Muscat Ottonel na području tog ZOI-ja.

Izmijenjeni su poglavlje XI. specifikacije i točka 4. jedinstvenog dokumenta.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv(i)

Lechinţa

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.   Bijela vina

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Bijela su vina voćna, vinozna i svježa. Zbog utjecaja klime imaju veću kiselost, pa su svježija i živahnija.

Travnat, botanički miris latica ruže i cvijeta akacije, ponekad blago začinjena okusa, većeg sadržaja alkohola, bogata i puna. Fermentiranjem na niskim temperaturama u vinima se može razviti sekundarni miris fermentacije, a specifičan miris meda i saća može se razviti skladištenjem za vrijeme dozrijevanja i starenja.

Zelenkaste su do slamnatožute te zelenkastožute boje sa zlatnim nijansama, jakog ekstrakta i sadržaja glicerola te baršunasta i bogata okusa. Mlado vino ponekad podsjeća na svježe pokošenu travu. Na nepcu se osjećaju gorko-slatke i začinjene note te fini mirisi agruma, a dozrijevanjem u drvenim bačvama i starenjem u bocama nastaje privlačna baršunatost.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | 15,00 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 11,00 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 200 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

15,00

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

11,00

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

200

2.   Crna vina

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Natruhe crnih grožđica, tamnocrvene boje, pa čak i ljubičaste u mladog vina, tamne rubin-crvene do ciglaste boje u vina starijih od dvije godine, rubin-crvene boje s nijansama terakote nakon starenja, granatnocrvene boje.

Buke – zelena paprika, borovnice, crne trešnje, prepoznatljiv miris divlje vegetacije, trave, akacije i cvijeta lipe te grozdova u prvoj fazi dozrijevanja; zelena vegetacija, šparoge, zelene masline, začinjenost (đumbir, zeleni čili); starenjem nastaju note kupina, zrelih šljiva, višanja i kave; ovisno o starosti, jak okus tanina daje natruhe duhana.

Okus – baršunast, skladan, zaokružen, bogat, mekih tanina, slabog, ali jasnog voćnog okusa suhih šljiva (neprodimljenihNapomena prevoditelja: u Rumunjskoj se suhe šljive dime.), kupina, blagog mirisa vanilije ili cimeta nakon starenja, finog mirisa crnog ribiza.

Intenzivan naknadni okus koji blago podsjeća na džem. Buke šumskog voća, svježih malina, gorkih trešanja, višanja, svjež i baršunast okus; dozrijevanjem i starenjem nastaje ugodan dugotrajan završni okus.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | 15,00 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 11,00 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 150 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

15,00

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

11,00

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

150

3.   Slamnato vino

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Slamnatožute, zelenkastožute do zlatnožute boje, tipičnog muškatnog bukea (egzotično voće, agrumi, cvjetne note cvijeta vinove loze, svježe pokošeno sijeno, jasmin, akacija), ugodno zaokružena i baršunasta. Vina su na nepcu svježa, voćna (kruške, marelice, zrelo žuto voće) i baršunasta; neke sorte starenjem dobivaju složen buke s dobro uklopljenom kiselošću.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | 15,00 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 11,00 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 200 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

15,00

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

11,00

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

200

5.   Enološki postupci

5.1.   
  Posebni enološki postupci

1.   Enološki postupci

Postupak uzgoja:

| — | gustoća sadnje – najmanje 3 500 trsova po hektaru |
| --- | --- |

—

gustoća sadnje – najmanje 3 500 trsova po hektaru

| — | zelena berba – smanjenje broja grozdova kad počnu dobivati boju (na početku dozrijevanja), kad moguća količina proizvodnje premašuje najveću dopuštenu količinu u okviru specifikacije za vina koja nose kontroliranu oznaku izvornosti Lechinţa. |
| --- | --- |

—

zelena berba – smanjenje broja grozdova kad počnu dobivati boju (na početku dozrijevanja), kad moguća količina proizvodnje premašuje najveću dopuštenu količinu u okviru specifikacije za vina koja nose kontroliranu oznaku izvornosti Lechinţa.

5.2.   
  Najveći prinosi

| 1. | Berba u punoj zrelosti (CMD), sorte Pinot gris, Sauvignon, Neuburger, Fetească regală, Traminer roz
  12 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

1.

Berba u punoj zrelosti (CMD), sorte Pinot gris, Sauvignon, Neuburger, Fetească regală, Traminer roz

12 000 kilograma grožđa po hektaru

| 2. | Za tradicionalni izraz DOC-CMD, sorte Cabernet Sauvignon, Fetească neagră, Merlot, Pinot noir
  12 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

2.

Za tradicionalni izraz DOC-CMD, sorte Cabernet Sauvignon, Fetească neagră, Merlot, Pinot noir

12 000 kilograma grožđa po hektaru

| 3. | Berba u punoj zrelosti (CMD), sorte Riesling Italian, Fetească albă, Chardonnay
  10 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

3.

Berba u punoj zrelosti (CMD), sorte Riesling Italian, Fetească albă, Chardonnay

10 000 kilograma grožđa po hektaru

| 4. | Berba u punoj zrelosti (CMD), sorta Muscat Ottonel
  8 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

4.

Berba u punoj zrelosti (CMD), sorta Muscat Ottonel

8 000 kilograma grožđa po hektaru

| 5. | Berba u punoj zrelosti (CMD), sorte Pinot gris, Sauvignon, Neuburger, Fetească regală, Traminer roz
  80 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

5.

Berba u punoj zrelosti (CMD), sorte Pinot gris, Sauvignon, Neuburger, Fetească regală, Traminer roz

80 hektolitara po hektaru

| 6. | Berba u punoj zrelosti (CMD), sorte Cabernet Sauvignon, Fetească neagră, Merlot, Pinot noir
  78 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

6.

Berba u punoj zrelosti (CMD), sorte Cabernet Sauvignon, Fetească neagră, Merlot, Pinot noir

78 hektolitara po hektaru

| 7. | Berba u punoj zrelosti (CMD), sorte Riesling Italian, Fetească albă, Chardonnay
  66 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

7.

Berba u punoj zrelosti (CMD), sorte Riesling Italian, Fetească albă, Chardonnay

66 hektolitara po hektaru

| 8. | Berba u punoj zrelosti (CMD), sorta Muscat Ottonel
  53 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

8.

Berba u punoj zrelosti (CMD), sorta Muscat Ottonel

53 kilograma grožđa po hektaru

| 9. | Slamnato vino (Muscat Ottonel)
  5 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

9.

Slamnato vino (Muscat Ottonel)

5 000 kilograma grožđa po hektaru

| 10. | Slamnato vino (Muscat Ottonel)
  12,50 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

10.

Slamnato vino (Muscat Ottonel)

12,50 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Okrug Bistrița-Năsăud:

| — | općina Lechinţa – sela Lechinţa, Sângeorzu Nou, Vermeş, Ţigău i Sâniacob |
| --- | --- |

—

općina Lechinţa – sela Lechinţa, Sângeorzu Nou, Vermeş, Ţigău i Sâniacob

| — | općina Galaţii Bistriţei – sela Galaţii Bistriţei, Herina i Tonciu |
| --- | --- |

—

općina Galaţii Bistriţei – sela Galaţii Bistriţei, Herina i Tonciu

| — | općina Matei – sela Matei, Corvineşti, Enciu i Bidiu |
| --- | --- |

—

općina Matei – sela Matei, Corvineşti, Enciu i Bidiu

| — | općina Braniştea – selo Braniştea |
| --- | --- |

—

općina Braniştea – selo Braniştea

| — | općina Petru Rareş – sela Petru Rareş i Reteag |
| --- | --- |

—

općina Petru Rareş – sela Petru Rareş i Reteag

| — | općina Uriu – selo Uriu |
| --- | --- |

—

općina Uriu – selo Uriu

| — | općina Şieu – Odorhei – sela Şieu-Odorhei i Bretea |
| --- | --- |

—

općina Şieu – Odorhei – sela Şieu-Odorhei i Bretea

| — | sela Teaca, Viile Tecii, Archiud, Ocniţa i Pinticu |
| --- | --- |

—

sela Teaca, Viile Tecii, Archiud, Ocniţa i Pinticu

| — | selo Urmeniş |
| --- | --- |

—

selo Urmeniş

| — | selo Milaș |
| --- | --- |

—

selo Milaș

| — | sela Șieu, Ardan, Posmuș i Șoimuș |
| --- | --- |

—

sela Șieu, Ardan, Posmuș i Șoimuș

| — | općina Bistrița koja obuhvaća mjesta Ghinda i Viișoara |
| --- | --- |

—

općina Bistrița koja obuhvaća mjesta Ghinda i Viișoara

| — | sela Dumitra i Cepari |
| --- | --- |

—

sela Dumitra i Cepari

| — | sela Budacu de Jos, Buduș i Jelna |
| --- | --- |

—

sela Budacu de Jos, Buduș i Jelna

| — | selo Livezile |
| --- | --- |

—

selo Livezile

| — | općina Cetate – sela Satu Nou i Petriș. |
| --- | --- |

—

općina Cetate – sela Satu Nou i Petriș.

| — | Okrug Mureș: |
| --- | --- |

—

Okrug Mureș:

| — | sela Batoș, Dedrad, Goreni i Uila |
| --- | --- |

—

sela Batoș, Dedrad, Goreni i Uila

| — | sela Band, Mădăraș, Mărășești, Drăculea Bandului, Fânațe, Negrenii de Câmpie i Fânațele Mădărașului |
| --- | --- |

—

sela Band, Mădăraș, Mărășești, Drăculea Bandului, Fânațe, Negrenii de Câmpie i Fânațele Mădărașului

| — | sela Ceuașu de Câmpie i Culpiu. |
| --- | --- |

—

sela Ceuașu de Câmpie i Culpiu.

7.   Sorte vinove loze

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B – Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Merlot N – Bigney rouge

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Neuburger B – Neuburg

Pinot Gris G – Affumé, Grauer Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klăvner Morillon Noir

Riesling Italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B – Sauvignon verde

Traminer Roz Rs – Rosetraminer, Savagnin Roz, Gewürztraminer

8.   Opis povezanosti

8.1.   
  Pojedinosti o području

Područje je isključivo brdovito i obuhvaća potkarpatska brda (Bistrița i Mureș) na istoku te visoka brda istočne transilvanijske ravnice (Jimboru, Lechinţa, Comlod i Mădăraș) na zapadu. Brda su obično visoka od 300 do 500 metara i imaju umjerene ili strme padine (od 5° do 25°), a vinogradi su raštrkani. Prosječna zabilježena količina padalina iznosi 650 – 700 mm godišnje u dolinama (715 u Becleanu, 680 u Bistriți, 655 u Reghinu, 647 u Chiochișu, 640 u Lechțeii, 635 u Teaci) te približno 800 mm na vrhovima brda. Najveće količine padalina su od svibnja do kolovoza, a najmanje zimi, dok snijeg u prosjeku prevladava od 30 do 40 dana.

8.2.   
  Povezanost s razgraničenim područjem

Vinogradi se obično nalaze na južnim, jugoistočnim ili jugozapadnim padinama te u dolinama među brdima, gdje ima topline i svjetlosti.

Niske temperature (5–10 °C) za vrijeme razdoblja berbe smanjuju oksidacijske i enzimske procese, pa grožđe ostaje u dobrom stanju i čuva se kvaliteta mirisa svojstvenog tim sortama. Visoka kiselost mošta važan je čimbenik u postupcima bistrenja mošta, a poslije pomaže ubrzanju procesa fermentacije.

Zbog magle koja se pojavljuje u kasno ljeto i nastavlja gotovo trećinu jeseni (rujan i listopad), grožđe sporo dozrijeva i u njemu se zadržavaju mirisi te konstantno visoke razine kiselosti, što povoljno utječe na kvalitetu dobivenih vina. Osim toga, prosječne dnevne temperature za vrijeme razdoblja zrenja grožđa iznose približno 23 °C, a prosječne noćne temperature otprilike 12 °C. Ta dva čimbenika uzrokuju konstantan porast sadržaja šećera, dok se kiselost smanjuje, ostaje konstantna ili gotovo konstantna. Takvo okruženje smanjene oksidacije grožđa pogoduje konstantnom rastu kvalitete slobodnih i vezanih mirisa, koji su na visokim razinama na kraju razdoblja zrenja.

8.3.   
  Podaci o proizvodu

Bijela su vina voćna, vinozna i svježa. Zbog utjecaja klime imaju veću kiselost, pa su svježija i živahnija. Zelenkaste su do slamnatožute te zelenkastožute boje sa zlatnim nijansama, jakog ekstrakta i sadržaja glicerola te bogata okusa.

Imaju ugodne botaničke mirise latica ruže, cvijeta akacije, malina, gorkih trešanja, ponekad i blago začinjen okus. Uravnotežena su zbog veće alkoholne jakosti, a glicerol ih može učiniti bogatima i punima. Fermentiranjem na niskim temperaturama u vinima može se razviti sekundarni miris fermentacije, a specifičan miris meda može se razviti skladištenjem za vrijeme dozrijevanja i starenja (mlado vino ponekad ima miris koji podsjeća na svježe pokošeno sijeno).

Na nepcu su vina gotovo gorko-slatka, blago začinjena ili finih mirisa agruma, a dozrijevanjem u drvenim bačvama i starenjem u bocama postaju ugodno baršunasta.

Crna vina imaju natruhe grožđica, intenzivan okus nakon najmanje 18 mjeseci skladištenja, tamnocrvenu boju s natruhama ljubičaste u mladih vina, tamnu rubin-crvenu boju nakon starenja više od dvije godine, ponekad ciglastu ili rubin-crvenu, jarkocrvenu s nijansama terakote nakon starenja.

Voćni mirisi borovnica, crnih trešanja, prepoznatljiv okus divlje vegetacije te grozdova. Starenjem često nastaju mirisi kupina, zrelih šljiva, višanja i kave: ovisno o starosti, ublažava se jak okus tanina, pa nastaju natruhe duhana, vanilije, kokosa, sladića, zelene paprike, zelenih maslina, prepečenca i đumbira;

slabi, ali jasni mirisi suhih šljiva (neprodimljenih) i kupina; ovisno o razdoblju starenja, pojavljuju se note vanilije i cimeta s blagim natruhama crnog ribiza. Vina su izraženo trpka i puna s botaničkim okusom i mirisom. Neka vina starenjem mogu donekle izgubiti bogat okus, ali zato dobivaju skladan buke.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Uvjeti za stavljanje na tržište (označivanje)

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

nema dodatnih odredbi

U skladu sa željama proizvođača te kako bi se ojačala veza između određenih naziva mjesta i tradicija proizvodnje vina, zaštićenoj oznaci izvornosti Lechința može se dodati jedan od sljedećih pojedinačnih naziva vinograda: VERMEȘ, SÂNIACOB, SÂNGEORZU NOU, TEACA, URMENIȘ, DUMITRA, VIIȘOARA (STEINIGER), BATOȘ, CULPIU.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_lechinta_modif_cf_cererii_2_de_modif_din_28.06.2018_no_track_changes_0.pdf

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 1.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 458/22

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 458/11)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Malepère”

PDO-FR-A0196-AM01

Datum obavijesti: 28. rujna 2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Zemljopisno područje i područje u neposrednoj blizini

U poglavlju I. specifikacije odjeljak IV. – Područja na kojima se provode različiti postupci – točka 1. – Zemljopisno područje – i točka 3. – Područje u neposrednoj blizini – dopunjuju se upućivanjem na službeni zemljopisni šifrarnik u kojem se navodi i utvrđuje popis općina po departmanima na nacionalnoj razini. Tom izmjenom teksta uvodi se upućivanje na zemljopisno područje iz verzije službenog zemljopisnog šifrarnika koja je bila na snazi 1. siječnja 2022., koji objavljuje INSEE, kao i pravna sigurnost razgraničenja zemljopisnog područja.

Jedinstveni dokument dopunjuje se tim upućivanjem na točku „Zemljopisno područje” kao i na točku „Dodatni uvjeti – Područje u neposrednoj blizini”.

2.   Razgraničeno područje čestice

U poglavlju I. specifikacije oznake „Malepère”, u odjeljku IV. – Područja na kojima se provode različiti postupci – mijenja se točka 2. – Razgraničeno područje čestice – kako bi se dodali datumi na koje je nacionalno tijelo odobrilo čestice na kojima se može uzgajati grožđe koje se koristi za tu oznaku.

To pojašnjenje ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Malepère

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.   Organoleptički opis vina

KRATAK OPIS

Riječ je o mirnim, suhim crnim i ružičastim vinima.

Crno vino je suho vino, a glavna sorta od koje se dobiva jest rana sorta merlot N, koja postiže fenološku zrelost i optimalan sadržaj šećera. Odlikuje se bojom koja je obično rubin-crvena i prilično jarka, često ima arome crvenog bobičastog voća, koje se mogu pretvoriti u arome koje podsjećaju na crno bobičasto voće, a ponekad ima note tartufa, začina i kože. Prvi okus je izdašan, čist i bogat, blago živahan i dobro strukturiran.

Ružičasto vino je suho vino, u njemu prevladava sorta cabernet franc N, koja ima dulji vegetativni ciklus i otporna je na sivu plijesan, a dopunjuju je sorte cabernet-sauvignon N, cot N, cinsaut N, grenache N i lledoner pelut N. Obično je blijede i svjetle boje. Miris ima intenzivne voćne note, često bijelog voća. Okus je svjež i složen, s intenzivnim završnim notama.

2.   Analitička svojstva

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost crnih i ružičastih vina iznosi 12 %.

U fazi pakiranja i stavljanja na tržište za potrošače udio jabučne kiseline u crnim vinima iznosi najviše 0,4 grama po litri.

U fazi pakiranja i stavljanja na tržište za potrošače sadržaj fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) u crnim vinima koja imaju prirodnu volumnu alkoholnu jakost od najviše 14 % iznosi najviše 3 grama po litri; sadržaj fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) u crnim vinima koja imaju volumnu alkoholnu jakost veću od 14 % iznosi najviše 4 grama po litri; sadržaj fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) u ružičastim vinima iznosi najviše 4 grama po litri.

Ukupni sadržaj kiselina, sadržaj hlapljivih kiselina, ukupni sadržaj sumporova dioksida i ukupna alkoholna jakost u skladu su s europskim propisima.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

5.1.   
  Posebni enološki postupci

1.   Postupak uzgoja

| — | Najmanja gustoća vinove loze iznosi 4 000 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 2,50 metara, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,90 metara. |
| --- | --- |

—

Najmanja gustoća vinove loze iznosi 4 000 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 2,50 metara, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,90 metara.

Svaki trs zauzima površinu od najviše 2,5 četvornih metara. Ta je površina dobivena množenjem udaljenosti između redova s razmakom između trsova u istom redu.

| — | Rezidba se obavlja prije 30. travnja. |
| --- | --- |

—

Rezidba se obavlja prije 30. travnja.

| — | Za račvasti uzgojni oblik: vinova loza obrezuje se kratkom rezidbom na najviše 12 pupova po trsu. Svaki reznik ima najviše dva pupa. |
| --- | --- |

—

Za račvasti uzgojni oblik: vinova loza obrezuje se kratkom rezidbom na najviše 12 pupova po trsu. Svaki reznik ima najviše dva pupa.

| — | Za oblik kordonca Royat: vinova loza obrezuje se kratkom rezidbom s najviše deset pupova po trsu, pri čemu svaki reznik ima najviše dva pupa. |
| --- | --- |

—

Za oblik kordonca Royat: vinova loza obrezuje se kratkom rezidbom s najviše deset pupova po trsu, pri čemu svaki reznik ima najviše dva pupa.

| — | Sorte cot i merlot mogu se rezati rezidbom jednostruki Guyot s najviše deset pupova po trsu, od čega najviše šest pupova na kraku te s najviše dva reznika, od kojih svaki ima najviše dva pupa. |
| --- | --- |

—

Sorte cot i merlot mogu se rezati rezidbom jednostruki Guyot s najviše deset pupova po trsu, od čega najviše šest pupova na kraku te s najviše dva reznika, od kojih svaki ima najviše dva pupa.

| — | Sorte cabernet franc i cabernet-sauvignon mogu se rezati rezidbom jednostruki Guyot s najviše 12 pupova po trsu, od čega najviše osam pupova na kraku te s najviše dva reznika, od kojih svaki ima najviše dva pupa. |
| --- | --- |

—

Sorte cabernet franc i cabernet-sauvignon mogu se rezati rezidbom jednostruki Guyot s najviše 12 pupova po trsu, od čega najviše osam pupova na kraku te s najviše dva reznika, od kojih svaki ima najviše dva pupa.

| — | Za jednostruki Guyot broj pupova na kraku na taj datum može iznositi više od šest ili osam, pod uvjetom da se vinova loza 31. svibnja obrezuje u skladu s prethodno navedenim odredbama.
  Navodnjavanje se može odobriti. |
| --- | --- |

—

Za jednostruki Guyot broj pupova na kraku na taj datum može iznositi više od šest ili osam, pod uvjetom da se vinova loza 31. svibnja obrezuje u skladu s prethodno navedenim odredbama.

Navodnjavanje se može odobriti.

2.   Poseban enološki postupak

Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke.

Uz te odredbe, u pogledu enoloških postupaka vina moraju ispunjavati uvjete utvrđene na europskoj razini te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

5.2.   
  Najveći prinosi

| 1. | 60 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

1.

60 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina odvijaju se na područjima sljedećih općina departmana Aude:

Alaigne, Alairac, Arzens, Bellegarde-du-Razès, Belvèze-du-Razès, Brézilhac, Brugairolles, Cailhau, Cailhavel, Cambieure, Carcassonne, La Cassaigne, Caux-et-Sauzens, Couffoulens, La Courtète, Donazac, Fanjeaux, Fenouillet-du-Razès, Ferran, La Force, Gramazie, Hounoux, Lasserre-de-Prouille, Laurac, Lauraguel, Lavalette, Malviès, Mazerolles-du-Razès, Montclar, Montgradail, Montréal, Preixan, Roullens, Routier, Saint-Martin-de-Villereglan, Villarzel-du-Razès, Villeneuve-lès-Montréal, Villesèquelande, Villesiscle.

7.   Sorte vinove loze

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Cinsaut N – Cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N – Cinsault

| | Cot N – Malbec |
| --- | --- |

Cot N – Malbec

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Lledoner pelut N |
| --- | --- |

Lledoner pelut N

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

8.   Opis povezanosti

8.1.   
  Opis prirodnih i ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje okruženo je:

| — | zemljopisnim područjem kontrolirane oznake izvornosti „Limoux” na jugu, |
| --- | --- |

—

zemljopisnim područjem kontrolirane oznake izvornosti „Limoux” na jugu,

| — | rijekom „Aude” na istoku koja razdvaja masiv Malepère i masiv Corbières, |
| --- | --- |

—

rijekom „Aude” na istoku koja razdvaja masiv Malepère i masiv Corbières,

| — | dolinom Lauragais na sjeveru na koju se nastavlja ravnica Fresquel, a na jugu je okružena kanalom Midi, |
| --- | --- |

—

dolinom Lauragais na sjeveru na koju se nastavlja ravnica Fresquel, a na jugu je okružena kanalom Midi,

| — | vapnenačkom padinom Fanjeaux na zapadu koja označava granicu između oceanskog slijeva i sredozemnog slijeva. |
| --- | --- |

—

vapnenačkom padinom Fanjeaux na zapadu koja označava granicu između oceanskog slijeva i sredozemnog slijeva.

Topografija je posljedica nastajanja Pireneja, a na vrhu masiva Malepère, iako se čini čvrstim, usječene su, na njegovim najmekšim područjima, doline koje su mjestimično duboke i nalikuju kanjonima.

Leće pudingova kamena ili pješčenjaka oko cijelog su masiva odolijevali eroziji i stvorili oble brežuljke naziva „Pech” koji su raspoređeni u vijence i čine dio raznih krajolika čija su obilježja glatkoća i skladnost oblika.

U podnožju padine glinovito-vapnenački brežuljci stapaju se s pjeskovito-muljevito-šljunčanim aluvijalnim ravnicama rijeke Aude (na istoku), rijeke Sou (na jugozapadu) i rijeke Fresquel (na sjeveru).

Na središnjem dijelu masiva, na strmim padinama i slabo plodnim tlima, prevladavaju šume i šipražje, dok se vinogradi, ograničeni na nadmorsku visinu od 350 metara ako su okrenuti prema jugu i 300 metara ako su okrenuti prema sjeveru, nalaze na brežuljcima i terasama na rubovima.

Zemljopisno područje tako je razgraničeno na područje 39 općina na zapadu departmana Aude, smještenih oko cijelog masiva Malepère, čiji se vrh (Pech de Mont-Naut) nalazi na 442 metra nadmorske visine.

Najtipičnija tla nastala su na molasama. Ovisno o slojevima i udjelu elemenata različitih su vrsta, od tvrdog, ali rahlog pješčenjačkog vapnenca do meke gline.

Pudingov kamen i pješčenjak daju lagana tla u koja korijenje lako prodire. Glina u kombinaciji s pjeskovitim do šljunčanim elementima omogućuje optimalno zadržavanje vode. Time se u submediteranskoj klimi osigurava neprekidna opskrba vodom. Vinogradi su zasađeni i na aluvijalnim terasama, koje imaju vrlo porozna glinovito-šljunčana tla ili tla s krupnijim šljunkom.

Zemljopisno područje ima jedinstvenu prijelaznu klimu između sredozemnog i oceanskog utjecaja. S istoka prema zapadu još uvijek izrazito sredozemna klima, koja se očituje u ljetnoj suši, prepušta mjesto sredozemnoj klimi koju ublažavaju oceanski utjecaji koji ljeti dovode do manjeg nedostatka padalina.

Pod utjecajem niza raznolikih mezoklima u prirodnoj se vegetaciji miješaju elementi mediteranske vegetacije (hrast crnika) i elementi submediteranske vegetacije (hrast medunac).

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Vinogradi pod kontroliranom oznakom izvornosti „Malepère” najzapadniji su vinogradi regije Languedoc. Drevni nasadi potječu iz rimskog doba. Grof od Barcelone, vladar Razèsa, došao je 1072. u Malviès kako bi riješio „osjetljivo” pitanje podjele vinograda. Zatim je kopanje kanala Canal du Midi u 17. stoljeću pogodovalo kretanju vina između Akvitanije i Sredozemnog mora.

Budući da su krajem 19. stoljeća bili izrazito pogođeni filokserom, vinogradi su se okrenuli proizvodnji miješanih vina. Na poticaj proizvođača, stručnjaka i istraživača sa Sveučilišta u Toulouseu, 1960-ih došlo je do kvalitativne pretvorbe.

Slijedeći naznake prirodne vegetacije, ta zajednica ljudi posvetila je pažnju najvećoj usklađenosti položaja vinograda i sorti kako bi pridonijela autentičnosti vina.

Između laganih tala s najviše mediteranskih obilježja na istoku (Carcassès) i tala u podnožju obronaka koji su nastali na debelim koluvijalnim plaštevima (Razès) postoji razlika u prikladnosti kojom se opravdava raznolikost odabranih sorti.

Tako su svježi i debeli supstrati na sredini obronaka namijenjeni „atlantskim” sortama cabernet franc N, cabernet-sauvignon N i merlot N, dok se na suhim česticama na vrhovima padina sade mediteranske sorte grenache N, lledoner pelut N i cinsaut N.

Srednja područja koja nisu ni presuha ni previše neplodna područja su sorte cot N.

Ta je zajednica tako očuvala povijest, potvrdila svoje znanje i iskustvo te povećala ugled i kvalitetu vina, čime je omogućila da se ta vina, nakon što im je 1976. dodijeljena oznaka izvornosti vina visoke kvalitete, priznaju kao kontrolirana oznaka izvornosti „Malepère” odlukom od 4. svibnja 2007.

Proizvodnja vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Malepère” iznosila je, kad je riječ o berbi 2009., 12 000 hektolitara, od čega 65 % crnih vina i 35 % ružičastih vina, koje su prijavila 73 proizvođača okupljena u četiri zadružne vinarije i na 14 imanja.

8.2.   
  Uzročna veza

Na takvom posebnom zemljopisnom položaju koji obilježava sredozemna klima, uz vodni režim koji je bliži oceanskoj klimi, s vrućim danima i svježim noćima, te zahvaljujući brojnim supstratima i različitim vrstama izloženosti proizvođači su mogli pokazati sve svoje znanje i iskustvo.

Tako su u tom posebnom ekološkom okruženju kombinirali i spajali sadnju atlantskih i mediteranskih sorti, pri čemu je svaka pronalazila uvjete za optimalan uzgoj, a ta kombinacija i taj spoj odražavaju se u složenosti i izvornosti vina „Malepère”.

Kako bi se dobro odrazile posebnosti zemljopisnog okruženja, čestice se odabiru i razgraničavaju za berbu grožđa. To razgraničenje omogućuje optimalan uzgoj vinove loze uz kontrolu bujnosti i potencijala proizvodnje zahvaljujući praksama niskih prinosa koji su povezani sa strogim pravilima rezidbe.

Ugled vina „Malepère” spominje se već u 14. stoljeću u Zelenoj knjizi nadbiskupije u Narbonneu, u kojoj se popisuju imanja, vinogradi i prava nadbiskupa te se upućuje na podrume u općinama Alaigne i Routier, čija su vina namijenjena biskupima i dvoru.

Zapažena su na općem poljoprivrednom natjecanju 1897. s vinima Château de Caux koja će, štoviše, nakon toga biti nagrađivana nekoliko puta.

Stoga, iako se na okcitanskom jeziku kaže „Male peyre”, odnosno loš kamen za gradnju, ljudska je zajednica tijekom vremena očuvala i oblikovala krajolik u kojem se miješaju vinogradi, polja i hrastove šume, krajolik koji je poentilistički slikar Achille LAUGE tako sjajno prikazao.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, utvrđeno odstupanjem za proizvodnju, razvoj i dozrijevanje vina, obuhvaća područja sljedećih općina departmana Aude, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 1. siječnja 2022.:

Alzonne, Berriac, Bram, Cavanac, Cazilhac, Cépie, Escueillens-et-Saint-Just-de-Bélengard, Gaja-et-Villedieu, Laurabuc, Leuc, Limoux, Loupia, Monthaut, Montirat, Palaja, Pauligne, Pennautier, Pezens, Pieusse, Pomas, Rouffiac-d’Aude, Sainte-Eulalie, Trèbes, Verzeille, Villasavary, Villedubert, Villemoustaussou, Villelongue-d’Aude.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-eb1bbdaf-dcfa-4d39-a45e-83206261b02f

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 1.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 458/27

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2022/C 458/12)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNI SPECIJALITET

„Суджук Търновски / Sudzhuk Tarnovski” / „Търновски Суджук / Tarnovski Sudzhuk”

EU br.: TSG-BG-02861 – 17.8.2022

BUGARSKA

1.   Naziv koji je potrebno upisati u registar

„Суджук Търновски / Sudzhuk Tarnovski / Търновски Суджук / Tarnovski Sudzhuk”

2.   Vrsta proizvoda

Razred 1.2. Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.   Razlozi za registraciju

3.1.   
  Riječ je o proizvodu:

| ☒ | čiji način proizvodnje, prerada ili sastav odgovara tradicionalnoj praksi za predmetni proizvod odnosno prehrambeni artikl, |
| --- | --- |

☒

čiji način proizvodnje, prerada ili sastav odgovara tradicionalnoj praksi za predmetni proizvod odnosno prehrambeni artikl,

| ☐ | koji se proizvodi od sirovinâ ili sastojaka koji se upotrebljavaju tradicionalno. |
| --- | --- |

☐

koji se proizvodi od sirovinâ ili sastojaka koji se upotrebljavaju tradicionalno.

Proizvod „Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk” ima tradicionalni sastav te se proizvodi na tradicionalni način, odnosno odgovarajućim probirom govedine, odabirom i doziranjem prirodnih začina (crni ili bijeli papar, čubar, kardamom, piment), raspoređivanjem pojedinačnih komada u oblik potkove te specifičnim postupkom prešanja i sušenja kojim gotovi proizvod dobiva svoj jedinstveni oblik plosnate potkove te svoja okusna i aromatska svojstva.

3.2.   
  Riječ je o nazivu:

| ☒ | koji se tradicionalno upotrebljava za označivanje specifičnog proizvoda, |
| --- | --- |

☒

koji se tradicionalno upotrebljava za označivanje specifičnog proizvoda,

| ☐ | koji opisuje tradicionalna ili specifična svojstva proizvoda. |
| --- | --- |

☐

koji opisuje tradicionalna ili specifična svojstva proizvoda.

Naziv „Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk” sam je po sebi specifičan. Veliko Trnovo, po kojem je sudžuk dobio ime, veliki je bugarski grad koji je nekoć bio prijestolnica Drugog Bugarskog Carstva. U gradu je postojala klaonica s pogonom za preradu mesa, u kojem su se uglavnom proizvodile kobasice i drugi mesni proizvodi. Osim njegovih izvrsnih organoleptičkih svojstava i dugog roka trajanja, i njegovo je mjesto proizvodnje uvelike pridonijelo tomu da se uvriježi naziv „Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk” i učvrsti njegov komercijalni položaj. Prvi normizacijski dokument bio je proizvodna norma ON 18-71921-80 Bugarskog nacionalnog poljoprivredno-industrijskog sindikata (NAPS) za proizvode „Sudzhuk Tarnovski” i „Sudzhuk Plevenski” sastavljena 1980. u Sofiji. Zbog velike popularnosti koju je proizvod stekao pod tim nazivom proizvodi se tijekom cijele godine, uz strogo poštovanje tradicionalne recepture i tehnologije, a posebni sezonski i geografski uvjeti ne utječu na njegovu kvalitetu i svojstva. Ta se praksa i danas primjenjuje u proizvodnji kobasice „Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk”.

4.   Opis

4.1.   
  Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1., uključujući njegova glavna fizikalna, kemijska, mikrobiološka i senzorska svojstva koja dokazuju njegov specifičan karakter (članak 7. stavak 2. Uredbe)

„Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk” razlikuje se od drugih sirovih sušenih mesnih proizvoda te skupine ponajprije po svojem karakterističnom obliku potkove, koji dobiva prešanjem. Proizvod osim toga ima specifičan okus, koji je rezultat miješanja sirovine i začina u skladu s recepturom, kao i tradicionalnog načina proizvodnje.

Fizikalna svojstva – oblik i dimenzije:

„Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk” je sirovi sušeni i prešani mesni proizvod od svježe mljevene govedine, dodatnih sastojaka i prirodnih začina (crni ili bijeli papar, čubar, kardamom i piment), kojim se puni goveđi ili svinjski prirodni ovitak (tanko crijevo) najvećeg promjera 40 mm. Krajevi se vežu konopcem ili se pričvršćuju kopčama tako da proizvod dobije oblik potkove.

Kemijska svojstva:

| — | vlaga ≤ 45 %, |
| --- | --- |

—

vlaga ≤ 45 %,

| — | ukupan udio bjelančevina ≥ 15,4 %, |
| --- | --- |

—

ukupan udio bjelančevina ≥ 15,4 %,

| — | sol ≤ 5,4 %, |
| --- | --- |

—

sol ≤ 5,4 %,

| — | minimalna vrijednost pH 5,2. |
| --- | --- |

—

minimalna vrijednost pH 5,2.

Organoleptička svojstva:

| — | Ovojnica: čista, glatka, bez mrlja, bez naslaga masti na površini, bez šupljina u ovojnici, prekrivena bijelom suhom plemenitom plijesni koja ne prodire u smjesu. Ovojnica čvrsto prianja uz smjesu. |
| --- | --- |

—

Ovojnica: čista, glatka, bez mrlja, bez naslaga masti na površini, bez šupljina u ovojnici, prekrivena bijelom suhom plemenitom plijesni koja ne prodire u smjesu. Ovojnica čvrsto prianja uz smjesu.

| — | Površina prereza: ravnomjerno raspoređeni komadići masnoće. |
| --- | --- |

—

Površina prereza: ravnomjerno raspoređeni komadići masnoće.

| — | Smjesa: kompaktna, tamnocrvene do crveno-smeđe boje. |
| --- | --- |

—

Smjesa: kompaktna, tamnocrvene do crveno-smeđe boje.

| — | Konzistencija: čvrsta i elastična. |
| --- | --- |

—

Konzistencija: čvrsta i elastična.

| — | Okus i miris: umjereno slan okus s izraženim mirisom začina, bez nepoznatih primjesa. |
| --- | --- |

—

Okus i miris: umjereno slan okus s izraženim mirisom začina, bez nepoznatih primjesa.

„Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk” može se konzumirati odmah nakon uklanjanja ovitka (kada je proizvod punjen u goveđe tanko crijevo).

„Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk” može se prodavati cijeli, u komadima ili rezan, vakumiran ili pakiran u modificiranoj atmosferi.

4.2.   
  Opis metode proizvodnje proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1. i koje se proizvođači moraju držati, uključujući, prema potrebi, prirodu i svojstva upotrijebljenih sirovina ili sastojaka i metodu pripreme proizvoda (članak 7. stavak 2. Uredbe)

Za proizvodnju gotovog proizvoda „Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk” upotrebljavaju se sljedeće sirovine i dodatni sastojci:

| | Meso: 100 kg svježe govedine |
| --- | --- |

Meso: 100 kg svježe govedine

| | Začini (na 100 kg mesa):






  — | prirodni crni ili bijeli papar – 500 g, |
| --- | --- | --- |

Začini (na 100 kg mesa):

—

prirodni crni ili bijeli papar – 500 g,

| — | čubar – 200 g, |
| --- | --- |

—

čubar – 200 g,

| — | prirodni kardamom – 50 g, |
| --- | --- |

—

prirodni kardamom – 50 g,

| — | prirodni piment – 50 g. |
| --- | --- |

—

prirodni piment – 50 g.

| | Drugi sastojci (na 100 kg mesa):






  — | šećer – 100 g, |
| --- | --- | --- |

Drugi sastojci (na 100 kg mesa):

—

šećer – 100 g,

| — | sol – 2,2 kg, |
| --- | --- |

—

sol – 2,2 kg,

| — | konzervans: kalijev nitrat – 60 g ili natrijev nitrat – 51 g, |
| --- | --- |

—

konzervans: kalijev nitrat – 60 g ili natrijev nitrat – 51 g,

| — | antioksidans – askorbinska kiselina (E300) – 50 g. |
| --- | --- |

—

antioksidans – askorbinska kiselina (E300) – 50 g.

Dopuštena je i upotreba starter kultura (fermenata).

Ovici: prirodni (soljeno goveđe ili svinjsko tanko crijevo) – najveći promjer 40 mm.

Konopac ili kopče i kuke za vješanje.

Metoda proizvodnje:

Prema recepturi „Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk” proizvodi se od svježe govedine, začina, sastojaka za soljenje i fermenata.

Govedina se, nakon uklanjanja kostiju i žila te probira mesa, ručno ili strojno reže. Komadi mesa važu se prema recepturi, a zatim se melju na jedan od triju načina:

| — | mljevenjem u stroju za mljevenje mesa i miješanjem u stroju za rezanje, |
| --- | --- |

—

mljevenjem u stroju za mljevenje mesa i miješanjem u stroju za rezanje,

| — | mljevenjem u stroju za mljevenje mesa i miješanjem u mikseru, |
| --- | --- |

—

mljevenjem u stroju za mljevenje mesa i miješanjem u mikseru,

| — | mljevenjem i miješanjem u stroju za rezanje. |
| --- | --- |

—

mljevenjem i miješanjem u stroju za rezanje.

Tijekom miješanja dodaju se prethodno pomiješani sastojci za soljenje, začini i starter kulture (fermenti).

Tako pripremljena smjesa puni se u prirodne goveđe ili svinjske ovitke (tanko crijevo) najvećeg promjera 40 mm s pomoću punilice nadjeva. Punjeni se ovici režu te im se otvoreni krajevi zatvaraju konopcem ili kopčama kako bi dobili oblik potkove. Odmah nakon punjenja u zavezane se komade oprezno zabada tanka igla kako bi se iz ovitka ispustio eventualno prisutan zrak. Kobasice se odlažu na drvene ili metalne okvire u kolicima za kobasice te se cijede na temperaturi zraka od 8 do 24 °C i relativnoj vlažnosti od 65 do 90 %, ovisno o tome koriste li se starter kulture. Ocijeđeni i osušeni komadi prenose se u prirodne ili klimatizirane sušionice, u kojima temperatura zraka nije veća od 17 °C, a vlažnost ne prelazi 85 %. Tijekom sušenja i dozrijevanja prešaju se dva do tri puta u prešama od drvenih, plastičnih ili metalnih dasaka. Nadzornik proizvodnje prema izgledu proizvoda određuje kad je spreman za prešanje. Kobasice se prvi put prešaju kad se na dodir utvrdi da im je površina suha, a naknadno se prešaju kad to nadzornik proizvodnje ocijeni prikladnim. Pri svakom prešanju kobasice ostaju u prešama od 12 do 24 sata. Zbog mehaničkog pritiska blago raste temperatura proizvoda, što u kombinaciji s kondenziranom vlagom omogućuje stvaranje sloja bijele plemenite plijesni na površini.

Tehnološki postupak proizvodnje kobasice „Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk” traje najmanje 12 dana, do kad proizvod poprimi karakterističnu strukturu i konzistenciju.

4.3.   
  Opis ključnih elemenata koji određuju tradicionalna svojstva proizvoda (članak 7. stavak 2. Uredbe)

„Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk” tradicionalni je bugarski proizvod od sušenog sirovog mesa dugog roka trajanja. Mješavina svježeg mljevenog mesa, prirodnih začina i dodatnih sastojaka puni se u prirodni ovitak. Proizvod se više od 50 godina proizvodi izvornom tehnologijom kojom se na odgovarajući način probire meso, odabiru i doziraju začini te pojedinačnim komadima daje oblik potkove. Tijekom dozrijevanja i sušenja preša se na način karakterističan za tradicionalne bugarske proizvode, kojim dobiva svoj specifičan izgled, izvrsnu konzistenciju i okusna svojstva. Veliko Trnovo, po kojem je „Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk” dobio ime, veliki je bugarski grad koji je nekoć bio prijestolnica Drugog Bugarskog Carstva. Uz druge gospodarske djelatnosti, neki su proizvođači u gradu nabavljali meso te su tijekom tog razdoblja proizvodili dva osnovna proizvoda: pastrmu (od nemljevenog mesa) i sudžuk (od mljevenog mesa).

U Trnovu je 1954. izgrađena velika tvornica za proizvodnju mesa koja je ispunjavala sve sanitarne i tehnološke zahtjeve. To je poduzeće već dugo jedan od vodećih pogona u zemlji kad je riječ o kvaliteti i izvozu mesnih proizvoda. U njemu je „Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk” prvi put proizveden te je zahvaljujući njemu stekao popularnost.

Prvi normizacijski dokument koji se odnosi na tradicionalnu proizvodnju proizvoda pod nazivom „Sudzhuk Tarnovski” u gradu jest proizvodna norma ON 18-71921-80 iz 1980.

Nakon nekoliko uzastopnih izmjena naziva normizacijskih dokumenata, 1983. uvedena je tehnička norma TU 73-83 za proizvod „Sudzhuk Tarnovski” te se receptura, zahtjevi u pogledu kvalitete i tehnologija otada nisu mijenjali.

O proizvodnji kobasice „Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk” svjedoče i dokumenti s operativnim smjernicama kao što su „Nomenklatura na asortimentite mesni proizvedeniya za proizvodstvo” (Nomenklatura raznih mesnih proizvoda za proizvodnju), DSO „Rodopa”, Sofija, od 1. prosinca 1981. i „Spisak na mesnite produkti v redovno proizvodstvo” (Popis mesnih proizvoda u redovnoj proizvodnji), DSO „Rodopa”, Sofija, od 15. ožujka 1984.

„Tarnovski Sudzhuk” spominje se u stručnoj literaturi: Stoynov Konstantin i Hristo Toshkov, „Tehnologiya na mesoto i mesnite produkti” (Tehnologija mesa i mesnih proizvoda), drugi dio: tehnologija prerade mesa, Sofija, 1974., str. 134. i „Sbornik s traditsionni bulgarski retsepturi i tehnologii. Lukanki i Sudzhutsi” (Zbirka tradicionalnih bugarskih recepata i tehnologija: lukanka i sudžuk), koji je objavila Udruga prerađivača mesa u Bugarskoj, Sofija, 2002., str. 40. i 41.

Razni su proizvođači često predstavljali „Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk” na godišnjem natjecanju „Taynata na bulgarskiya vkus” (Tajna bugarskog okusa) povodom međunarodnog sajma mesa i mesnih proizvoda Mesomaniya u Sofiji.

Prvotno se proizvod uglavnom proizvodio krajem jeseni i tijekom zime (od studenoga do ožujka) jer su u to doba godine uvjeti (temperatura i vlažnost zraka) povoljni za dozrijevanje i sušenje. Kasnije se proizvod, zbog poboljšanja tehnologije i pojave klimatiziranih sušionica, počeo proizvoditi cijele godine u svim regijama u zemlji, što nije utjecalo na njegovu kvalitetu. Danas se „Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk”, kao tradicionalni i popularni proizvod dugog roka trajanja, proizvodi prema istoj metodi i recepturi.

Budući da su klimatizirane sušionice postale uobičajene u poduzećima mesne industrije, više se ne mora proizvoditi samo sezonski. Proizvodnja kobasice „Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk” proširila se cijelom zemljom. Proizvod ispunjava sve zahtjeve da bi bio jedan od reprezentativnih tradicionalnih mesnih proizvoda. Njegov tradicionalni okus, koji se razvijao godinama i očuvao do danas, nastaje uporabom posebnih začina (crni ili bijeli papar, čubar, kardamom i piment). Tradicionalna metoda proizvodnje kobasice „Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk” nije se mijenjala 50 godina, a opisana je u točki 4.2.

Proizvodnja kobasice „Sudzhuk Tarnovski”/„Tarnovski Sudzhuk” povezana je s kombinacijom mikrobioloških, fizikalno-kemijskih i biokemijskih procesa koji se odvijaju tijekom početnog hlađenja, mehaničke prerade, dozrijevanja i sušenja. Proizvod je u prerezu odlične konzistencije i izgleda te je ujednačene boje, bogate arome i specifičnog okusa zbog prirodnih začina (čubar, kardamom, piment i crni ili bijeli papar). Ta organoleptička svojstva razvijaju se i zahvaljujući velikoj stručnosti nadzornika proizvodnje te strogom poštovanju sanitarnih i tehnoloških zahtjeva u svim fazama složene tehnološke proizvodnje. U tom pogledu tradicija ima važnu ulogu i u proizvodnji i u kontinuiranoj kontroli proizvoda.

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---

| 1.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 458/31

---

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

(2022/C 458/13)

Europska komisija odobrila je ovu manju izmjenu u skladu s člankom 6. stavkom 2. trećim podstavkom Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Zahtjev za odobrenje ove manje izmjene dostupan je u Komisijinoj bazi podataka eAmbrosia

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Priego de Córdoba”

EU br.: PDO-ES-0053-AM01 — 1.12.2020.

ZOI ( X) ZOZP ( )

1.   Naziv

„Priego de Córdoba”

2.   Member State or third country

Španjolska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   
  Vrsta proizvoda

Class 1.5. Ulja i masti (maslac, margarin, ulje itd.)

3.2.   
  Description of the product to which the name in (1) applies

Ekstra djevičansko maslinovo ulje dobiveno od maslina Picudo, Hojiblanca i Picual.

Proizvod ima sljedeće karakteristike:

| | peroksidni broj ne premašuje 15; K270 not exceeding 0,15. |
| --- | --- |

peroksidni broj ne premašuje 15; K270 not exceeding 0,15.

| | manje od 0,1 % vlage i nečistoća. |
| --- | --- |

manje od 0,1 % vlage i nečistoća.

Vrste zaštićenog ekstra djevičanskog maslinovog ulja su sljedeće:

| | „Picudo”: više od 50 % maslina koje se upotrebljavaju za proizvodnju tog ulja pripadaju sorti Picudo; kiselost ne smije premašiti 0,5 %; miris i okus voćni su, aromatični, ugodni i slatki pri prvom kušanju. |
| --- | --- |

„Picudo”: više od 50 % maslina koje se upotrebljavaju za proizvodnju tog ulja pripadaju sorti Picudo; kiselost ne smije premašiti 0,5 %; miris i okus voćni su, aromatični, ugodni i slatki pri prvom kušanju.

| | „Hojiblanco”: više od 50 % maslina koje se upotrebljavaju za proizvodnju tog ulja pripadaju sorti Hojiblanca; kiselost ne smije premašiti 0,5 %; miris i okus voćni su, svježi, ugodni i slatki pri prvom kušanju. |
| --- | --- |

„Hojiblanco”: više od 50 % maslina koje se upotrebljavaju za proizvodnju tog ulja pripadaju sorti Hojiblanca; kiselost ne smije premašiti 0,5 %; miris i okus voćni su, svježi, ugodni i slatki pri prvom kušanju.

| | „Picual”: the Picual variety accounts for over 50 % of the olives used to make this oil; miris i okus voćni su i aromatični, blage do srednje gorčine. |
| --- | --- |

„Picual”: the Picual variety accounts for over 50 % of the olives used to make this oil; miris i okus voćni su i aromatični, blage do srednje gorčine.

3.3.   
  Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   
  Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Uzgoj maslina i ekstrahiranje ulja moraju se odvijati na području opisanom u točki 4.

3.5.   
  Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   
  Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Zaštićena oznaka izvornosti „Priego de Córdoba” mora biti istaknuta na etiketama za zaštićena ekstra djevičanska ulja. Etikete mora odobriti Regulatorni odbor prije njihove uporabe na tržištu.

Jamstveni pečat, etiketa ili numerirana certifikacijska oznaka koju izdaje Regulatorni odbor mora se staviti na svako pakiranje zaštićenog ekstra djevičanskog maslinova ulja u postrojenju za proizvodnju ili pakiranje, u skladu s pravilima koja je utvrdio odbor. Te se oznake moraju pričvrstiti na način da ih se ne može ukloniti i ponovno pričvrstiti drugdje.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

The production area is what is known in Spain as a comarca natural („natural district”) in the south-east of the province of Córdoba, deep in the Sierras Subbéticas Natural Park. Obuhvaća općine Almedinilla, Carcabuey, Fuente Tójar i Priego de Córdoba.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Područje je teško pristupačno i planinsko te ga presijeca nekoliko planinskih lanaca koji dosežu i do 1 000 metara nadmorske visine. Njegovo je geološko podrijetlo raznoliko pa se na području nalaze lapor, dolomitni vapnenac, gline i pijesak, kao i obluci vapnenca i gipsa. Maslinici se sade na tlu koje varira od pjeskovito-glinaste ilovače do glinastog tla, s visokim udjelom kalcijeva karbonata i prosječnom količinom organske tvari, fosfora, kalija, magnezija, željeza i bora. Područje ima kontinentalnu klimu s temperaturama koje se znatno razlikuju ovisno o nadmorskoj visini i orijentaciji.

Rainfall varies from 400 litres per year in the eastern part of the area to 700 at the higher altitudes (Priego, Carcabuey and Almedinilla). Dobro okruženje za razvoj maslina stvara se primjenom odgovarajućih praksi uzgoja, skrbi, gnojidbe i rezidbe te tehnika suzbijanja nametnika i bolesti. Time se dobivaju zdrave masline koje daju ulje s prepoznatljivim karakteristikama koje su usko povezane s lokalnim okruženjem.

6.   Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

https://juntadeandalucia.es/export/drupaljda/Pliego_Priego_Cordoba_modificado.pdf

or by navigating as follows from the homepage of the Regional Ministry of Agriculture, Fisheries and Sustainable Development (https://juntadeandalucia.es/organismos/agriculturaganaderiapescaydesarrollosostenible.html):

| | Áreas de actividad [Područja djelovanja] > Industrias y Cadena Agroalimentaria [Poljoprivredno-prehrambene industrije i lanci] > Calidad [Kvaliteta] > Denominaciones de Calidad [Programi kvalitete] > Aceite de Oliva Virgen Extra [Ekstra djevičansko maslinovo ulje] |
| --- | --- |

Áreas de actividad [Područja djelovanja] > Industrias y Cadena Agroalimentaria [Poljoprivredno-prehrambene industrije i lanci] > Calidad [Kvaliteta] > Denominaciones de Calidad [Programi kvalitete] > Aceite de Oliva Virgen Extra [Ekstra djevičansko maslinovo ulje]

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

---